Foto: Ustupljena fotografija | Grmuša za "Nezavisne": "Otvoreni Balkan" nasušna je potreba bh. privrede\nUroš Vukić 04.01.2022 08:00\nMilko Grmuša, član Predsjedništva PDP-a, rekao je da bi Bosna i Hercegovina imala ogromne koristi od pristupanja inicijativi "Otvoreni Balkan", jer su kroz istoriju najviše benefite od takvih integracija imale zapravo manje i nerazvijene zemlje koje su se u okviru širih projekata emancipovale, izgradile infrastrukturu, osnažile privredu i povećale životni standard stanovništva.\nIpak, kako kaže, mejnstrim bošnjačka politika je protiv svake integracije koja ne znači istovremeno i unitarizaciju BiH te da se pokazalo da sarajevska politička mahala ima problem i sa EU kada njeni zvaničnici nisu protiv Republike Srpske. "Sutra da iz NATO-a kažu da je u redu da Republika Srpska ima pravo na samoopredjeljenje, sarajevska politička mahala bi bila i protiv NATO-a. Dakle, njihovo opredjeljenje za integracije uvijek je zapravo bilo licemjerno, jer njih jedino zanima unitarna, odnosno sarajevocentrična Bosna u kojoj, ne samo da ne bi bilo Republike Srpske i u kojoj bi Srbi i Hrvati bili ljudi drugog reda, nego i u kojoj bi svi Bošnjaci van Sarajeva imali suštinski status provincijalne raje. Red je da ovo konačno neko kaže, ovo je zaista tako", rekao je Grmuša u intervjuu za "Nezavisne novine".\nNN: Nedavno ste Narodnoj skupštini Republike Srpske predali inicijativu za usvajanje deklaracije o potrebi priključenja BiH regionalnoj inicijativi "Otvoreni Balkan". Zbog čega smatrate da je značajno da BiH pristupi toj inicijativi?\nGRMUŠA: Pristupanje tržištu od preko deset miliona potrošača, sa jedinstvenim radnim dozvolama, carinskom politikom, slobodan protok robe, ljudi, kapitala i usluga na tom ozbiljnom tržištu, kreiranje zajedničkog stimulativnog ambijenta za investitore, ozbiljno smanjenje transportnih i drugih logističkih troškova, harmonizacija fitosanitarne dokumentacije - sve to je nasušno potrebno našoj privredi. Ekonomski benefiti ovakve integracije ne samo da su potpuno očigledni, nego su i otvoreno priznati od strane najmoćnijih evropskih država preko sedamdeset godina, a otkako su one same počele međusobno da se integrišu na istim ovim osnovama. One su prethodno stotinama godina međusobno krvavo ratovale, više su se mrzili nego mi ovdje, ali morale su početi da se integrišu, i to iz jednog osnovnog razloga: u globalnom svijetu sa moćnim igračima u vidu SAD, azijskih sila, Rusije i Kine - rascjepkane evropske zemlje ne samo da bi ostale na svjetskoj periferiji, nego bi se vremenom i politički dezintegrisale. Isti izazovi su danas i pred zemljama regije, s tim da smo mi u procesu dezintegracije već trideset godina. Srbija, Sjeverna Makedonija i Albanija su to shvatile i odlučile su da nešto učine kako bi se taj proces zaustavio, kako bi se smanjili katastrofalni demografski trendovi, kako bi ljudi vidjeli neku perspektivu na ovim prostorima. BiH je u još većim problemima, jer se na sve prethodno pomenute izazove ona suočava i sa potpuno različitim unutrašnjim pogledima na prošlost, sadašnjost i budućnost, a politička kriza ubrzava ekonomsku zaostalost i odlazak radno sposobnog stanovništva iz zemlje. Pristupanje "Otvorenom Balkanu" značilo bi da se svi u BiH okreću ekonomiji, investicijama i razvoju, a da se teške političke teme rješavaju u institucijama, a ne u medijima, i to na strpljiv, uporan i dobronamjeran način. Osnovna ideja "Otvorenog Balkana" upravo je to: hajde da nam teška prošlost ne bude teret za budućnost, hajde da izvučemo pouke iz nje, moramo našoj djeci ostaviti bolju i izvjesniju budućnost. To neće za nas uraditi niko sa strane, to je samo naš posao. Ovo je najbolji recept i za regiju, a pogotovo za BiH.\nNN: Ako se ne varam, i Predsjedništvo BiH donijelo je odluku da se ide u pravcu "Otvorenog Balkana", međutim na tome je sve stalo. Šta mislite koji su razlozi zbog kojih su, prije svega Bošnjaci protiv te vrste integracije?\nGRMUŠA: Predsjedništvo BiH nije donijelo odluku o pristupanju BiH "Otvorenom Balkanu", već su zadužili Savjet ministara BiH da izvrši analizu te regionalne inicijative i potencijalne benefite za BiH. Već tad je bilo jasno da ne postoji ozbiljna namjera bošnjačke mejnstrim politike da se BiH regionalno integriše, jer kad nešto ne želite da uradite, zadužite birokratiju da nešto analizira. Razlozi su jasni: sarajevski politički establišment je politički, idejno i vrijednosno začauren u mahalskim provincijalnim koordinatama, oni se plaše integracija, jer bi se na većem tržištu ideja, proizvoda i inicijativa na najbolji način pokazala sva njihova bezidejnost i irelevantnost. Što naš narod kaže, "bolje prvi u selu nego drugi u gradu". Pored toga, mejnstrim bošnjačka politika je protiv svake integracije koja sa sobom ne znači istovremeno i unitarizaciju same BiH. Pokazalo se već da sarajevska politička mahala ima problem i sa Evropskom unijom kad njeni zvaničnici nisu protiv Republike Srpske. Sutra da iz NATO-a kažu da je u redu da Republika Srpska ima pravo na samoopredjeljenje, sarajevska politička mahala bi bila i protiv NATO-a. Dakle, njihovo opredjeljenje za integracije uvijek je zapravo bilo licemjerno, jer njih jedino zanima unitarna, odnosno sarajevocentrična Bosna, u kojoj, ne samo da ne bi bilo Republike Srpske i u kojoj bi Srbi i Hrvati bili ljudi drugog reda, nego i u kojoj bi svi Bošnjaci van Sarajeva imali suštinski status provincijalne raje. Red je da ovo konačno neko kaže, ovo je zaista tako.\nNN: Šta bi konkretno za BiH značio pristup jednom takvom procesu i koja je to oblast u kojoj BiH ima više šanse od ostalih kada bi eventualno krenula u priču "Otvoreni Balkan"?\nGRMUŠA: Već sam naveo ključne benefite za sve u BiH u slučaju priključenja "Otvorenom Balkanu". Najvažnije je to da bi BiH opstala, ako je to bilo kome više uopšte važno. Republika Srpska i FBiH imaju resurse koje bi mogle da iskoriste na većem tržištu, ali su mnogi od njih potpuno zapušteni. Ni u čemu ne bismo bili automatski u prednosti ako ne bismo aktivno radili na tome, ovo je utakmica koja nikad ne prestaje, ovdje se ljudi svaki dan bore za svoju poziciju. (Ne)srećom, ni zemlje regije nisu previše odmakle na baš svim poljima od nas i, ako bismo konačno počeli ozbiljno da razmišljamo, radimo i investiramo, mogli bismo napraviti odlične rezultate u pojedinim granama turizma, digitalnim tehnologijama i u onim industrijskim granama u kojima već imamo solidne rezultate koje su entuzijasti u njima već načinili u praktično nemogućim uslovima. BiH bi bila najzapadniji dio "Otvorenog Balkana", direktno povezana sa Evropskom unijom i najbliža Zapadnoj Evropi te bi uz inteligentan pristup i uz svoje političke veze sa komšijskim zemljama koje su već u EU mogla da stimuliše njihove i druge evropske kompanije zainteresovane za tržište "Otvorenog Balkana" da otvaraju svoja sjedišta upravo u BiH. To bi dalje iniciralo adaptiranje našeg unutrašnjeg fiskalnog sistema i administracije generalno potrebama modernih kompanija, a što bi bilo ljekovito za ukupno izlječenje naše ekonomije.\nNN: Kako gledate na signale iz EU kada je u pitanju "Otvoreni Balkan". Stiče se utisak da oni baš i nisu raspoloženi za tu vrstu priče?\nGRMUŠA: Briselska birokratija je uvijek pomalo ljubomorna na sve što nije njena ideja, a na njenu žalost, malo koja ideja joj je uspjela u posljednjih 20 godina. Da bi geopolitičke ideje uspjele, morate imati vizionare koji ih kreiraju. Evropa decenijama nema političke vizionare, već birokrate. Nema tu više državničkih kolosa poput Šumana, De Gola, Adenauera, Čerčila…. To je razlog zašto je Velika Britanija napustila EU, odnosno zašto su SAD, Kina i Indija odavno ekonomski nadigrali Evropu. No, EU će, kao i uvijek, prihvatiti realnost. U njenom sopstvenom interesu je da prihvati i "Otvoreni Balkan", jer svi proklamovani ciljevi ove regionalne asocijacije u potpunosti su kompatibilni sa interesima same EU i ciljevima Berlinskog procesa. Na kraju krajeva, kao dokaz ovoga što govorim, ističem činjenicu da je prije svega nekoliko dana portparolka Evropske komisije gospođa Ana Pisonero izjavila da EU pozdravlja činjenicu da su učesnici inicijative "Otvoreni Balkan" posvećeni promovisanju veće regionalne integracije.\nNN: Može li se taj projekat "Otvoreni Balkan" realizovati bez podrške EU, barem ključnih zemalja EU?\nGRMUŠA: Važno je da ne postoji institucionalna opstrukcija od strane EU prema "Otvorenom Balkanu". Francuska je jedina bila iskrena prema zemljama regije kad im je prije nekoliko godina saopštila da još dugo neće ući u EU, ne zbog sebe, nego zbog nesređenog stanja u samoj EU. Upravo je Francuska ta koja neće prihvatiti neku blokadu "Otvorenog Balkana", a vjerujem i da će Njemačka naposljetku biti pragmatična i iskoristiti svoj snažan uticaj u regiji kako bi "Otvoreni Balkan" prilagodila svojim elementarnim interesima u regiji.\nNN: Da li je "Otvoreni Balkan" "konkurent" Berlinskom procesu s obzirom na to da je to najveća bojazan Bošnjaka i zbog čega nisu zainteresovani za integraciju sa Srbijom, Sjevernom Makedonijom i Albanijom?\nGRMUŠA: Kao što sam već naveo, riječ je o procesima čiji su proklamovani ciljevi praktično identični. Sem tih "autorskih sujeta" koje možda Brisel i Njemačka budu imali, ne vidim suštinski problem, naprotiv. Srbija, Sjeverna Makedonija i Albanija, kako sam shvatio izjave njihovih lidera, nemaju ništa protiv Berlinskog procesa, naprotiv. One samo žele što prije da počnu da rade posao, dok ostale zemlje regije pokazuju pasivnost. "Otvoreni Balkan" sadrži sve što je proklamovano u Berlinskom procesu, čak i više od toga. To je osnovna ideja "Otvorenog Balkana" - hajde da mi sami uradimo odmah sve što možemo, a dobrodošli su svi, kako zemlje regije da se priključe, tako i EU da pomogne. Odgovorio sam već zbog čega sarajevska politička mahala odbija integracije. Nadam se da većina Bošnjaka nije protiv ovakvih integracija, jer ne želim da vjerujem da Bošnjaci ne žele da koegzistiraju zajedno sa Srbijom i Srbima. Ako je tako, onda je to završni udarac samoj BiH, jer sa kojim političkim i zdravorazumskim argumentom možete bilo kome na svijetu da objasnite da su vam Srbi u redu samo u unitarnoj BiH i nikako i nigdje drugo. Besmisleno, zar ne? I poprilično vuče na težak šovinizam kad bi tako bilo. Mene više zabrinjava što srpski politički faktor nije dovoljno proaktivan kako bi se ovaj proces realizovao. Molim i vas i vaše čitaoce da malo proguglaju vijesti i uvjeriće se da niko u Republici Srpskoj nije u kontinuitetu dužem od tri dana aktivno makar samo pričao o potrebi ulaska BiH u "Otvoreni Balkan", a kamoli da se na tome ozbiljno i sistematično radilo. Srpski politički faktor koristio je ovu temu više kao dodatni argument u već razvijenom političkom konfliktu u BiH, umjesto da smo tiho, mudro i strpljivo gradili poziciju da ovaj posao završimo, a ne samo da o njemu isprazno pričamo.\nNN: Mnogi strahuju, ne samo u BiH, da je "Otvoreni Balkan" u isključivom interesu Srbije. Zašto je baš Srbija idejni tvorac unije "Otvoreni Balkan"?\nGRMUŠA: I mnogi Srbi strahuju da je riječ o velikoalbanskom projektu. Uvijek je to tako na Balkanu, tom izrazito plodnom tlu za svakojake teorije zavjere. Mnogi u EU tvrde da je ona u isključivom interesu Njemačke ili makar samo najsnažnijih njenih država. No, kad objektivno posmatrate stvari, uvjerite se da su kroz istoriju najviše benefita od ovakvih integracija imale zapravo manje i nerazvijenije zemlje, koje su se u okviru ovih širih projekata emancipovale, izgradile infrastrukturu, osnažile privredu i povećale životni standard stanovništva. Pod vođstvom predsjednika Vučića Srbija je pokazala da svoj urođeni nacionalni liderski instinkt želi da u budućnosti razvija kroz ekonomiju. To je najbolja moguća stvar, jer to rade sve ozbiljne zemlje svijeta. Na sve to, Srbija je pokazala i da razumije i druge aspekte u složenom balkanskom mozaiku - ona ne gleda sve kroz novac i puki materijalni interes, a to je najbolje pokazala kad je jedina u svijetu omogućila da se u njoj protiv virusa korona besplatno vakcinišu građani drugih država, i to praktično čim su vakcine puštene u upotrebu u svijetu. Može da misli ko šta hoće, ali to je zaista činjenica.\nNN: Šta bi na kraju krajeva za Republiku Srpsku značilo ukoliko bi BiH krenula u pravcu "Otvorenog Balkana" i da li je na određeni način Srpska talac BiH u tom smislu? GRMUŠA: Srpska je talac, kako sarajevske političke mahale, tako i indolentnosti i nesistematičnosti sopstvene politike. Moja osnovna zamjerka aktuelnim vlastima u Srpskoj, ali i dobrom dijelu opozicije, jeste što vode situacionu, ad hok politiku. Dakle, tu je negdje neki problem, hajde prvo da vidimo da li će nam to naštetiti na izborima, potom da vidimo da li će naštetiti našim rivalima, pa tek onda ćemo odlučiti da li ćemo ga i kako rješavati. Nema ama baš nikakve šire slike, nema strategije. Zato zastupam politiku koja ipak malo šire posmatra stvari. Republika Srpska treba da bude najaktivniji promoter regionalnih i evropskih integracija cijele BiH. Ključ naše politike treba da bude poruka da BiH ima samo ako ima integracija. Bez integracija, ukoliko ostane sama sa sobom, BiH će istruliti. Onako kako ja postavljam stvari, Banjaluka nije problem, već rješenje problema. U odličnim odnosima sa Beogradom, razumijevajući se sa Mostarom i Zagrebom, gradeći odnose sa Podgoricom, mislim da Banjaluka treba i Sarajevu da ponudi reset odnosa i da budućnost gradimo, ne na nekim fikcijama poput unitarizacije ili lažnog bosanskohercegovačkog identiteta, nego na bazi hladnih, praktičnih interesa uz puno uvažavanje dejtonske strukture državne zajednice.\nNN: Vi ste predlagali i jednu vrstu projekta "Cloud Republika Srpska", odnosno da Republika Srpska iskoristi svoje ljude u svijetu koji će pomoći njenom razvoju. Ko treba da realizuje taj projekat i kako Vi vidite Republiku Srpsku u nekoj doglednoj budućnosti?\nGRMUŠA: Tako je. "Cloud Srpska" je projekat čiji je cilj uvezivanje svih ljudi koji vole Republiku Srpsku, gdje god da žive u svijetu, koje god da su nacionalnosti, pa čak i onih koji nikad nisu živjeli na ovim prostorima. Činjenica je da su mnogi naši ljudi napustili Srpsku i nema potrebe sad da plačemo zbog toga, već je potrebno da vidimo šta možemo uraditi: ti ljudi nisu fizički tu, ali hajde da ih zamolimo da budu naši najbolji ambasadori i da dođu kod nas da provedu dio svog godišnjeg odmora, da povedu sa sobom i svoje prijatelje i da nešto i zaradimo, ali i naučimo od njih. Kroz "Cloud Srpska" bismo digitalnim tehnologijama uvezali naše ljude, razmjenjivali iskustva, ideje i znanja i tako bi naši ljudi, koji sad žive, rade i uče u naprednijim sistemima od našeg, nama prenosili iskustva uspješnijih od nas. To je ogromna razvojna šansa za nas, ako smo pametni i ako znamo šta hoćemo i danas i za 20 godina. Zauzvrat bismo tim ljudima iskazali poštovanje, uvažili bismo ono što oni smatraju da je potrebno promijeniti kod nas te bismo i njima, ali i našim ljudima ovdje, ponovo probudili vjeru da su dio jedne zdrave nacije koja ima svoju perspektivu. Riječju, razbili bismo kolektivnu apatiju i probudili entuzijazam da zajedno stvaramo Republiku Srpsku: slobodnu, emancipovanu, uspješnu, modernu i bogatu. Biti dio takvog projekta bilo bi na ponos svakom normalnom čovjeku, jer bi unucima mogao reći da je učestvovao u istorijskom preokretu jedne zajednice koja je bila na ivici potpunog kolapsa.


Da li je više - bolje? - Life Active\nŽelite brze rezultate i odlučili ste da trenirate više i napornije. Poznajem neke naše članove kojima nikada nije dosta treninga. Gde je granica? I da li je više uvek i bolje?\nRezultati studije koja je objavljena u “Journal of the American College of Cardilogy” kažu da nije uvek tako.\nNaučnici su pratili preko 1.000 zdravih osoba koje su trenirale trčanje ili nisu trenirale uopšte, tokom perioda od 12 godina, kao i njihovo zdravstveno stanje. Studija sugeriše da najbolje pozitivne rezultate na zdravlje pojedinca ima trčanje do 2 i po sata nedeljno.\nIspitivači su u ovoj danskoj studiji tražili od učesnika da se izjasne koliko često, koliko dugo i kojim intezitetom trče, kao i da pruže podatke o svom zdravstvenom stanju.\nRezultati su pokazali da je idealna brzina za trčanje oko 8 km/h, da je idealno trčati tri puta nedeljno u ukupnom trajanju od pomenutih 150 minuta.\nIako nigde ne postoje preporuke koje određuju gornju granicu fizičke aktivnosti, ova studija upućuje na to da su potrebna dalja istraživanja u ovom pravcu. Posebno zbog toga što je od 1.000 ispitanih, samo njih 36 klasifikovano u grupi trkača koji trče svakodnevno, jakim intezitetom i sa dugačkim deonicama.\nMeđutim, rezultati ove studije su podržani i jednom drugom studijom koja je rađena u laboratorijskim uslovima na miševima i koja je pokazala da dugotrajna, naporna fizička aktivnost može da utiče na poremećaje srčanog ritma.\nRezultati ove studije pokazuju da je preterano vežbanje, može imati štetne posledice, jednake onima koje biste imali da ne vežbate uopšte, a da umerena fizička aktivnost ima najbolje pozitivne posledice po Vaše zdravlje.\nDok ne bude novih istraživanja u ovom pravcu, bitno je da, kao i u svemu drugom, budete umereni i u vežbanju. Jer, definitivno, više nije uvek i bolje!


Direktor OSE Mehmedagić predat Tužilaštvu: Ima li diplomu i kako je zaradio novac za kuće?\nBOSNA I HERCEGOVINA KRAJINA 15.07.2021 | 08:44 | Objavio: Amina\nOsman Mehmedagić Osmica, direktor Obavještajno sigurnosne agencije (OSA) jutros je predat u nadležnost Tužilaštva BiH nakon što je noć proveo u pritvorskoj jedinici MUP-a KS, piše portal N1.\nMehmedagića su jučer uhapsili pripadnici MUP-a KS nakon čega je on ispitan u ovim prostorijama te potom prevezen u pritvorskoj jedinici MUP-a KS.\nDirektor OSA-e je uhapšen po nalogu Tužilaštva BiH, a koje provodi istragu protiv Mehmedagića u aferi “Diploma”. U okviru istrage se nastoji utvrditi validnost diplome koju je Osmanagić stekao na Američkom univerzitetu u Tuzli iako tamo, kako se sumnja, nikada nije bio student.\nPravo je pitanje, zašto je je sve ovo i kome potrebno? Kako je moguće da se godinama priča i špekuliše da čelnik jedne od najvažnijih institucija u BiH nema fakultet uopće, da je dosad više puta predočavao diplomu koju su mu proglašavali nevažećom, a da pritom vladajuća stranka čiji je kadar, SDA, to sve pravda i šutke odobrava?\nZašto se interes bošnjačkig naroda ne štiti kroz kadrove sposobne, školovane, a ne čuvajući privatne, kompromitirane kadrove?\nOsim ove diplome, sporna je ona direktorice Kliničkog centra u Sarajevu, Sebije Izetbegović koja takodjer ne može potvrditi legalitet svoje diplome.\nNažalost, kad su bliski, porodični kadrovi oni mogu raditi sve i bez diploma, a oni sposobni, bez političkih ledja, ne mogu dobiti svoju šansu.\nZato, Bosna i Hercegovina treba jake i profesionalne institucije da se izbori sa korupcijom i nepotizmom, a da šlolovani i sposobni mladi ljudi, kojih je puna BiH dobiju šansu i izvedu ovu zemlju na pravi put razvoja i budućnosti.\nEvo kako je Džeko gospodski ‘spustio’ treneru Bolonje Siniši Mihajloviću


Ženeva putovanja - Aranžmani i last minute ponude - Putuj Sigurno\nŽeneva putovanja - osetite duh međunarodnog zajedništva\nPutujSigurno » Švajcarska » Ženeva\nŽeneva hoteli – aranžmani za putovanja: Ženeva je drugi po veličini grad u Švajcarskoj, smešten u zapadnom delu države. Smatra se jednim od globalnih gradova zbog toga što predstavlja evropsko sedište Ujedinjenih nacija, ali i zbog prisustva brojnih drugih međunarodnih organizacija.\nKada je u pitanju Ženeva putovanja u ovaj grad su veoma popularna zbog činjenice da se u njemu, više nego bilo gde dugo, može osetiti duh međunarodnog zajedništva oličenog u institucijama, organizacijama i velikom broju ljudi koji na ulicama pričaju različite jezike. Ukoliko to još niste učinili, pogledajte na našem sajtu koji Ženeva aranžmani su u ponudi, i priuštite sebi putovanje u jedan od najlepših švajcarskih gradova.\nŽeneva znamenitosti i atrakcije\nŽeneva je poznata po arhitektonskoj eleganciji i prirodnom okruženju, pa će vam šetnja kroz ovaj grad biti izuzetno prijatna i ispunjena. Ono što bi trebalo da obiđete kada se nađete u Ženevi, podrazumeva prvenstveno zgradu palatu Ujedinjenih nacija, katedralu Svetog Petra, fontanu Jet d’Eau – najvišu u Evropi po kojoj je Ženeva poznata, Horloge Fleurie (cvetni sat) i ostrvo Ruso. Istorijski centar grada – Stari grad je pešačka zona sa nizom kafića, butika i terasa, a svedok je brojnih istorijskih intriga i dešavanja koje su se u prošlosti odvijale upravo na ovom mestu.\nOvaj švajcarski grad je duboko prožet francuskim uticajem koji je vidljiv u kulturi, umetnosti, muzici i mnogim drugim apsketima ženevskog života. Francuski jezi je ujedno i najčešći koji se može čuti na ulicama grada, ali su prisutni i engleski i nemački, kao i mnogi drugi jezici. Kada je u pitanju Ženeva putovanja u ovaj švajcarski grad uvek predstavljaju lepo iskustvo, pogotovo ako se uzme u obzir gostoljubivost i prijatna atmosfera koja vlada u njemu.\nApartmani i hoteli u Ženevi\nApartmani i hoteli u Ženevi nude mogućnost prijatnog boravka i različitih usluga u skladu sa smeštajem koji odaberete. Hoteli predstavljaju nešto skuplju varijantu, dok se apartmani odlično uklapaju u svaki budžet, a uz to pružaju udobnost koja ni na koji način ne zaostaje za onom koju pružaju hoteli. Bez obzira na to u kom delu grada se smestite, uvek ćete u svojoj okolini imati neke zanimljivosti koje Ženeva može da ponudi. Funkcionalan saobraćaj i dobra povezanost delova grada je još jedan razlog zbog kojeg smeštaj u Ženevi ne treba da vas brine.\nHoteli i apartmani u gradu Ženeva su sastavni deo aranžmana za posetu ovom gradu, a na našem sajtu možete proveriti koja se ponuda za putovanje u ovaj deo Švajcarske najbolje uklapa u vaše želje i planove.


MULTI V M | HVAC │ LG Business Srbija\nLG MULTI V M je modularna vrsta VRF rešenja koja omogućava fleksibilne instalacije za jednostavno održavanje i stilizovani enterijer. Visokoefikasan sistem Split modula štedi i energiju i prostor.\nSlobodan dizajn omogućava jednostavno servisiranje\nModularna vrsta VRF za fleksibilnu instalaciju\nMULTI V "M" predstavlja modularnu vrstu VRF koja deli spoljašnju jedinicu na module kompresora i izmenjivača toplote što omogućava instalaciju u unutrašnjem prostoru, naročito u skrivenim uglovima unutrašnjih prostora. Efikasan je za tržišta gde se spoljašnje jedinice instaliraju u unutrašnjem prostoru ili zgradama sa krovom ili u zgradama sa krovom kod kojih je otežano obezbeđivanje prostora na otvorenom.\nPovećana sloboda dizajna\nInstalacija dodatne strukture ili potplafonske konstrukcije nije neophodna zahvaljujući unapređenoj slobodi dizajna. Zahvaljujući tome zamena kompresora je jednostavnija, a servisiranje i održavanje proizvoda su praktični. Štaviše, Split modul obezbeđuje rad sa niskim stepenom šuma u poređenju sa integrisanim tipom.\nFleksibilna kombinacija i dalekosežne cevi\nMULTI V M omogućava povezivanje do 10 unutrašnjih jedinica koje mogu da rade zasebno. Maksimalna razdaljina između modula kompresora i modula izmenjivača toplote je 30 m, dok maksimalna razdaljina između unutrašnjeg modula i modula kompresora može biti do 70 m, eomogućavajući fleksibilne uslove instalacije sa Split modulima.\nNizak stepen zvuka modula kompresora i modula izmenjivača toplote omogućavaju instalaciju i korišćenje spoljašnjih jedinica u unutrašnjem prostoru.\nVisoka efikasnost svetske klase MULTI V M omogućava znatno veću uštedu energije.\nKompresor R1 kompanije LG\nMULTI V M obezbeđuje energetsku efikasnost svetske klase uz pomoć inovativnih tehnologija kao što je kompresor R1 kompanije LG.\nPametno upravljanje opterećenjem\nTemperatura rashladnog sredstva se automatski podešava u skladu sa spoljašnjom temperaturom da bi se uštedela energija potrebna za rad.\nKrilca Wide Louver Plus\nTehnologija krilaca Wide Louver Plus povećava efikasnost i učinak grejanja u poređenju sa standardnim krilcima.\nMULTI V M je primenljivo rešenje za


Избори за ЕП: Коначни резултати и реакције - Нови Стандард\nIzbori za EP: Konačni rezultati i reakcije\n27.05.2019. 12:37 16.07.2020.\nPrvi put od prvih evropskih izbora 1979. godine klasične partije, socijalisti i konzervativci, više neće imati većinu u EP\nDve najveće grupacije u Evropskom parlamentu, Evropska narodna partija i Socijaldemokrate, iako su izgubile određen broj mandata, i dalje ostaju najbrojnije u EP, uz značajan rast Zelenih i liberaldemokrata, pokazuju najnoviji rezultati evropskih izbora.\nPrema poslednjim podacima, glasalo je 50,5 odsto birača, što je najveća izlaznost u poslednje dve decenije. Ovogodišnji evropski izbori sa takvom izlaznošću na teritoriji cele EU sa Velikom Britanijom pokazali su promenu trenda konstantnog pada izlaznosti birača u EU. „Radi se o skoku od osam odsto u odnosu na izlaznost iz 2014. godine. U pitanju je izlaznost koja je najveća u poslednjih 20 godina i predstavlja prvi značajni skok u izlaznosti od prvih evropskih izbora održanih 1979. godine”, izjavio je portparol Evropskog parlamenta Žaume Duk. Veća izlaznost pokazuje da su građani Evrope „shvatili da je EU deo njihove svakodnevice i njihova budućnost”, ocenjuju u Briselu, prenosi Tanjug.\nNa kraju izborne večeri projekcija raspodele mesta u novom sazivu Evropskog parlamenta zasnovana kombinovano na konačnim rezultatima, preliminarnim rezultatima i nekoliko izlaznih anketa govori da je Evropska narodna partija dobila 178 mesta, Socijalisti i Demokrate 152, Alijansa liberala i demokrate plus tri nacionalne partije 108, Zeleni 67, Evropski konzervativci i reformisti 61, Evropa nacija i sloboda (Salvinijeva alijansa) 55, Evropa slobode i direktne demokratije (Pokret 5 zvezdica + partija za Bregzit) 53, Evropska ujedinjena levica/Nordijska zelena levica 39, nezavisni parlamentarci sedam i drugi 31.\n„Građani EU su izabrali ko će ih predstavljati u Evropskom parlamentu. To će direktno odraziti na to ko će voditi Evropsku komisiju tokom sledećeg legislativnog perioda o čemu će članovi parlamenta odlučivati u Strazburu u julu”, zaključio je portparol Evropskog parlamenta.\nVEBER: EPP IMA MANDAT ZA SASTAV NOVE EK\nVodeći kandidat Evropske narodne partije za mesto predsednika Evropske komisije Manfred Veber izjavio je da EPP posle ovih evropskih izbora i pored gubitaka ostaje najbrojnija grupa u Evropskom parlamentu. „Nema stabilne većine u Evropskom parlamentu bez Evropske narodne partije. EPP je danas najveća grupa ako pogledamo brojke”, rekao je Veber. On je nakon objavljivanja preliminarnih rezultata evropskih izbora naglasio da je najvažniji rezultat taj da je „evropska demokratija živa”, što se odgleda u izlaznosti od preko 50 procenata. „Drugi najvažniji rezultat je taj da se suočavamo sa slabljenjem partija centra Evropskog parlamenta. Centra koji čine one partije koje veruju u jačanje Evrope i ambiciozni plan za budućnost Evrope”, kaže Veber.\nVodeći kandidat evropskih konzervativaca kaže da je tokom kampanje građanima Evrope obećao stabilnost i ponovio da će EPP raditi u tom cilju u narednom petogodišnjem mandatu. Veber je pozvao sve na razgovore o mandatu za budućnost EU, istakao da saradnje jedino neće biti s levim i desnim ekstremistima i naglasio podršku vodećim liderima grupa u izboru za predsednika Evropske komisije. „Želimo da i radimo na Evropi za građane, a ja želim da pokrenem Evropsku komisiju za građane, za to se EPP borio i za to imamo mandat”, zaključio je Veber, prenosi Tanjug.\nORBAN: MAĐARI VERUJU DA JE BRISELU POTREBNA PROMENA\nMađarski premijer Viktor Orban izjavio je danas da izbori za Evropski parlament pokazuju da „narod u Mađarskoj veruje da je u Briselu potrebna promena”. Orban, koji je kampanju vodio na antimigrantskoj platformi, rekao je da će njegova partija Fides, koja je osvojila 13 od ukupno 21 mađarskog mesta u parlamentu EU, „sarađivati sa svima koji žele da zaustave imigracije”, prenela je agencija AP. „Pokazali smo danas da je Mađarska jaka… jer su Mađari ujedinjeni”, naglasio je mađarski premijer.\nEvropska narodna partija, koja verovatno ostaje najveća grupacija u EP, suspendovala je članstvo Orbanovom Fidesu zbog zabrinutosti u vezi s demokratijom u Mađarskoj. Orban je rekao da ne želi da pripada političkoj grupi na čiju politiku ne može da utiče. Fides je osvojio jedno mesto više na ovogodišnjim izborima za EP nego 2014. godine. Izlaznost na birališta bila je iznad 43 odsto, što je najveća na izborima za EP u Mađarskoj od 2004. godine, kada su Mađari prvi put glasali na evropskim izborima.\nSALVINI: SRBIJA DEO EU? ZAŠTO DA NE\nItalijanski vicepremijer i ministar unutrašnjih poslova Mateo Salvini izjavio je juče, posle glasanja na izborima za Evropski parlament, da se susreo s predsednikom Srbije Aleksandrom Vučićem i ocenio interesantnom ideju da Srbija bude deo Evropske unije, usprotivivši se istovremeno ulasku Turske u EU.\n„Sreo sam se sa srpskim predsednikom, a to da Srbija bude deo evropske zajednice je nešto što je geografski, društveno, kulturno gledano interesantno. A Turska ne, nema blage veze s tim. Ali, proširenje (EU) i inteligentno uključivanje nekih bliskih naroda, zašto da ne?” kazao je Salvini, prenosi Tanjug.\nNjegova Liga osvojila je, prema nepotpunim podacima sa biračkih mesta, 33,8 odsto glasova i imaće najviše italijanskih evroposlanika. „Hvala, Italijo. Prva stranka Italije izazvaće Evropu”, rekao je radosni Salvini u video klipu koji je noćas objavio na Fejsbuku.\nMAKRON I LE PEN IZJEDNAČENI\nPrema najnovijim rezultatima izbora za Evropski parlament u Francuskoj, desničarska partija Nacionalno okupljanje Marin le Pen i stranka predsednka Emanuela Makrona Republika u pokretu imaće podjednak broj mesta, po 23 poslanička mesta. AP navodi da će anti-imigraciono Nacionalno okupljanje dobiti još jedno mesto kada Velika Britanija napusti EU.\nPrema podacima francuskog ministarstva unutrašnjih poslova, za Nacionalno okupljanje glasalo je 5,3 milona Francuza, a za Makronovu partiju 5,1 milion. Na trećem mestu je Zelena partija sa 13 mesta u Evropskom parlamentu, iza njih su Republikanci sa osam poslaničkih mesta, i levičari i socijalisti sa po šest poslaničkih mesta. Jelisejska palata je ranije saopštila da bez obira na rezultat izbora, francuska vlada neće menjati politiku.\nIzvor Politika, 27. maj 2019.\nREAKCIJE POLITIČARA NA IZBORE\nNa izborima za Evropski parlament predizborne prognoze uglavnom su se obistinile – proevropske partije imaće skoro 500 od 751 poslaničkog mesta. Konzervativni blok oličen u Evropskoj narodnoj partiji i progresivna Socijaldemokratska alijansa zadržaće najveću reprezentativnost u Evropskom parlamentu. One su izgubile određen broj mandata u odnosu na dosadašnji saziv, dok su, sa druge strane, veći broj mandata dobile stranke Zelenih i liberaldemokrata, ali i ekstremne desnice. Nakon objavljenih rezultata, usledile su reakcije evropskih lidera.\nVodeći kandidat Evropske narodne partije za mesto predsednika Evropske komisije Manfred Veber navodi da EPP posle evropskih izbora i pored gubitaka ostaje najbrojnija grupa u Evropskom parlamentu. Veber navodi da nema stabilne većine u Evropskom parlamentu bez Evropske narodne partije. „EPP je danas najveća grupa ako pogledamo brojeve“, rekao je Veber.\nNakon objavljivanja preliminarnih rezultata evropskih izbora, naglasio da je najvažniji rezultat taj da je „evropska demokratija živa“, što se ogleda u izlaznosti od preko 50 procenata. „Drugi po važnosti rezulat je taj da se suočavamo sa slabljenjem partija centra Evropskog parlamenta. Centra, koji čine one partije koje veruju u jačanje Evrope i ambiciozni plan za budućnost Evrope“, rekao je Veber. Vodeći kandidat evropskih konzervativaca kaže da je tokom kampanje građanima Evrope obećao stabilnost i ponovio da će EPP raditi u tom cilju u narednom petogodišnjem mandatu.\nPozvao je sve na razgovore o mandatu za budućnost EU, istakao da saradnje jedino neće biti s levim i desnim ekstremistima i naglasio podršku vodećim liderima grupa u izboru za predsednika Evropske komisije. „Želimo da radimo na Evropi za građane, a ja želim da pokrenem Evropsku komisiju za građane, za to se EPP borio i za to imamo mandat“, zaključio je Veber.\nTIMERMANS: ODRŽAVANjE STVARI KAKVE JESU NIJE OPCIJA\nVodeći kandidat evropskih socijalista i demokrata Frans Timermans pozvao je sve demokratske i progresivne snage u Evropskom parlamentu da zajedno rade na programu za budućnost EU. Ocenjuje da održavanje stvari onakvim kakve jesu, za šta se zalaže Evropska narodna partija, nije opcija za Evropu. „Želim progresivnu i dinamičnu platformu, pri čemu stabilnost nije prva stvar na koju posmislim kda pomislim na Evropu. Stabilnost znači održavati stvari onakvim kakve su. Mislim da to nije ono što Evropi treba. Evropa treba da dinamično gleda ka budućnosti i preuzme odgovarajuće korake da približi budućnost“, poručio je Timermans.\nKandidat socijaldemokrata za predsednika Evropske komisije naglašava da su i konzervativci i socijaldemokrate posle ovih evropskih izbora izgubili mesta u Evropskom parlamentu i da prvi put nemaju većinu. „Postaje sve teže da se formiraju koalicije. Ali zbog osvojenih više od 150 glasova, imamo odgovornost da uradimo nešto pozitivno za EU, a za to nam je potrebna koalicija“, istakao je Timermans.\nNaglašava da su socijalisti i demokrate spremni da rade sa svim progresivne snage u Parlamentu u pokušaju da nađu „zajednički program za narednih pet godina koji će pripremiti Evropu za 30 godina koje dolaze“. Timermans je odbacio jedino saradnju sa evropskom ekstremnom desnicom. Kao prioritete politike socijaldemokrata, naveo je – klimatske promene, socijalnu pravdu i poresku politiku.\nBULMAN: EPP NEMA VIŠE POLITIČKU MOĆ\nLider grupe socijalista i demokrata u Evropskom parlamentu Udo Bulman navodi da je konzervativna Evropska narodna partija izgubila političku moć na jučerašnjim izborima za Evropski parlament.\n„Evropska narodna partija nema rezultate i političku moć da vodi EU i Evropsku komisiju. Orbanizacija EPP nije zaustavljena. EPP ne može da traži, kao svoje pravo, da bude u većini koja će odlučivati o tome ko će biti novi predsednik Komisije“, istakao je Bulman. Dodaje da će se socijaldemokrate u novom Evropskom parlamentu zalagati za više socijalne pravde. U tom kontekstu, najavio je stvaranje novih koalicija u Evropskom parlamentu koje će se zalagati za reforme i poboljšanje uslova života i rada za „većinu, a ne samo za neke“ u Evropi.\n„Radićemo na formiranju progresivne socijalne alijanse koja bi podržala kandidata socijaldemokrata Fransa Timermansa za predsednika Evropske komisije“, poručio je Bulman. Lider grupe SiD u Evropskom parlamentu kaže da su glasači jasno pokazali da žele da EU bude odlučnija u borbi protiv klimatskih promena, ali dodaje da se rezultati u toj oblasti ne mogu ostvariti bez rezultata u drugim oblastima socijalne pravde. Udo Bulman je rekao da će se evropske socijaldemokrete u novom sazivu Evropskog parlamenta boriti na prvom mestu protiv siromaštva koje pogađa decu, protiv nejednakosti i izbegavanja plaćanja poreza u EU.\nFERHOFSTAT: NOVI BILANS SNAGA U EP\nLider Alijanse liberala i demokrata za Evropu i nekadašnji premijer Belgije Gi Ferhofstat navodi da je ovim izborima završena dominacija socijalista i konzervativaca u Evropskom parlamentu. „Oko 100 naših poslanika i nova grupa koju ćemo osnovati u Evropskom parlamentu biće krucijalni, jer prvi put od prvih evropskih izbora 1979. godine klasične partije, socijalisti i konzervativci, više neće imati većinu. To znači da neće biti solidne proevropske većine bez učešća naše nove centralističke grupe“, poručio je Ferhofstat.\nNajavljuje da će se Alijansa liberala i demokrata za Evropu u novom sazivu Evropskog parlamenta proširiti na predstavnike francuske liste „Renesansa“, koju čini Republika u pokretu predsednika Emanuela Makrona, ali i druge slično reformske partije koje slično misle. „Očekujemo da osvojimo novih 30 do 40 mesta na ovim izborima i oformimo grupu od oko 100 poslanika“, naveo je Ferhofstat. Ocenjuje da će u pitanju biti proevropska grupa koja će svoju novodobijenu snagu iskoristiti u borbi za ambiciozniju Evropu.\n„Zajednička vizija grupe je borba protiv klimatskih promena, fer poreska politika, formiranje unutrašnjeg tržišta, evropsko rešenje za migracionu krizu. Ukratko sigurnija, zdravija i prosperitetnija Evropa“, poručio je Ferhostat. Osvrćući se na podatke o većoj izlaznosti na ovim evropskim izborima, ocenjuje da je to znak da se „Evropa vratila i da je popularna“ među građanima.\nEvropljani su se danas probudili u novoj političkoj stvarnosti posle održanih izbora u Evropskom parlamentu (EP), a Mateo Salvini je istakao da je „nova Evropa rođena“.\nNa tek završenim izborima za EP okončana je dominacija glavnih partija EU desnog i levog centra i pojavio se izmenjen politički pejzaž, u kojem ultradesničarske, poslovne grupe i ekolozi postaju snaga na koju će se računati, ocenila je agencija AP. „Pravila se menjaju u Evropi“, poručio je italijanski zamenik premijera i ministar unutrašnjih poslova Mateo Salvini u sedištu svoje ultradesničarske Lige.\nPUPOVAC: ZABRINjAVAJUĆE JAČANjE DESNICE\nPredsednik Samostalne demokratske srpske stranke (SDSS) i nosilac stranačke liste na izborima za Evropski parlament izbore Milorad Pupovac poručio je da je zadovoljan kampanjom i rezultatima na izborima, a istovremeno upozorio kako jačanje krajnje desnice, koja stvara neravnotežu, treba da zabrine ostale političke opcije. Ukazuje na činjenicu da se dobar deo biračkog tela priklonio krajnjoj desnici, što je stvorilo neravnotežu na političkoj sceni zbog koje svi treba da se zabrinu. „Treba da se zabrinu svi nad tim procesom koji se događa u našoj politici, od centra do levog centra“, rekao je Pupovac, prenosi Hina.\n„Iako taj proces nije drastičan kao u drugim, nama susednim zemljama, sasvim sigurno nije ohrabrujući, ali nije ni takav da ne bi trebalo da bude razlog za zabrinutost svih onih koji smatraju da je politička ravnoteža neophodna za funkcionisanje demokratije“, poručio je predsednik Samostalne demokratske srpske stranke. Ocenjuje da je Samostalna demokratska srpska stranka, sa 1,66 odsto glasova po izlaznim anketama, postigla vidljivost koju nije imala, kao i političke ciljeve koje do sada nije uspevala da postigne. Ocenjuje i da je ojačano biračko telo i naglasio da su na oko 95 odsto biračkih mesta rezultati za SDSS bili bolji nego pre pet godina.\nEIKHAUT: BIRAČI ŽELE PROGRESIVNU I ZELENU EVROPU\nPredstavnici evropskih Zelenih zadovoljni su rezultatima izbora za Evropski parlament, koji ukazuju na značajan skok podrške njihovoj opciji. Zeleni bi, sudeći prema preliminarnim rezultatima, trebalo da imaju značajnu ulogu u novom sazivu Evropskog parlamenta. Jedan od kandidate Zelenih za mesto predsednika Evropske komisije, holandski poslanik Bas Eikhaut, rekao je da očekuje sjajne rezultate za Zelene. „Mislim da je jasno da su birači želeli promenu i da su glasali za drugačiju Evropu. Mislim da žele progresivnu zelenu Evropu, za to su glasali i mi ćemo se za to boriti“, istakao je Eikhaut.\nPrva na listi kandidata Zelenih Ska Keler ocenjuje da je bolja izlaznost birača znak prave demokratije. „Odlično je što imamo veću izlaznost na izborima, jer to je demokratija, praviti svoje izbore za svoju budućnost i ne dozvoliti da drugi odlučuji o vama“, zaključila je Kelerova.\nIzvor Fonet/Tanjug/RTS, 27. maj 2019.\nPreporučujemoEPPBas EikhautViktor OrbanGi FerhofstatdesnicaEvropska narodna partijaEvropska Unijaevropski parlamentEmanuel MakronEUZeleniIzbori za evropski parlament 2019Manfred VeberMarin le PenMateo SalviniMilorad PupovacNacionalno okupljanjereakcijeRepublika u pokretuSDSSSka KelerUdo BulmanFidesFrans Timermans\nNova nemačka vlada menja odnos Berlina prema Kini?


Eric Burdon & The Animals - KOMBANK Arena, Tiket Klub\nPonedeljak, 15. Jul 2013 u 20:00h.\nJedan od najupečatljivijih vokala svih vremena koji je ovekovečio čuvenu pesmu “House of the Rising sun”, ERIC BURDON nastupiće u Kombank Areni, 15. jula.\nOva muzička Ikona koja stvara i nastupa više od 50 godina, upisan je u “Rock and Roll Hall of Fame” 1994. a magazine Rolling Stone imenovao ga je među 100 “Najboljih glasova svih vremena”. Burdona sa pravom nazivaju najboljim belim pevačem bluza svih vremena.\nVeliki niz hitova, pored “House of the Rising sun”, uključuju “Don’t Let Me Be Misunderstood”, himnu rata u Vijetnama “”We Gotta Get Out of This Place”, pionirske pesme psihodeličnog zvuka San Franciska “San Franciscan Nights” i “Monterey”.


Tramp će izazvati rat na Balkanu — dramatična prognoza američkih eksperata - Sputnjik Srbija\n13:07 21 Septembar 2020\n17:34 15.10.2019 Preuzmite kraći link\nAnaliza „Evropska bezbjednost u krizi“, koju su radile ekspertska grupa „Korber polisi gejms“ i Međunarodni institut za strategijske studije, po scenariju neodoljivo podsjeća na aferu „državni udar“ u Crnoj Gori, a navodi se i da bi tenzije u Evropi mogle da počnu nekoliko mjeseci nakon reizbora Donalda Trampa za predsjednika SAD.\nAko pobijedi Tramp i nakon njegove odluke da SAD napuste NATO, predviđa se i da bi američke vojne snage nakon novembra 2021. u Evropi bile prisutne samo u vojnim bazama koje su važne za američku odbranu, kao što je Ramštajn u Njemačkoj, dok bi evrpske članice NATO-a razmotrile mogućnost stvaranja Evropske sigurnosti i odbrane.\nAnalitičar Boško Vukićević smatra da se analiza grupe eksperata Međunarodnog instituta za strategijske studije i grupe „Korber“ koja predviđa dramatičan ratni scenario, može sagledati sa više aspekata, ali da se prije svega može uočiti da je u njoj Donald Tramp predstavljen kao osoba koja donosi nestabilnost i razvoj događaja ispunjen nemirima i sukobima.\n„Imajući u vidu da su predsjednički izbori u Americi sve bliži, legitimna i logična pretpostavka je da je ovako koncipirana analiza namijenjena prvenstveno američkim glasačima. Njen cilj bi bio da se američkim biračima nametne mišljenje o Trampu kao remetilačkom faktoru koji narušava zapadni bezbjednosni okvir, čime bi se osujetio njegov drugi predsjednički mandat“, kaže Vukićević za Sputnjik.\nOsim navedenog, analiza je, po Vukićeviću, namijenjena i evropskim NATO članicama, u svrhu njihovog zastrašivanja navodnom prijetnjom iz Rusije.\n„Opisani scenario podrazumijeva uobičajenu podjelu uloga iz zapadne kuhinje: Rusija kao i obično igra ’lošeg momka‘, koji uz odgovarajuću dozu licemjerja ugrožava granice i bezbjednost ’nevinih i naivnih‘ evropskih država. Analiza predsjedniku Putinu dodjeljuje ulogu ’zločestog prepredenjaka‘, koji formalno predlaže ’novi evropski sistem sigurnosti‘, dok s druge strane povlači agresivne poteze koji dovode do situacije nalik na Kubansku raketnu krizu. Iz takvog ugla posmatrano, pomenuta studija nesumnjivo favorizuje mišljenje da Amerikanci ne bi smjeli vojno napuštati Evropu“, obrazlaže naš sagovornik.\nPo Vukićeviću to nedvosmisleno znači da je upotrebna vrijednost tobožnjeg „državnog udara“ u Crnoj Gori za razne NATO lobiste i dalje poprilično velika.\n„Prisustvo scenarija za navodni državni udar u Crnoj Gori u pomenutoj analizi govori nam da takav ’analitički kalup‘ već odavno postoji u zapadnim krugovima i da je on najvjerovatnije 2016. godine predat na korišćenje crnogorskom režimu u svrhu njegove pobjede na izborima i neometanog ulaska zemlje u NATO. Vlast i crnogorske institucije su takav kalup samo ispunile sadržajem, ali prilično traljavo, kao što smo vidjeli“, uvjeren je Vukićević.\nIpak, bez obzira na sve rečeno, ovaj analitičar zaključuje da iako nepredvidivost američkog predsjednika do sada nije kršila neke od fundamentalnih smjernica američke spoljne politike, nije isključeno da do toga neće doći tokom Trampovog drugog mandata, koji bi, ako se zaista dogodi, mogao biti obilježen mnogim iznenađenjima u spoljnoj politici Vašingtona.\n„Američko napuštanje Sirije već daje neke naznake o onome što bi se moglo dešavati u budućnosti. Raspuštanje NATO-a u ovom trenutku ne izgleda realno, ali ako do njega i dođe, to neće nužno značiti izbijanje sukoba i neprijateljstava na Balkanu, kako se sugeriše u navedenoj analizi. Sa druge strane, eventualni kraj NATO-a mogao bi značiti nastanak nove bezbjednosne arhitekture u Evropi, koja bi za većinu naroda bila povoljnija i pravednija od dosadašnje“, navodi Vukićević.\nprognoza, rat, Balkan, Tramp


"SVOJU POZICIJU GRUBO ZLOUPOTREBLJAVALA" Milova ministarka kulture "ojadila" poreske obveznike u Crnoj Gori? | Najnovije vesti - Srbija danas\n23.02.2021. • 10:34 Srbija Danas/Vijesti.me\n"SVOJU POZICIJU GRUBO ZLOUPOTREBLJAVALA" Milova ministarka kulture "ojadila" poreske obveznike u Crnoj Gori?\nBivša ministarka odbacuje sve optužbe\nBivša ministarka nauke Sanja Damjanović kazala je da je SEEIIST projekat ''svetionik ne samo Crne Gore već i regiona jugostočne Evrope sa oko 40 miliona stanovnika, i najozbiljniji naučnoistraživački i medicinski projekat za naš region''\nBAHAĆENJE MILOVIH POSLUŠNIKA: Nekadašnji ministar prihodovao hiljade evra ne radeći ništa!\nMASOVNA TUČA U PODGORICI: Mladić (19) ranjen oštrim predmetom (VIDEO)\nKonsultant za oblast nauke u Ministarstvu prosvjete, nauke, kulture i sporta Vladimir Drekalović tvrdi da pojedini članovi Upravnog odbora međunarodnog SEEIIST projekta (The South East European International Institute for Sustainable Technologies) optužuju bivšu administraciju, na čelu sa bivšom ministarkom nauke Sanjom Damjanović, za netransparentnost, zloupotrebu i klijentelizam tokom predstavljanja Crne Gore u projektu, u kojem učestvuje nekoliko zemalja jugoistočne Evrope.\nDamjanovićeva, međutim odbacuje optužbe, ističući da se radi se o projektu koji je sama donela ovom regionu - od ideje do konkretnih 6,5 miliona eura donacija iz fondova Evropske unije za razvoj druge faze uz pomoć 18 evropskih institucija i klinika iz 14 zemalja. Ona je apelovala na crnogorsku javnost da SEEIIST, kao ni druge važne međunarodne projekte, ne koriste zarad jeftinih političkih poena u susret lokalnim izborima.\nDrekalović, sa druge strane, upozorava na to da ''postoje ozbiljne optužbe članova Upravnog odbora SEEIIST-a na netransparentnost, zloupotrebe i klijentelizam doskorašnjeg crnogorskog predstavnika u projektu, bivše ministarke nauke''.\n- Građani Crne Gore bi morali da imaju informaciju o tome kako je njeni predstavnici zastupaju u projektu, kako utiču na odlučivanje i korišćenje međunarodnih sredstava, a naročito sredstava koja su uzeta iz budžeta Crne Gore. Ono što je do sada poznato jeste da je do sada iz budžeta Crne Gore, pod izgovorom realizacije projekta, potrošeno najmanje 240.000 eura. Sasvim opravdano je reći ''pod izgovorom'', jer postoje nepobitni dokazi koji pokazuju da je bivša ministarka nauke svoju poziciju grubo zlopotrebljavala, samovoljno i nesavjesno trošeći novac svih građana Crne Gore - tvrdi Drekalović.\nPrema njegovim riječima, međunarodni projekat u kojem učestvuje nekoliko zemalja jugoistočne Evrope, započet je krajem 2017. sa namerom da se na teritoriji jedne od balkanskih država učesnica stvori regionalni centar za lečenje takozvanom Hadron Cancer Therapy i za fundamentalna istraživanja sa ubrzanim jonima.\n- Ideja je duboko plemenita, ambiciozno zamišljena i korisna za sve zemlje regiona. Kako stvari sa tim projektom izgledaju danas? Za više od tri godine trajanja projekta nije ni na vidiku izgradnja centra niti se čak zna kada će se pokrenuti procedura na osnovu koje bi se odredila zemlja domaćin u kojoj bi se centar gradio. Finansijski tokovi u vezi sa SEEIIST su skriveni čak i od članova Upravnog odbora SEEIIST-a. O tome ništa ne zna čak ni počasni član SEEIIST-a Hervig Šoper, dugogodišnji direktor CERN-a i kreator (otac) projekta SEEIIST. Pošto uvid u finansijske transakcije nije omogućen svim članovima Upravnog odbora SEEIIST-a, oni ne znaju, na primer, na koji način i po kojim kriterijumima se trošio novac od partnerskih institucija u projektu, GSI (Nemačka) i Slovenian Engineering Academy (Slovenija), za tehnički razvitak projekta SEEIIST. Samo je Cern kao jedan od ukupno tri partnera na projektu dao detaljan finansijski izveštaj”, tvrdi konsultant za oblast nauke u MPNKS.\nNaučna konferencija u ''Splendidu'' vredna 50.000 eura\nDrekalović kaže da dokaza za svoje tvrdnje ima mnogo, a da je jedan od njih skup, održan u hotelu ''Splendid'' u Bečićima od 17. do 19. septembra 2019. posvećen projektu SEEIIST, za koji je potrošeno više od 50.000 eura novca iz budžeta Crne Gore.\n- Ova činjenica možda ne bi bila tako interesantna da novac svih građana nije trošen na neobičan način. Umesto da bude iskorišćen za relevantne aktivnosti koje se odnose na Hadron Cancer Therapy usmeren je na stvari koje sa ovim oblikom lečenja nemaju nikakve veze. Pored uobičajenih troškova koji se odnose na smeštaj, ishranu, piće i prevoz gostiju, te na opremanje svečane sale, Ministarstvo nauke je potrošilo na fiktivni "team building" i fiktivni izlet učesnika čak 5.945 eura. Gala večera je plaćena za sve učesnike, što je vrlo interesantno, u cent u istom iznosu kao i njihove fiktivne ''rekreativne'' aktivnosti, dakle, 5.945 eura. Posebnu pažnju u bilansu troškova zavređuje stavka ''kotizacija'' na koju je Ministarstvo nauke kao organizator skupa potrošilo 5.872,5 eura. U naučnoj, i ne samo naučnoj, javnosti je poznato da se pod kotizacijom podrazumijeva iznos novca koji učesnik plaća organizatoru seminara, simpozijuma, konferencije, kako bi organizator tog događaja delimično ili sasvim pokrio troškove učesnika na toj manifestaciji. Dakle, budući da je Ministarstvo nauke organizator događaja, kotizaciju za skup su jedino mogli platiti učesnici skupa Ministarstvu nauke, ako je Ministarstvo želelo da učesnici skupa sufinansiraju učešće na događaju. Organizator skupa ne plaća kotizaciju nikome, pa zato nije jasno na kakvu je aktivnost potrošeno 5.872,5 eura - navodi Drekalović i dodaje da su sve naloge za isplate potpisivali bivša ministarka Damjanović i sekretarka ministarstva Smiljana Prelević:\n- Konačno, zaokružimo iznesene podatke još jednom krajnje interesantnom informacijom - na skupu u Bečićima gosti o trošku građana Crne Gore bili su i organizatorima nepoznate osobe, koja sa projektom nemaju nikakve veze. Naime, više gostiju koji su bili pozvani na skup je doputovalo u pratnji supruga i ženskih osoba o čijem identitetu organizatori nisu imali nikakve informacije, koji nisu imali nikakave veze sa skupom, a kojima je Ministarstvo nauke takođe platilo sve troškove boravka u hotelu iz džepa građana Crne Gore. Ni svaka ženska pratnja nije imala isti status - nekim pratiljama su iz budžeta Crne Gore plaćani samo iznosi u vrijednosti od oko 200 eura, a nekima u duplo većoj vrednosti. Nije jasno kojim kriterijumima se vodilo Ministarstvo nauke i ministarka Damjanović tokom takvog finansiranja pratilja gostiju skupa. Takođe, nije jasno da li je ministarka Damjanović svim gostima skupa ponudila finansiranje pratilja, ili se ova ponuda odnosila samo na izabrane goste - dodaje on.\nDrekalović poručuje i da je najveći prekršaj napravljen u organizaciji ovog skupa, činjenica da je rađeno mimo Zakona o javnim nabavkama.\n- U skladu sa Zakonom o javnim nabavkama koji je u tom trenutku bio važeći, za nabavke usluga koje prelaze 15.000 eura se mora raspisati tender kako bi se u javnom nadmetanju izabrao najpovoljniji ponuđač. Konkretna nabavka za celu 2019, po svim osnovama koje je finansiralo Ministarstvo nauke, iznosila je 64.295,69 eura. Od ovog iznosa samo je faktura u iznosu od 8.950 eura zakonito sprovedena kroz postupak javnih nabavki malih vednosti, dok je 55.345,69 eura nezakonito plaćeno privatnoj firmi. Jedan od imperativa javnih nabavki je da se one ne smeju deliti za istu svrhu, što se u ovom slučaju uradilo na način da se nezakonito uplati 55.345,69 kroz više faktura za iste troškova - tvrdi Drekalović.\nDamjanović: Ovaj projekat je iznad svake politikež\nBivša ministarka nauke Sanja Damjanović ukazala je ponovo da je SEEIIST projekat “svetionik ne samo Crne Gore već i regiona jugostočne Evrope sa oko 40 miliona stanovnika, i najozbiljniji naučnoistraživački i medicinski projekat za naš region.\n- Ovakve etikete meni neće naneti bilo kakvu štetu, a Crnoj Gori hoće veliku. Umesto da radimo zajedno i generacijama iza nas ostavimo evropski centar za lečenje kancera na Ćemovskom polju, mi prebiramo po troškovniku organizacije naučno-međunarodne konferencije koji su u cent dostupni i transparentni. Plašim se da nam zbog populizma, naslova za potrebe dnevne politike i definitivno izmiče ka drugoj državi projekat koji sam danonoćno i mukotrpno godinama razvijala i držala vezanim za Crnu Goru. O investiciji od četvrtine milijarde evra iz evropskih fondova da ne govorim - poručila je Damjanovićeva.\nPodsetila je na to da SEEIIST danas ima panevropsku dimeziju - od značaja je za cijelu Evropu.\n- Radi se o projektu koji sam sama donela ovom regionu od ideje do konkretnih 6,5 miliona evra donacija iz fondova Evropske unije za razvoj druge faze uz pomoć 18 evropskih institucija i klinika iz 14 zemalja. Pa da li treba danas javnosti da objašnjavam zašto je Crna Gora pokrenula ovaj projekat? Da li moram da objašnjavam zašto smo kroz organizaciju dve međunarodne konferencije dobili prvu finansijsku podršku Evropske komisije u visini od milion evra (Forum u Trstu gde je Crna Gora bila pokrovitelj ovog događja uz Međunarodni ICTP institut u Trstu), a zatim označili drugu fazu kroz kick-off događaj u Budvi (''Splendidu'') kako bi pozicionirali Crnu Goru kao najozbiljnijeg kandidata za lokaciju izgradnje SEEIIST-a - pita ona.\nDamjanovićeva navodi da su za SEEIIST projekat bila odvojena budžetska nacionalna sredstva nevelikog iznosa.\n- Koja su mi dala mogućnost da ih koristim u smeru pozicioniranja Crne Gore kao lidera u ovom projektu. Već sam javnosti rekla da smo za četiri godine uložili oko 200.000 eura, a ishod nisu samo 6,5 miliona evra od Evropske komisije, već i pozicioniranje SEEIIST projekta u Ekonomskom i investicionom planu za Zapadni Balkan koji će omogućiti i investiciju za njegovu realiziaciju od 250 miliona eura. Znači, ne radi se o primitivnom tumačenju međunarodne konferencije, već o šansi da naše kancer pacijente (posebno najugroženije kao što su deca i trudnice) lečimo najsavremenijom metodom koju SEEIIST pruža. Ono što sam ja očekivala od Crne Gore je puna podrška ovom projektu, jer sam je osećala. Moje veliko razočarenje jesu pojedini predstavnici izvršne vlasti kojima sam predstavila SEEIIST projekat, i ponudila saradnju, jer se radi projektu od strateške vrednosti ne samo za Crnu Goru nego za čitavi region, a koji sada spinuju primitivne infoirmacije zarad dnevno-političkih poena. Ovaj projekat je iznad svake politike i tako treba da se svi prema njemu odnosimo - poručuje Damjanovićeva.\nIstiče i da je utrošak sredstava za organizaciju ove konferencije bio svrsishodan i ni najmanje rasipnički.\n- Kako to želi da predstavi sadašnje MPNKS. Kompletan utrošak sredstava odnosio se na organizaciju konferencije, putne troškove i smeštaj za uvažene međunarodne učesnike, hranu, izlet, promo materijal, audio-video opreme i uobičajnih troškova koji prate organizaciju konferencije na ovako visokom produkcionom nivou. Tim bilding koji se pominje samo je dio sadržaja na marginama ovog međunarodno-naučnog događaja sa jasnim strateškim odlukama za budućnost projekta. Kompletnu konferenciju su zabeležile i kamere svih medija u Crnoj Gori kao i brojnih u regionu. Napravljene su i posebne naučne emisije povodom ove konferencije. Ko god je bio prisutan na nekoj visokoj međunarodnoj konferenciji, razume o kakvim se događajima radi. Uzimajući u obzir važnost ove konferencije, renomirane goste i veliki broj učesnika, trošak organizacije iste je daleko ispod evropskog nivoa - zaključila je Damjanovićeva.\nSanja Damjanović ministarka Crna Gora


UNS :: Vesti :: Božić i Redža o medijima- pogledi iz Beograda i Prištine\nNaslovna | Aktuelno | Vesti | Božić i Redža o medijima- pogledi iz Beograda i Prištine\nBožić i Redža o medijima- pogledi iz Beograda i Prištine\n"Pritisci na N1 kada izveštava sa Kosova su veoma frekventni... Kada god radimo neku priču koja podrazumeva da se vidi i albanska strana, uvek dobijamo pežorativne odrednice da radimo za 'šiptare', da smo mi njihovi lobisti, da protežiramo njihovu politiku.\nTo je potpuno suprotno realnosti i na neki način se zapravo vidi i podela u društvu i u vladajućoj većini koja je vrlo isključiva i koja očekuje da mediji zapravo treba da sprovode politiku vlade zemlje, a ne da izveštavaju o onome što je realnost, a ona podrazumeva da postoji i druga strana medalje", rekao je Božić.\n"Uvek kada se nešto dogodi, bilo da se radi o pritisku, uceni ili pretnji prema novinarima alarmira se zajednica (novinara). Brane jedni druge i alarmira se veliko međunarodno prisustvo koje imamo ovde", rekao je Redža i dodao da je ranije bilo i pritisaka finansijske prirode, jer su vladine i institucionalne reklame u manjem obimu izlazile u onim medijima koji su imali nezavisnu uređivačku politiku.\nŠto se tiče interesovanja javnosti za događaje u drugoj zajednici, Redža smatra da su mediji na Kosovu i dalje u velikoj meri podeljeni po etničkoj osnovi i da, uglavnom, prate agendu određene nacionalnosti.\n"Ima izveštavanja i postoje pokušaji, doduše nedovoljni, da se vidi svakodnevica i druge strane. Nažalost, izveštavanje ostaje na političkim temama, ali sam kao predsednik Asocijacije zainteresovan da unapredim saradnju, da se vidi svakodnevica druge strane", naveo je on.\n"Kada smo imali priče koje su na neki način pokazivale da postoji neka vrsta suživota između Albanaca i Srba koji žive u enklavama onda se vidi da to nije sve onako kako politika predstavlja i dolazimo do situacije da publika onda to doživljava kao nekakvu vrstu propagande, zato što imaju predrasudu o tome da ti ljudi mogu da žive zajedno", rekao je on.\nNjuz direktor N1 televizije smatra da je interesovanje publike uokvireno dnevno - političkim aktivnostima problema Kosova, koji nisu rešeni 22 godine nakon sukoba.\nBožić je, međutim, ocenio da postoji prostor za izveštavanje i o nepolitičkim temama, odnosno o pitanjima koja se tiču oblasti ekonomije, kulture ili sporta.\n"Izveštaja o albansko-srpsko saradnji i suživotu ima u međunarodnim medijima, ali ne koliko bi trebalo i u lokalnim medijima.\nTakvo izveštavanje u lokalnim medijima često dobija političku i etničku konotaciju koja šalje poruku koju ne šalje novinar dok radi priču o svakodnevnom životu", rekao je on.\n"Zana je imala i pretnje na društvenim mrežama zato što je izveštavala za N1 i zbog toga kako je izveštavala. To su bile brutalne pretnje, čak je jedna ušla i u sudski postupak, jer je bila direktna pretnja smrću i to sudski postupak organa Srbije.\nJoš uvek nemamo epilog toga iako je prošlo više od dve godine, ali to pokazuje koja je vrsta netrpeljivosti prema nezavisnom i profesionalnom novinarstvu", naveo je Božić.


Ornitolozi uočili invaziju batokljuna\nOrnitolozi Društva za zaštitu i proučavanje ptica Srbije primetili su još krajem novembra prošle godine da se batokljun, naša najveća zeba, javlja u neuobičajeno velikom broju.\nInvazije batokljuna zabeležene su na teritoriji celog srednjeg Banata.\nTa veoma lepa zeba, koja se gnezdi kod nas, ali nas ipak tokom zime počasti brojnijim prisustvom, viđao se, i još uvek se viđa gotovo svuda u Srbiji, i to u velikim jatima. Ona su brojala i do 100 ptica. Ornitolozi kažu da je ovoj ptici potrebno puno kalorične hrane, te da s lakoćom razbija čak i tvrdo seme, zahvaljujući svom velikom kljunu koji razvija ogromnu silu. Upravo zbog te osobine ga ponegde zovu „trešnjar“.\nRazloge invazije ornitolozi traže u plodnoj prethodnoj sezoni gnežđenja, koja je iznjedrila puno mladunaca, no moguće je da je na našem području prisutna i neka sasvim udaljena populacija, koja je baš naše krajeve, zbog vremenskih uslova ili pomanjkanja hrane, odabrala za prezimljavanje.\nKako bi im pomogli u preživljavanju, ljubitelji ptica batokljunima ali i ostalim sitnim pticama pevačicama, na za to uobičajenim mestima ostavljaju dodatnu hranu, kojom nadomeštavaju ono što nađu u prirodi.\n– Mnogi naši ornitolozi već tokom leta uspevaju da obezbede dovoljne količine suncokreta, omiljene hrane više desetina vrsta ptica koje se nađu kod nas zimi. Ukoliko je vreme veoma hladno, sa temperaturama ispod nule koje traju nekoliko dana, a posebno ukoliko ima snega, ptica na hranilicama neće manjkati. Najviše je, tradicionalno senica, a tu su i vrapci, zelentarke, čišci, severne i obične zebe, strnadice, konopljarke, zimovke, ali i brgljezi, crvendaći, drozdovi i detlići, kažu u Društu za zaštitu i proučavanje ptica Srbije.\nOni istovremeno upozoravaju i da se mesta na kojima se hrane divlje ptice moraju odabrati tako da budu van domašaja pasa i mačaka. Hrana koja se nudi ne sme biti prerađena ljudska hrana. Osim suncokreta, u obzir dolaze i svinjska mast, presan kikiriki, ostale uljarice, kao i voće.\nOrnitolozi, ipak, skreću pažnju da ovakvu pomoć treba postepeno prekidati čim vreme otopli, kako bi se ptice postepeno navikle da hranu traže same, spremajući se za predstojeću sezonu gnežđenja. Pažljivi slušači ptičjih pesama Društvu su već prijavili da velika senica i kos počinju prve prolećne pesme.\nTagovi:batokljun, ornitolozi, ptica\nOrnitolozi pozivaju: Uključite se u lociranje i prebrojavanje sova utina


Vaterpolo savez Beograda – Stranica 195 – Zvanična veb prezentacija VS Beograda\nKup Srbije (2004): Beogradski kvartet na finalnom turniru\nČetiri beogradska kluba učestvovaće na finalnom turniru Kupa Srbije za igrače do 16 godina. Na “Fajnal siks” prošli su Banjica,\nBesplatne škole plivanja u organizaciji beogradskih klubova\nBeogradski vaterpolo klubovi će tokom zimskog raspusta organizovati besplatne škole plivanja za sve učenike osnovnih i srednjih škola. Škole plivanja\nZvezdinim juniorima bronza u Kupu Srbije\nCrvena zvezda je osvojila bronzanu medalju u Kupu Srbije za starije juniore (2001. godište i mlađi). Na finalnom turniru, održanom\nMlađi juniori Banjice osvojili su Kup Srbije za igrače rođene 2002. i mlađe, dok je srebro pripalo Crvenoj zvezdi. Finalni\nNovobeograđanima drugo mesto u Kranju\nTri beogradska kluba učestvovala su krajem decembra na Božićno-novogodišnjem turniru “Snežak”u Kranju za vaterpoliste rođene 2005. i mlađe Nadmetalo se\nPartizanovi 17-godišnjaci osvojili turnir na Banjici\nNa Banjici je minulog vikenda treću godinu za redom održan sada već tradicionalni Partizanov januarski turnir za mlađe juniore, koji\nOdređeni domaćini finalnih turnira Kupa Srbije za mlađe i starije juniore\nVaterpolo savez Srbije odredio je domaćine finalnih turnira Kupa Srbije za mlađe i starije juniore. Finalni turnir Kupa Srbije za\nPripreme beogradskih A ligaša\n09/09/2013 savezpublik Vesti\nSledeće sezone tri beogradska kluba igraće u Prvoj A ligi – Crvena zvezda, Partizan i Banjica, koji su nedavno počeli sa pripremama.\n04/09/2013 savezpublik Vesti\nBEOVAL TROFEJ BEOGRADA PRVENSTVO ŠKOLA KVALIFIKACIJE ZA PRVENSTVO I KUP


SIMONOVIĆ NAPUSTIO PRIPREME i vratio se u Beograd! - Informer\nSIMONOVIĆ NAPUSTIO PRIPREME i vratio se u Beograd!\nSrpski košarkaš Marko Simonović napustio je pripreme reprezentacije i zbog bola u šaci i palcu desne ruke doputovao u Beograd na dodatne preglede\nKrilni košarkaš Zenita je zajedno sa medicinskim timom srpske reprezentacije stigao u Beograd sa Kopaonika.\nKao prva mera preduzeta je imobilizacija palca, a kada se obave svi pregledi i završi dijagnostika, biće odlučeno o načinu daljeg lečenja.\nSimonović se nalazi na spisku selektora Srbije Aleksandra Ðorđevića među 17 kandidata za nastup na Evropskom prvenstvu.\nMarko Simonović Košarka Reprezentacija Srbije povreda


ČESTO ZIJEVANJE, ISPUŠTANJE GASOVA, KAO I HLADNE NOGE UKAZUJU NA OPAKO OBOLJENJE: Odmah provjerite ove simptome! | Portal - novosti\nportalnovosti01@gmail.com May 2, 2022 Uncategorized\nMožda se osjećate zabrinuti zbog problema s vašim šefom. Možda imate leptire u trbuhu dok čekate rezultate medicinskog testa. Možda se nervozirate kad vozite a gužva je u saobraćajuSimptomi anksioznosti nisu odmah vidljiVi jer se često razvijaju polako tokom vremena i, obzirom da svi osjećamo neku tjeskobu u različitim trenucima života, teško je znati koliko je previše.\nPrevious Previous post: SVI SE PLAŠE HIPERTENZIJE, A NIZAK PRITISAK MOŽE DA USMRTI ČOVJEKA: Ako osjetite ova 3 simptoma, odmah zovite HITNU POMOĆ


Izvor: Beta, 17.Feb.2017, 20:23\nPredsednik Srpske napredne stranke Aleksandar Vučić prihvatio je večeras da bude kandidat SNS-a na predstojećim izborima za predsednika Srbije.Obraćajući se članovima Glavnog odbora SNS-a, koji je prethodno jednoglasno podržao Vučićevu kandidaturu, aktuelni premijer je kazao da je "i pored bezbroj problema" prihvatio kandidaturu jer veruje da su Srbiji potrebne "investicije, stabilnost, budućnost"."Hteli su moju glavu i ja im na crtu izlazim. Pred njima se mi svi zajedno ne povlačimo. Ne plašim se ni samog straha, ni njihovih miliona, saveznika, medija i ponajmanje tajkuna, plašim se da ne pobede Srbiju, da je ne zatvore, zaustave jer su se zato udružili", kazao ...\nPogledaj vesti o: Kandidatura Srbije, Izbori\nB92: Rojters: Vučićeva kandidatura ključni test za reforme\nIzvor: Večernje novosti, 17.Feb.2017\nPremijer Srbije Aleksandar Vučić izjavio je da danas prihvata kandidaturu za predsednika Srbije Premijer Srbije Aleksandar Vučić izjavio je da danas prihvata kandidaturu za predsednika Srbije.Obraćajući se članovima Glavnog odbora SNS-a, koji je prethodno jednoglasno podržao...\nIzvor: Večernje novosti, 18.Feb.2017, 11:43\nSvih 600 članova glavnog odbora naprednjaka jednoglasno odlučilo da njihov lider bude kandidat za poziciju predsednika Srbije LIDER naprednjaka Aleksandar Vučić u petak je prihvatio jednoglasnu odluku Glavnog odbora stranke da uđe u predsedničku trku u kojoj će, kako...


УДРУЖУЈУ СЕ ДВЕ ВЕЛИКЕ СИЛЕ: Кина помаже Русији да збрише Исламску државу!\nUDRUŽUJU SE DVE VELIKE SILE: Kina pomaže Rusiji da zbriše Islamsku državu!\nOsim što ISIL napada iz vauduha, Vladimir Putin je nedavno u Siriju poslao i najelitnije jedinice ruske vojske. Međutim, čini se da će pravi problemi za Islamsku državu tek da počnu. Naime, nagađa se da će se Rusiji u Siriji pridružiti i Kineska narodna oslobodilačka armija, piše britanski Express.\nPrema izvorima iz sirijske vojske, Kina bi Rusiji trebalo da se pridružite „u nekoliko narednih nedelja“ a službeni Peking već neko vreme zagovara „koordinirani odgovor“ na sve veću terorističku prijetnju.\n„Svet ne može sebi da priušti da skrštenih ruku gleda šta se događa u Siriji. Moramo ujedinjeno da delujemo protiv nasilnih ekstremističkih ideologija“, izjavio je kineski ministar spoljnih poslova Vang Ji pred Većem sigurnosti UN-a. Upravo se Vang Ji prošle nedelje susreo s ruskim ministrom spoljnih poslova Sergejom Lavrovom posle čega su izjavili kako se „slažu oko brojnih međunarodnih problema“.\nKineski ratni brodovi navodno se već nalaze na obalama Sirije, a spreman je i nosač aviona s kojeg svakoga trenutka mogu da polete avioni „J-15“.\nMorozov koji je član Veća ruske federacije za međunarodne poslove jasno je izjavio kako se „Kina pridružila ruskim vojnim operacijama u Siriji“.\nPožurite, Kinezi, da ne zakasnite na provod.\nNadam se da ćemo i mi progledati i da će u nama da proradi srbski inat, pa da pomlatimo ovu đubrad po Srbiji.\nJel ume neko da mi kaze da li ce opet Amerikanci da bombarduju kineske ambasade? ;-)\nDA BI PRESAO PUT OD HILJDU KORAKA MOAS POCETI OD PRVOG. PA POCNITE I NEMOJTE STATI KAO 2003.


Na granici BiH i Srbije spriječeno krijumčarenje golubova i papagaja\nNaslovnica Bosna PRESS Na granici BiH i Srbije spriječeno krijumčarenje golubova i papagaja\nNa graničnom prelazu Šepak – Trbušnica, na izlazu prema BiH carinici su spriječili krijumčarenje četiri goluba i devet papagaja, od kojih neki pripadaju zaštićenim vrstama, saopćeno je danas iz Uprave carina Srbije.\nCarinici su, u saradnji sa graničnom policijom i Grupom za Cites Ministarstva zaštite životne sredine Srbije, ove ptice otkrili jučer u vozilu “Citroen Picaso” kojim su iz Srbije ka BiH putovala trojica bh. državljana.\nU gepeku vozila pronađena su četiri goluba visokoletača engleske vrste “tipler”, a iza vozačevog i suvozačevog sjedišta tri kaveza sa devet papagaja različitih vrsta i veličina, navedeno je u saopćenju.\nGrupa za Cites utvrdila je da šest primjeraka ptica pripada zaštićenim vrstama.\nPedesettrogodišnji suvozač iz Tuzle rekao je da je vlasnik ptica, te da je golubove i tri žuta papagaja “rozenkolis”, koji ne pripadaju zaštićenim vrstama, dobio na poklon, dok je zelene papagaje kupio na berzi u Somboru.\nPrema odluci suda iz Loznice, suvozač koji se prijavio kao vlasnik kažnjen je novčanom kaznom, ali i zaštitnom mjerom oduzimanja krijumčarenih ptica koje su zbrinute u beogradskom ZOO vrtu.


Stalna dobrota može mnogo toga da postigne, jer i najmanja dobra dela mogu da pokrenu i naprave velike promene u našim životima, i životima drugih, za šta se dodatno zalaže Marija Mitrović, direktorka za filantropiju i partnerstva Trag fondacije, koja je jedna od retkih čiji je rad u oblasti razvoja filantropije dao izuzetne rezultate. U prilog tome govore podaci da su se ljudi širom Srbije pridružili kampanji da filantropija bude i ostane deo srpske tradicije.\nProšlo je 12 godina kako je ustanovljena VIRTUS nagrada za filantropiju. Može li se reći da je za to vreme došlo do razvoja svesti o opštem dobru kod nas?\nMotiv za pokretanje nagrade bila je želja da, kroz isticanje dobrih primera, podstaknemo što širi krug pojedinaca i poslovnih subjekata da se uključe u filantropske inicijative i da ih podrže. Sigurni smo da je došlo do velikog pomaka u razvoju društvene svesti na osnovu broja prijavljenih, koji je iz godine u godinu rastao. Na veliki pomak u samom shvatanju filantropije danas ukazuje i razvoj društvene svesti, koji se ogleda u činjenici da imamo veliki broj mladih ljudi sa izraženom potrebom za jačanjem solidarnosti prema svojoj zajednici.\nKoji je glavni cilj dodele ovakvih nagrada?\nSvrha ove prestižne nagrade je da prepozna i javno istakne kompanije, preduzeća i pojedinačne darodavce, koji strateški i dugoročno podržavaju razvoj zajednica i tako daju najbolji primer drugima. Jedan od ciljeva nagrade je da dalje promoviše i stimuliše filantropiju u našoj zemlji kako bi se što veći broj kompanija i pojedinaca u budućnosti uključio u slične korisne programe ili akcije. Sam nagradni konkurs daje priliku organizacijama civilnog društva i krajnjim korisnicima donacija da javno izraze svoju zahvalnost darodavcima. S druge strane, nagrada daje mogućnost i samim kompanijama i pojedincima da dobiju veću podršku javnosti za projekte u koje veruju i kojima istinski doprinose.\nKoji su osnovi kriterijumi za proglašenje pobednika?\nNezavisni žiri se, prilikom odlučivanja, uvek vodi nizom kriterijuma. Najvažniji je da je podrška bila upućena neprofitnoj organizaciji ili instituciji za aktivnost od opšteg društvenog značaja, koja je obuhvatila veći broj korisnika i doprinela dugoročnom razvoju zajednice u kojoj je sprovedena. U tom smislu, važno je da je aktivnost do momenta prijave već imala jasne i merljive rezultate. Kod poslovnog sektora, žiri u obzir uzima i reputaciju nominovane kompanije i preduzeća, nivo društveno odgovornog poslovanja i etički odnos prema zaposlenima, klijentima i sredini. Kada su pojedinci u pitanju, žiriju je najvažnije postojanje autentične filantropske motivacije, one koja prevazilazi okvire uobičajenih poslovnih ili privatnih aktivnosti nominovane osobe. Često se smatra da žiri u obzir uzima samo finansijski doprinos, no, izuzetno su važni i drugi oblici podrške – prenos znanja i veština, pomoć u robi i materijalu i volonterski rad.\nAustralijski milijarder poklanja 400 miliona evra u dobrotvorne svrhe\n20 najpopularnijih hobija svetskih milijardera\ndruštveno orgovorno poslovanje


FEDERALNA VLADA: Kantoni napokon dobivaju milione maraka od MMF-a | Dnevno.ba\nFEDERALNA VLADA: Kantoni napokon dobivaju milione maraka od MMF-a\nAutor: dnevno.ba Subota, 01. kolovoz 2020. u 08:52\nFederalna vlada u srijedu je raspodijelila 200 miliona KM kantonima dobivenih od Međunarodnog monetarnog fonda (MMF), a sredstva su dio finansijske pomoći za sanaciju posljedica nastalih usljed pandemije koronavirusa\nPoznato je i koliko će koji kanton dobiti, a federalni premijer Fadil Novalić, koji je predsjedavao sjednicom nakon što se uspješno oporavio od koronavirusa, kazao je da ta sredstva predstavljaju značajnu podršku.\nOsim toga, bit će raspoređeno i 30 miliona KM iz federalnog budžeta namijenjenih općinama u FBiH. Sredstva su dodijeljena po dva osnova, i to kao finansijska pomoć budžetima 80 gradova i općina u sanaciji posljedica nastalih usljed COVID-19 pandemije, za šta je namijenjeno 10 miliona KM, i za sufinansiranje projekata, zahtjeva i inicijativa po javnom pozivu u iznosu od 20 miliona KM.\nNa sjednici se, osim o raspodijeli novca, govorilo i o izmjenama i dopunama Zakona o radu u FBiH. Ministar za rad i socijalnu politiku Vesko Drljača poručio je da žele jačati ekonomiju i sačuvati što veći broj radnih mjesta.\nIz Saveza samostalnih sindikata BiH (SSSBiH) traže da minimalna neto plaća bude od 650 do 700 KM, što je ministar Drljača podržao.\n– Isključiva želja i namjera zakonodavca je da se nađu optimalna rješenja. Međusobno smo se obavezali da do slanja prijedloga dopune Zakona o vijeću uposlenika i Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o radu u Parlament FBiH riješimo pitanje minimalne plaće ili zaključivanja općeg kolektivnog ugovora kroz dijalog radi postizanja konsenzusa – zaključio je Drljača.\nUSK – 23 miliona i 903.000 KM\nPK – 7 miliona i 601.971 KM\nZDK – 31 milion i 878.226 KM\nTK – 38 miliona i 928.152 KM\nBPK – 4 miliona i 152.192 KM\nSBK – 22 miliona i 278.273 KM\nHNK – 19 miliona i 419.727 KM\nZHK – 8 miliona i 301.059 KM\nKS – 36 miliona i 178.423 KM\nLK – 7 miliona i 358.882 KM


Data desfăşurării: 21. 02. 2017.\nsa Desete sednice Skupštine Autonomne pokrajine Vojvodine, održane 21. februara 2017. godine u Velikoj sali Skupštine AP Vojvodine.\nSednica je počela u 10,18 časova.\nPrema evidenciji, sednici Skupštine nisu prisustvovali poslanici: Jelena Balašević, Smiljana Glamočanin Varga, Jelena Delić, Uroš Kandić, dr Tamaš Korhec, Bojan Kostreš, Mia Strajin, Milan Todorović i Ana Tomanova Makanova.\nPredsedavajući je podsetio poslanike da im je uz saziv za Desetu sednicu dostavljen i Zapisnik sa Osme i Devete sednice Skupštine, održane 20. decembra 2016. godine i 24.januara 2017. godine.\nPredsedavajući je stavio na glasanje Zapisnik sa Osme sednice Skupštine AP Vojvodine.\nNakon glasanja predsedavajući je konstatovao da je Skupština, sa 90 glasova „za“ i šest glasova „protiv“, usvojila Zapisnik sa Osme sednice Skupštine.\nPredsedavajući je stavio na glasanje Zapisnik sa Devete sednice Skupštine AP Vojvodine.\nNakon glasanja predsedavajući je konstatovao da je Skupština, sa 90 glasova „za“ i sedam glasova „protiv“, usvojila Zapisnik sa Devete sednice Skupštine.\nPredsedavajući je obavestio Skupštinu da je poslanik prof. dr Tamaš Korhec, u skladu sa članom 53. stav 1. tačka 1. Pokrajinske skupštinske odluke o izboru poslanika u Skupštinu Autonomne pokrajine Vojvodine, podneo ostavku na funkciju poslanika u Skupštini AP Vojvodine.\nOdbor za administrativna i mandatna pitanja razmotrio je podnetu ostavku i predložio Skupštini da konstatuje prestanak mandata poslaniku prof. dr Tamašu Korhecu. Predsedavajući je, saglasno članu 53. stav 4. Pokrajinske skupštinske odluke, konstatovao da je poslaniku prof. dr Tamašu Korhecu prestao mandat u Skupštini Autonomne pokrajine Vojvodine, zbog podnete ostavke.\nPredsedavajući je konstatovao da je predsednik Poslaničke grupe „ALEKSANDAR VUČIĆ - SRBIJA POBEĐUJE“, u skladu sa članom 38. st. 2. i 3. Poslovnika o radu, obavestio Skupštinu da je došlo do promene sastava Poslaničke grupe tako što je poslanik Zlata Đerić, istupila iz Poslaničke grupe „ALEKSANDAR VUČIĆ - SRBIJA POBEĐUJE“.\n1. Poslanik Nemanja Šarčević, Ognjenu Bjeliću, članu Pokrajinske vlade i pokrajinskom sekretaru za regionalni razvoj, međuregionalnu saradnju i lokalnu samoupravu (jedno pitanje).\n2. Poslanik Nenad Borović, Smiljki Jovanović, članu Pokrajinske vlade i pokrajinskom sekretaru za finansije (jedno pitanje).\n3. Poslanik Dejan Maksimović, Igoru Miroviću, predsedniku Pokrajinske vlade (jedno pitanje)\n4. Poslanik dr Ivan Stijepović, Smiljki Jovanović, članu Pokrajinske vlade i pokrajinskom sekretaru za finansije (jedno pitanje).\n5. Poslanik Ivana Zečević, mr Vuku Radojeviću, čanu Pokrajinske vlade i pokrajinskom sekretaru za poljoprivredu, vodoprivredu i šumarstvo (jedno pitanje).\n6. Poslanik Danijel Radić, Miroslavu Štatkiću, čanu Pokrajinske vlade i pokrajinskom sekretaru za kulturu, javno informisanje i odnose sa verskim zajednicama (jedno pitanje).\n7. Poslanik Ivica Milankov, Predragu Vuletiću, čanu Pokrajinske vlade i pokrajinskom sekretaru za socijalnu politiku, demografiju i ravnopravnost polova (jedno pitanje).\nPoslanik Đurađ Jakšić je predložio da Skupština minutom ćutanja oda počast preminulom ruskom amabasadoru pri UN, Vitaliju Čurkinu.\nPoslanik Nemanja Šarčević je odustao od postavljenog pitanja Ognjenu Beliću, članu Pokrajinske vlade.\nPoslanik Nenad Borović, postavio je pitanje, Smiljki Jovanović, koja je usmeno odgovorila na pitanje poslanika, dok na postavljeno potpitanje nije dobio odgovor.\nPoslanik Dejan Maksimović, postavio je pitanje, Igoru Miroviću, predsedniku Pokrajinske vlade. Đorđe Milićević je obavestio poslanika da će odgovor na postavljeno pitanje dobiti u pismenoj formi.\nPoslanik dr Ivan Stijepović, postavio je pitanje, Smiljki Jovanović, koja je usmeno odgovorila na pitanje poslanika.\nPoslanik Ivana Zečević, postavila je pitanje, mr Vuku Radojeviću, koji je usmeno odgovorio na pitanje poslanika. Poslanik Danijel Radić postavio je pitanje Miroslavu Štatkiću, na koje je dobio usmeni odgovor.\nPoslanik Ivica Milankov, postavio je pitanje, Predragu Vuletiću, koji je usmeno odgovorio na pitanje poslanika.\nPošto su iscrpljena pitanja poslanika, prešlo se na utvrđivanje Dnevnog reda Desete sednice Skupštine.\nNa predlog predsedavajućeg utvrđen je kvorum. Predsedavajući je konstatovao da sednici prisustvuje 100 poslanika, što je dovoljan broj da Skupština punovažno odlučuje.\nOdbor za evropske integracije i međuregionalnu saradnju je predložio, na osnovu člana 87. st. 2. i 4.\nPoslovnika o radu, da se predloženi Dnevni red Desete sednice Skupštine dopuni novom tačkom dnevnog reda:\n- UTVRĐIVANjE PREDLOGA KANDIDATA ZA ČLANA DELEGACIJE REPUBLIKE SRBIJE ZA VEĆE REGIONA U KONGRESU LOKALNIH I REGIONALNIH VLASTI SAVETA EVROPE.\nNakon glasanja predsedavajući je konstatovao da je Skupština sa 82 glasa „za“ i šest glasova „protiv“ predlog usvojila.\nPokrajinska vlada je predložila, na osnovu člana 87. st. 2. i 4. Poslovnika o radu, da se predloženi Dnevni red Desete sednice Skupštine dopuni novom tačkom dnevnog reda:\n- PREDLOG POKRAJINSKE SKUPŠTINSKE ODLUKE O IZMENAMA POKRAJINSKE SKUPŠTINSKE ODLUKE O DODELI BUDžETSKIH SREDSTAVA ZA FINANSIRANjE I SUFINANSIRANjE PROGRAMSKIH AKTIVNOSTI I PROJEKATA U OBLASTI OSNOVNOG I SREDNjEG OBRAZOVANjA I VASPITANjA I UČENIČKOG STANDARDA U AUTONOMNOJ POKRAJINI VOJVODINI.\nNakon glasanja predsedavajući je konstatovao da je Skupština sa 82 glasa „za“ predlog usvojila.\n- PREDLOG ODLUKE O IMENOVANjU NADZORNOG ODBORA GARANCIJSKOG FONDA AUTONOMNE POKRAJINE VOJVODINE.\nNakon glasanja predsedavajući je konstatovao da je Skupština sa 79 glasova „za“ i osam glasova „protiv“ predlog usvojila.\nPredsedavajući je stavio Predlog dnevnog reda Desete sednice Skupštine na glasanje.\nNakon glasanja, predsedavajući je konstatovao da je Skupština sa 86 glasa „za“ i osam glasova „protiv“ utvrdila\nPREDLOG POKRAJINSKE SKUPŠTINSKE ODLUKE O PRESTANKU RADA FONDA ZA PODRŠKU INVESTICIJA U VOJVODINI „VOJVODINA INVESTMENT PROMOTION - VIP“;\nPREDLOG POKRAJINSKE SKUPŠTINSKE ODLUKE O OSNIVANjU RAZVOJNE AGENCIJE VOJVODINE;\nPREDLOG POKRAJINSKE SKUPŠTINSKE ODLUKE O IZMENAMA POKRAJINSKE SKUPŠTINSKE ODLUKE O DODELI BUDžETSKIH SREDSTAVA ZA FINANSIRANjE I SUFINANSIRANjE PROGRAMSKIH AKTIVNOSTI I PROJEKATA U OBLASTI OSNOVNOG I SREDNjEG OBRAZOVANjA I VASPITANjA I UČENIČKOG STANDARDA U AUTONOMNOJ POKRAJINI VOJVODINI;\nPREDLOG SPORAZUMA O SARADNjI IZMEĐU AUTONOMNE POKRAJINE VOJVODINE (REPUBLIKA SRBIJA) I GOMELjSKE OBLASTI (REPUBLIKA BELORUSIJA) SA PREDLOGOM ZAKLjUČAKA;\nPREDLOG SPORAZUMA O SARADNjI IZMEĐU AUTONOMNE POKRAJINE VOJVODINE (REPUBLIKA SRBIJA) I NIŽEGRADSKE OBLASTI (RUSKA FEDERACIJA) SA PREDLOGOM ZAKLjUČAKA;\nIZVEŠTAJ O RADU POKRAJINSKOG FONDA ZA RAZVOJ POLjOPRIVREDE ZA PERIOD OD 1. JANUARA 2015. GODINE DO 31. DECEMBRA 2015. GODINE;\nPREDLOG ODLUKE O RAZREŠENjU NADZORNOG ODBORA GARANCIJSKOG FONDA AUTONOMNE POKRAJINE VOJVODINE;\nPREDLOG ODLUKE O IMENOVANjU NADZORNOG ODBORA GARANCIJSKOG FONDA AUTONOMNE POKRAJINE VOJVODINE;\nUTVRĐIVANjE PREDLOGA KANDIDATA ZA ČLANA DELEGACIJE REPUBLIKE SRBIJE ZA VEĆE REGIONA U KONGRESU LOKALNIH I REGIONALNIH VLASTI SAVETA EVROPE.\nU skladu sa članom 88. stav 4. Poslovnika o radu Skupštine AP Vojvodine, predsedavajući je predložio spajanje pretresa po tačkama 1. i 2. utvrđenog Dnevnog reda. Predsedavajući je stavio predlog za spajanje pretresa na glasanje.\nPredsedavajući je predložio spajanje pretresa po tačkama 4. i 5. utvrđenog Dnevnog reda.\nNakon glasanja, predsedavajući je konstatovao da je Skupština, sa 85 glasova „za“, predlog usvojila.\nPredsedavajući je predložio spajanje pretresa po tačkama 7. i 8. utvrđenog Dnevnog reda\nPošto je spojen pretres po tačkama 1-2 prešlo se na rad po tim tačkama.\n1. tačka dnevnog reda: PREDLOG POKRAJINSKE SKUPŠTINSKE ODLUKE O PRESTANKU RADA FONDA ZA PODRŠKU INVESTICIJA U VOJVODINI „VOJVODINA INVESTMENT PROMOTION - VIP“;\n2. tačka dnevnog reda: PREDLOG POKRAJINSKE SKUPŠTINSKE ODLUKE O OSNIVANjU RAZVOJNE AGENCIJE VOJVODINE;\nPokrajinska vlada utvrdila je: Predlog pokrajinske skupštinske odluke o prestanku rada Fonda za podršku investicija u Vojvodini“ VOJVODINA INVESTMENT PROMOTION - VIP“ i Predlog pokrajinske skupštinske odluke o osnivanju Razvojne agencije Vojvodine sa tehničkom ispravkom i dostavila ih Skupštini AP Vojvodine, na razmatranje i donošenje.\nNa Predlog pokrajinske skupštinske odluke o osnivanju Razvojne agencije Vojvodine amandmane je utvrdila Pokrajinska vlada (I-II) koji, u skladu sa članom 151. Poslovnika o radu Skupštine, postaju sastavni deo Predloga i o njima se odvojeno ne glasa.\nNa Predlog pokrajinske skupštinske o osnivanju Razvojne agencije Vojvodine amandmane je podneo poslanik Nenad Borović (I-VIII).\nAmandmani su dostavljeni Pokrajinskoj vladi na mišljenje. Pokrajinska vlada nije prihvatila podnete amandmane na Predlog pokrajinske skupštinske odluke o osnivanju Razvojne agencije Vojvodine.\nPredlog pokrajinske skupštinske odluke prethodno je razmotrio Odbor za budžet i finansije, Odbor za privredu i Odbor za organizaciju uprave i lokalnu samoupravu. Odbori su predložili Skupštini da razmotri predloge i donese Pokrajinske skupštinske odluke.\nPodnete amandmane predhodno su razmatrali Odbor za budžet ifinansije i Odbor za organizaciju uprave i lokalnu samoupravu. Odbori su predložili Skupštini da odbije podnete amandmane.\nPredloge pokrajinskih skupštinskih odluka i amandmane prethodno je razmotrio i Odbor za propise. Odbor smatra su amandmani poslanika Nenada Borovića pravno mogući i da su predlozi pokrajinskih skupštinskih odluka u skladu sa Statutom i pravnim sistemom i predložio je Skupštini da razmotri predloge i donese pokrajinske skupštinske odluke sa tehničkim ispravkama.\nPovodom Predloga pokrajinskih skupštinskih odluka, Skupštini se obratio i predsednik Pokrajinske vlade Igor Mirović.\nUvodno izlaganje povodom Predloga pokrajinskih skupštinskih odluka podneo je Ognjen Bjelić, član Pokrajinske vlade i pokrajinski sekretar za regionalni razvoj, međuregionalnu saradnju i lokalnu samoupravu.\nPošto su se poslanici prethodno izjasnili, predsedavajući je otvorio zajednički pretres. U pretresu su učestvovali: dr Bojan Bagi, dr Ivan Stijepović, Nebojša Novaković, Branislav Bogaroški, prof. dr Pavle Budakov, Đurađ Jakšić, Milenko Jovanov, Igor Mirović, predsednik Pokrajinske vlade, Goran Gonđa, Aleksandar Zelenski, Nenad Borović, Ivana Zečević, Jovan Lazarov, Aron Čonka, Miroslav Vasin,potpredsednik Skupštine, Milica Kirćanski, Borislav Novaković, Aleksandar Đedovac i Đorđe Milićević, potpredsednik Pokrajinske vlade.\nPredsedavajući je zaključio zajednički pretres o Predlogu pokrajinske skupštinske odluke o prestanku rada Fonda za podršku investicija u Vojvodini“ VOJVODINA INVESTMENT PROMOTION - VIP“ i Predlogu pokrajinske skupštinske odluke o osnivanju Razvojne agencije Vojvodine sa tehničkom ispravkom.\nPoslanik Nenad Borović je ostao pri podnetim amandmanima i dodatno ih je obrazložio.\nPrešlo se na izjašnjavanje o podnetim amandmanima.\nPredsedavajući je stavio na glasanje Amandman I poslanika Nenada Borovića. Nakon glasanja, predsedavajući je konstatovao da je Skupština sa 28 glasova „za“ i 76 glasova „protiv“ odbila Amandman I poslanika Nenada Borovića.\nPredsedavajući je stavio na glasanje Amandman II poslanika Nenada Borovića. Nakon glasanja, predsedavajući je konstatovao da je Skupština sa 29 glasova „za“ i 76 glasova „protiv“ odbila Amandman II poslanika Nenada Borovića.\nPredsedavajući je stavio na glasanje Amandman III poslanika Nenada Borovića. Nakon glasanja, predsedavajući je konstatovao da je Skupština sa 29 glasova „za“ i 76 glasova „protiv“ odbila Amandman III poslanika Nenada Borovića.\nPredsedavajući je stavio na glasanje Amandman IV poslanika Nenada Borovića. Nakon glasanja, predsedavajući je konstatovao da je Skupština sa 29 glasova „za“ i 76 glasova „protiv“ odbila Amandman IV poslanika Nenada Borovića.\nPredsedavajući je stavio na glasanje Amandman V poslanika Nenada Borovića. Nakon glasanja, predsedavajući je konstatovao da je Skupština sa 29 glasova „za“ i 78 glasova „protiv“ odbila Amandman V poslanika Nenada Borovića.\nPredsedavajući je stavio na glasanje Amandman VI poslanika Nenada Borovića. Nakon glasanja, predsedavajući je konstatovao da je Skupština sa 29 glasova „za“ i 77 glasova „protiv“ odbila Amandman VI poslanika Nenada Borovića.\nPredsedavajući je stavio na glasanje Amandman VII poslanika Nenada Borovića. Nakon glasanja, predsedavajući je konstatovao da je Skupština sa 29 glasova „za“ i 78 glasova „protiv“ odbila Amandman VII poslanika Nenada Borovića.\nPredsedavajući je stavio na glasanje Amandman VIII poslanika Nenada Borovića. Nakon glasanja, predsedavajući je konstatovao da je Skupština sa 29 glasova „za“ i 78 glasova „protiv“ odbila Amandman VIII poslanika Nenada Borovića.\nPredsedavajući je stavio Predlog pokrajinske skupštinske odluke o prestanku rada Fonda za podršku investicija u Vojvodini“ VOJVODINA INVESTMENT PROMOTION - VIP“ sa tehničkim ispravkama na glasanje. Nakon glasanja, predsedavajući je konstatovao da je Skupština sa 88 glasova „za“ i 15 glasova „protiv“ i sa dva „uzdržana“ glasa donela Pokrajinsku skupštinsku odluku o prestanku rada Fonda za podršku investicija u Vojvodini“ VOJVODINA INVESTMENT PROMOTION - VIP“.\nPredsedavajući je stavio Predlog pokrajinske skupštinske odluke o osnivanju Razvojne agencije Vojvodine sa tehničkim ispravkama na glasanje.\nNakon glasanja, predsedavajući je konstatovao da je Skupština sa 78 glasova „za“ i 27 glasova „protiv“ i sa dva „uzdržana“ glasa donela Pokrajinsku skupštinsku odluku o osnivanju Razvojne agencije Vojvodine.\n3. tačka dnevnog reda: PREDLOG POKRAJINSKE SKUPŠTINSKE ODLUKE O IZMENAMA POKRAJINSKE SKUPŠTINSKE ODLUKE O DODELI BUDžETSKIH SREDSTAVA ZA FINANSIRANjE I SUFINANSIRANjE PROGRAMSKIH AKTIVNOSTI I PROJEKATA U OBLASTI OSNOVNOG I SREDNjEG OBRAZOVANjA I VASPITANjA I UČENIČKOG STANDARDA U AUTONOMNOJ POKRAJINI VOJVODINI;\nPokrajinska vlada utvrdila je Predlog pokrajinske skupštinske odluke o izmenama Pokrajinske skupštinske odluke o dodeli budžetskih sredstava za finansiranje i sufinansiranje programskih aktivnosti i projekata u oblasti osnovnog i srednjeg obrazovanja i vaspitanja i učeničkog standarda u Autonomnoj pokrajini Vojvodini i dostavila ga Skupštini na razmatranje i donošenje.\nPredlog pokrajinske skupštinske odluke prethodno su razmotrili Odbor za budžet i finansije i Odbor za obrazovanje i nauku. Odbori su predložili Skupštini da razmotri Predlog i donese Pokrajinsku skupštinsku odluku.\nUvodno izlaganje povodom Predloga pokrajinske skupštinske odluke podneo je Mihalj Njilaš, član Pokrajinske vlade i pokrajinski sekretar za obrazovanje, propise, upravu i nacionalne manjine-nacionalne zajednice.\nPredsedavajući je otvorio pretres. U pretresu su učestvovali: Aleksandar Jovanović, mr Svetlana Babić, Đurađ Jakšić.\nNakon glasanja, predsedavajući je konstatovao da je Skupština sa 68 glasova „za“ i četiri „uzdržana“ glasa donela Pokrajinsku skupštinsku odluku o izmenama Pokrajinske skupštinske odluke o dodeli budžetskih sredstava za finansiranje i sufinansiranje programskih aktivnosti i projekata u oblasti osnovnog i srednjeg obrazovanja i vaspitanja i učeničkog standarda u Autonomnoj pokrajini Vojvodini.\nPošto je spojen pretres po tačkama 4.i 5. prešlo se na rad po tim tačkama.\n4. tačka dnevnog reda: PREDLOG SPORAZUMA O SARADNjI IZMEĐU AUTONOMNE POKRAJINE VOJVODINE (REPUBLIKA SRBIJA) I GOMELjSKE OBLASTI (REPUBLIKA BELORUSIJA) SA PREDLOGOM ZAKLjUČAKA;\n5. tačka dnevnog reda: PREDLOG SPORAZUMA O SARADNjI IZMEĐU AUTONOMNE POKRAJINE VOJVODINE (REPUBLIKA SRBIJA) I NIŽEGRADSKE OBLASTI (RUSKA FEDERACIJA) SA PREDLOGOM ZAKLjUČAKA;\nPokrajinska vlada utvrdila je Predlog sporazuma o saradnji između Autonomne pokrajine Vojvodine (Republika Srbija) i Gomeljske oblasti (Republika Belorusija) sa Predlogom zaključaka i Predlog sporazuma o saradnji između Autonomne pokrajine Vojvodine (Republika Srbija) i Nižegradske oblasti (Ruska Federacija) sa Predlogom zaključaka i dostavila ih Skupštini na razmatranje.\nPredloge sporazuma sa predlozima zaključaka predhodno je razmotrio Odbor za evropske integracije i međuregionalnu saradnju. Odbor je predložio Skupštini da razmotri sporazume i donese zaključke.\nPošto su se poslanici prethodno izjasnili, predsedavajući je otvorio zajednički pretres. U pretresu su učestvovali: Svetlana Kozić, Borislav Novaković, Aleksandar Jovanović, prof. dr Branislava Belić, Đurađ Jakšić, Dmitar Stanišić, Aron Čonka, Katica Bengin, Miroslav Vasin, potpredsednik Skupštine, Jovanka Čolak - Kiralu, Dragan Stjepanović, Dušan Stjepanović i Damir Zobenica, potpredsednik Skupštine.\nPredsedavajući je zaključio zajednički pretres.\nPredsedavajući je najpre stavio Predlog sporazuma o saradnji između Autonomne pokrajine Vojvodine (Republika Srbija) i Gomeljske oblasti (Republika Belorusija) sa Predlogom zaključaka, na glasanje.\nNakon glasanja, predsedavajući je konstatovao da je Skupština razmotrila Sporazum o saradnji između Autonomne pokrajine Vojvodine (Republika Srbija) i Gomeljske oblasti (Republika Belorusija) i sa 87 glasova „za“ i sa pet „uzdranih“ glasova donela Zaključke.\nZatim je predsedavajući stavio Predlog sporazuma o saradnji između Autonomne pokrajine Vojvodine (Republika Srbija) i Nižegradske oblasti (Ruska Federacija) sa Predlogom zaključaka, na glasanje.\nNakon glasanja, predsedavajući je konstatovao da je Skupština razmotrila Sporazum o saradnji između Autonomne pokrajine Vojvodine (Republika Srbija) i Nižegradske oblasti (Ruska Federacija) i sa 87 glasova „za“, jednim glasom „protiv“ i sa tri „uzdržana“ glasa donela Zaključke.\n6. tačka dnevnog reda: IZVEŠTAJ O RADU POKRAJINSKOG FONDA ZA RAZVOJ POLjOPRIVREDE ZA PERIOD OD 1. JANUARA 2015. GODINE DO 31. DECEMBRA 2015. GODINE;\nPokrajinska vlada utvrdila je Izveštaj o radu Pokrajinskog fonda za razvoj poljoprivrede za period 01. januar do 31. decembar 2015.godine sa Predlogom zaključaka i dostavila ga Skupštini na razmatranje.\nIzveštaj o radu Pokrajinskog fonda sa Predlogom zaključaka prethodno je razmotrio Odbor za poljoprivredu i predložio je Skupštini da razmotri Izveštaj o radu Pokrajinskog fonda i donese Zaključke.\nUvodno izlaganje povodom Izveštaja o radu Pokrajinskog fonda podneo je mr Vuk Radojević, član Pokrajinske vlade i pokrajinski sekretar za poljoprivredu, vodoprivredu i šumarstvo.\nPredsedavajući je otvorio pretres. U pretresu su učestvovali: Nenad Borović, Milan Ćuk, mr Arsen Kurjački, Gordana Kozlovački i Milorad Lemić.\nPredsedavajući je zaključio pretres i stavio Izveštaj o radu Pokrajinskog fonda na glasanje.\nNakon glasanja, predsedavajući je konstatovao da je Skupština sa 84 glasa „za“ i pet glasova „protiv“ usvojila Izveštaj o radu Pokrajinskog fonda za razvoj poljoprivrede za period 01. januar do 31. decembar 2015. godine i donela Zaključak.\nPošto je spojen pretres po tačkama 7.i 8. prešlo se na rad po tim tačkama.\n7. tačka dnevnog reda: PREDLOG ODLUKE O RAZREŠENjU NADZORNOG ODBORA GARANCIJSKOG FONDA AUTONOMNE POKRAJINE VOJVODINE,\n8. tačka dnevnog reda: PREDLOG ODLUKE O IMENOVANjU NADZORNOG ODBORA GARANCIJSKOG FONDA AUTONOMNE POKRAJINE VOJVODINE;\nPokrajinska vlada utvrdila je Predlog odluke o razrešenju Nadzornog odbora Garancijskog fonda Autonomne pokrajine Vojvodine i Predlog odluke o imenovanju Nadzornog odbora Garancijskog fonda Autonomne pokrajine Vojvodine i dostavila ih Skupštini na razmatranje i donošenje.\nPredsedavajući je otvorio zajednički pretres. Pošto niko nije učestvovao u pretresu predsedavajući je zaključio pretres i stavio Predlog odluke o razrešenju Nadzornog odbora Garancijskog fonda Autonomne pokrajine Vojvodine, na glasanje. Nakon glasanja, predsedavajući je konstatovao da je Skupština sa 76 glasova „za“ i četiri glasa „protiv“ donela Odluku o razrešenju Nadzornog odbora Garancijskog fonda Autonomne pokrajine Vojvodine.\nPredsedavajući je stavio Predlog odluke o imenovanju Nadzornog odbora Garancijskog fonda Autonomne pokrajine Vojvodine, na glasanje.\nNakon glasanja, predsedavajući je konstatovao da je Skupština sa 74 glasova „za“ i devet glasova „protiv“ donela Odluku o imenovanju Nadzornog odbora Garancijskog fonda Autonomne pokrajine Vojvodine.\n9. tačka dnevnog reda: UTVRĐIVANjE PREDLOGA KANDIDATA ZA ČLANA DELEGACIJE REPUBLIKE SRBIJE ZA VEĆE REGIONA U KONGRESU LOKALNIH I REGIONALNIH VLASTI SAVETA EVROPE;\nOdbor za evropske integracije i međuregionalnu saradnju predložio je Skupštini kandidata za člana delegacije Republike Srbije za Veće regiona u Kongresu lokalnih i regionalnih vlasti Saveta Evrope.\nPredsedavajući je otvorio pretres. Pošto nije bilo prijavljenih za pretres, predsedavajući je zaključio pretres i stavio Predlog na glasanje.\nNakon glasanja, predsedavajući je konstatovao da je Skupština sa 83 glasa „za“ i pet glasova „protiv“ utvrdila Predlog kandidata za imenovanje člana delegacije Republike Srbije za Veće regiona u Kongresu lokalnih i regionalnih vlasti Saveta Evrope.\nPošto je okončan rad po utvrđenom dnevnom redu Desete sednice Skupštine prešlo se na POSLANIČKA PITANjA.\nPredsedavajući je obavestio poslanike da je Pokrajinska vlada dostavila Skupštini Odgovor na poslaničko pitanje poslanika Nenada Borovića i Miroslava Vasina. Poslanici Nenad Borović i Miroslav Vasin nisu želeli da prokomentarišu Odgovore Pokrajinske vlade, niti da postave potpitanja.\nPoslanik Zoran Vranešević je postavio pitanje Pokrajinskom sekretarijatu za regionalni razvoj, međuregionalnu saradnju i lokalnu samoupravu i kao i predsedniku Pokrajinske vlade. Konstatovano je da će odgovore dobiti u pismenom obliku.\nPoslanik Aleksandar Jovanović postavio je pitanje Pokrajinskom sekretarijatu za poljoprivredu, vodoprivredu i šumarstvo i Pokrajinskom sekretarijatu za urbanizam i zaštitu životne sredine. Odgovor na poslaničko pitanje Aleksandru Jovanoviću biće dostavljen u pisanom obliku.\nPošto nije bilo više poslaničkih pitanja, predsedavajući je zaključio Desetu sednicu Skupštine Autonomne pokrajine Vojvodine u 17,20 časova.


Obilježena godišnjica akcije "Pretis"\nVOGOŠĆA Jedna od bitki presudnih za odbranu Sarajeva i države za vrijeme agresije\nDelegacije Općine Vogoća i Koordinacije boračkih udruženja ove lokalne zajednice položile cvijeće na spomen-obilježju na glavnoj kapiji „Pretisa“\nE. Muračević / Avaz.ba 18.04.2020\nVOGOŠĆA Obilježena godišnjica akcije "Pretis"\nZbog provođenja mjera vezanih uz suzbijanje pandemje koronavirusa, umjesto manifestacije koja je svake godine organizirana u Vogošći u povodu obilježavanja godišnjice akcije „Pretis“, danas su delegacije Općine Vogoća i Koordinacije boračkih udruženja ove lokalne zajednice položile cvijeće na spomen-obilježju na glavnoj kapiji „Pretisa“.\nNa tom mjestu poginuli su brigadni general Armije RBiH Safet Hadžić, heroj odbrambeno-oslobodilačkog rata i dobitnik najvišeg ratnog priznanja „Zlatni ljiljan“ te njegovi saborci Sead Velić i Nermin Zeljković.\nCvijeće je položeno i na spomen-obilježju na teretnoj kapiji „Pretisa“, gdje su poginuli Fahrudin Čavčić, Almir Islamović i Senad Ćirić.\nCvijeće položeno i ispred teretne kapije\nU noći sa 17. na 18. april 1992. godine iz kruga ove tvornice pripadnici Specijalne jedinice MUP-a Republike BiH, uz pomoć združenih jedinica Teritorijalne odbrane BiH nastalih od "Patriotske lige", "Zelenih beretki" i drugih patriota, u veoma dobro organiziranoj akciji izuzeli su više od 1.100 protuoklopnih raketa i minobacačkih granata koje su se kasnije pokazale presudnim za odbranu Sarajeva i Bosne i Hercegovine.\nO značaju ove akcije prisutnima su govorili Taib Delalić, pomoćnik za boračko-invalidsku zaštitu Općine Novi Grad, i Edin Smajić, načelnik Vogošće. Istakli su potrebu ovakvih okupljanja kako se ne bi zaboravili herojstvo i žrtva onih koji su u temelje slobodne i nezavisne Bosne i Hercegovine utkali svoje živote.\nPolaganje cvijeća organiziralo je Udruženje boraca, organizatora i pokretača otpora „Patriotska liga“ Općine Vogošća.\nOdata počast šehidima i poginulim borcima Armije RBiH\n15.04.2020 u 11:54\nAkcija "Pretis" Vogošća Edin Smajić Taib Delalić