Oglas za posao Mreže za izgradnju mira: Koordinator/ica programa – Mreža za izgradnju mira\nOglas za posao Mreže za izgradnju mira: Koordinator/ica programa\nRazumije, promiče i integrira perspektive članica Mreže mira i integrira ih u aktivnosti Mreže, a posebno u njezino zagovaranje.\nOdržava najviše moguće standarde profesionalnog integriteta, sa svima postupajući sa poštovanjem i brinući se o jednakim mogućnostima za sve članice Mreže mira, one koji nas podržavaju, volontere/ke i širu zajednicu kojima i služimo.\nBude ključna kontaktna tačka za članice Mreže mira i osigurava razvoj potencijala članica, onih koji podržavaju naš rad, kao i volontera/ki kako bi se maksimizirao uticaj Mreže i njezinih članica, te kako bi se osigurale mogućnosti za članice Mreže i redovito dijelili s njima.\nOdržava redovitu komunikaciju sa članicama i svima onima koji podržavaju rad Mreže mira kroz niz metoda, ažurno prateći trenutne aktivnosti i pozivajući članice kako mogu volontirati kako bi dale praktičan doprinos napretku strategije Mreža mira.\nOčekujemo da koordinator vodi primjerom i u svom svakodnevnom radu pokaže vrijednosti Mreže kao što su transparentnost, uključivost, odgovornost i osnaživanje.\nImati valjanu vozačku dozvolu.\nBiti državljanin/ka BiH.\nPoželjno je poznavanje latiničnog i ćiriličnog pisma.\nKoordinator/ca programa upravlja i provodi sve aktivne i tekuće programe Mreže mira. On/a izvještava direktora i nadzire drugo osoblje. On/a upravlja i provodi strateške programe izgradnje mira i civilnog društva visokog učinka koji su katalitički i lokalno vođeni.\nKoordinator/ica programa, vođen od strane direktora i Odbora, radi na tome da koherentan i strateški angažman na razini cijele institucije bude utemeljen na učenju iz programa. On/a također radi na osiguravanju strateškog pristupa donatorima tekućih i novih programa. On/a podržava finansije/administraciju u revizijama specifičnim za donatore, kao i u provedbi preporuka revizora.\nJavno predstavljanje ispred organizacije na nacionalnom, regionalnom i međunarodnom nivou.\nPredstavljanje Mreže u javnom i formalnom okruženju, kao i putem medija.\nRazvoj metode i mehanizama za proaktivno podizanje profila i položaja Mreže mira u zemlji i regiji kroz učešće na ključnim konferencijama i forumima, kao i procesima oblikovanja politika, posebno na regionalnom i međunarodnom nivou.\nRazvoj strateških partnerstava i odnosa sa donatorima.\nUz vođstvo od strane direktora i Odbora, razvija strategije za prikupljanje sredstava kako bi se osigurala finansijska održivost programa. To uključuje: utvrđivanje potencijalnih izvora finansiranja, osiguravanje strateškog usklađivanja programa sa prioritetima donatora, te pisanje prijedloga projekata i praćenje prikupljanja potrebnih sredstava prateći odgovarajuće postupke donatora.\nProvedba programa i koordinacija projekta\nOsigurava i nadzire uspješnu provedbu (i izvještavanje o) lokalno vođenim projektima izgradnje mira i inicijativama civilnog društva, uključujući koordinaciju sa članicama Mreže mira.\nNadgleda aspekte uredskog i administrativnog upravljanja i srodnih aktivnosti kako bi se osigurala učinkovita infrastruktura koja omogućuje Mreži mira da obavlja svoju misiju.\nPrati, ocjenjuje i poboljšava kvalitetu i učinkovitost programa\nMrežna koordinacija i podrška članicama Mreže mira\nOmogućava članicama i onima koji podržavaju rad Mreže mira, da komentiraju i doprinesu radu Sekretarijata Mreže mira, te ulaže napore u procese javnog informiranja i zagovaranja.\nNadzire svakodnevnu koordinaciju Mreže i osigurava da članice Mreža mira imaju pristup pravovremenim i kvalitetnim informacijama i podršci.\nRelevantni poslijediplomski studij.\nRazvoj programa i upravljanje projektima\nDobro iskustvo (najmanje 5 godina) i dokazano iskustvo u upravljanju projektima, uključujući USAID i/ili EU projekte.\nDokazane strateške i analitičke vještine.\nDokazano iskustvo koordinacije, po mogućnosti u mrežama.\nDemonstrirani razvoj projekata i rezultati prikupljanja sredstava.\nPoželjno je prethodno iskustvo sa glavnim bilateralnim i multilateralnim donatorima.\nIskustvo izgradnje mira i poznavanje konteksta\nDubinsko razumijevanje konteksta BiH i poznavanje regionalnog konteksta.\nIskustvo sa analizom konteksta.\nIskustvo na projektima izgradnje mira.\nVisok integritet, predanost i fleksibilnost; jake organizacijske sposobnosti\nOdlično znanje engleskog jezika i poznavanje oba pisma\nIskustvo u odnosima sa medijima smatrat će se snažnom prednošću.\nAko ste zainteresirani pridružiti se našem timu i ispunjavate kriterije, potičemo Vas da svoju prijavu pošaljete (jedino) putem emaila sa naslovom “Prijava za posao za Koordinatora/icu programa” na info@mreza-mira.net najkasnije do 16.00 u nedelju, 21. aprila/travnja 2019. godine.\nKompletan oglas: Oglas Koordinator-ica programa, Mreza mira, april 2019 Vacancy Program Coordinator Mreza mira April 2019


Početak/Sport/Medalje za kajakaše Medicinara\nTakmičari Kajak kanu kluba Medicinar bili su uspešni proteklog vikenda. Kajakašice su osvijile tri medalje na Otvorenom prvenstvu Makedonije, održanom u Velesu.\nZlatnu medalju osvojila je Sara Savić u konkurenciji kajakašica, dok se u konkurenciji kanuistkinja, Maja Lazarević okitila zlatnom medaljom, a Milica Krstić srebrnom.\nPored kajakašica, uspešni su bili i kajakaši u konkurenciji kadeta. Na Oktobarskom memorijalu održanom u Kraljevu, zlato u disciplini kanu osvojio je Veljko Simonović, dok je Vidak Čović zauzeo treće mesto u disciplini kajak.\nU narednom periodu kajakaše Medicinara očekuje jos jedno takmičenje u Makedoniji, kao i tradicionalni maraton u Zagrebu.\nkajak Kajak kanu klub Medicinar Kanu


Crnogorski pokret: Hara virus velikosrpskog nacionalizma - Snews\nCrnogorski pokret: Hara virus velikosrpskog nacionalizma\nBy SNews 12. Februara 2020. 221\nCrnogorski pokret organizovao je sinoć u Nikšiću skup sa ciljem da se javno iskaže protest protiv, kako je navedeno, urušavanja državnog poretka i multietničkog i građanskog društva svetosavskim litijama u organizaciji Srpske pravoslavne crkve, objavila je RTCG.\nAkademik Sreten Zeković kazao je na početku da skup nije partijski, nego, kako je istakao, opšte crnogorski.\n“Dragi Nikšićani, ponosan sam što sam ovdje noćas sa vama i što vidim i osjećam iskrenu i pozitivnu energiju i patriotizam koji je kod vas uvijek postojao, posebno kada treba odbraniti crnogorske nacionalne interese. Jedino ovako možemo sačuvati ovu novu suverenu Crnu Goru”, kazao je Zeković.\nOn je saopštio da je osnovna pretpostavka Zakona o slobodi vjeroispovijesti nezavisna Crna Gora.\n“Možemo da se ljutimo što se to nije ranije krenulo, ali objektivno nije moglo dok smo bili u zajedničkoj državi. Samo neznavenim nije jasno da iza litija stoje političke partije sa velikosrpskom ideologijom u koordinaciji sa Srpskom pravoslavnom crkvom i strukturama države Srbije sa jasnim vjekovnim namjerama prema Crnoj Gori”, jasan je Zeković.\n– SPC kao paralelna vlast u Crnoj Gori\nAdvokat sa Cetinja Nikola Belada, ističe da danas u Crnoj Gor hara virus velikosrpskog nacionalizma.\n“Čuju se fašistički ispadi i pozivi na otkopavanje oružja, pozivi na smrt crnogorskoj naciji, imamo plasiranje poluistina, fabrikovanje laži i pokušaj zastrašivanja crnogorskog naroda, a javni izvršilac ovih djela je Srpska pravoslavna crkva, tačnije njene eparhije u Crnoj Gori”, istakao je Belada, zaključujući da je više od 30 godina Mitropolija crnogorsko primorska paralelna vlast u Crnoj Gori.\nZoran Mugoša smatra da danas od velikosrpskih poklonika ponovo gledamo i slušamo ono što smo gledali slušali 90-ih godina i kasnije.\nKaže da je na snazi nevjerovatna manipulacija istorijskim činjenicama.\n“Pratimo sve što radite i budite sigurni da nas ima mnogo više da zaštitimo Crnu Goru. Očigledno da neki nijesu shvatili poruku koju je Crna Gora poslala 21. maja 2006, da u njoj ima mjesta za sve dobronamjerne ljude, ma kojoj vjeri i naciji pripadaju, ali i poruku da se o Crnoj Gori nikad više neće odlučivati van Crne Gore”, poručio je Mugoša.\nMlada Nikšićanka, studentkinja prava i pjesnikinja Sonja Milatović, poručila je da nije došla na skup, kako je istakla, da bi objelodanila svoje političko uvjerenje.\n“Religija nije nešto što zahtjeva priče i pričanja na sav glas, religija je nešto što se vjeruje i čuva duboko u srcu, osjećaj živi. Ovdje sam da bih pokazala kako i koliko bi trebalo voljeti našu zemlju, zato neću govoriti o politici, religiji, već ljubavi prema zemlji, na čijem kamenu je rođen moj prađed, pod čijem nebom su rođeni moji roditelji, gdje sam ja odrastala i sada moja braća odrastaju”, kazala je Milatović i zaključila da napad na svoju zemlju doživljava kao napad na kućni prag.\nTagovi: Crnogorski pokret litije Nikšić protesti u Crnoj Gori\nNa granici nema pravila: Krijumčarili sveže usoljena ovčija crijeva\nSDA Sandžaka očekuje razgovore sa SDP-om i ostalim strankama\nBy SNews 14. Aprila 2020.\nU Srbiji se od četvrtka ukida vanredno stanje i policijski sat, izbori 14. ili 21. juna\nOrganizacija islamske saradnje (OIC): U potpunosti odbacujemo takozvani mirovni bliskoistočni plan Donalda Trumpa\nBy SNews 3. Februara 2020.


SKLANjAJU DEPONIJU OD 150 TONA KOSTIJU: Kosti sele u Sombor | Novosti.RS\nčetvrtak, 04. 07. 2019. u 17:02\nDeponija sa oko 150 tona životinjskog otpada, koja se nalazi na mestu bivšeg preduzeća "Gluten" u Padinskoj skeli, u blizini kanala Vizelj, biće uklonjena naredne sedmice\nDEPONIJA sa oko 150 tona životinjskog otpada, koja se nalazi na mestu bivšeg preduzeća "Gluten" u Padinskoj skeli, u blizini kanala Vizelj, biće uklonjena naredne sedmice. Prvo vozilo sa kostima biće otpremljeno u ponedeljak u "Proteinku" u Somboru.\nZbog specifičnog postupka prerade kostiju, u Sombor će zasada biti upućivano nedeljno jedno teretno vozilo.\nPročitajte još - Groblje kostiju biće očišćeno\n- Preduzeće "Glutin" prestalo je da postoji decembra 2009. godine, a parcela sa životinjskim ostacima je u javnoj svojini Republike Srbije. Iako je uklanjanje životinjskih ostataka u nadležnosti veterinarske inspekcije i nije u neposrednoj nadležnosti Grada Beograda, gradski sekretarijati i javna komunalna preduzeća preduzeli su brojne mere za saniranje ovog ozbiljnog ekološkog problema - rekao je član Gradskog veća Vladimir Jestratijević i zahvalio se udruženju građana "EKO Pančevački rit", koje je pružilo značajnu pomoć u saniranju ovog ekološkog problema.\nOvde su pronađena i burad sa različitim hemikalijama koje su korišćene za preradu životinjskih ostataka.\nСад, након десет година то је проблем? Није господо "градски оци", сада ти више није проблем и не представља баш никакву опасност! У првим месецима и годинама настанка то јесте био проблем али сада није!\nTo je bilo prošle nedelje da se skloni\nA sta se onda pravi od tog otpada?


Naslov komentara: Fudbalska Reprezentacija BiH Sun Dec 07, 2008 9:22 am\nSve u o fudbalskoj repci...\nNaslov komentara: Re: Fudbalska Reprezentacija BiH Wed Dec 10, 2008 8:37 am\nEvo jedan interesantan osvrt o nekim pojedincima koji su obukli nacionalni dres,i nekih koji nisu,a porijeklom su iz BiH.\nSigurno je da su se mnogi zapitali koliko je BiH izgubila igrača koji su rođeni na njenom tlu ili su na drugi način mogli nastupiti za našu domovinu, ali su se iz raznih razloga (da li zbog svog stava, principa ili pasivnosti ljudi iz NSBiH) odlučili da to ne učine.\nU posljednjih nekoliko godina NSBiH imao je bezuspješne pokušaje regrutiranja novih igrača. Jedini svijetli primjer je Miralem Pjanić, naša najveća mlada nada.\nPosljednji u nizu je Neven Subotić koji je rođen u BiH. Iako su nogometaša Borussie iz Dortmunda pokušali ubijediti da su pred njim izazovi zbog kojih se vrijedi odazvati pozivu, to se nije desilo. Šef je odbrane svoga tima i ne griješi često. Zar treba ponavljati da su najuočljivije pukotine u bh. reprezentaciji upravo u zadnjoj liniji. Nastupao za mlađe selekcije SAD.\nNajveći promašaj je bez ikakve sumnje Zlatan Ibrahimović (rođen u Švedskoj), reprezentativac je te zemlje. Još u mlađim kategorijama Malmea iskazao želju da obuće dres BiH. Zbog nedovoljne angažovanosti ljudi iz NSBiH odlučio se da zaigra za plavo-žute, iako su čelnici HNS-a silno željeli da nastupi za kockaste. Ne treba ni govoriti koliko bi značilo da je Ibru postao član bh. ekspedicije.\nJoš jedan nogometaš koji je rođen u Sarajevu je Anel Džaka, član njemačkog Kaiserslauterna. Nažalost nikada nije obukao dres svoje domovine. Još dok je nastupao za Bayer iz Leverkusena sa njim se pregovaralo. Poziv u mladu reprezentaciju uputio mu je tadašnji selektor Šener Bajramović. Džaka se predomišljao, ali i odlučio da igra za Elf. Skupio je svega par nastupa. I sam je priznao da se kaje zbog svog poteza. Kako danas stvari stoje nema pravo nastupa za BiH.\nIsta situacija je i sa Harisom Medunjaninom, koji je također rođen u glavnom gradu BiH. Trenutno nastupa za španski Real Valladolid. Zabilježio je nastup za mladu selekciju Holandije. Slično je i sa Mustafom Kučukovićem, članom Munchena 1860 (igrao za njemački nacionalni tim) i Emreom Tahirovićem (igrao za mlade selekcije Švedske).\nUz bok sa pomenutim nogometašima može biti i Admir Haznadar, nekadašnji igrač PSV-a, koji sada igra u drugoj belgijskoj ligi. Prije nekoliko godina igrao je u mladoj reprezentaciji BiH. Stvari su se iskomplikovale tako ta se ispostavilo da i on nema pravo nastupa. Tu je još i golman Asmir Begović (rođen 1987. godine u Trebinju). Već nastupao za nacionalni tim Kanade u mlađim kategorijama.\nIgrač pred kojima se otvara sjajan karijera je Mensur Mujdža, član NK Zagreb (rođen u glavnom gradu Hrvatske). Želio je da igra za BiH. To se nažalost nikada nije desilo. Brojni relevantni nogometni stručnjaci prognoziraju mu briljantnu karijeru i uvjereni su da će u skorije vrijeme biti u A timu Hrvatske. Velika šteta što smo olako ispustili ovakvog igrača. Nekoliko aktuelnih reprezentativaca o nogometašu Pjesnika iz Kranjčevićeve uputili su samo riječi hvale i posebno podvukli da im je žao što igrač takvog kalibra (s obzirom da je htio) neće nastupati sa njima. Njegov brat Jasmin igrao je za odabranu bh. vrstu.\nNikola Šarić (rođen je 6. januara 1991. godine u Sarajevu, a igrao je za sve mlade selekcije Danske). Danas je član engleskog Liverpoola. Nije iskazao veliku želju da zaigra za nas. Želi da bude prvi stranac koji će igrati za A reprezentaciju zemlje u kojoj je stekao potpunu afirmaciju.\nU reprezentaciji Hrvatske nekoliko nogometaša koji danas nose kockasti dres rođeni su u BiH. Mladen Petrić (Dubrave), Vedran Ćorluka (Derventa) i Mato Neretljak (Orašje).\nZvjezdan Misimović i Zlatan Bajramović, obojica rođeni u Njemačkoj, najbolji su primjer koliko igrači iz inozemstva mogu biti korisni. Najzaslužniji za dolazak veznjaka Wolfsburga je nekadašnji njegov saigrač iz Bayerna, Hasan Salihamidžić. Naime, Braco je uspio ubijediti današnjeg zamjenika kapitena naše selekcije da vrijedi igrati za BiH. Važnu ulogu u tim pregovorima imao je Ahmed Pašalić. Porijeklo Misimovićevih roditelja je iz okoline Bosanske Gradiške tako da nije bilo problema oko dobivanja državljanstva.\nS druge strane Šeneru Bajramoviću pripadaju najveće zasluge za regrutovanje njegovog prezimenjaka Zlatana u reprezentaciju. Još dok je bio selektor mlade selekcije uputio je poziv na koji ratoborni veznjak nije mogao ostati njem. Kasnije će se ispostaviti da je to bio briljantan potez.\nZa našu reprezentaciju igrali su i drugi igrači rođeni izvan bh. granica. Radilo se o nogometašima koji su se u pravilu afirmirali u našim klubovima, poput Hrgovića (rođen u Sinju), Milenkovića (rođen u Subotici) i Dialaiba Bubacara (Senegal).\nSvakako treba spomenuti i primjer Miralema Pjanića. Upravo je nogometaš Lyona najuspješniji potez NSBiH. Iako je rođen na tlu BiH, Pjanić je igrao za sve mlađe selekcije Luksemburga.Vrhunskim potezima u dresu Metza oduševio je i Francuze. I kada su mnogi očekivali njegov nastup za seniorski sastav Luksemburga ili mlađe selekcije galskih pijetlova, obukao je dres bh. reprezentacije. Gubitak nogometaša u kojeg su polagali velike nade razljutio je ljubitelje nogometa u Luksemburgu, dok je naša domovina dobila igrača za narednih period. Svakako da treba spomenuti da je njegov otac bio toliko uporan, istrajan i najzaslužniji za ovakav rasplet.\nNadamo se da će u budućnosti čelnici NSBiH širom svijeta početi tražiti igrače bh. korijena koji bi svojim igrama mogli pomoći našoj reprezentaciji, a da će negativnih primjera biti sve manje. Slučaj Ibrahimović je neoprostiva greška i više se jednostavno ne smije ponoviti...\nNaslov komentara: Re: Fudbalska Reprezentacija BiH Thu Dec 11, 2008 2:33 pm\novo je jos uvijek kkBosna forum\nkoja zadnja linija uopste je nemamo nazalost\nNaslov komentara: Re: Fudbalska Reprezentacija BiH Tue Dec 16, 2008 5:07 pm\nGlasanje ce mozda biti i tajno\n„Prema Statutu predviđeno je da na sutrašnjoj sjednici Izvršnog odbora javno glasamo za generalnog sekretara NS/FS BiH, ali možda to uradimo i tajno“, tvrdi Iljo Dominković, predsjednik Saveza.\nDominković je naglasio i kako odluku o novom generalnom sekretaru IO (za odluku potrebno 12 glasova od 15 članova) trebaju donijeti konsenzusom.\n„Ko god bude izabran od tri kandidata za generalnog sekretara, to ne treba stvoriti podijele u Savezu“, naglasio je Dominković.\nOdluka ne smije utjecati na reprezentaciju\nNa pitanje da li se boji problema sa Miroslavom Ćirom Blaževićem, selektorom BiH koji javno podržava Muniba Ušanovića, ukoliko ne izaberu njegovog favorita, odgovorio je:\n„Posebno se ne smije desiti da odluka o generalnom sekretaru ima utjecaja na naš nacionalni tim koji igra veoma dobro u posljednje vrijeme“.\nDominković je izrazio nadanje i da će IO sutra odabrati generalnog sekretara u „konkurenciji“ Ušanovića, Nijaza Merdanovića i Fuada Čolpe.\n„Vjerujem da ćemo sutra doijeti odluku, odnosno da je nećemo prolongirati. Ne bi bilo dobro da odgodimo odluku, jer to ne bi odgovaralo našem nogometu, to jeste ne bi išlo na ruku funkcioniranju rada u Savezu“, kazao je Dominković.\nIstakao je i kako će sva tri kandidata na sjednici IO biti ravnopravno tretirana.\n„Svi su prošli zakonsku proceduru koja je bila maksimalno trasparentna, jer je konkures objavljen u medijima. Nakon toga prošli su i filter konkursne komisije. U trku za generalnog sekretara ulaze sa apsolutno ravnopravnih pozicija“, govorio je Dominković.\nFIFA i UEFA neće nametati rješenja\nDominković je poseban akcent stavio i na dolazak predstavnika FIFA i UEFA na sutrašnju sjednicu IO u Sarajevo.\n„Oni dolaze u svojstvu posmatrača. Ne dolaze da nam nameću rješenja. Svi koji su govorili da oni dolaze da nam kažu koga izabrati i kako raditi, nisu pričali istinu“, rekao je Dominković, i diplomatski „ustvrdio“ za koga će glasati:\n„Glasaću za onog kandidata koji dobije apsolutnu podršku IO. Opet ću kazati podijele ne bile dobre za budući rad NS/FS BiH. Moj glas neće ni pomoći, ni odmoći niti jednom od njih trojice. Ne sumnjam da će IO pronaći koncenzus, jer smo i o daleko težim pitanjima odlučivali na taj način“.\nSjednica Izvršnog odbora NS/FS BiH održaće se sutra u prostorijama Saveza sa početkom u 10 sati.\npreuzeto sa www.sportsport.ba\nNaslov komentara: Re: Fudbalska Reprezentacija BiH Sun Dec 21, 2008 5:28 pm\nČolaković me je obmanuo\n«Sulejman Čolaković, potpredsjednik NS/FS BiH me obmanuo i iznevjerio. Toliko sam razočaran da ne znam kako ću sarađivati sa njim. Definitivno je izgubio moje povjerenje», rekao je Miroslav - Ćiro Blažević, selektor fudbalske A reprezentacije Bosne i Hercegovine, a piše večeras portal «Nezavisnih novina».\n"Uoči sjednice Izvršnog odbora pitao sam svu trojicu članova Predsjedništva kakav je njihov stav po pitanju izbora generalnog sekretara. Odgovorili su mi da su jednoglasni i jedinstveni. Međutim, kasnije se ispostavilo da me Čolaković obmanuo. Ne mogu da vjerujem da se može služiti i takvim stvarima. Nakon toga čak je u pojedinim medijima komentirao kako se ja ne mogu miješati u izbor generalnog sekretara. Pa gdje to ima? Kada sam njega i naš nogomet spasavao od totalnog kraha tada mu nije smetalo što se miješam", istakao je Blažević, dodavši:\nNe zna da li će sarađivati sa Čolakovićem\n"Ne znam kako ću uopšte sarađivati sa njim kada preuzme funkciju predsjednika Saveza. Toliko sam razočaran i ozbiljno razmišljam da mu ponudim da pronađe novog selektora kada postane predsjednik."\nZašto ne traže protivnika za februar\nPopularni Ćiro rekao je i kako trenutno traži protivnika sa kojim bi naš nacionalni timu u FIFA terminu u februaru igrao prijateljsku utakmicu.\n"Koliko je 'ozbiljan' Čolaković pokazuje činjenica da još nemamo protivnika za februar. Zašto o tome nije ranije mislio, a ne da komentariše šta trebam da radim ja", naglasio je Blažević.\nNaslov komentara: Re: Fudbalska Reprezentacija BiH Mon Dec 22, 2008 4:23 pm\nI danas prica da je Ciro podnjeo ostavku,ma nema sanse,uvalio se u malverzatorski savez kakav je i on sam.\nKo riba u vodi...\nNaslov komentara: Re: Fudbalska Reprezentacija BiH Mon Dec 29, 2008 4:15 am\nciro je podrzao muniba usanovica\nciro podrzava onoga koji se brine za njega(podrzavao je on i tudjmana i mnoge) lopov je on\neno citam da nece dati usanovicu da se kandiduje mada sam ja siguran da ce oni njega negdje ugurati\nrealno receno na svakog igraca koji dodje u reprezentaciju mi imamo 5 koji nece doci\nevo ti podatak jaran mi je trebao ici u 2 ligu njemacke(rukomet) i trebala mu je samo dozvola naseg saveza da je pro rukometas,on nije nikad igrao u bosni nego samo u njemackoj i kad je otisao u savez bagra mu je trazila 10 000 eura za dozvolu naravno nije dao i sad ce igrat pola godine ovdje u timu samo da dobije dozvolu.Radi takvih ljudi nama odlaze igraci.\nNaslov komentara: Re: Fudbalska Reprezentacija BiH Sun Jan 04, 2009 5:40 pm\nnije fudbal ali je reprezentacija obradovase me nasi odbojkasi danas kad na kvoti od 1.20 na madjarsku pobjedise sa 3 2 svaka cast samo naprijed\nNaslov komentara: Re: Fudbalska Reprezentacija BiH Wed Mar 11, 2009 5:54 pm\nBelgija - BiH utakmica najvećeg rizika\nU Nogometnom savezu BiH vrše se užurbane pripreme za dva meča s Belgijom, 28. marta u Genku, a zatim 1. aprila u Zenici.\nTrenutni prioritet je kako i kome raspodijeliti preostali broj ulaznica za meč u Belgiji. NSBiH je dobio 3.800 karata i već je odobren dio zahtjeva u kojima je traženo do 10 karata. Ostatak posla će biti završen ovih dana.\nPrvi kontingent ulaznica iz Belgije očekuje se u četvrtak ili petak, a njihova raspodjela bi trebala početi najranije u ponedjeljak naredne sedmice.\nPrijem aplikacija smo završili 26. februara, ali ljudi i danas šalju zahtjeve. Ukupno smo dobili preko 5.000 zahtjeva i, nažalost, ne možemo pozitivno odgovoriti svima. Moram ponoviti još jednom da navijači ne šalju nove zahtjeve. Prioritet u raspodjeli će imati oni koji su do 26. februara poslali zahtjeve. Moguće je da dobijemo još jedan broj između 300 i 400 ulaznica za sektor sjeverozapad, ali još nemamo potvrdan odgovor iz Belgije, rekao je za Dnevni avaz generalni sekretar N/FSBiH Munib Ušanović.\nPrema Ušanovićevim riječima, N/FSBiH i Nogometni savez Belgije su do sada uradili veliki posao u pripremi utakmice u Genku. N/FSBiH je pomoć zatražio i od Ministarstva bezbjednosti i Ministarstva vanjskih poslova BiH.\nFIFA je prije mjesec utakmicu u Genku proglasila susretom najvećeg mogućeg rizika. Meč Belgija - BiH smatra se jednim od najrizičnijih u cjelokupnim evropskih kvalifikacija. Zbog toga smo pravovremeno krenuli s upoznavanjem naših navijača s izvodima iz zakona Belgije o ponašanju na stadionima, koje smo objavili i na našoj internet stranici, rekao je Ušanović.\nOdštampano 12.000 karata za Zenicu\nZa meč BiH - Belgija u Zenici odštampano je 12.000 ulaznica koje će se u prodaji naći početkom iduće sedmice po cijeni od 20, 15 i 10 KM.\nN/FSBiH i NK Čelik očekuju pomoć lokalne samouprave prilikom velikih zahvata koji su potrebni na saniranju terena i stadiona Bilino polje.\nNaslov komentara: Re: Fudbalska Reprezentacija BiH Thu Mar 26, 2009 9:24 am\nVidi kako nam se reprezentacija priprema za odlucujuci mec protiv Belgije\nNaslov komentara: Re: Fudbalska Reprezentacija BiH Thu Mar 26, 2009 9:52 am\nOvo je bruka nevidjena.. zar se nije mogao ocistiti teren stadiona Asim Ferhatovic, Grbavica.. Mozda bi najprikladniji i najlaksi za ocistiti bio stadion FK Unisa u Vogosci ...a ne na livadi da treniramo.. pa ovo je bruka da nema vece.. na ovakvim stvarima se vidi koliko nsbih i sam ciro ozbiljno dozivljavaju nasu reprezentaciju..\nNaslov komentara: Re: Fudbalska Reprezentacija BiH Thu Mar 26, 2009 11:58 am\novo je napredak prosli put su u hotelu trenirali\nNaslov komentara: Re: Fudbalska Reprezentacija BiH


milo đukanović | BNN\nDesetine hiljada Srba poručilo Đukanoviću: Povuci Zakon o vjeroispovjesti\nNSRS stala uz Dodika: Blokiran poziv Predsjedništva BiH za Đukanovića\n27.02.2020 - 08:53\nPrema Ustavu BiH, s obzirom da je Skupština RS podržala potez Dodika kao srpskog člana Predsjedništva BiH, odluke o posjeti Mila Đukanovića i raspoređivanju Frontexa u BiH, koje su donesene 19. februara glasovima druge dvojice članova Predsjedništva BiH Željka Komšića i Šefika Džaferovića - poništene su.\nDodika je podržalo svih 56 prisutnih poslanika, niko nije bio protiv, niti uzdržan, dok poslanici opozicije nisu prisustvovali glasanju.\nĐukanović: Crna Gora ima svoju crkvu, SPC je dio projekta "Velike Srbije"\n14.02.2020 - 16:45\nCrna Gora: Masovni protesti Srba protiv Đukanovića\n09.02.2020 - 21:40\nGotovo 50.000 demonstranata u Podgorici: Čuje se "Milo, lopove"\nDok su prolazili pored zgrade Predsjednistva, grupa okupljenih pjevala je "Ustala je Crna Gora, svetinja se branit mora, Milo lopove". U trenutku kada predvodnici litije stižu na Milenijum, dio kolone je još na mostu Blaža Jovanovića.\nIz hrama Hristovog vaskrsenja krenula je večeras nova protestna litija, zbog nezadovoljnih usvajanjem Zakona o slobodi vjeroispovjesti. Litiju ulicama Podgorice predvodi protojerej stavrofor Momčilo Krivokapić.\nĐukanovićeva vlast i dalje hapsi: Uhapšena majka lidera DF-a\n31.01.2020 - 11:08\nĐukanović: Politički protesti obučeni u crkveno ruho, nećemo povući zakon\nOvo je važan period emancipacije Crne Gore, napominje Đukanović, u kome treba stvoriti sve institucionalne pretpostavke za dalji državni i duhovni razvoj crnogorskog društva, pa i obnovu, kako kaže, autokefalnosti Crnogorske pravoslavne crkve.\n3 days 12 hours https://t.co/GIM5yuhdzN\n3 days 12 hours https://t.co/bLjNg7Ycl1


Italijanska publika nagradila 'Granice kiše'\nPolitika\t19.03.2019 18:30\nDirljiva priča sa prostora bivše Jugoslavije osvojila je srca gledalaca najznačajnijeg kinematografskog događaja u Lombardiji\nFilm „Granice kiše” reditelja Vlastimira Sudara i Nikole Mujovića, koji se događa na tromeđi Hercegovine, Crne Gore i Hrvatske, i govori o ljudima različitih „eksjugoslovenskih” nacionalnosti spremnih da, uprkos sukobima iz prošlosti, sarađuju, sa velikim uspehom je prikazan na upravo završenom Međunarodnom filmskom festivalu u Bergamu (Italija). Osvojio je drugo mesto za najbolji film, dok je pobednik festivala argentinski „Kradljivac sa motora“ reditelja Augustina Toskana, čija je premijera bila u Kanu.\nU konkurenciji je bilo više od 150 filmova, među kojima i već poznata ostvarenja premijerno prikazana na velikim festivalima poput Kana, Lokarna i Toronta. Tu je bio i prvi igrani film poznatog britanskog fotografa Ričarda Bilingama „Rej i Liz” koji je u Bergamo došao sa nagradom Zlatni Aleksandar sa Solunskog filmskog festivala. U raznim programima samo sedam je izabrano za glavnu takmičarsku konkurenciju bergamskog festivala sa dugom tradicijom – ovogodišnji je 37. po redu – na kojem se nagrade dodeljuju na osnovu glasanja publike.\n– Za naš film to je posebno laskavo, jer pokazuje da je i italijanska publika potpuno razumela ono što smo hteli da kažemo. Tome je pomoglo i to što smo glumac Vahidin Prelić i ja odgovarali na pitanja publike nakon projekcije, to je običaj na Festivalu. Tako smo pojačali prvi utisak koji je film ostavio i ohrabrili gledaoce da glasaju za nas. Sala je bila puna, tako da je i nama autorima veoma uzbudljivo da učestvujemo. Jako nam je drago što je film uopšte izabran i što smo nagrađeni na jednom ovakvom festivalu koji je vrlo važan događaj u celoj Lombardiji i koji prati vrlo lojalna, ali i zahtevna publika – primećuje za „Politiku” Vlastimir Sudar.\nItalijanski filmski kritičar Kamilo de Marko je u najavi festivala za evropski portal za promociju filma i audio-vizuelnog stvaralaštva Sinevropa ocenio „Granice kiše” kao „originalno debitantsko ostvarenje o konfliktu, identitetu i korenima“ i naglasio da je režija ovog dela „daleko od ustaljene balkanske kinematografije”. U svojoj recenziji De Marko poredi ovaj film sa prvim filmom Milča Mančevskog „Pre kiše”, ali i sa filmovima Aleksandra Petrovića. Posebno je pohvalio i rad glavne glumice Kristine Stevović (sada Obradović) i direktora fotografije Miloša Jaćimovića.\n– Organizatori festivala su bili iznenađeni da je sa Balkana došao jedan ovakav film koji dira u sve osetljive probleme ovih prostora, ali na veoma suptilan način, kako su rekli, što je prepoznala i njihova publika. Dodali su da na severu Italije postoji velika simpatija prema ovim njima ipak bliskim, da ne kažem komšijskim prostorima, te da ih je film sigurno emotivno dirnuo. Publika je inače vrlo glasnim aplauzom pozdravila objavu da smo dobili nagradu. Drago nam je da smo tu, mimo regiona, a posle Kanade, Švedske, Nemačke, Britanije i Rusije, uspešno prikazali film u jednoj južnoevropskoj zemlji, sa klimom sličnom ovoj koju opisujemo u filmu. U Italiji smo naišli na vrlo topao prijem kod domaćina festivala koji vode ovaj događaj sa mnogo pažnje i ljubavi. Festival je perfektno organizovan, a uživali smo i u raznim pratećim programima, poput izložbe fotografija Pjera Paola Pazolinija iz filma „1001 noć“ i retrospektive veterana jugoslovenskog filma Karpa Aćimovića Godine – kaže Sudar.\n„Granice kiše” krajem marta odlaze u Pariz, na festival „L'Europe autour de l'Europe” gde je takođe u glavnoj konkurenciji.


Nivea baby vlažne maramice soft&cream 20kom A003262 | AKSA\nNivea baby vlažne maramice soft&cream 20kom\nŠifra artikla: A003262\nNivea baby vlažne maramice soft&cream 20 kom nežno čiste i pružaju iritiranoj bebinoj koži trenutnu negu i olakšanje. Posebno su napravljene za bebinu kožu kojoj je potrebna dodatna nega i zaštita tokom čišćenja.\nNivea baby vlažne maramice soft&cream 20 kom nežno čiste i pružaju iritiranoj bebinoj koži trenutnu negu i olakšanje. Posebno su napravljene za bebinu kožu kojoj je potrebna dodatna nega i zaštita tokom čišćenja. Zahvaljujući strukturi tkanine sa mikrosunđerima maramice su izuzetno mekane, debele i otporne na cepanje. Reljefna struktura maramica pruža izuzetnu mekoću, ali i visoku efikasnost kod uklanjanja tragova urina i stolice koji se zadržavaju na tkanini. Istovremeno, ove maramice neguju i štite osetljivu kožu bebe. Posebno su osmišljene za kožu beba kojoj je potrebna dodatna nega i zaštita za vreme čišćenja. Natopljene su blagom negujućom kremom koja sadrži neven. Trenutno umiruju i pružaju olakšanje od neprijatnosti dok istovremeno obezbeđuju temeljno čišćenje bebine zadnjice i održavaju prirodnu pH vrednost kože. Ne sadrži alkohol.


Plan B: Rusija može za Siriju zaobilazeći Grčku - 07.09.2015, Sputnik Srbija\nRusija može da koristi nove puteve leta za pomoć Siriji ako Grčka zatvori svoj vazdušni prostor za ruske avione, rekao je prvi zamenik šefa Međunarodnog... 07.09.2015, Sputnik Srbija\npolitika, vesti, rusija, svet, grčka, sirija, vladimir jabarov, međunarodni komitet saveta rf\n22:12 07.09.2015 (Osveženo: 16:19 05.10.2015)\n© Sputnik / Ramilь Sitdikov / Uđi u foto-galerijuAvion Iljušin 38N\nRusija može da koristi nove puteve leta za pomoć Siriji ako Grčka zatvori svoj vazdušni prostor za ruske avione, rekao je prvi zamenik šefa Međunarodnog komiteta Saveta Ruske Federacije Vladimir Jabarov.\nAtina: Amerika tražila da se zatvori nebo za Rusiju\n7 Septembar 2015, 13:36\nDanas je izvor Sputnjika rekao da je Grčka dobila zahtev od Sjedinjenih Američkih Država da odbije ruske letove koji pružaju humanitarnu pomoć Siriji koristeći vazdušni prostor te zemlje.\n„Ovo je apsurdan potez i ako bude podržan od strane Grčke, biće to neprijateljski potez prema Rusiji“, rekao je Jabarov.\n„U subotu, američka ambasada je apelovao na grčku vladu sa zahtevom da zabrani letove ruske avijacije koja pruža pomoć Siriji. Međutim, Atina je odbila da to učini“, rekao je izvor agenciji RIA Novosti.\nRuski zvaničnik je istakao da Iran, Turska i centralnoazijske države mogu da priteknu u pomoć Rusiji u njenoj humanitarnoj misiji u Siriji.\nRusija nije prebacila avione u Siriju\n2 Septembar 2015, 11:18\nKomentarišući američki zahtev za zatvaranje vazdušnog prostora Grčke ruskim humanitarnim letovima ka Siriji, ruski zvaničnik je rekao da se Vašington „plaši bilo kakve pomoći Rusije sirijskom narodu“.\nJabarov je komentarisao zapadne medijske izvještaje koji se tiču navodno povećanih ruskih zaliha oružja u Siriji, rekavši da je „cilj ove kampanje da podstakne antirusku histeriju“.\nZvaničnik je istakao da bi Sjedinjene Države, ako bi imale pravo, zatvorile vazdušni prostor svih zemlja ruskim avionima.\nMeđutim, Rusija može da ustanovi nove vazdušne linije pod međunarodnim sporazumima, zaključio je on.\nMeđunarodni komitet Saveta RF


Sastanak koordinacije „Zajedno za pravdu“ i obilježavanje Svjetskog dana izbjeglica | Projekt Građanskih Prava Sisak\nod crpsisak · Published 13. srpnja 2010. · Last modified 8. studenoga 2010.\nPrethodna objava Sastanak koordinacije „Zajedno za pravdu“ i obilježavanje Svjetskog dana izbjeglica


Ljubomir Stojić - Čovek u masi Istaknut\nEmanuel Zairis - Demonstracije\nKao što čovekovi razlozi za učešće u masovnom ponašanju nisu potpuno instiktivni ni slepi, kao kod životinja, tako se ni samo njegovo ponašanje u masi ne može prosto objasniti "padanjem na životinjski nivo" usled dejstva mase. Činjenica je da su mogućnosti individualnog ponašanja u masi veoma skučene, te dolazi do stapanja s drugima u monolitnu masu, gde je pojedinac samo deo celine, skoro potpuno zavisan od nje. Ali je nepotrebno objašnjavati ovo sužavanje dijapazona individualnih varijacija nekom mističnom "regresijom na predljudski nivo" kad je moguće u svakom konkretnom slučaju utvrditi koji su faktori doveli do ograničenja percepcije, do otežavanja adekvatne procene situacije, do smanjenih mogućnosti za racionalno rasuđivanje, itd.\nIma, naravno, u čovekovom ponašanju, kad se nađe u masi, i dosta elemenata opuštanja one tenzije koju stvaraju društvene norme svojim stalnim pritskom na pojedinca da se saobrazi drugima, da ne štrči ni u kom pogledu. Zato se, u krajnjoj liniji, uvek može govoriti o masovnim ekscesima kao simptomu prevelikog pritiska društvenih normi na individualnu slobodu, prevelikog jaza između pojedinca i društva. Rušilaštvom i brutalnošću, koje čovek često ispoljava u masi, on u stvari, saopštava svoje nezadovoljstvo postojećim standardima i želju da se ovi promene.\nPročitano 3850 puta\tPoslednji put izmenjeno Utorak, 03 Mart 2020 12:06\nViše iz ove kategorije « Dobroslav Ružić - Veliki ljudi i politika\tNevaspitani građanin »\nVi ste ovde: Home Društvo Ljubomir Stojić - Čovek u masi


Izvor: B92, 17.Jun.2021, 08:12\nPostoje ukusi po kojima se pamti neko vreme, događaj, ili čitava destinacija. Postoje ukusi koje pamtimo i želimo da ih se uvek sećamo. Postoje vanilice, koje su uvek više od ukusa.\nA Milica Živković iz Bele Crkve pravi najbolje vanilice na izboru koji je održan u prostorijama Turističke organizacije Srbije.\nIzbor za najbolji recept za vanilice, organizovao je kulinarski portal "Recepti i kuvar online", a Turistička organizacija Srbije bila je doeo završnog >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << degustiranja i žiriranja.\n"Ukusi, gastronomija su ono što upotpunjuje ponudu jedne turističke destinacije", rekla je direktorka TOS Marija Labović i naglasila važnost očuvanja tradicionalnih recepata jer je ukus lokalnih specijaliteta jedan od tri utiska koji turisti ponesu sa sobom posle putovanja.\nPredsednica žirija Dr Biljana Đorđević, muzejski savetnik u Narodnom muzeju, podsetila je da vanilice nisu originalno srpski recept. "Ipak, od momenta kad su stigle na naš prostor, odomaćile su se, domaćice su ih usavršavale tako da su s pravom zaslužile epitet najpopularnijeg slavskog ili prazničnog kolača koji se danas priprema gotovo u svakom domaćinstvu".\nDa su vanilice najpopularniji praznični kolač na svetu potvrdio je još pre 6 godina priznati gastronomski portal ,,Food52".\nA evo i pobedničkog recepta za vanilice, Milice Živković iz Bele Crkve: Vanilice, sastojci:


BalkanMagazin :: U Moskvi otvorena crkva ruskih oružanih snaga\nsreda, 17. jun 2020 10:16\nOvako mali broj učesnika i skromnost ceremonije otvaranja ove crkve tumači se porastom broja novih slučajeva obolelih od korona virusa\n(foto, muzički program na otvaranju vojne crkve kod Moskve)\nPovodom 75-godišnjice pobede nad nacizmom u nedelju je, u predgrađu Moskve Kubinka, svečano otvorena Crkva oružanih snaga Rusije. Monumentalni hram posvetio je, kako javlja nemačka agencija DPA, partijarh ruske pravoslavne crkve Kiril.\nPrvobitno je bilo predviđeno da se zidovi hrama ukrase mozaikom s likovima najistaknutijih predstavnika zemlje – predsednika Vladimira Putina, ministra odbrane Sergeja Šojgua i ministra spoljnih poslova Sergeja Lavrova. Mozaik je trebalo da podseća na pripajanje Krima Rusiji 2014. Sve je bilo i urađeno ali do postavljanja nije došlo jer se, kako piše nemačka agencija, s tim nije složio ni sam Putn.\nNa svečanom otvaranju učestvovalo je nekoliko stotina vojnika, na čelu s ministrom odbrane. Većina je nosila zaštitne maske.\nOvako mali broj učesnika i skromnost ceremonije otvaranja ove crkve tumači se porastom broja novih slučaja obolelih od korona virusa poslednjih dana u glavnom gradu. Zbog toga je pre mekoliko dana odložena sa 21, na 24. jun vojna parada na Crvenom trgu.


Ukupan broj osoba preminulih od posledica koronavirusa je 185\nUkupan broj registrovanih slučajeva koronavirusa je 9,205\nBroj izlečenih od koronavirusa je 1.379\nZabrana kretanja tokom prvomajskih praznika trajaće do subote u 5h\n18:57 U Kragujevcu koji ima 180.000 stanovnika od početka epidemije virusa korona zvanično je zabeleženo 68 pozitivnih, a danas je ujedno i šesti dan od kada u tom gradu nema novozaraženih osoba. Gradonačelnik Radomir Nikolić kaže za Tanjug da to što je 68 zaraženih ne znači da ih nije bilo i više, ali kaže i da su verovatno prošli bez simptoma zbog čega i nisu testirani.\n18:25 Predsednik Privredne komore Srbije (PKS) Marko Čadež izjavio je da se oko 42.000 radnika vratilo proizvodnji i oko dve trećine preduzetnika, te da u fabrikama nije bilo mnogo slučajeva zaraze koronavirusom\n17:50 Prema poslednjem izveštaju u Prokuplju je korona virusom inficirano ukupno 127 lica, saopštili su večeras iz Kriznog štaba u tom gradu. Na osnovu toga broj zaraženih se od poslednjeg izveštaja pre dva dana do danas uvećao za 19 novozaraženih osoba. Na Infektivnom odeljenju prokupačke Opšte bolnice „Dr Aleksa Savić“ trenutno je hospitalizovano devet pacijenata.\n17:37 Vlada Srbije je na predlog ministarke za evropske integracije Jadranke Joksimović formirala Posebnu radnu grupu za pripremu aplikacije za Fond solidarnosti Evropske unije (EU) za podršku javnim rashodima nastalim reagovanjem u krizi korona virusa, saopštila je danas vlada. Više informacija možete pročitati OVDE.\n17:30 Iako je skraćen policijski čas, poruka je da i ovog vikenda treba izbegavati okupljanja, kaže infektolog Srđa Janković.\n„Ako dozvolimo okupljanja i ako se okupljamo i dolazimo u bliske kontakte u većem broju ugrožavamo sve što je do sada postignuto“, poručuje Janković i dodaje da i dalje važi zabrana okupljanja, kao i da ne znamo koliki je kolektivni imunitet.\n17:10 Dr Predrag Kon kaže da ga kao epidemiologa ne brine ukidanje vanrednog stanja, jer se to odnosi na policijski čas, a da vanredne mere i dalje mogu ostati na osnovu Zakona o zaštiti stanovništva od zaraznih bolesti, jer je proglašena epidemija od posebnog značaja.\n„Ne verujem, iskreno, da će više ikada da se vrate ovakve mere, ali mi nećemo odjavljivati epidemiju sve dok je proglašena pandemija“.\nNajavio je da će se u narednom periodu prvenstveno pratiti situacija u vrtićima\n16:55 Ministar za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja Srbije Zoran Đorđević je trajna zaštitna odela kao pomoć u borbi protiv koronavirusa uručio gerontološkim centrima na Bežanijskoj kosi, u Mladenovcu i Obrenovcu.\nU poseti Gerontološkom centru Domu „Bežanijska kosa“ bio je i predsednik Opštine Zemun Dejan Matić. Dogovoreno je da se, pored svakodnevne dezinfekcije Doma, češće dezinfikuje okolina jer korisnici dvorište koriste za šetnju, saopštilo je Ministarstvo.\nPoseti ministra Gerontološkom centru Mladenovac prisustvovao je predsednik te opštine Vladan Glišić, a poseti Gerontološkom centru u Obrenovcu predsednik Opštine Miroslav Čučković.\n16:23 Najveća niskotarifna avio-kompanija u centralnoj i istočnoj Evropi Wizz Air objavila je u petak, 1. maja da suspenzija njegovih letova ka Srbiji i iz Srbije ostaje na snazi do 17. maja, usled trenutnih ograničenja putovanja koja su uvele srpske vlasti. Više informacija možete pročitati OVDE.\n16:10 Na konferenciji Kriznog štaba saopšteno je da se na dečjem odeljenju KBC Dragiša Mišović nalazi 44 mališana, a da su u KC Niš hospitalizovana tri deteta. U KBC Dragiša Mišović jedna porodilja i tri trudnice su pozitivne.\nU ustanovama socijalne zaštite obolela su 563 korisnika i 113 zaposlenih, a izlečeno je 119 korisnika i 67 zaposlenih, preneo je epidemiolog dr Predrag Kon.\n15:47 Privredna komora Srbije (PKS) saopštila je da je 13 kompanija farmaceustkog sektora, članica Grupacije proizvođača humanih lekova PКS, donirala gotovo milion evra medicinskom sistemu Srbije.\nPomoć su dali Hemofarm, Galenika, Alkaloid, Zdravlje-Actavis, PharmaSwiss, Slaviamed, Pharmanova, Torlak, Pharmas, JGL, Ufar, Union Medic i Zorex Pharma, precizirano je u saopštenju.\n15:35 U Severnoj Makedoniji umrla su još četiri pacijenta sa koronavirusom i broj žrtava te bolesti sada je 81, objavio je minstar zdravlja Vednko Filipče.\nOn je na Fejsbuku napisao da su od posledica virusa Covid-19 preminule dve žene stare 55 i 69 godina i dva muškarca stara 87 i 62 godine.\nFilipče je istakao da je danas registrovano novih 69 pacijenata koji su ozdravili da se broj izlečenih od koronavirusa u Severnoj Makedoniji popeo na 807.\nU prethodna 24 sata napravljena su 362 testa i potvrdjeno 29 novih slučajeva Covida-19, pa je broj dijagnistikovanih pacijenata od pojave te zarazne bolesti 1.494, od čega su 606 aktivni slučajevi, naveo je Filipče.\n15:18 U poslednja 24 časa u Srbiji je od koronavirusa preminulo još šest osoba, čime je ukupan broj žrtava povećan na 185. Opširnije OVDE.\n15:06 Šest novih osoba umrlo je u Hrvatskoj usled zaraze koronavirusom, a u poslednja 24 sata zaraza je potvrđena kod devet novih osoba, pa je sada ukupno zaraženo njih 2.085, saopštio je Nacionalni štab civilne zaštite.\n14:52 Od 1.200 zaposlenih u Zdravstvenom centru u Novom Pazaru 12 je pozitivnih na koronavirus.\n14:22 Niš je i dalje na drugom mestu po broju potvrđenih slučajeva zaraze koronavirusom sa 1.158 osoba.\n14:07 Građani Srbije imaće na račune za struju za mart, april i maj popust od pet procenata, bez obračunavanja kamate, ako ih plate do 30. juna. Opširnije OVDE.\n14:02 Na teritoriji Šumadije, šesti dan zaredom, nema novozaraženih kovidom 19, pokazuju podaci Instituta za javno zdravlje u Kragujevcu.\nOd početka pandemije, uzorkovano je oko 2.200 pacijenata.\nKoronavirus bio je potvrđen kod 93 osobe iz Šumadije, a iz Kliničkog centra otpušteno je 59 pacijenata iz tog okruga.\nU toj zdravstvenoj ustanovi na lečenju je 70 građana iz Centralne Srbije, od kojih je troje na respiratoru.\n13:36 Medicinski fakultet u Beogradu će, kako je najavljeno, od ponedeljka 4. maja početi izradu epidemiološke studije o stepenu stečenog kolektivnog imuniteta u populaciji na koronavirus.\nDržavni sekretar u Ministarstvu prosvete Vladimir Popović kaže da će se studija raditi na uzorku od 7.000 domaćinstava, odnosno 17.000 ljudi.\n13:18 Tri osobe su zaražena koronavirusom u poslednja 24 sata u Moravičkom okrugu, dve iz Čačka i jedna iz Lučana, saopštio je Radni tim za praćenje korona virusa u tom okrugu.\nPored Čačka i Lučana, Moravički okrug čine i Gornji Milanovac i Ivanjica u kojima u poslednja 24 sata nije bilo zaraženih.\nU Čačku su od početka epidemije zaražene 84 osobe, u Gornjem Milanovcu 46, u Lučanima pet i u Ivanjici dve.\n13:08 I ovog meseca penzije se isplaćuju u celosti, a to će se dogoditi u petak, osmog maja, rekao je za Radio Beograd Ministar finansija Siniša Mali.\n12:43 Predsednik Srbije Aleksandar Vučić saopštio je da je danas, prema rezultatima testiranja, najniža stopa zaraženosti – od oko tri odsto. Opširnije OVDE.\n12:37 Direktorka Kliničkog centra Vojvodine (KCV) Edita Stokić kaže za RTS da je u KCV hospitalizovan 61 pacijent, a na Novosadskom sajmu 57.\nU toku noći je, kako kaže, jedan pacijent koji je bio na mehaničkoj ventalaciji skinut sa respiratora. Na respiratorima je sada, navodi Stokićeva, petoro pacijenata.\n12:15 Predsednik Vučić rekao je da je iz Gerontološkog centra u Nišu preminulo 43 ljudi.\n11:58 Predsednik Srbije Aleksandar Vučić rekao je da su današnji rezultati testiranja na koronavirus najbolji do sada, te da je zaraženost oko tri odsto.\n11:34 Danas će zbog policijskog časa prodavnice u Požarevcu biti zatvorene, dok će u subotu i nedelju nastaviti sa radom. Opširnije OVDE.\n11:07 Od poslednjeg izveštaja o epidemiološkoj situaciji u Republici Srpskoj, u Institutu za javno zdravstvo RS izvršeno je testiranje 638 laboratorijskih uzoraka, a koronavirus potvrđen je kod još 22 osobe u tom bh. entitetu. U protekla 24 sata u Univerzitetskom kliničkom centru RS preminuo je jedan muškarac kod kojeg je potvrđeno prisustvo koronavirusa.\nReč je o 14 osoba muškog i osam ženskog pola.\n10:24 U Crnoj Gori jutros, kao i prethodnih dana, nije zabeležen novi slučaj obolevanja od koronavirusa, tako da broj inficiranih od početka epidemije ostaje 322, a ukupno oporavljenih 219.\n10:13 Predsednik Skupštine grada Beograda Nikola Nikodijević rekao je da se svi javni objekti i ustanove uveliko dezinfikuju i da sve teče prema utvrđenom planu. Dezinfekcija svih vrtića trebalo bi da bude završena danas.\n„Reč je o 434 objekta u kojima će ponovo boraviti deca i gde su ekipe Zavoda za biocide i medicinsku ekologiju proteklih nekoliko dana obavljale dezinfekciju. Ovaj posao obavlja se i u ostalim javnim ustanovama, pre svega domovima zdravlja, bolnicama, kovid-ambulantama. Preciznije, Zavod za biocide do sada je dezinfikovao tri i po miliona kvadratnih metara zatvorenog prostora“, rekao je Nikodijević za RTS.\nDodaje da Zavod svakoga dana vrši dezinfekciju vozila gradskog prevoza i ambulantnih vozila Hitne pomoći i procenjuje se da su do danas hemijski obradili više od 35 hiljada vozila.\nNavodi da su svi tržni centri i drugi prodajni objekti, dužni da, prema preporukama Štaba za vanredne situacije, samostalno izvrše dezinfekciju čitavog prodajnog prostora pre otvaranja.\nPredsednik Skupštine grada pojasnio je i da se pomenute zdravstvene ustanove dezinfikuju svakog dana, a da će se struka poslušati i po pitanju učestalosti dezinfekcije objekata u kojima će boraviti deca.\nNikodijević je podsetio i da je završena dezinfekcija svih gradskih javnih površina, kao i postojećeg mobilijara u parkovima, čime su gradske zelene površine ponovo u funkciji i na usluzi građanima.\n09:43 U poslednja 24 sata sa područja Zlatiborskog okruga testirano je 140 osoba, od kojih su četiri pozitivne na koronavirus, pa tako taj okrug ima 137 potvrđenih slučajeva infekcije.\nZavod za javno zdravlje Užice saopštio je da su dva nova pozitivna slučaja zabeležena u Požegi i po jedan u Bajinoj Bašti i Čajetini.\nOd početka epidemije do danas testirane su 1.223 osobe i najveći broj obolelih i izlečenih u Zlatiborskom okrugu beleži Užice – 40 zaraženih i 18 oporavljenih.\nSledi Bajina Bašta sa 26 pozitivnih i 10 izlečenih pacijenata i Arilje sa 19 potvrđenih slučajeva i pet izlečenih.\nPožega ima 13 obolelih a Nova Varoš 10 i po četiri oporavljena pacijenta, a Prijepolje i Priboj po devet pozitivnih i po pet izlečenih.\nSjenica ima registrovanih šest pozitivnih i dva oporavljena, dok Čajetina ima četiri zabeležena slučaja infekcije, a dva pacijenta su se oporavila.\nU Kosjeriću je juče potvrđen prvi slučaj obolevanja od Kovida-19.\nUkupan broj oporavljenih pacijenata je 55.\nBroj preminulih od koronavirusa sa područja Zlatiborskog okruga iznosi 11, četiri pacijenta iz Nove Varoši, po dva pacijenta iz Prijepolja i Arilja i još troje njih iz Užica, Bajine Bašte i Priboja.\nProsečna starost preminulih osoba je 73,5 godina.\n09:31 „Galenika“ je nedavno proizvela lek hlorokin, čija isporuka zdravstvenim ustanovama počinje danas. Reč je o leku koji se između ostalog koristi i u terapiji kovid infekcije, a koji se do sada uvozio.\nIz centralnog magacina Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje krenule su prve količine hlorokina ka Kliničko bolničkom centru “ Zemun“. Nakon Zemuna, dobiće ga sve kovid bolnice. Prof. dr Dragoš Stojanović, direktor KBC „Zemun“ kaže za RTS da ove dodatne količine hlorokina znače veliku stvar.\n„I do sada smo ga imali. Znači nam još više jer u teškim stanjima moraju da se produže dani terapije. Imamo ga ali ovo je jako bitno što nam stiže“, rekao je Stojanović.\nKroz tu bolnicu je, kaže, prošlo 1.100 pacijenata.\n„Na današnji dan ih je 200. Kao i svuda u svetu i kod nas je dao pozitivne i dobre rezultate. U zavisnosti od toga sa kakvom kliničkom slikom dolaze pacijenti kod nas terapije su intenzivnije ili manje intenzivne“, naveo je Stojanović.\n09:15 Danas se u Srbiji, kao i u čitavom svetu, obeležava Praznik rada. Prvi dan maja, koji mnogi u našoj zemlji provode na prepoznatljiv način, ove godine će biti obeležen na potpuno drugačiji način zbog zabrane kretanja na teritoriji cele Srbije. Opširnije OVDE.\n09:08 Nastave na daljinu koju osnovci i srednjoškolci prate na kanalima RTS-a, neće biti danas jer je državni praznik 1. maj, Međunarodni dan rada, neradni dan.\n„Pred male ekrane“ đaci se ponovo vraćaju u ponedeljak, 4. maja, kada će nastava biti po ustaljenom programu.\n08:57 Direktorka Kliničkog centra Vojvodine Edita Stokić kaže za RTS da je u KCV hospitalizovan 61 pacijent, a na Novosadskom sajmu 57.\n„Uočavamo trend pada broja obolelih, ali imamo strah da zbog nesprovođenja mera za sprečavanje transmisije, možemo doći do toga da neprepoznat virus uđe u ustanovu i dođe do komplikacija“, navela je Stokićeva.\nObjasnila je da se na osnovu dosadašnjih studija pokazalo da su gojaznost i tip 2 dijabetesa faktori koji dovode do teže kliničke slike i zahtevaju brže uključivanje mehaničke ventalacije kod zaraženih koronavirusom.\nPrema dosadašnjih podacima, među zaposlenima u KCV bile su zaražene dve osobe koje su se, kako navodi direktorka, inficirale u sredinama u kojima žive a ne na poslu.\nDirektorka KCV navodi da je u toku 24 sata bilo više od 150 intervencija, od čega 12 hitnih. to, kaže Stokićeva, pokazuje da se povećava traumatizam i broj slučajeva oboljevanja od drugih bolesti.\n08:15 Ministar zdravlja Kosova Arben Vitia je saopštio da su u četvrtak izvršena 243 testiranja na COVID 19 i da je pozitivno samo sedam osoba, dok su ozdravila 22 pacijenata.\nSa današnjim rezultatima broj zaraženih na Kosovu je povećan na 806, dok je broj onih koji su ozdravili 271. Preminule su 24 osobe.\nMeđu onima koji su danas pozitivni je pet iz opštine Prizren i po jedan iz opština Vitina i Južna Mitrovica.\nOd 8. februara do 30. aprila 2020, u laboratoriji NIJZ testirano je ukupno 7.423 uzoraka na korona virus, a NIJZ 24 sata nadgleda sve kontakte zaraženih i obavezuje ih na samoizolaciju i traženje lekarske pomoći, ukoliko imaju simptome koronavirusa.\n08:10 Na šest novoobolelih u poslednja 24 sata ide i sedam izlečenih, tako da je prema podacima Zavoda za javno zdravlje „Timok“ iz Zaječara na teritoriji grada Bora danas je 45 osoba pozitivno na kovid 19, saopšteno je na današnjoj konferenciji za novinare.\nPrema rečima direktorke borskog Doma zdravlja dr Vesne Radosavljević od 19. aprila se krenulo sa agresivnijim testiranjem i od ukupno 784 testiranih pozitivno je bilo 124 lica.\nOd ukupno obolelih 76 lica je izlečeno, a tri osobe su preminule od posledica virusa. Čeka se na rezultate 142 testa, a u samoizolaciji se nalazi 144 osobe. Iako ovi rezultati ohrabruju, nadležni apeluju na Borane da se i dalje pridržavaju svih propisanih mera i tokom predstojećih prazničnih dana kako bi se širenje virusa sprečilo.\n08:05 Prema poslednjem izveštaju u Prokuplju je korona virusom inficirano ukupno 127 lica, saopštili su iz Kriznog štaba u tom gradu.\nNa osnovu toga broj zaraženih se od poslednjeg izveštaja pre dva dana do danas uvećao za 19 novozaraženih osoba.\nNa Infektivnom odeljenju prokupačke Opšte bolnice „Dr Aleksa Savić“ trenutno je hospitalizovano devet pacijenata.\n08:00 Šefica Kancelarije EU na Kosovu Natalija Apostolova saopštila je da je EU dostavila prvi deo pomoći Kosovu za borbu protiv virusa kovid-19.\nPomoć je uručena kosovskom ministru zdravlja ispred Univerzitetskog kliničkog centra u Prištini, prenosi Kosovo onlajn.\nPomoć se sastoji od 1,4 miliona različitih zaštitnih rukavica, 4.000 štitova za lice, 3.000 zaštitnih naočara, 4.000 litara dezinfekcionih sredstava, 10.000 kompleta čaršava za jednokratnu upotrebu i 50 kutija za prevoz laboratorijskih uzoraka.\n„Možemo da pružimo konkretnu podršku Evropske unije ljudima kojima je potrebna i zdravstvenim radnicima, onima koji su na prvoj liniji ove pandemije – bore se da spasu živote ljudi“, rekla je Apostolova.\nPrema njenim rečima, uprkos situaciji u zemljama članicama, EU je spremna da pomaže Kosovu a današnja isporuka je tek početak.\n„Dodatne medicinske zalihe i medicinska oprema, u okviru naše pomoći od pet miliona evra, biće isporučene u narednih nekoliko nedelja“, rekla je Apostolova.\nOznakebolnica COVID-19 Covid19 epidemija Koronavirus Kovid19 Požarevac zabrana kretanja zaraženi ZZJZ


Dopunjeni Odgovori Poslovnog Prava\nUploaded by skabo42000\nPojam i predmet poslovnog prava Poslovno pravo predstavlja zbir pravnih normi kojima se uređuje pravni položaj privrednih subjekata, njihov odnos prema državi i njihovi uzajamni pravni poslovi u vezi prometa robe i novca.Privredno pravo kao naučna disciplina sa unutrašnjeg aspekta sistematizuje se u dv dijela: u prvom dijelu koji se nziva statusni dio izučavaju se pravne norme kojima se uređuje pravni položaj privrednih subjekata i njihovi prvni odnosi sa državom, a drugi dio ima za predmet izučavanje pravne norme kojima se uređuje pravni odnosi između privrednih subjekatau vezi prometa robe i novca, odnosno njihovi međusobni pravni odnosi na tržištu. 2. Istorijski razvoj poslovnog prava Razvoj poslovnog prava se nadovezije na istorijat trgovačkog prava. Trgovačko pravo se počelo razvijati iz građanskog prava u onom momementu kada su se počeli razvijati robnonovčani odnosi . Razvija se uporedo sa pojavom i razvojem trgovine tj. Oko 12 vijeka. Savremena faza u razvoju našeg poslovnog prava počinje donošenjem Zakona o preduzećima iz 1988. godine, te brojnih saveznih sistemskih zakona u oblasti privrede.. 3. Kodifikacija trgovačkog prava Prva kodifikacija trgovačkog prava je izvršena u Francuskoj u 17. vijeku. Pravni osnov trgovačkog prava činile su dvije uredbe koje su važile na teritoriji cijele Francuske. Uredba iz 1673. Godine regulisala je trgovačko, mjenično i stečajno pravo i postupak, a druga uredba je bila iz 1681. godine i odnosila se na pomorsku trgovinu. Francuska revolucija 1789. Godine stvorila je uslove i pretpostavke za dalji razvoj kapitalizma, a time dala i osnovne pretpostavke za uređenje trgovačko pravnih odnosa. Pravni izraz movih kapitalističkih odnosa iz tog doba čini građanski zakon iz 1804. God. Nedostatak građanskog prava trebao je da otkloni trgovački zakon koji je donesen 1807. God.. ovaj zakon je posložio kao uzor za donošenje trgovačkih zakona čitavog niza drugih zemalja.\n4. Periodi u razvitku poslovnog prava u bivšoj SFRJ U našoj zemlji trgovačko pravo se razvijalo istim istorijskim putem kao i u drugim državama srednjeg i novijeg vijeka. Ono je prošlo kroz dva razvojna perioda i to: ← ← ← ← - period nastanka i - period kodifikacije trgovačkog zakonodavstva. Poslovno pravo uSFRJ nastalo je na Jadranskoj obali gdje su bili razvijeni trgovački centri Prvi kodifikovani akt iz oblasti trgovačkog prava je bio u Srbiji 1847. God, kada je donesena ESNAFSKA UREDBA. Nakon toga donesen je čitav niz drugih propisa od kojih je najznačajniji trgovački zakon iz 1860. God. Bivša Jugoslavija donijela je trgov.zakon 1937. godine, ali on nikada nije stupio na snagu.Pravni osnov za regilisanje položaja preduzeća bio\nje dat Ustavom SFRJ iz 1948. Godine i osnovnim zakonom o državnim privrednim preduzećima iz iste godine. ← 1988. godine donesen je zakon o preduzećima , i tada je vraćen termin preduzeće. ← 1998 godine donesen je novi zakon o preduzećima koji je rađen na osnovu dostignuća savremene nauke, kod nas je još uvijek ovaj zakon na snazi.\n5. Izvori poslovnog prava Pod pojmom izvori poslovnog prava podrazumjevaju se viši oblici ili forme u kojima se pojavljuju pravila koja uređuju orivredno pravne odnose. Postoji više izvora poslovnog prava i mogu se podijeliti po različitim kriterijima. Tako postoje: Pisani i nepisani izvori poslovnog prava Imeperativni i dispozitivni Direktni i indirektni idr. Izvori poslovnog prava u formalnom smislu su: Zakon, Opšti akti privrednih organizacij, poslovni ili trgovački običaji, uzanse, opšti uslovi poslovanja, formularni ugovori, građansko pravo, sudska praksa, i pravna nauka.\n6. Definicija preduzeća Preduzeće je pravno lice koje osnivaju osnivačkim aktom pravna ili fizička lica radi obavlja delatnostu cilju sticanja dobiti. Delatnošću, u smislu zakona, smatraju se proizvodnja i promet robe i vršenje usluga na tržištu.\n7. Imovina preduzeća Imovinu preduzeca cine pravo svojine na pokretnim i nepokretnim stvarima, novcana sredstva i hartije od vrednosti i druga imovinska prava, tj stvari, novac, kapital. Dijele se prema razlicitim karakteristikama: 1.Prema svojinskom odnosu:na sopstvena I tudja 2.Prema cilju:na poslovna I neposlovna 3.Prema stanju u kojima se sredstva nalaze:na novcano I robno stanje 4.Prema elementima procesa proizvodnje:na sredstva za rad I predmete rada 5.Sa stanovnistva obracuna koji je najbitnije:na osnovno I obrtno.\n8. Sistemi osnivanja preduzeća\n9. Uslovi za osnivanje preduzeća 10. Osnivački akti . Opsti akti predzuzeca su: osnivacki akt, statut, pravilnik (npr. o sistematizaciji, organizaciji rada i sl.) i odluka (npr. o imenovanju direktora, o raspodeli dobiti i sl.). Pojedini organi (npr. skupstina, upravni odbor) mogu donositi poslovnike o svom radu. Statut je osnovni opsti akt preduzeca i svi drugi opsti akti moraju s njim biti u saglasnosti.\n11. Klasifikacija preduzeća 12. Koje oblike preduzeća propisuje zakon o preduzećimaRS Zakon o preduyećima RS propisuje sledeće oblike preduzeća: Privredno društvo i Javno preduzeće Privredno društvo se javlja kao društvo lica i društvo kapitala Društva lica su: • komanditno društvo i • ortačko društvo. Društva kapitala su: • akcionarsko društvo i • društvo sa ograničenom odgovornošću. 13. Pravni status dijelova preduzeća 14. Definišite ortačko društvo Ortačko društvo je tip preduzeća koje osnivaju dva ili više pravnih ili fizičkih lica radi obavljanja određene delatnosti pod zajedničkim poslovnim imenom i čiji je zajednički cilj sticanje profita Ortačka društva se pretežno osnivaju u oblastima trgovine na veliko i malo i uslužnim djelatnostima.. 15.Koja su prava ortaka Ortaci u ortačkom društvu svoje međusobne odnose regulišu i uređuju slobodno, takođe je slobodno i raspolaganje udelom među ortacima u ortačkom društvu. O ovom tipu preduzeća po pravilu ne postojiminimalni ulog kapitala. 16. Kako član ortačkog društva odgovara za obaveze ortačkog društva Član ortačkog društva dužan je postupa s pažnjom koju poklanja svojim stvarima i poslovimaouju Ortačka društva su sva privredna društva u kojima članovi imaju neograničenu solidarnu odgovornost za obaveze društva, te za obaveze odgovara u skladu sa ugovorom o osnivanju.\n17. Koje su karakteristike komanditnog društva Komanditno društvo je društvo jednog ili više lica koja mogu biti komanditori i komplementari koji obavljaju određenu delatnost pod zajedničkim poslovnim imenom i čiji je cilj sticanje profita. U ovom društvu barem jedan ortak odgovara neograničeno i solidarno za obaveze prema poveriocima društva, a bar jedan odgovara ograničeno do visine svog uloga u društvu. Ovo je ključno obeležje ovog tipa preduzeća koje ga čini različitim od ortačkog društva. Komanditno društvo za svoje obaveze odgovara svojom celokupnom imovinom. 18. Objasnite pravnu poziciju kpmplemetara i komanditora. Sa stanovništva odgovornosti prema trećim licima komanditno društvo ima dve vrste članova, to su komplementari i komanditori.\nKomplementari vode poslovanje društva i odgovaraju za njegove obaveze neograničeno solidarno, tačnije celokupnom svojom imovinom. Komanditori ne učestvuju u vođenju poslovanja društva i ograničeno, u visini svog uloga, odgovaraju za obaveze društva\n19. Opšte karakteristike DOO Društvo sa ograničenom odgovornošću je društvo kapitala koje se najčešće bira prilikom organizovanja malih i srednjih preduzeća. Ono predstavlja prelazni oblik između ortakluka i akcionarskog društva. Prednost ovog oblika organizovanja je znatno manji nivo formalnosti procedura i unutrašnje organizacije u funkcionisanju društva u odnosu na akcionarsko društvo. 20. Koja su prava članova DOO Društva sa ograničenom odgovornošću osnivaju pravna i fizička lica ulaganjem svojih novčanih ili nenovčanih sredstava radi obavljanja zajedničke delatnosti i radi ostvarivanja profita. Ulozi članova predstavljaju početni kapital. Upravljačka prava u društvu srazmerna su visini uloga članova 21. Identifikujete obaveze članova DOO Članovi društva odgovaraju za obaveze društva samo do visine svojih uloga, a ne i sopstvenom privatnom imovinom. Udelima članova može da se trguje, ali obično postoje ograničenja kao što je prednost ostalih članova pred drugim kupcima i slično. Udjelima se ne trguje na berzi. 22. Navedite obilježja AD Akcionarsko društvo ili deoničarsko društvo je trgovačko društvo sa osnovnim kapitalom podjeljenim na izvjestan broj akcija sa jednakim iznosima. Akcionarsko društvo je pravno lice koje odgovara za svoje obaveze isključivo svojom imovinom..\nAkcionarsko društvo može biti otvorenog (javnog) ili zatvorenog tipa. Ako je preduzeće otvorenog tipa njegove akcije se vrednuju na berzi i preduzeće ima obavezu da javno prikazuje finansijske izveštaje. Vlasnici preduzeća su akcionari.. Kupoprodaja akcija se vrši na tržištu kapitala: . Vlasnici akcija materijalno odgovaraju za rezultate poslovanja preduzeća samo do vrednosti njihovih akcija i ta vrednost je najviše što mogu izgubiti ukoliko preduzeće ne posluje dobro. Akcionari ne odgovaraju celokupnom imovinom za eventualne obaveze i dugove preduzeća, već samo kapitalom uloženim u preduzeće. Još jedna od prednosti je i profesionalni menadžment koji najčešće rukovodi akcionarskim društvom i odgovara akcionarima 23. Pravni odnos između Društva i akcionara\n24. Koja su prava akcionara Vlasnici akcija - akcionari na osnovu svog udela u kapitalu preduzeća imaju tri grupe prava:\npravo na dividendu (deo profita koji se isplaćuje akcionarima) pravo učestvovanja u odlučivanju (odnosi se na izbor uprave preduzeća) pravo na deo likvidacione mase u slučaju likvidacije preduzeća\n25. Kako zakon o Javnim preduzeć. reguliše svrhu osnivanja Javnih preduz. Javno preduzeće ili poduzeće je preduzeće čiji je većinski vlasnik država. Formiraju se u oblastima interesantnim za državu (elektroprivreda, telekomunikacije, željeznica). Često javna preduzeća imaju monopolski položaj na tržištu, što odmah poskupljuje uslugu i prouzrokuje niži kvalitet. Cilj osnivanja javnih preduzeca je obezbedjivanje i zastita interesa drzave u funkcionisanju vitalnih sektora privredne delatnosti koje su od velikog znacaja za drzavu i zivot gradjana.Zbog znacaja i uloge ovih preduzeca njihove organe upravljanja biraju organi drzave. 26. Ograni javnog preduzeća Upravni odbor, Nadzorni odbor i direktor. Upravni odbor i direktor JP čine upravu JP. Predsjednika UO, članove Upravnog odbora, predsjednika i članove NO i direktora imenuje i razrešavao snivač.Osnivačkim aktom se utvrđuje broj članova UP i njihov mandat, te mandat direktora JP. UO: utvrđuje poslovnu politiku, donosi dugoročni plan rada i razvoja i godišnjimplan poslovanja, donosi statut , odlučuje o promjeni na kapitali, odlučuje o osnivanju zavisnih društava kapitala, usvaja izvještaje o poslovanju i godišnji obračun, odlučuje o rasporedu dobiti donosi investicione programe, odlučuje o emitovanju, prodaji i kupovini akcija itd. Direktor zastupa i predstavlja preduzeće, organizuje, rukovodi i odgovara za procese rada, zakonitosti poslovanja, izvještava o fin. Rezultatu i poslovanu , izvršava odluke UO. NO vrši nadzor nad poslovanjem JP i izvještaj o izvršenom nadzoru dostavlja UO. 27. Preuzimanje obaveza u pravnom prometu Zastupanje znači preuzimanje prava i obaveza putem drugog lica i to tako da to drugo lice (zastupnik) preuzima pravne radnje u tuđe ime i za tuđi račun, što znači da tako zaključeni poslovi obavezuju zastupanog, a ne zastupnika. Zakon o preduzećima određuje da je direktor zakonski zastupnik preduzeća, a osnivačkim aktom ili statutom se mogu\nodrediti i druga lica. U tom slučaju potrebno je razgraničiti ovlašćenja, i zakonske i statutarne zastupnike upisati u sudski registar kako bi treća lica znala ko su zastupnici i koja su im ovlaštenja. Zastupanje treba razlikovati od predstavljanja i potpisivanja. Ovlaštenja zakonskog zastupnika (na zaključivanje ugovora, vršenja pravnih radnji ili i jenog i drugog) se mogu ograničiti statutom. Ova ograničenja nemaju pravna dejstva prema trećim licima, ona su unutrašnja stvar preduzeća, anjihova prekoračenja povlače odgovornost lica koje vrši tu funkciju. Ako ograničenja nisu upisana u sudski registar, onda se smatra da su ovlaštenja neograničena. 28. Punomoćstvo Je način zastupanja preduzeća u pisanoj formi, iz koje lica, punomoćnici crpe svoja ovlaštenja. Punomoć se daje najšešće licima van preduzeća, ali i licima i u preduzeću.Punomoćenik je obavezan pokazati punomoć trećem licu ako mu je ovo traži.Punomoćje se ne registruje, i bitno je reći da davanje punomoći od strane zastupnika ne znači da su zastupnici ograničili svoja ovlaštenja. Statutom se može predvidjeti da se davanje punomoći uslovljava davanjem saglasnosti određenog organa, najčešće upravnog odbora. Prestanak punomoći određen je ZOO,: otkazom od strane vlastodavca, prestankom pravnog lica ili smrti, prestankom vlastodavca, otvaranjem stečaja ili postizanjem svrhe za koje je punomoć data, otkazom punomoći od strane punomoćenika, isteka vremena ili gubitkom poslovne sposobnosti. Punomoć može biti: opšta ili generalna, posebna ili specijalna, i punomoć po taposlenju(punomoć trgovačkog putnika). Specifična vrsta punomoći koju jedino obrađuje ZOP je prokura, koju može dati direktor ali samo zajedno sa organom upravljanja. Prokura je zakonska punomoć i mora se upisati u sudski registar. Kad se opozove mora se brisati iz sudskog registra u toku od 3 dana. Ovlaštenja prokuratora su zakonom utvrđena, i ima skoro sva ovlaštenja kao direktor ili statusni zastupnik. Prokura može biti: pojedinačna (više lica izvan preduzeća koja su nezavisna jedno od drugog) skupna (svi prokuratori moraju biti saglasni) kolektivan rad Ako se prekorače ovlaštenja iz punomoći, vlastodavac nema obavezu,izuzev ako on nije dao oodobrenje za prekoračenje. Punomoć se ne može prenositi, izuzev da je tako ugovoreno ili ako vlastodavac da dozvolu. 29. Odgovornost za preuzete obaveze u pravnom prometu 30. Preduzeće za zapošljavanje invalida Može biti osnovano u bilo kojoj formi PD- društvo lica ili društvo kapitala, ali pod uslovom da ima 4% od zaposlenih invalidnih osoba, kako bi moglo ostvarivati određene beneficije i poreske olakšice. Ovo je podrška određenoj kategoriji stanovništva da ostvare povoljnu poziciju iz razloga fizičkog hendikepa. 31.Načini prestanka preduzeća Preduzece prestaje: - ako mu je izrecena mera zabrane obavljanja delatnosti zato sto ne ispunjava propisane uslove za to, ako prestanu da postoje prirodni i drugi uslovi za obavljanje delatnosti,\nprotekom vremena, ako je osnovano na odredjeno vreme, odlukom skupstine, odnosno clanova, ako se broj clanova ili akcionara, osim kad je rec o simultano osnovanom akcionarskom drustvu i drustvu sa ogranicenom odgovornoscu, smanji na jednog, a u roku od sest meseci se taj broj ne poveca, ako se pravnosnaznom odlukom suda utvrdi nistavost upisa u sudski registar, ako nije organizovano u skladu sa zakonom, ako ne obavlja delatnost duze od dve godine neprekidno, stecajem, ako se osnovni kapital drustva smanji ispod minimalnog iznosa propisanog saveznim zakonom,\n- spajanjem sa drugim preduzecem, podelom na dva ili vise novih preduzeca, u drugim slucajevima koji su specificni samo za pojedine oblike preduzeca. 32. Karakteristike prinudnog poravnanja Vodi ozdravljenju preduzeća, odvija se na relaciji dužnik povjerioci, obavezuje ne samo povjerioce koji su bili na zaključenju prinudnog poravnanja nego i one koji su bili protiv, po pravnoj prirodi radi se o ugovoru, jer se zaključuje kao ugovor o rješenju međusobnog duga, ali i vrsta sudskog odobrenog akta jer ga sudsko vjeće mora odobriti. PP može imati dvije verzije: -smanjenje duga i odgodu plaćanja - isplata u cjelosti a odgoda plaćanja Prva verzija može imati sledeće varijante: dužnik pristaje da isplati 50% duga povjeriocima u roku 1 god, 60% za dvije godine a sav dug za tri godine. Poastupak se vodi pred nadležnim sudom (osnovnim) uz vjeće prinudnog poravnanja od tri sudije i upravnika. 33. Stečaj kao institut kolektivnog namirenja Stečaj je zakonom utvrđen postupak koji se provodi nad imovinom dužnika radi namirenja povjerilaca. Pored namirenja povjerilaca stečajem se onemogućava dalje loše poslovanje privrednog subjekta. Stečajem se postiže kako ravnomjerno namirenje povjerilaca tako i zaštita dužnika od povjerilaca koji na svaki način žele da se namire iz dužnikove imovine. 34. Stečajni postupak Postupak se pokreće pismenim zahtjevom stečajnog dužnika ili bilo kojeg povjerioca koji ima pravni interes.Postupak stečaja se može pokrenuti nad svim privrednopravnim subjektima sa pravnim subjektivitetom,nad dužnikom pojedincem ili javnim preduzećem,a ne može se pokrenuti nad društveno političkom organizacijom ili fondom finansiranim iz budžeta.Razlozi za pokretanje\nstečajnog postupka su insolventnost ili očekivana insolventnost.Insolventnost nastaje onda kada subjekt nije u stanju da izvršava svoje prispjele obaveze u kontinuitetu od 60 dana.Očekivana insolventnost je procjena da subjekt neće biti u mogućnosti da izvršava svoje obaveze u narednom periodu i u tom slučaju pravo na zahtjev za poktetanje stečaja ima samo dužnik.Nadležan sud za stečaj je sud koji je stvarno nadležan u mjestu gdje subjekt ima 35. Likvidacija kao način prestanka likvidacionog dužnika Likvidacija privrednog društva je postupak koji se sprovodi kada društvo ima dovoljno finansijskih sredstava za pokriće svih svojih obaveza. Odluka o pokretanju postupka likvidacije privrednog društva registruje se i objavljuje u Registru privrednih subjekata. Društvo dostavlja poznatim poveriocima pisano obaveštenje o pokretanju postupka prestanka društva likvidacijom. Društvo može preduzimati samo poslove vezane za sprovođenje likvidacionog postupka, koji su nužni za likvidaciju društva. Nove poslove društvo ne može preduzimati. U postupku likvidacije dividende se isplaćuju i imovina društva se raspodeljuje ortacima, članovima, odnosno akcionarima tek pošto se plate sva potraživanja 36. Vrste likvidacije Prinudna likvidacija (u slučaju izricana mjera zabrane obavljanja djelatnosti) Dobrovoljna likvidacija ( u ostalim slučajevima) odvija se vansudskim putem, u skraćenom postupku kad se osnivači-vlasnici odluče da likvidiraju preduzeće. Oni daju garanciju u pisanoj formi pred sudom da će sve svoje obaveze izmiriti.\n37. Metodi privatizacije -javna ponuda - tenderska ponuda 38. Preduzeća i ostali privredni subjekti Preduzeća su osnovni ali ne i jedini privredni subjekti koji se mogu organizovati u raznim svojinskim i organizacionim oblicima (privredna društva i javna preduzeća). Kako ih razgraničiti? Preduzeća su pravna lica koja obavljaju odeđenu djelatnost i ostvaruje profit, znači njegove karakteristike su: -svojstvo pravnog lica koje stiče momentom registracije -obavlja određenu djelatnost, (za važenja ZUR-a samo su pred. Privrednu djelatnost) -profitna organizacija (cilj je profit, mada postoje pred.(javna) čiji osnovni cilj nije profit nego zadovoljenje potreba društva. Poa ostale privredne subjekte ubrajamo: -Preduzetnik – fizičko lice a ostale karakteristike kao i preduzeće Ustanove – neprivredna djelatnost i neprofitne organizacije, posluju po ekonomskim principima ali ostvaruju prihod a ne profit\n- udruženja- neprofitna, građansko-pravne prirode, mogu imati svojstvo pravnog lica i postojati i bez imovine Bankei druge fin. Institucije, zadruge, berze itd 39. Individualizacija preduzeća u pravnom prometu Svoj individalitet, poslovni i tržišni, privredni subjekt gradi preko svojih bitnih obilježja, i to: poslovnog imena, djelatnosti i sjedišta. Individualna obilježja privrednih subjekata imaju višestruki značaj i to:: - radi zaštite interesa samog privrednog subjekta - radi zaštite sigurnosti u pravnom prometu - radi zaštite interesa potrošača i korisnika uslzga - radi zaštite kvaliteta proizvoda i usluga - radi zaštite društvenih interesa 40. Zaštita firme Firma je naziv pod kojim preduzeće posluje. Preduzeće koje ima opravdani poslovni interes može pred nadležnim sudom tražiti zaštitu registrovane firme od drugog preduzeća s istom ili sličnom firmom, iste ili srodne delatnosti, kasnije prijavljene za registraciju kod istog ili drugog suda koji vodi registar. Na zahtev nadležnog organa, odnosno lica iz člana 31. ovog zakona, sud koji vodi registar brisaće iz firme naziv države, odnosno jedinice lokalne samouprave ili ime istorijske, odnosno druge znamenite ličnosti ako oceni da je poslovanjem preduzeća doveden u pitanje njihov ugled. Preduzeću protiv koga se zahteva zaštita firme sud će zabraniti upotrebu firme i naložiti brisanje firme iz registra ako nađe da je zahtev opravdan. U ovakvim slučajevima preduzeće ima pravo i na naknadu štete. 41. Djelatnost preduzeća . Djelatnost je poslovna aktivnost privrednog subjekta usmjerena ostvarenju zajedničkog cilja , radi koga su se članovi i udružili, tj radi stisnja dobiti. Delatnošću, u smislu zakona, smatraju se proizvodnja i promet robe i vršenje usluga na tržištu. Djelatnost privrednog subjekta određuje osnivač aktom o osnivanju. Da bi nprivredno društvo moglo da obavlja djelatnost mora da ispunjava opšte i posebne uslove.\nOpšti uslovi su u pogledu tehničke opremljenosti, zaštite na radu i zaštite unapređenja životne sredine. Dok su posebni uslovi propisani posebnim zakonom i ili drugim propisima u skladu sa zakonom.:\n42 Sjedište preduzeća Sjedište preduzeća je mjesto u kome preduzeće obavlja djelatnost, a ako se djelatnost obavlja u više mjesta, sjedištem preduzeća smatra se mjesto u kome je sjedište uprave. Sjedište se upisuje u registar. Promena sjedišta Preduzeće može promjeniti sjedište odlukom organa određenog osnivačkim aktom. Osnivačkim aktom može se predvidjeti da se sjedište može promjeniti samo uz saglasnost osnivača.\n43. Sudski registri Nakon donošenja odluke ili zaključivanja ugovora o osnivanju preduzeća potrebno je podnijeti Prijavu za upis u sudski registar osnivanja subjekta upisa (preduzeća). Uredbe o upisu u sudski registar pravnih osoba koje obavljaju privrednu djelatnost. Prijava za upis u sudski registar sadrzi podatke koji se po zakonu upisuju u sudski registar, a to je: osnivanje, firma, djelatnost, sjediste, statusne promjene, promjene oblika, prestanak poduzeca i obim odgovornosti u pravnom prometu sa trecim osobama ako se radi o povecanoj odgovornosti, osnovna glavnica, smanjenje i povecanje osnovne glavnice, nominalni iznos dionica i visina udjela, kao i drugi podaci odredjeni zakonom. Prijava sadrzi zahtjev za upis svih podataka ili njihovih promjena koje se obvezno upisuju u sudski registar, kao i druge podatke koje mora da sadrzi svaki podnesak.\n44.Ugovor o privredi-opšte karakteristike 47.Ugovor o zajmu Ugovor o zajmu je pravni posao kojim se zajmodavac obavezuje da zajmoprimcu preda određeni iznos ili određenu količinu drugih zamjenljivih stvari, a zajmodavac se obavezuje da mu vrati poslije izvjesnog vremena isti iznos novca, odnosno istu količinu stvari. Na primljenim stvarima zajmoprimac stiče pravo raspolaganja, odnosno pravo svojine.\nUgovor o zajmu novca može biti zaključen tako da zajmoprimac uz glavnicu duguje i kamatu, ali može da bude zaključen sa obavezom vraćanja samo kamate.\n49.Ugovor o kontroli roba i usluga U ugovorima u privredi zajmoprimac duguje kamatu i ako ona nije ugovorena. Ugovorom o kontroli robe jedna ugovorna strana( vršilac kontrole) se obavezuje da stručno i nepristrasno obavi ugovorenu kontrolu robe i izda certifikat o tome, a druga strana( naručilac kontrole) se obavezuje da za izvršenu kontrolu isplati ugovorenu naknadu. Posao kontrole robe se kao samostalna privredna djelatnost počinje snažnije razvijati tek početkom XX vijeka. Posebni značaj specijalizovano kontrolisana roba ima kod prodaje. Poslove kontrole robe ne vrše samo specijalizovane organizacije registrovane isključivo za tu svrhu, to mogu da rade i špediterske organizacije kao i osiguravajuća preduzeća koja su se osposobila i registrovali djelatnost kontrole robe i usluga.\n50 Ugovor o trgovinskom zastupanju Ugovor o trgovinskom zastupanju je pravni posao kojim se obavezuje zastupnik (agent) da se stalno stara da treća lica zaključuju ugovore sa njegovim nalogodavcem (komitentom), kao i da će on u ime i za račun svog nalogodavca, na osnovu ovlašćenja, zaključiti ugovor. Nalogodavac se, sa svoje strane, obavezuje da za svaki zaključeni ugovor isplati određenu naknadu (proviziju).\n51. Ugovor o komisionu? Ugovorom o komisionu (komisijski ugovor) obvezuje se komisionar da za naknadu (proviziju) obavi u svoje ime i za račun komitenta jedan ili više poslova koje mu povjerava komitent. Komisionar ima pravo na naknadu i kad ona nije ugovorena Vrste komisiona: obični,star del credere, prodajni,kupovni, komision u transportu.\nObaveze komisionara su da obavi ugovoreni posao s trećim licima za račun komitenta, da sam izvrši određenu činidbu, da se pridržava naloga komitenta, da prima uputstva i instrukcije, da čuva robu koju kupuje i prodajeza račun komitenta i sl. 52. Ugovor o uskladištenju? Ugovorom o uskladištenju obvezuje se skladištar da primi i čuva određenu robu i da poduzima potrebne ili ugovorene mjere radi njezina očuvanja u određenom stanju te da je preda na zahtjev ostavodavca ili druge ovlaštene osobe, a ostavodavac se obvezuje da mu za to plati određenu naknadu. Pri predaji robe ostavodavac je dužan dati sve potrebne obavijesti o njoj i izjaviti kolika je njezina vrijednost Isključenje odgovornosti i neke obveze skladištara Skladištar odgovara za štetu na robi osim ako dokaže da je šteta uzrokovana uslijed okolnosti koje se nisu mogle izbjeći ili otkloniti ili je uzrokovana krivnjom ostavodavca, manama ili prirodnim svojstvom robe te neispravnom ambalažom. Skladištar je dužan upozoriti ostavodavca na mane ili prirodna svojstva robe odnosno na neispravnu ambalažu uslijed kojih može doći do štete na robi, čim je navedene nedostatke opazio ili morao opaziti. Ako bi se na robi događale takve neotklonjive promjene zbog kojih postoji opasnost da se roba pokvari ili propadne, skladištar je dužan, ako to na njegov poziv ne bi mogao na vrijeme učiniti ostavodavac prodati robu bez odgađanja na najpogodniji,način.Kad,postoji,dužnost, osiguranja skladištar je dužan osigurati robu primljenu na čuvanje samo ako je to ugovoreno. Ako ugovorom nije određeno koje rizike treba da obuhvati osiguranje skladištar je dužan osigurati robu od uobičajenih rizika.Ograničenje naknade štete Naknade štete koju je skladištar dužan platiti zbog propasti, umanjenja ili oštećenja robe od njezina primitka do predaje ne može prijeći stvarnu vrijednost robe, osim ako je štetu uzrokovao namjerno ili krajnjom nepažnjomost. 53.. Ugovor o špediciji)? . Ugovor o špediciji obavezuje špeditera da zbog prevoza određene stvari zaključi u svoje ime a za račun komitenta ugovor o prevozu, a i druge ugovore za obavljenje preuzetog posla. Sa druge strane ovaj ugovor obavezuje komitenta da špediteru plati odgovarajuće naknade koje mu ugovorm pripadaju. Prava i obaveze špeditera Zaključivanjem ugovora o špediciji špediter stiče pravo na: proviziju, naknadu troškova koje je imao, predujam,zalogu i pridržaj, samostalno istupanje. Špediter je obavezan da: primi robu i da o njoj vodi računa, preduzima sve pravne radnje koje su potrebne za obavljanje prevoza, odredi prevozni put vodeći računa da on bude najprilagodniji za komintenta, pravovremeno obaveštava komintenta o svim bitnim elementima koji se odnose na prevoz stvari, po obavljenom prevozi izvrši obračun s komitentom Prava i obaveze kominteta Na osnovu zaključenog ugovora ima pravo da: od špeditera zahteva da se striktno pridržava obaveza utvrđenih ugovorom, daje nalog špediteru o distribuciji robe mimo ugovorom predviđene maršute uz naknadu odgovarajućih troškova ukoliko ih je špediter imao, raskine ugovor o špediciji ukoliko se špediter ne pridržava ugovorenih obaveza. Istovremeno komintent je dužan da: špediteru pravovremeno plati ugovorom utvrđene obaveze kao i troškove koje je imao pri prevozu, špeditera obavesti o svojstvima stvari koje su predate na prevoz.\n54. Ugovor o prevozu robe brodom? Ovim ugovorom jedna ugovorna strana, brodar obavezuje da će prevesti određenu robu pomorskim putem od mjesta ukrcaja do mjesta iskkrcaja ili staviti na raspolaganje za prevoz brod, dio broda ili brodskog prostora krcatelju-drugoj ugovornoj strani, a krcatelj-naručilac prevoza se obavezuje da za to plati određenu vozarinu. Postoje dva oblika pomorske plovidbe-slobodna i linijska.Postoji više oblika ugovora o pomorskom prevozu ali se u praksi obično javljaju ugovor o čarteru i i ugovor o prevozu komadne robe.\n55. Ugovor o prevozu robe željeznicom? Pojam ugovora – U ovom ugovoru se železnica kao jedna ugovorna strana obavezuje da preveze robu koja je predala druga strana iz otpremnne u uputnu stanicu i da je preda odredjenom licu, dok se pošiljalac obavezuje da će za to platiti vozarinu. Ovo je realan ugovor i do njega dolazi predajom robe od strane pošiljaoca železnici. Prijem stvari se potvrdjuje stavljanjem žiga i datuma otpremne stanice na tovarni list. Po pravili, ugovori o prevozu robe železnicom spadaju u red ugovora po pristupu, adhezionih ugovora, sa unapred utvrdjenim uslovima. Vrste ugovora: u zavisnosti da li se prevoz obavlja u domaćem ili medjunarodnom saobraćaju, ugovori se dele na ugovore u unutrašnjem i ugovore o spoljašnjem prevozu. zavisno od brzine, mogu se zaključiti ugovori o brzovozu, sporovozu i ubrzanom brzovozu. po načinu prevoza i to na ugovore o prevozu kolske (vagonske) i denčane (komadne) pošiljke u železničkom prevozu Elementi ugovora – Bitni element ugovora: ugovorne strane, predmet ugovora i cena prevoza (vozarina). Primalac robe nije ugovorna strana kod ugovora o prevozu robe železnicom. Predmet ugovora je prevoz odredjene robe iz otpremne u uputnu stanicu. Prevozna cena je novčana naknada koja treba da bude plaćena za izvršeni prevoz železnicom. Odredjuje se tarifom, a u nekim slučajevima se odredjuje ugovorom. Ugovorom se takodje može precizirati da li pošiljalaca ili primalac plaćaju naknadu. Nebitni elementi ugovora su pojedine odredbe o prevoznom putu, načinu prevoza, pouzeću, načina tovarenja. Zaključenje ugovora – Ugovor se zaključuje kad prevozilac primi stvar na prevoz sa tovarnim listom. Potvrda prijema na tovarnom listu žigom i datumom stanice dokaz je o zaključenom ugovoru o prevozu. Pošiljalac i železnica mogu da se sporazumeju o izdavanju od strane železnice tovarnog lista po naredbi ili na donosioca, što je na primerku koji se predaje izričito naznačeno. 56. Ugovor o prevozu robe u drumskom saobraćaju? Ovo je ugovor kojim se jedna strana prevozilac obavezuje da stvar preveze u mesto opredeljenja i da je preda imaocu ili trećem licu koje primalac odredi. Ovo je realan ugovor. Pod vrstama se podrazumevaju unutrašnji drumski prevoz i medjunarodni drumski prevoz. Zaključenje ugovora\nPošto je ovaj ugovor často neformalan i adhezionog karaktera jedna ugovorna strana mora predati stvar da bi se ugovor smatrao važećim. Ugovorne strane su prevozilac i pošiljalac. Pojavljuje se i treće lice primalac tj. lice koje je ovlašćeno da u mestu opredeljenja preuzme robu. Predmet ugovora je prevoz stvari, iz mesta otpreme u mesto dopreme.. Obaveze prevozioca primanje robe na prevoz, kad prevoz nije zabranjen zakonom prevoz robe vozilom koje je ugovoreno ili koje ima svojstva predvidjena ugovorom prijem robe na prevoz svakog komitenta, jer on obavlja javnu službu. -postavljanje vozila na ugovorenom mestu radi utovara -vršenje utovara roba kada je ugovorom to predvidjeno -izdavanje tovarnog lista na zahtev pošiljaoca -prevoz robe ugovorenim putem, ili kad put nije ugovoren, biranje puta najpovoljnijeg za pošiljaoca -prevoz robe u ugovorenom roku, a ako rok nije ugovoren, prevoz se mora izvršiti za vreme uobičajeno za prevoz takve robe. -preduzimanje mera za očuvanje robe predate na prevoz Odgovornost prevozioca Prevozilac odgovara u sledećim situacijama kad dodje do gubitka ili oštećenja robe od momenta preuzimanja do njene predaje kad dodje do zakašnjenja u prevozu i predaju robe, a primaocu nastupi šteta. Prevozilac se oslobadja odgovornosti kada je oštećenje nastalo usled: upotrebe otvorenih i nepokrivenih vozila, nedostatka ili lošeg stanja ambalaže, rukovanja, slaganja i istovara od strane pošiljaoca, odnosno primaoca, svojstava robe (rdjanje, lom, truljenje), nedostatka oznaka na koletima. Prava prevozioca Najznačajnije pravo je pravo naplate vozarine odrdjenu ugovorom ili drugim obavezno objavljenim aktom. Kada je roba prevezena samo odredjenim delom puta, prevoznik ima pravo na srazmerni deo vozarine, a kada je za to odgovoran korisnik prevoza, prevoznik ima pravo na punu vozarinu. Može se istaći da prevoznik im pravo i da ne preda robu primaocu, kad ovaj ne ispuni obaveze predvidjene ugovorom. Takodje prevozilac ima i pravo zaloge\n57. Ugovor o prevozu robe vazdušnim putem? Ugovor kojim se prevozilac obavezuje da preveze robu pošiljaocu iz jednog mesta u drugo, uz ugovorenu cenu. Prevoz se može obavljati u okviru granica države, ili prevoz robe može se obavljati medjunarodnim vazdušnim putem. Ugovor se može organizovati kao uzastopni prevoz ili mešoviti. Ovaj ugovor se smatra realnim ugovorom. Posedovanje vazduhoplivnog tovarnog lista je dokaz o zaklučenju ugovora o prevozu. Može biti predvidjeno ugovorom da se zakupi ceo avion ili deo aviona i to u redovnom linijskom vazdušnom saobraćaju. Ugovorne strane su pošiljalac i prevozilac. Predmet ugovora je prevoz robe. Prevoznina je predvidjena u ugovoru kao novčani iznos naknade, a u linijsko saobraćaju odredjena je tarifom. Prevozilac prevozninu naplaćuje od pošiljaoca. Vazduhoplovnim tovarnim listom se dokazuje da je zaključen ugovor o prevozu i da je roba predata na prevoz prevoziocu Obaveze ugovornih strana Obaveze vozara – obaveze su slične kao i kod drugih ugovora o prevozu Odgovornost vozara – odgovoran je za gubitak i oštećenje robe, kao i što odgovaraju prevoziocu u drugim granama prevoza.\nObeveze pošiljaoca Obaveze su: predaja robe na prevoz, plaćanje vozarine, a u slučaju da prevoz nije izvršen ima pravo na nakandu štete. Prevozilac ima pravo zaloge. 59. Ugovor o građenju? Ugovor o građenju je ugovor o delu kojim se Izvođač obavezuje da prema određenom projektu sagradi u ugovorenom roku određenu građevinu na određenom zemljištu, ili da na takvom zemljištu, odnosno na već postojećem objektu izvrši kakve druge građevinske radove, a Naručilac radova se obavezuje da mu za to isplati određenu cenu. Ugovor o građenju zaključuje se u pismenoj formi. Pod građevinom, prema zakonu kojim se uređuju obligacioni odnosi podrazumevaju se zgrade, brane, mostovi, tuneli, vodovodi, kanalizacije, putevi, železničke pruge, bunari i ostali građevinski objekti čija izrada zahteva veće i složenije radove. (ako ugovor o građenju sadrži odredbu - ključ na ruke - ili neku drugu sličnu odredbu, izvođač se samostalno obavezuje da izvrši skupa sve radove potrebne za izgradnju i upotrebu određenog celovitog objekta; u tom slučaju ugovorena cena obuhvata i vrednost svih predviđenih radova i viškova radova, a isključuje uticaj manjkova radova na ugovorenu cenu; ako u ugovoru - ključ na ruke - učestvuje kao ugovorna strana više izvođača, njihova odgovornost prema naručiocu je solidarna).\n60. Ugovor o osiguranju? Ugovorom o osiguranju obvezuje se ugovaratelj osiguranja da, na načelima uzajamnosti i solidarnosti, udružuje određeni iznos u zajednici osiguranja odnosno zajednici rizika (osiguratelj), a zajednica se obavezuje da, ako se desi događaj koji predstavlja osigurani slučaj, isplati osiguraniku ili nekoj trećoj osobi naknadu odnosno ugovorenu svotu ili učini nešto drugo. Osigurani slučaj Događaj s obzirom na koji se sklapa osiguranje (osigurani slučaj) mora biti budući, neizvjestan i nezavisan od isključive volje ugovaratelja. Ugovor o osiguranju je ništav ako je u času njegova sklapanja već nastao osigurani slučaj, ili je taj bio u nastupanju, ili je bilo izvjesno da će nastupiti, ili ako je već tada bila prestala mogućnost da on nastane. Ugovor o osiguranju sklopljen je kad ugovaratelji potpišu policu osiguranja i listu pokrića. 63. Ugovor o lizingu? To je ugovor kojim se davalac lizinga obavezuje da ce korisniku lizinga dati na privremeno koriscenje odredjenu stvar I da ce obaviti odredjene radnje u vezi sa tom upotrebom, a korisnik se obavezuje da placa naknadu u ugovorenim ratama I da po isteku ugovorenog roka vrati stvari davaocu lizinga, ili produzi koriscenje ili je otkupi. Lizing konstrukcija : prodavac – lizing drustvo – primalac lizinga Lizing ima veoma slicne elemente sa zakupom I u pravnoj teoriji a I u praksi vrlo cesto dolazi do brkanja ovih pojmova. Zakup podrazumeva vremensku naknadu za koriscenje odredjene stvari, a lizing u sebi sadrzi kreditne elemente\n64. Ugovor o licenci? Ugovorom o licenci obvezuje se davalac licence da stjecaocu licence ustupi u cjelini ili djelomično pravo iskorištavanja izuma, tehničkog znanja i iskustva, žiga, uzorka ili modela, a stjecalac licence se obvezuje da mu za to plati određenu naknadu. Ugovor o licenci mora biti sklopljen u pismenoj formi. Licenca za iskorištavanje patentiranog izuma, uzorka ili modela ne može biti zaključena za vrijeme dulje od trajanja zakonske zaštite tih prava. Ugovorom o licenci stjecalac licence stiče isključivo pravo iskorištavanja predmeta licence samo ako je to izričito ugovoreno (isključiva licenca). Ostale mogućnosti iskorištavanja predmeta licence zadržava davalac licence. Ako u ugovoru o licenci nije naznačeno o kakvoj je licenci riječ, smatra se da mu je dana neisključiva licenca. 65. Ugovor o franšizingu? Ugovor o franšizi predstavlja ugovor o poslovnoj saradnji kojim se davalac franšize obavezuje da vrši periodične isporuke i pojedine privredne usluge, kao i da prenese svoje znanje i iskustvo u proizvodnji i poslovanju na korisnika franšize, a ovaj se obavezuje da isplati nagradu davaocu za izvršenje usluga, a isto tako se obavezuje da će se u svom poslovanju pridržavati preuzetih obaveza iz ugovora. Ugovor o franšizi je izrađen pod pretpostavkom da neće biti podređen nekom konkretnom nacionalnom zakonu, nego odredbama samog ugovora i pravnim načelima koja su opšteprihvaćena u međunarodnoj trgovini. Svrha ovoga jeste da se obezbedi jedinstvena primenljivost, koja spaja davaoce i primaoce franšize u različitim zemljama, bez davanja prednosti jednoj ili na uštrb druge strane, do čega bi dođlo promenom nacionalnog prava jedne od ugovorenih strana. Stoga ovo pruža širu pravnu sigurnost obema stranama ugovora o franšizi. Pri potpisivanju ugovora sa davaocem, primalac se najčešće obavezuje da plaća i sledeće naknade: Početna naknada i ostali troškovi – Troškovi reklame Tantijeme, odnosno licencna naknada (royalities) – 66. Ugovor o faktoringu? Ugovor o faktoringu predstavlja takav pravni posao kojim se ustupilac buducih potrazivanja obavezuje da prenese na faktora postojeca ili buduca potrazivanja iz ugovora o prodaji robe, odnosno vrsenja usluga, zakljucenih sa kupcem, odnosno korisnikom usluga, a faktor se obavezuje da uz proviziju I naplatu troskova naplati potrazivanja (I eventualno garantuje naplatu), ako I da kreditira ustupioca potrazivanja (uz njegovu obavezu da placa kamatu) I vrsi druge faktoring usluge. Subjekti: ustupilac potrazivanja – faktor – kupac ili buduci duznik. 67. Ugovor o forfetingu? Ugovor o forfetiranju predstavlja takav pravni posao kod kojeg FORFETER kupuje od svog komitenta nedospelo novcano potrazivanje uz odredjeni diskont I uz odricanje prava na regres prema prodavcu takve trazbine (klijentu) ako ovo potrazivanje ostane neplaceno od strane treceg lica.


DA SE VRATE RODE I BEBE RODE | Tvplus\nU okviru realizacije projekta predviđeno je 2 polučasovne emisije koje za cilj imaju edukaciju i povećanje informisanosti šire javnosti o problemu permanentnog smanjenja nataliteta. Predviđeno je da se u okviru emisija na ovu temu razgovara sa predstavnicima svih relevantnih institucija (Lokalna samouprava,Dom zdravlja, škole…) udruženja i zajednica koje bi svojim delovanjem mogle uticati na povećanje podrške porodicama u razvitku, a tako i na povećanje nataliteta. Ujedno pružili bi i medijsku podršku već postojećim programima populacione politike koje se sprovode u cilju povećanja nataliteta i dali im veću vidljivost. Krajnji rezultat projekta bila bi bolja povezanost relevantnih institucija, kao i intenzivniji rad na podršci i pospešivanju rasta nataliteta.\nPoražavajuća je činjenica da četvrtina sela u Srbiji izumire. Napušteno je 50 000 seoskih domaćinstava u kojima živi 260 000 muškaraca i 100 000 žena starosti od 50 godina koji nisu zasnovali svoje porodice. Srbija se danas suočava sa demografskom krizom koja ne preti samo izumiranju sela, danak osećaju i opštine poput Trstenika , koja uprkos svom prirodnom i kulturnom bogatstvu beleži mortalitet veći od nataliteta. Zabrinjavajuće su razlike iz poslednja dva popisa. Između popisa 2002. i 2011. godine opština Trstenik je izgubila oko 7.000 stanovnika.\nLokalna zajednica u saradnji sa državnim institucijama prepoznala je problem i pokušava da ga reši, aktivnim merama populacione politike i stvaranjem boljih uslova za život i rad na području Opštine.\nO tome smo razgovarali sa predsednicom ove opštine Milenom Turk.\nDom zdravlja Trstenik " Dr Sava Stanojević " dosta radi na unapređenju uslova rada . Nabavljena je nova oprema 4D ultrazvučni aparat koji predstavlja „zlatni standard“ u savremenoj ginekologiji i akušerstvu. Realizacijom ovog projekta nastojaćemo da gledaocima i posebno ciljnim grupama ovog projekta istaknemo i približimo mehanizme kojima bi mogli ostvariti pravo na korišćenje različitih oblika subvencija i pomoći za proširenje porodice.