Tri stvari koje su potrebne todleru i tri koje nisu | Dete | Razvoj deteta\n3 STVARI KOJE SU DETETU POTREBNE I 3 KOJE NIKAKO NISU: Pogledajte kako da se nosite sa detetom koje je puno energije 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\n3 STVARI KOJE SU DETETU POTREBNE I 3 KOJE NIKAKO NISU: Pogledajte kako da se nosite sa detetom koje je puno energije\n02.08.2021. / 15:21\nPogledajte šta je to vašem todleru zaista potrebno, a šta uopšte nije!\nBiti roditelj todlera može biti vrlo naporno.\nDeca u tom periodu imaju mnogo energije i to je normalno. Njihova tela i umovi se razvijaju, ali ne nužno istom brzinom. Njihova radoznalost može biti vrlo impulsivna, a samokontrola se još nije razvila.\nNE ČINI UMESTO DETETA ONO ŠTO MOŽE DA URADI SAMO: Saveti psihologa koji će mnogim roditeljima otvoriti oči\nPuni su energije i sve vreme bi nešto da rade. Ali ne brinite, to sve ne traje zauvek. U međuvremenu, izdvajamo šta su to detetove potrebe, a šta im, zapravo, uopšte ne treba.\nTri stvari koje su todlerima potrebne\n1. Ljubav, a ne neki lekovi\nVaše dete će neverovatnom brzinom porasti. Zato ga grlite, mazite i ljubite što više možete. Vaše dete je vaš svet, zato ga obasipajte ljubavlju.\nA ako je tipično aktivno i energično dete, ne zaboravite da mu i u tom smislu pružite ljubav. Prihvatite tu dečju energiju i pustite ga. Nemojte davati nikakve lekove za smirivanje energije.\nAko vam je potrebna pauza, napravite je. Međutim, kada ste sa detetom, pružite mu svoju punu pažnju. Kada se šetate, nemojte gledati u telefon, budite zaista tu.\nČesto će vam se činiti da dete testira vaše strpljenje. Imajte na umu da će biti frustrirajućih trenutaka. Ipak, ne zaboravite da je dete prosto umorno onda kada se ponaša malo nervozno. Imajte strpljenja sa njim.\nTri stvari koje detetu nisu potrebne\nDa, verovatno će se desiti da vam svega bude preko glave, posebno kada detetu mnogo puta ponovite jedno isto. Ipak, trudite se da birate neki nežniji, finiji način da mu to kažete. Ako osetite da ćete poludeti, sklonite se na par trenutaka u drugu prostoriju, zažmurite i probajte da se smirite.\n2. Previše vremena pred ekranom\nZnamo da vam je teško i da će dete, bar na neko vreme, crtani film ili pesmica umiriti. Verujte, umiriće se i na drugi način. Probajte da ih odviknete od te loše navike.\n3. Previše pritiska\nNemojte terati dete da se bavi fudbalom, baletom, čitanjem ukoliko mu se to ne radi. Ima vremena za sve, polako. Vaše dete čeka još mnogo rasta i učenja. Nemojte očekivati previše od tako malog stvorenja.\nOVAKO VAS DECA SIGURNO NEĆE LAGATI: 4 korisna saveta za roditelje nevaljalih mališana\nZAŠTO DECA NE ŽELE DA SLUŠAJU SVE DOK NE POČNETE DA VIČETE: Mama sa Tiktoka podelila važan savet za roditelje\nIDI U ĆOŠAK ZA KAZNU: Da li je ova vaspitna metoda dobra ili ne?\nŠTA AKO SE MAMA I TATA NE SLAŽU PO PITANJU VASPITANJA: 4 važna saveta za roditelje\nKOJE OSOBINE ĆERKE NASLEĐUJU OD MAJKE: Posle 30. godine sve više će da p...\nPAZITE ŠTA OBJAVLJUJETE NA MREŽAMA, OPASNO JE ZA VAŠU DECU: 3 tipa fotog...


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Ekonomija :: Najveća bruto zarada u septembru 131.057 eura\nB.Č.J. [ Dnevne ]\n10. 11. 2021. 07:30 >> 09:45 1\nNajveća bruto zarada isplaćena u septembru ove godine iznosila je 131.057 eura strancu koji radi u hotelskoj industriji, podaci su Uprave za prihode i carine.\nZaposleni koji ima ovaj rekordni iznos primio je skoro 165 puta veću bruto platu u odnosu na crnogorski prosjek od 796 eura istog mjeseca. To znači da bi prosječnom radniku praktično bilo potrebno 13 godina i devet mjeseci da na računu vidi taj iznos pod uslovom da nema nikakvih izdataka.\nDruga najveća bruto zarada, koja je iznosila 38.162,34 eura, isplaćena je osobi koja živi odnosno radi u Crnoj Gori, takođe u djelatnosti hotelskog smještaja koja podrazumijeva pružanje usluga smještaja u hotelima, rizortima, motelima, privatnim i drugim kapacitetima u kojima borave turisti.\nPrema podacima UPC-a, treća najveća bruto zarada za septembar iznosila je 27.136 eura, a isplaćena je strancu zaposlenom u oblasti monetarnog posredovanja. Riječ jeo zaposlenima koji se bave pribavljanjem finansijskih sredstava na dnevnoj osnovi, primarno nefinansijskog karaktera. Preciznije, u pitanju sufinansijske usluge vezane za plaćanje (naj češće) elektronskim putem preko internet i mobilnih aplikacija ili elektronskih terminala.\nI četvrta najveća bruto zarada u istom periodu, od26.679,73 eura, isplaćena je nerezidentnom licu zaposlenom u monetarnom posredovanju, dok je peta za rezidentnog zaposlenog u istom sektoru bila 26.490 eura.\nPrema podacima UPC do prve sedmice novembra, osim rekordne bruto plate od 131.057 eura, drugu najveću bruto zaradu sa obračunatim i prijavljenim porezima i doprinosima u vrijednosti 92.621 eura primio je takođe stranac koji se bavi trgovinom gorivom na veliko. Pored nafte i gasa, ovaj vid veletrgovine obuhvata i ugalj, drvo te različita mineralna ulja.\nPetu i šestu najveću bruto platu od 65.288 odnosno 64.500 eura, dobili su ovdašnji privatni vinogradari čiji je ovogodišnji prinos od ubranog grožđa vjerovatno bio dobro isplativ.\nStranac je primio sedmu najveću bruto zaradu od 62.850 eura za poslove koje obavlja u hotelskom smještaju, dok je na osmom mjestu rezident sa 61.598 eura bruto plate za monetarno posredovanje.\nNa listi deset najvećih bruto plata zaprvih devet mjeseci ove godine su još primanja od 59.866 i 57.167 eura koje su rezidenti primili za poslove u oblasti hotelskog smještaja odnosno gajenja grožđa.


NIN / Za�e�erena Srbija\nU zemlji, koja se nada da �e kona�no postati i �lan Evropske zajednice, vlada sve ve�a zabrinutost zbog stepena korupcije i vladine nesposobnosti da je iskoreni\n�e�er i beli luk retko igraju glavnu ulogu u me�unarodnim odnosima, ali nedozvoljena trgovina i jednima i drugima preti da nanese �tetu po�etnim naporima da se Srbija privede bli�e Evropskoj uniji.\nEvropska unija je odlu�ila da industriji �e�era u Srbiji i Crnoj Gori pomogne tako �to �e pla�ati uve�anu cenu za njen proizvod.\nAli snala�ljivi srpski trgovci kupovali su jeftin �e�er na svetskom tr�i�tu, prepakivali ga kao svoj proizvod i ponovo prodavali Evropskoj uniji s ogromnom zaradom. Ceni se da je podvala vredna oko �etiri i po miliona funti. Srpske firme su isto tako kupovale i beli luk kineskog porekla uvezen u Italiju, stavljale mu svoju nalepnicu i ponovo po sli�noj �emi prodavale Evropi, na �emu su, kako se procenjuje, zaradile oko 600,000 funti.\nU zemlji, koja se nada da �e kona�no postati i �lan Evropske zajednice, vlada sve ve�a zabrinutost zbog stepena korupcije i vladine nesposobnosti da je iskoreni.\nKomisija Evropske unije, za kaznu, sada je ukinula Srbiji privilegovanu trgovinu �e�erom na rok od tri meseca. Ako se Srbija ne bude pona�ala propisno, ka�u analiti�ari, njen prijem u EU, NATO i druge trgovinske i zajedni�ke organizacije mo�e biti ugro�en. A to bi bilo porazno za osiroma�enu i stagniraju�u ekonomiju politi�ki nestabilne zemlje.\n�Ovo je ne�to kao prestanak poverenja izme�u Evropske unije i Srbije, i vrlo je lo�e za reputaciju zemlje�, rekao je Du�an Pavlovi�, analiti�ar Instituta G17, ekonomskog mozga u Beogradu.\nSrbiju su sna�le nevolje kad su auditori EU zapazili sumnjivo velike koli�ine uvoznog �e�era. Dozvoljeno je samo da Srbija izvozi vi�kove, �to u grubome iznosi 50,000 tona godi�nje, ali od septembra je tr�i�tima EU isporu�eno gotovo �etiri puta vi�e od toga.\n�Proizvo�a�i� su u stvari kupovali �e�er na svetskim tr�i�tima po ceni od 140 funti za tonu ili manje, i onda ga preprodavali EU po velikodu�no premiranim cenama od oko 420 funti po toni.\n�Ovo je simptomati�no odsustvo sposobnosti carinskih slu�bi, u stvari manjak sposobnosti u celokupnoj administraciji�, izjavio je Dejvid Hadzon, �ef politi�kog odeljenja delegacije EU.\n�Imali ste ljude �iji je posao bio samo da stave �tambilj na komadi� papira i ka�u �u redu�, a sada moraju da proveravaju informacije koje im se daju.�\nPredsednik srpske vlade Zoran �ivkovi� najavio je istragu, postavio je nadzor u fabrikama �e�era, i pozvao stru�njake EU da do�u u posetu i daju �precizna uputstva o postupku izvoza �e�era i ostale robe�.\nVladini istra�itelji trebalo je da saop�te svoje nalaze do 1. juna, ali jo� ni�ta nije podneto.\nBranimir Nikoli�, glavni istra�itelj za borbu protiv korupcije gra�anske organizacije OTPOR, javno je izneo tvrdnju da je veliki prera�iva� �e�era MK komerc ume�an u ove poslove.\nVlasnik navedene firme je mo�an biznismen Miodrag Kosti�. U februaru je Nikoli� podneo zvani�an optu�ni predlog protiv Kosti�a i MK, za njihovu navodnu ume�anost u nedozvoljenu trgovinu �e�erom.\nKosti� je porekao bilo kakvo u�e��e u nedozvoljenoj trgovini �e�erom i ono �to mu se stavlja na teret nazvao je napadom na Demokratsku stranku, �iji je on glavni donator.\nKosti�, koji je bio blizak prijatelj po�iv�eg premijera Zorana �in�i�a, u poslove sa �e�erom u�ao je pro�le godine kad je �in�i�eva vlada odlu�ila da privatizuje tri �e�erane u severnoj pokrajini Vojvodini, prepustiv�i mu uglavnom sve tri za neku simboli�nu sumu.


Sindikalci: Ne želimo prazna obećanja, već bolji položaj radnika u Srbiji | Autonomija\nSindikalci: Ne želimo prazna obećanja, već bolji položaj radnika u Srbiji\n"Dve osobe tokom protestne šetnje privedene, zbog verbalnog napada na ministra"\nPredstavnici Ujedinjenog granskog sindikata „Nezavisnost“ i Saveza samostlanih sindikata Srbije poručili su danas, sa protesta u centru Beograda povodom 1. maja – Međunarodnog praznika rada, da ne žele prazna obećanja već poboljšanje položaja radnika u Srbiji.\nSkupu na Trgu Nikole Pašića, a potom i protestnoj šetnji do Vlade Srbije je prisustvovao ministar za rad Zoran Đorđević, kojeg su pojedini radnici i predstavnici organizacije „Levi samit Srbije“ izviždali i dobacivali mu: „Kolika ti je plata Đorđeviću“, „Lopove, lopove“, „Pelene, pelene“…\nPored Đorđevića protestu je prisustvovao i predsednik Unije poslodavaca Srbije Miloš Nenezić.\nPredsednik Ujedinjenog granskog sidnikata „Nezavisnost“ Zoran Stojiljković rekao je da je Srbiji potrebno deset godina stalnog rasta od četiri do šest odsto da bi dostigli nivo plata neophodan za normalan i dostojanstven život.\nGovoreći o najavam predsednice Vlade Srbije Ane Brnabić da će biti povećanje plata i penzija, rekao je da ona nije rekla za koliko i ocenio da je to „onaj manir budite dobri pa ćemo vam dati“.\nOn je kazao da ne žele lažna obećanja već dostojastven rad od kog se može živeti i da Srbija bude zemlja demokratije i vladavine prava.\n„Nećemo obećanja, hoćemo dokaze i argumente kroz dijalog i dogovor. Nećemo više da gubimo“, rekao je Stojiljković i dodao da je „narod besan“, da se „budi“ i da „ničija nije gorela do zore“.\nUdruženi sindikati Srbije „Sloga“ ove godine nije učestvovao u organizovaciji protesta, niti je članove i simpatizere pozivao da učestvuju u, kako su naveli, protestu „reprezentativnih, prodržavnih sindikata“. Policijski sindikat Srbije i Vojni sindikat Srbije takođe se nisu pridružili današnjem skupu.


S lažnom američkom diplomom predaje na sveučilištima u Srbiji, BiH i Hrvatskoj? - Index.hr\nS lažnom američkom diplomom predaje na sveučilištima u Srbiji, BiH i Hrvatskoj?\nMEDIJI u regiji su se raspisali o slučaju Šabana Nurića iz Gračanice koji je navodno uspio prevariti desetine privatnih sveučilišta u BiH, Hrvatskoj i Srbiji na kojima predaje iako je diploma jednog od najuglednijih američkih sveučilišta Michigan State koju posjeduje navodno - lažna.\nPriču su objavile banjalučke Nezavisne novine, koje pišu kako je Nurić uspio prevariti čak i Ministarstvo prosvjete i kulture Republike Srpske, koje mu je priznalo diplomu doktora ustavnog prava. Na osnovu te diplome Nurić je držao predavanja na više privatnih sveučilišta u regiji.\nSumnja u Nurićeve profesorske sposobnosti javila se nakon brojnih pritužbi studenata, a svojedobno ga je bivša suradnica tužila zbog krađe tri studijska programa.\nSa sveučilišta u Michiganu su potvrdili da je potpis dekana sveučilišta falsificiran te da sa stopostotnom sigurnošću mogu reći da je diploma krivotvorena. O cijelom skandalu su odmah obavijestili i nadležnu agenciju za visoko školstvo u SAD-u, kao i američku federalnu policiju FBI.\nNo, Nurić tvrdi kako je sve to jedan veliki nesporazum: "Šta je vama ljudi, pobogu, brate? Ne znam otkud to, šta je to? Niste vi ništa mogli dobiti sa Sveučilišta bez moje suglasnosti. Nije to to. Ovo što sam ja je Law School. Vi ste nešto lijevo, vidim ja da mi je to skroz nepoznato. To što ste spomenuli je nešto drugo, a ovo moje je School of Law. Ne znam šta je, ko to čačka i zašto? Ali nema veze, samo vi radite svoj posao", rekao je Nurić za Nezavisne novine.\n#diploma #lažna diploma #Šaban Nurić


Govedarica: Dodik je jučer od Vučića dobio jasne političke poruke | RTV TK | Najbliži Vama!\nGovedarica: Dodik je jučer od Vučića dobio jasne političke poruke\nBANJA LUKA, 30.oktobra (FENA) – Milorad Dodik je jučer na sastanku u Beogradu s predsjednikom Srbije Aleksandrom Vučićem dobio jasne poruke, da prestane s destruktivnim političkim ponašanjem – smatra lider SDS-a Vukota Govedarica.\nSvima je, kaže, bilo vidljivo da je tokom tog sastanka, održanog na Vučićev zahtjev, Dodiku poručeno da prestane sa stvaranjem destruktivnih političkih odnosa u BiH i kočenjem reformi.\n-Interes RS-a nije destrukcija, niti zastoj u reformama, već da pratiti Srbiju na njenom evropskom putu, a nikako da bude u službi određenih radikalnih bh. političara koji isključivo žele da u tom radikalizmu lično profitiraju – tvrdi Govedarica.\nPodsjeća da je Vlada RS-a preuzela obaveze iz Reformske agende, ali, nažalost, optužuje srpske predstavnike u Vijeću ministara, koji rade svoj posao, da su kočničari reformi.\n– Međutim, oko 80 posto aktivnosti u Reformskoj agendi je na entitetima. Stoga, Vlada RS-a svojim ponašanjem pravi probleme i Srbiji, zbog čega je Vučić morao da upozori Dodika da se prebaci na teren rješenja, a ne destrukcije – tvrdi predsjednik SDS-a.\nUkazuje da Dodik, koji je pod sankcijama SAD-a, ne bi trebao da uvlači RS u probleme.\nJoš neki političari u RS-u su, kaže, bili ranije pod sankcijama, ali, kako podsjeća, Mirko Šarović nikada nije bio problem RS, i nije taj problem riješavao na uštrb interesa RS-a.\n-Vjerujem da će Dodik iz jučerašnjeg sastanka izvući pouke i uvažiti ono što je prioritet Srba, a ne nekih drugih destruktiig bh. političkih partija – zaključio je Vukota Govedarica.\nPrethodni članakSDA TK: Zaključci sa sjednice Izvršnog odbora KO SDA TK\nNaredni članakPlenković: Uvođenjem eura nećemo dobiti europske cijene i hrvatske plaće


ČAJ PROTIV STRESA | Apoteka Online\nŠifra proizvoda: BR-2723120322\nSavremeni način života učinio je da nervoza postane nas stalni pratilac. Kako kod starih tako je sve više mladih sa problemima nervoze. Nervoza nikada ne dolazi sama od sebe, za nju uvek postoji dobar razlog. Danas je to nervoza na poslu, finansijska situacija, fakultet, ljubav, porodični problemi, a i zbog raznih oboljenja u organizmu. Čajevi su efkasno sredstvo za otklanjanje nervoze. Naš čaj mogu piti i deca i odrasli i trudnice.\nTags: caj , protiv , stresa , prirodni , deca , odrasli , trudnice


Zašto je slatki šah doživeo mat? – Pekar&Poslastičar\nDa li biste igrali partiju šaha u kojoj figuru treba bukvalno da pojedete?Ideja je ne samo da se nešto gricne, već i da se zainteresujete za šah. Razmislimo da li je činjenje stare igre zanimljivijom i po gastronomskoj dimenziji, samo izmišljanje tople vode ili može dati nešto novo bilo šahu, bilo poslastičarstvu?\nIskustvo Milojka Uroševića, koji je 2010. napravio čokoladnu garnituru, manje-više je dobro. Nije mu bilo lako da napravi kalupe za livenje, odabere pravu čokoladu, nabavi kapsule za figure i nadasve postigne kvalitet pripreme i skladištenja, tako da se dobije i dozvola za proizvodnju i promet hrane. Ipak, uspeo je da njegova ideja ugleda svetlo dana, čak je organizovao dečje turnire na kojima su mališani igrali šah i sladili se čokoladom. Određena količina je otišla u Sloveniju, odakle su Milojku stigle bajkovite vesti da je 3.000 pionira zavolelo šah na sladak način. Legendarni Stevan Gligorić mu je čak rekao da će, uspe li u svojoj nameri, učiniti za slavu šaha kod najmlađih, više nego on za celu karijeru…Međutim, marketinška trka je umorila njegov entuzijazam i stvar je napuštena u čekanju velikog partnera koji se nije javio, ni iz sveta sporta, ni iz sveta slatkiša. Tako je naizgled jedinstvena ponuda, koja u sebi sadrži igračku i bombonjeru, otišla ipak ne mnogo iza prototipa.\nNjen psihološki karakter nije doživeo uspešnu dualnost, pa se i dalje za šah uzima drvena garnitura ili kakva virtuelna naprava, a za čokoladu – čokolada, jer digitalna još nije izmišljena. Ne kaže i zalud čuveni profesor Rajko Tomović da ideja vredi jedan dolar, prototip 100, a marketing 1000 puta više. A recimo da je ideja zaživela, po nekoj dečjoj logici, najbolji šahista bi bio i najdeblji čovek za svetu, što bi tek u konkurenciji dama bilo krajnje nepopularno. Ili bi možda figure trebalo praviti od šargarepe, spanaća ili već od nečeg zdravog, pa da moraš višesmisleno pojesti i tuđu i sopstvenu figuru, bio bolji ili lošiji igrač, pa da tako na jedan mekan način, deca koja loše ručkaju, ili pojedu neki zalogaj više ili se unaprede u šahu. Za starije bi jestive figure sa likovima političara bile pravi odgovor za preskok tržišnog Rubikona.\nA opet, možda samo jedna dobra higijenski zahvalna šahovska tabla, gde se može staviti po osam belih i crvenih trešanja, a dalje birati figure po ukusu od raznih vrsta voća. Učiniti neki posao zanimljivijim, tako što mu se dodaju elementi igre i jeste svetski trend, takozvani gejmifikejšn ali ne daje rezultat sam po sebi već treba uvažiti i druge faktore, već prema situaciji. Na kraju, kako god bilo, 8.000 dece igra klasičan šah, samo u beogradskim školama, pa ako neko dobije želju da nastavi ideju, lako ćemo ga povezati sa Milojkom ili Šahovskim klubom „Crvena zvezda“. Uglavnom, mnogo je kombinacija, ogladneo sam, idem da nešto pojedem…\nPiše: Redakcija Naša Mesta, magazin Pekar&Poslastičar broj 39, jun/jul 2022.


M.Canka: ZA OBNOVU SOLANE TREBA I ZRNO SOLI U GLAVI | Najnovije vijesti iz Ulcinja i regiona – UL – Info\nPosted by: Admin on July 20, 2019 in Kolumne Leave a comment\nPunih sedam godina trebalo je graditeljima Solane da u neposrednom zaleđu Velike plaže, na močvarnom području, izgrade Solanu. Bilo je to vrijeme ogromnog entuzijazma, jer se vjerovalo da taj projekat može preporoditi jednu zapuštenu kasabu.\nI zaista: za potrebe Solane dovedena je voda i struja u grad, nekoliko stotina ljudi zapošljeno je u tom velikom preduzeću, a Ulcinj je sredinom 30-tih godina prošlog vijeka krenuo u privredni procvat. Od tada, Solana se nazivala hraniteljicom Ulcinja, a ta firma je uz Hotelsko-turističko preduzeće „Ulcinjska rivijera“ decenijama bila ponos ovdašnjih građana.\nDa se pokrene jedan takav projekat bili su potrebni vizija i velika pomoć države. Jer, za pretvoriti more u so, uz pomoć vjetra i sunca, a Solanu u uspješnu firmu, ali i dosta soli u glavi.Dakle, formula je bila jednostavna: prirodnost, marljivost i strpljivost. Ta kombinacija uvijek daje dobre rezultate.\nDanas, 85 godina kasnije, sa tim uspomenama i ranama u dušizbog razarajuće privatizacije, opet je nužna vizija, mukotrpan rad i velika sredstva.\nČini se da su toga napokon svjesni u crnogorskoj Vladi. Samo se na taj način može objasniti njihova ekspresna reakcija da nakon što je u Skupštini opštine Ulcinj Solana proglašena Parkom prirode, oni odmah predaju aplikaciju za upis Solane na Ramsar listu međunarodnih močvarnih područja. Jer, na taj potez se godinama čekalo, iako Solana, kako ističe ministarodrživog razvoja i turizma Pavle Radulović, ispunjava šest od devetuslova za upis na ovu prestižnu listu.\n„Ovim smo otprilike stavili tačku na administrativni dio, a sada prelazimo na operativni dio“, dodaje on.\nKonstatujući da je država pogriješila kada je privatizovala Solanu, član savjeta Udruženja manjinskih akcionara Tripko Krgović smatra da sada treba ispraviti grešku i otkupiti akcije tog strateški važnog preduzeća.\nPredsjednik Ulcinja Ljoro Nrekić kaže da će Opština formirati privredno društvo koje će upravljati Solanom i da već kreće u nalaženje investitora. “Taj posao ćemo obaviti u saradnji sa Vladom Crne Gore, koja je iskazala punu spremnost da nam pomogne. Mi, nažalost, zbog nedostatka finansijskih sredstava u opštinskom budžetu još uvijek sami ne možemo da obavimo taj veliki posao“, ocjenjuje ulcinjski gradonačelnik.\nSpremnost da učestvuju u obnovi Solane, posebno nakon što ona dospije na Ramsarsku listu, već su iskazali diplomatskipredstavnici Njemačke, kao i Evropska unija. “Ulcinjska solana je dio ne samo crnogorskog, nego i evropskog prirodnog bogatstva, i mi treba da uradimo sve što možemo da je sačuvamo”, kaže ambasador EU u Podgorici Aivo Orav.\nOn naglašava da je upravo Evropska komisija sa 300.000 eura finansirala izradu studije koja je poslužila kao osnov za njezinu zaštitu, a koja je ukazala i na modalitete obnove Solane kao profitabilnog privrednog preduzeća.\nIskustva drugih solana u regionu, ali i decenijska tradicija, te posebno resursi ovog jedinstvenog prostora, dovoljni su da ulcinjska Solana ponovo bude uspješna kompanija. Preduslov svega jeste da se najprije obnovi infrastruktura i pokrene proizvodnja soli kako bi se uspostavilo “primirje sa prirodom“ ipovratio narušeni biodiverzitet.\nTek nakon toga ovaj „najveći aerodrom za ptice u Evropi“ponovo će raditi punom parom i privući na desetine hiljade njihovih poklonika iz cijelog svijeta. Jer, solanski bazeni su živahna staništa za preko 250 vrsta ptica, uključujući flamingose i dalmatinskog pelikana.\nPoznati turistički vodič Ismet Karamanaga kaže da u svijetu ima više desetina miliona, a u državama EU oko šest miliona posmatrača ptica. “Smatra se da je to najbrže rastuća oblast turizma, a oko 130 specijalizovanih turističkih kompanija nudi putovanja za posmatrače ptica u razne države i krajolike svijeta“, ističe on i dodaje da je samo solanu u Ninu, u Hrvatskoj, koja je gotovo 30 puta manja od ulcinjske, prošle godine posjetilo gotovo 100.000 turista.\nPrema njegovim riječima, izuzetno je značajno što se radi o turistima koji su među najvećim potrošačima. “Ako se zna da je krenula obnova hotelskih kapaciteta na ulcinjskoj rivijeri, a da je na Solani najatraktivnije od aprila do novembra, onda bi obnova Solane obogatila našu ponudu, a ovi turisti bi nam produžili špic sezone“, smatra Karamanaga.\nNa Solani ima peloida, odnosno ljekovitog blata, pa je moguće izgraditi wellness centar, kao što je to slučaj u Parku prirode Sečoveljske soline u Sloveniji. Takođe, navedena studija je potvrdila da je moguće napraviti ribnjake, uzgajalište školjki, muzej soli…\n“Solana je brend sama za sebe“, tvrdi ekolog Darko Saveljić i pojašanjava: “Ulcinjska so bi morala biti brendirana, ona ne smije da se prosipa po putevima. Trebalo bi da se prodaje u avionima ‘Montenegroerlajnsa’ i fri šopovima, kao poklon iz Crne Gore, a ne da kao brend prodajemo pršut koji je od holandskih prasića. Ulcinjska so je izvorno crnogorski proizvod”.\nIz sličnih razloga (proizvodnja čiste, zdrave i ekološki prihvatljive soli) grad Nin je prije nekoliko godina proglašen destinacijom evropske izvrsnosti, dok je so sa ostrva Pag („Paška sol“) lani uvrštena u registar zaštićenih oznaka izvornosti i geografskog porijekla, čime je postala zaštićena na području cijele EU.\n“To je ono što Ulcinju treba da ponovo vrati stari sjaj. A i more i sunce i vjetar su vječni i nema te sile koja ih može ugasiti. Zato je i sudbina Solana izvjesna. Uz, naravno, malo ‘slanih kristala’ i u našim mozgovima“, zaključuje Karamanaga.\nU svakom slučaju, ovo će biti šesta godina zaredom da se na bazenima Solane ne beru slani kristali. Ali, najnovije odluke garancija su da će se iz ovog grada, možda već od 2020., ponovo širiti dobro poznati ukus soli.\nPrevious: Hadzibeti: ULCINJU NE PRIJETI NESTASICA VODE, DOBRA KAMPANJA ZA PRIJAVLJIVANJE GOSTIJU\nNext: I ove sezone: MANIFESTACIJA DVA DANA U CAST BAMIJE


Direktor studentskog centra u posjeti Travničkom muftijstvu i premijeru Kantona\nU srijedu, 14. novembra 2018. u Studentskom centru IZ-e održano je druženje studenata povodom nastupajućeg mjeseca mevluda.\nStudentski centar IZ: Iznajmljivanje garaža, sportskog terena i kopirnice\nNa osnovu Odluke o cijeni zakupnina za korištenje prostorija Studentskog centra koju je donio Upravni odbor, Studentski centar objavljuje oglas za iznajmljivanje garažnog mjesta, kopirnice i sportskog terena. Studentski centar Islamske zajednice u BiH je smješten u Sarajevu u općini Stari Grad, na adresi Logavina broj 75. Centar nudi usluge mjesečnog zakupa kopirnice, dnevno i noćno iznajmljivanje garažnih mjesta i iznajmljivanje vanjskog sportskog terena.


Koha: Neučestvovanje poslanika u glasanju ostavilo bez usvajanja nacrta zakona i rezolucija ⋆ Balkan PlusBalkan Plus\n17.10.2020 u 18:29\nKoha: Neučestvovanje poslanika u glasanju ostavilo bez usvajanja nacrta zakona i rezolucija\nBojkot glasanja, ponekad od strane vlasti, a ponekad od opozicije, učinio je da se na novom zasedanju Skupštine Kosova, kao i u nastavku nekih nedovršenih sednica, ne usvoje neke rezolucije i nacrti zakona, uključujući i ratifikacije međunarodnih ugovora o zajmu, piše Koha.\nKako se navodi, tri nacrta zakona za ratifikaciju međunarodnih sporazuma, Nacrt zakona o vozilima i Nacrt zakona o zaštiti vrednosti borbe OVK, nisu usvojena.\nTakođe, Rezolucija o dijalogu Kosova i Srbije i ona posle interpelacije ministra unutrašnjih poslova Agima Veljiua, u vezi sa ulaskom i patroliranjem uniformisanih pripadnika srpske žandarmerije na teritoriju Kosova, odnosno u selu Karačevo u opštini Kosovska Kamenica, nisu usvojene.\nNeučestvovanje poslanika Pokreta Samoopredeljenje u glasanju ostavilo je bez usvajanja tri nacrta zakona za ratifikaciju međunarodnih sporazuma, onaj za ratifikaciju Sporazuma između Kosova i Međunarodne asocijacije za razvoj u vezi sa finansiranjem programa – promovisanje i pružanje mogućnosti za bezbednost vode, za zajam od 25,1 milion evra.\nNacrt zakona o ratifikaciji ugovora o kreditu za hitnu infrastrukturu za hitne likvidnosti između Kosova i Evropske banke za obnovu i razvoj, za zajam od 30 miliona evra, kao i onaj za ratifikaciju ugovora finansiranja između Kosova i Evropske investicione banke za projekat postrojenja za otpadne vode u Gnjilanu, projekat vredan 24 miliona evra, uključujući 11 miliona evra zajma od te banke, nisu usvojeni.\nPoslanik Pokreta Samoopredeljenje Hekuran Murati, međutim, opravdao je nedostatak podrške te stranke u kosovskoj skupštini.\n“Od poslanika je zatraženo da procene koji su prioriteti. Slažemo se da su većina tih projekata prioriteti, ali podeljeni smo, jer nam je vlada pre ove skupštine stalno govorila da su svi projekti prioriteti, a završili smo sa listom paralizovanih projekata koji prelaze jednu stranicu. Radi se o 512 miliona evra zajmova i projekti se ne sprovodi”, istakao je Murati.\nPoslanik Samoopredeljenja je zahtevao da vlada, pre nego što odobri nove sporazume koji povećavaju javni dug, donese detaljan izveštaj o tome zašto su ti projekti u zastoju i obezbedi akcioni plan o tome kako dalje.\n“Moramo biti oprezni u pogledu zaduživanja. Trenutno ugovoreni i isplaćeni dugovi, uključujući i onaj koji nije isplaćen, dostižu 30 odsto BDP-a, ako se prekorači ta cifra, klauzula o ulaganju će pasti”, naglasio je Murati.\nNakon nedostatka podrške Samoopredeljenja, reagovala je ministarka finansija Hikmete Bajrami, rekavši da su problemi sa isplatom kredita i kašnjenja u realizaciji projekata stvarni, ali da su to, prema njenim rečima, nasledni problemi.\nBajrami je dodala da su prinuđeni da uzimaju kredite, jer nemaju mogućnosti da investiraju budžetskim novcem.\n“Uspostavljamo mehanizme za ubrzavanje sprovođenja ovih projekata, jer nije u interesu vlade ili bilo koga drugog da uzima kredite da bi potrošila vreme, platila kamatu, a da ti krediti ostaju blokirani”, poručila je Bajrami.


RTS :: Dodik: OHR se i dalje obračunava sa Republikom Srpskom\nRegion Dodik: OHR se i dalje obračunava sa Republikom Srpskom\nponedeljak, 16. sep 2019, 16:51 -> 17:22\nSrpski član Predsedništva Bosne i Hercegovine Milorad Dodik zamera Kancelariji visokog predstavnika što nije imala potrebu da se sama oglasi povodom programskih dokumenata koje je usvojila SDA u subotu, već su to učinili tek na instistiranje medija, krijući se iza Saveta za sprovođenje mira.\nDodik je u izjavi za Srnu rekao da se OHR nije oglasio, iako je potpuno jasno da su dokumenti usvojeni na Sedmom kongresu SDA i antiustavni i antidejtonski.\n"Umesto da se to i konstatuje, jer visoki predstavnik jeste tumač Dejtonskog sporazuma, iz saopštenja dostupnog javnosti vidimo da se visoki predstavnik krije iza Saveta za sprovođenje mira (PIC), koji nema dejtonsko uporište, kao i da se i dalje obračunava sa Republikom Srpskom", rekao je Dodik.\nDodik je podsetio i na činjenicu da je Savet za sprovođenje mira samoorganizovano telo koje nije predviđeno ni Dejtonskim sporazumom niti bilo kojom relevantnom rezolucijom Saveta bezbdnosti UN, pa je njegovo mišljenje samo mišljenje država članica samookupljenih u tom telu.\n"Paulina Nevil Džouns, nekadašnji politički direktor Ministarstva spoljnih poslova Velike Britanije, rekla je da je Savet za sprovođenje mira obična podvala, iako je u ime Velike Britanije učestvovala u njegovom samoorganizovanju", naveo je Dodik.\nIz Saveta su saopštili da "svaka izmena unutrašnje organizacije BiH mora biti usvojena u skladu sa procedurama predviđenim u Ustavu", te da upravni odbor Saveta za sprovođenje mira konstantno potvrđuje neupitno opredeljenje teritorijalnom integritetu BiH.\nDodik je upozorio da je iz odgovora jasno da oni BiH vide kao državu sastavljenu od dva entiteta, a da nigde ne pominju drugu odrednicu istog člana Ustava, a ona glasi "i tri konstitutivna naroda", čime se, smatra Dodik, krši odredba Ustava BiH.\n"BiH jeste državna zajednica, a Republika Srpska je postojala i pre Dejtona i Ustava BiH, jer kako bi inače mogla biti potpisnica svih aneksa Dejtonskog mirovnog sporazuma, pa i Ustava BiH", rekao je Dodik.\nUkazao je da bi Visoki predstavnik Valentin Incko morao da zna da je Republika Srpska već u Ženevi, pre dejtonske konferencije, imala međunarodni subjektivitet, što znači i pre Dejtonskog sporazuma i pre samog visokog predsrtavnika, dakle i pre Valentina Incka.\n(sreda, 18. sep 2019, 07:59) - anonymous [neregistrovani]\nSamo nemoj ti da se javljaš.\nŠta se desilo 1998, Milorade? Ko te nije sramota?\nKo je smenio Poplašena i doveo tebe - bez protesta?


Brnabić: Iduće godine konačno kreće izgradnja Autoputa mira\nPremijerka Ana Brnabić izjavila je danas da će iduće godine konačno krenuti izgradnja takozvanog "Autoputa mira" Niš - Priština - Tirana - Drač, a sledeće godine će se ići u prvu fazu Niš - Pločnik", rekla je Brnabić.\nPremijerka Brnabić i ministar trgovine, turizma i telekomunikacija Rasim Ljajić obišli su danas fabriku "Simpo Šik" u Kuršumliji i Specijalnu bolnicu za rehabilitaciju "Žubor" u Kuršumlijskoj banji.\n"Neverovatno mi je da u Skupštini svaki put moram da branim taj projekat, kao da opozicija nikada nije bila u Toplici i videla koliko je taj autoput važan za Prokuplje, Kuršumliju, za celu Toplicu", kazala je Brnabić.\nMihajlović: Gradnja AUTOPUTA MIRA počinje sledeće godine, a izlazak na LUKU je značajan za našu privredu\n"Ono što će nam svima pomoći je bolja infrastruktura i infrastrukturno povezivanje", dodala je ona.\n"Što se Kuršumlijske banje tiče jedan javni poziv za prodaju je propao zbog visoke cene od 2.400.000 evra. Očigledno je da je ta cena bila destimulativna za one koji su bili zainteresovani da kupe ovu banju", kazao je Ljajić, te dodao da bi trebalo menjati zakon ako se želi da se za prodaju banje ide s manjom cenom.\n"Nadamo se da će taj posao biti završen do kraja godine, da bi od početka sledeće mogli da uputimo nove javne pozive za banje u Srbiji, da se konačno taj proces dovede do kraja, jer banjski turizam je ogroman turistički i ekonomski resurs Srbije", naveo je ministar.\n"Razgovarali smo i o infrastrukturnim problemima, jer je Kuršumlija po površini od 950 kvadratnih kilometara, jedna od najvećih opština u Srbiji i nikada nije bilo dovoljno sredstava da se ti putevi održavaju. Imamo oko 800 kilometara makadamskih i nekategorisanih puteva. Bile su i strašne nepogode kod nas, ušli smo u program Vlade za pomoć", kazao je Vidić.\nIzgradnja autoputa mira finansiraće se iz tri izvora\ndoc ako moze zid neki pa da ti cestitam! trosi pare za nekolicinu kompleksasa! kome to treba i za sta\nТутор Е неће да може.\nNislija Gradjani Srbije ne zele taj autoput prema Pristini i Tirani\nBk Bolje napravi koridor 11,da se ne vozimo na onom uskom putu na ibarskoj magistrali sa stotinama kaminona. Taj tzv. Autoput mira ce samo albanci koristiti i jos vise se siriti po Srbiji.


Trend ugroženosti prava Srba | Radio Televizija BN\nTrend ugroženosti prava Srba\nPrava Srba u regionu sve su ugroženija u posljednjih šest godina, a taj trend posebno je izražen u protekle dvije godine, navodi se u godišnjem izvještaju o stanju političih i drugih prava srpskog naroda u regionu nevladine organizacije iz Beograda Napredni klub.\nRepublika Srpska 04.08.2014 | 13:59\nUzrok tome su ekonomska kriza, ali i problemi u kojima se nalazi srpsko društvo i politički razvoj u Srbiji, rekli su predstavnici Naprednog kluba, predstavljajući danas izvještaj koji obuhvata prava dva miliona pripadnika srpske nacije u osam susjednih zemalja, kao i na Kosovu i Metohiji, prema Rezoluciji 1244 UN.\nPredsjednik Naprednog kluba Čedomir Antić je kao problem naveo ukidanje svih državnih ustanova u matičnoj zemlji, Srbiji, koje su zadužene da štite prava Srba u regionu i dijaspori. Prava Srba ne poštuju se, istakao je Antić, u Hrvatskoj, Albaniji, kao ni na Kosovu i Metohiji.\nAntić je rekao da je u Hrvatskoj srpska manjina u neravnopravnom položaju u odnosu na druge manjine, kada je riječ o svim pravima, pa i pravima na pismo i ocijenio da tome doprinose i državni mediji poput Hrvatske radio - televizije. On je ukazao da srpska manjina u Albaniji ima manja prava nego Albanci na jugu centralne Srbije, a da se na Kosovu i Metohiji umjesto garantovanog prava na srpski jezik i ćirilično pismo u prištinskim ustanovama nudi "kroatizovana verzija srpskog jezika i latinično pismo".\nAntić je rekao da je položaj Srba na Kosovu i Metohiji izuzetno nesiguran i da je EU jedini garant za provođenje ograničenih prava koja su im data briselskim sporazumom. "Jedina garancija provođenja autonomnih prava je EU, tako da i sama promena administracije u EU može dovesti do promene tih prava", ukazao je Antić.\nSmesno je ovo. Uvek smo mi ugrožena nacija. To ce veliki Baja da popravi u idućem mandatu. Mislim da smo naivni a ne ugroženi tako da se bojim da ce Baja i ovo iskoristiti u svoju korist na izborima. Jer veliki broj građana u BiH je niskoobrazovan i primitivan tako da veliki Baja ili BOMBAŠ Dodik ima sanse. Nažalost.


Ubojstvo sarajevskih policajaca i dalje je misterija / Bljesak.info | BH Internet magazin\nUbojstvo sarajevskih policajaca i dalje je misterija\nZbog sumnje da se mogu dovesti u vezu s ovim zločinom u pritvoru su Miloš Obradov, Srećko Trifković i Nedjeljko Lizdek s Pala, ali za sada optužnice u ovom predmetu nema.\nVijesti / Crna Kronika | 09. 04. 2019. u 09:28 Bljesak.info\nTužiteljstvo Kantona Sarajevo već skoro šest mjeseci istražuje brutalnu likvidaciju sarajevskih policajaca Adisa Šehovića i Davora Vujinovića, koji su ubijeni iz automatske puške 26. listopada na Alipašinom Polju u Sarajevu kada su spriječili pokušaj krađe Golfa 6.\nIz Tužiteljstva KS, na upit Avaza je li istraga pri kraju i kada bi se mogla očekivati tužilačka odluka, kratko su odgovorili:\n''S druge strane, ni odvjetnici osumnjičenih nisu upoznati s detaljima istrage, osim što su nam potvrdili da se njihovi branjenici i dalje nalaze u pritvoru''.\nIako se Tužiteljstvo KS poziva na izjave zaštićenih svjedoka kojima se kompromitiraju osumnjičeni, prema informacijama Avaza, za sada još nije pronađen ni crni Seat Leon koji se vidi na snimku ubojstva, a u kojem su navodno tri dana ranije bili Lizdek i Obradov.\nIz izvora bliskih istrazi neslužbeno nam je rečeno da je policija nedavno angažirala i ronioce koji su pretraživali jezero nedaleko od Tuzle, ali da Seat nikad nije pronađen.\nTakođer, još nije pronađena ni automatska puška iz koje je pucano. Ranije je Tužiteljstvo KS poslalo na vještačenje jednu pušku pronađenu na Sokocu, ali je utvrđeno da pronađena čahura ne odgovora ovoj vrsti naoružanja.\nSaznajemo da je istražiteljima zbog toga i teško složiti mozaik i doći do prave informacije tko je i zašto ubio sarajevske policajce.\n''Za sada se ne zna ni tko su očevici pucnjave i tko je zvao policiju da javi da su policajci ubijeni. Tužiteljstvo KS takav podatak nema. Sve se više priča da su prave ubojice na slobodi'', kaže izvor Avaza.\nOvaj list dalje piše, neslužbeno, da Tužiteljstvo KS ima poruke u kojima tvrdi da je osumnjičeni Trifković navodno prijetio svjedocima iz Gruda Tanji i Boži Vukoji.\nubojstvo policajci istraga\nU Sarajevu sahranjeni ubijeni policajci\nKradljivci automobila ubili policajca!


Prijem zlatne Tijane Malešević (video) – ZoomUe\nUŽICE-Gradonačelnik Užica Tihomir Petković priredio je svečani prijem za Tijanu Malešević, koja je, sa odbojakaškom reprezentacijom Srbije na nedavnom Evropskom prvenstvu, osvojila zlatnu medalju. Uz čestitke na osvojenom zlatu u Azerbejdžanu, Petković je Tijani uručio i prigodni poklon.\nUžički gradonačelnik je rekao da su Tijana i ženska odbojkaška reprezentacija učinile srećnim sve građane Srbije, a naročito Užičane, i zahvalio joj se što je produžila tradiciju velikih užičkih sportista koji su naš grad, svojim igrama i rezultatima, učinili većim u odnosu na broj stanovnika koji on ima.\nTijana Malešević se ovom prilikom zahvalila gradonačelniku na lepim rečima i dočeku, novinarima i Užičanima što su uvek bili uz reprezentaciju i bezrezervno verovali u njih. Rekla je i da je njena najveća sreća je što je uspela da izmami osmeh na licima svojih sugrađana i da ih učini ponosnim.\nTags: gradonacelnikprijemtijana maleseviczlatna medalja\nNext story Loše vreme pomerilo planirane aktivnosti za Dan grada\nPrevious story Zlatibor proglašen Parkom prirode


14/04/2018 - podunavlje.info\nPIROT/SMEDEREVSKA PALANKA, 14. april 2018 – Mladost je opravdala ulogu favorita u Pirotu, u utakmici pretposlednjeg kola prvenstva Druge košarkaške lige Srbije. Gosti iz Palanke su do bodova došli rezultatom 82:69. Palančani su u prvoj četvrtini napravili dvocifrenu razliku, domaćin je u drugoj uspeo da se donekle oporavi, završena je nerešeno – 24:24, da bi u trećoj zapretio da favorizovanim…\nDruga košarkaška liga Srbije, KK Mladost, KK PirotLeave a comment\nBronza Aleksandra Filipovića u Zagrebu\nZAGREB/SMEDEREVO, 14. april 2018 – Medalju za Veslački klub Smederevo prvog takmičarskog dana 35. Internacionalne regate u Zagrebu osvojio je Aleksandar Filipović u seniorskom skifu. Prvi je bio Marjanović iz Partizana, drugo mesto osvojio je hrvatski reprezentativac Martin, aktuelni olimpijski vicešampion, dok je naš Filipovic zauzeo treću poziciju sa četiri sekunde zaostatka. U kadetskom dvojcu bez kormilara Nikola Soldatović i…\n35. Internacionalna regata u Zagrebu, Aleksandar Filipović, Veslački klub SmederevoLeave a comment\nOdobren novac za digitalizaciju stare i arhivske građe\nSMEDEREVO/SMEDEREVSKA PALANKA, 14. april 2018 – Na konkursu Ministarstva kulture i informisanja za dodelu sredstava za finansiranje i sufinasiranje iz oblasti digitalizacije kulturnog nasleđa i savremenog stvaralaštva Narodnoj biblioteci iz Smedereva odobreno je za tu namenu 500.000 dinara. Tim novcem smederevska Biblioteka treba da digitalizuje staru i retku građu kulturnog nasleđa koji se čuvaju u toj ustanovi. Isti iznos dobio…\nArhiv Veroslava „Valjašević“, konkurs za dodelu sredstava za finansiranje i sufinasiranje iz oblasti digitalizacije kulturnog nasleđa i savremenog stvaralaštva, Ministarstvo kulture i informisanja, Narodna biblioteka SmederevoLeave a comment\nSMEDEREVO, 14. april 2018 – Prof. dr Predrag Marković, zamenik predsednika Socijalističke partije Srbije, govorio je u Smederevu na tribini „Slobodarska tradicija Srbije“. Iskoristili smo priliku da ekskluzivno za portal Podunavlje.info prokomentariše aktuelnu političku situaciju. Da li se može očekivati promena pozicije balansiranja Srbije u odnosu na velike sile, u svetlu moguće eskalacije sukoba u Siriji i zveckanja oružjem? Naprotiv,…\npotpredsednik Socijalističke partije Srbije, Prof. dr Predrag Marković, zamenik predsednika SPSLeave a comment\n01/07/2022, 12:33 pm


Čovek bez sluha ponovo oduševljava svojim melodik pank zvukom (FOTO) – Fotkaj KG\n31 decembra, 2016 31 decembra, 2016 Admin Društvo, Intervjui\nČovek bez sluha u prednovogodišnjoj noći nastupio je u kragujevačkom Domu omladine. Muzika benda se može opisati kao melodični pank rok, sa iskrenim i dubokim tekstovima koji nose poruku. Pored probranog repertoara i energične svirke, ovom prilikom svirao je i mladi kragujevački sastav „Prank“, koji svoj žanr karakteriše kao mix pop-punka i alter-rocka. Posle koncerta, razgovarali smo sa Mikijem Radojevićem, pevačem benda Čovek bez sluha.\nKakvi su utisci sa večerašnjeg koncerta?\nPredivni! Kao i uvek, u Kragujevcu je publika sjajna, koja nas uvek najtoplije moguće sačeka i onda se i mi trudimo da damo sebe što više možemo, tako da je koncert u potpunosti uspeo, po mom mišljenju.\nKoja je tajna opstanka benda već 22 godine?\nMislim da je tajna u tome što smo unutar benda svi jako dobri drugovi, puno se volimo međusobno, podržavamo i praštamo greščice, kojih za 22 godine mora da ima.\nUvek imate blizak odnos sa publikom. Koliko je to bitno?\nTo je jedna od najbitnijih stvari. Ako se neko bavi muzikom, mislim da najviše treba da povede računa o tome, pa tek kasnije o svemu ostalom.\nFoto: Petar Miljković,ČBS\nBend je dobio nadimak „Šumadijski Ramonsi“. Kako gledate na to?\nSa ponosom. Puno bendova se ljuti kada ih neko upoređuje sa nekim, međutim mi smo jako ponosni što nas upoređuju sa jednim tako velikim svetskim bendom, na kraju krajeva i osnivačima žanra muzike kojom se mi bavimo.\nČovek bez sluha je jedan od retkih melodik pank rok bendova kod nas. Da li verujete u budućnost tog žanra?\nTo je čudno malo ovih dana. Ono što ja mogu da vidim na TV-u je ta inostrana estrada, da je tako nazovemo. Tu ima dosta melodik pank rok bendova za razliku od Srbije, međutim sve mi je to nekako gejkasto i slatkasto i mislim da tu nema pravog stava, jer pank rok nije samo vrsta muzike koju sviraš, nego je dobrim delom i stav u životu.\nNe bih rekao ništa posebno, jer uvek ja nešto kažem, a onda ispadne nešto sasvim drugo. Već imamo nekoliko zakazanih koncerata na samom početku godine, pa posle polako ulazimo u studio.\nčovek bez sluha dom omladine intervju koncert kragujevac


Projekcija filma „Vojna akademija 3 – Novi početak” | Herceg Televizija Trebinje\nProjekcija filma „Vojna akademija 3 – Novi početak”\nIzvor: gacko-rs.info | Foto: gacko-rs.info | Datum:02.11.2016.\nJU „Kulturno – sportski centar“ Gacko, u četvrtak, 10. novembra, u kino – sali Doma kulture, predstavlja premijeru filma “Vojna akademija 3 – Novi početak”. Film će se emitovati u dva termina – 18.30 i 20.30 časova.\nGeneracija kadeta koje su gledaoci upoznali i zavoljeli gledajući seriju Vojna akademija, nastavlja svoje avanture, a radnja filma se dešava dvije godine pošto su diplomirali.\nNastavak Vojne akademije donosi nove profesionalne i ljubavne zaplete, a počinje upis i novih kandidata, među kojima se izdvajaju Gruja (Đorđe Stojković) i Bugi (Vučić Perović), dva nerazdvojna prijatelja, Ika (Slaven Došlo), Ceca (Anđela Jovanović), Anđela (Andrea Ržaničanin) i Maša (Gordana Paunović).\nDobro poznati junaci u oficirskim uniformama su Bojan Perić, Radovan Vujović, Ivan Mihailović, Branko Janković, Jelisaveta Orašanin, Tijana Pečenčić, Dragana Dabović, Tamara Dragičević.\nCijena karte je 4,00 KM.


Zvicer ne bi da se vraća u Crnu Goru, zatražio Ukrajinsko državljanstvo! | Mondo.Me Prod\n27. November, 11:48\nZvicer ne bi da se vraća u Crnu Goru, zatražio Ukrajinsko državljanstvo! 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n19.06.2020. / 07:58 07:59\nAutor mondo.me Izvor Kurir 19.06.2020. / 07:58 07:59\nRadoje Zvicer (37), navodni vođa kotorskog kavačkog klana, koji je preživeo atentat 26. maja u Kijevu, predao je zahtev za dobijanje ukrajinskog državljanstvo.\nPrema pisanju Dana, Zvicer nakon izlaska iz kijevske bolnice, u kojoj je bio desetak dana posle ranjavanja, i dalje živi na istoj adresi u glavnom gradu Ukrajine.\n“Zvicer se oporavlja i živi u istoj zgradi kraj koje je i pokušan atentat na njega. Trenutno ga čuvaju pripadnici ukrajinske bezbjednosne službe”, prenosi Dan.\n“On je navodno već podnio zahtev za dobijanje ukrajinskog državljanstva, jer želi da izbegne protjerivanje, a naročito ne želi da se vraća u rodnu Crnu Goru. Navodno, on posjeduje moldavski pasoš, a u Ukrajini boravi pod imenom Piter Raduj Znice”, dodaje podgorički dnevnik.\nZbog sumnje da su pokušali da ubiju navodnog vođu kavačkog klana u Ukrajini su uhapšeni dva državljanina Srbije i dva državljanina Crne Gore, kao i jedan policajac iz Ukrajine. Protiv Srbina Petra Jovanovića (46) nakon hapšenja podnijeta je krivična prijava i za ubistvo Zvicerovog kuma Marka Vukovića (41) u januaru u Beogradu.\ncrnogorska mafija kavački klan Radoje Zvicer


Složna braća otvaraju vrata! | Beograd Noću\nSložna braća otvaraju vrata!\nSložna Braća, vesti • 11. Septembar 2013.\nKafana Složna braća će u četvrtak, 12. septembra otvoriti svoja vrata beogradskim boemima. Kafana se nalazi u Ulici Vojvode Dobrnjca. Provod je zagarantovan, a cene su prilagođene tako da ćete sigurno poželeti ponovo da se vratite u ovu kafanu.\nNa otvaranju će vas dočekati, kako bismo to na srpskom rekli, pravo čudo, odnosno Milagro bend. Ovaj bend pravi zaista odličnu atmosferu zbog čega često peva na svadbama. U četvrtak će cela kafana da bude na nogama.\nNakon Milagro benda koji nastupa u četvrtak, za vikend vas očekuje takođe prava kafanska žurka. U petak goste zabavljaju „Vesele žice“ a u subotu nastupa Nikola Vasović. Nedeljom orkestar „Četiri za groš“ ne ostavlja nikoga ravnodušnim. Ponedeljkom kafana Složna braća odmara sa muzikom, da bi Miloš Trninić Trna u utorak započeo novu nedelju ludog provoda. Sredom malo drugačije veče uz „Oriental bend“, ali već u četvrtak kafana nastavlja tamo gde će u četvrtak na otvaranju i početi.\nDakle, za ljubitelje kafane, Složna braća su napravila program koji omogućava da uživate u tamburi ili nekom drugom instrumentu uz odlične vokale šest dana u nedelji. Nemojte da propustite kafanu jer tu vas čeka uvek dobro raspoloženje.\nBilo koji dan da izaberete, sajt beogradnocu.com je tu da se pobrine za to da imate najbolje mesto. Potrebeno je samo da napravite rezervaciju putem Call Centra, pozivom na broj 063 33 33 44 ili Online. Sajt beogradnocu.com je tu da vas upozna sa najboljim noćnim provodom na Balkanu!


Krajem godine stiže Peugeot 207 SW i Break - Automagazin\nŠpijunske fotografije zabeležene su na putevima Finske, gde Peugeot traži što teže uslove eksploatacije. Automobil je zamaskiran u potpunosti i ne možemo donositi bilo kakve zaključke vezane za izgled, ali zato ilustracija govori puno toga. Peugeot 207 SW i Break na tržište stižu u toku ove godine. Goran Sarić - Automagazin\n1. . .15101511151215131514151515161517151815191520. . .1530


Home Novosti Gradske novosti Uz skraćen program i umanjena sredstva, Dan Distrikta će ipak biti obilježen\n„Uz otežane uslove i ograničenja koje je prouzrokovao virus korona Organizacioni odbor manifestacije Dana Distrikta odlučio je da ove godine ne organizuje svečanu akademiju koja je bila centralni događaj, kao ni koncert koji je ranijih godina bio održavan u Brčkom“, izjavio je gradonačelnik Brčko distrikta BiH Esed Kadrić na konferenciji za medije, na kojoj je najavio manifestacije povodom 21. godišnjice Brčko distrikta BiH.\nOn je istakao da su sredstva reducirana, ali da je opredjeljenje da se održi nekoliko kulturnih, sportskih i drugih manifestacija, s obzirom na značaj 8. marta kao dana osnivanja ove lokalne zajednice.\n„Podržaćemo tradicionalne manifestacije poput „Dječija mašta može svašta“, a za najmlađe smo pripremili i videokonferenciju „Brčko posmatrano očima djeteta“. Svečano ćemo otvoriti dvoranu u Rašljanima, otvorićemo novu fontanu na gradskom trgu uz mini koncert u izvedbi Dženane Šehanović, te prisustvovati pokaznoj vježbi Civilne zaštite i prezentaciji novog sofisticiranog vatrogasnog vozila. Između ostalog, u martu mjesecu će biti organizovano i Državno prvenstvo u latinoameričkim i standardnim plesovima kao i promocija atletike, a sve uz poštovanje epidemioloških mjera,“ rekao je gradonačelnik Kadrić.\nProgram možete preuzeti na linku:Program obilježavanja 21. godišnjice Brčko distrikta BiH\nPrethodni postAmbasador Švajcarske u nastupnoj posjeti Brčko distriktu BiH\nSledeći postU petak i subotu provedena zajednička akcija Policije i Inspektorata\nBH color festival rasplesao 4000 ljudi\nRedakcija Portala - August 15, 2016 0\nNa poligonu Bescarinske zone u Brčkom, pred oko četiri hiljade posjetilaca, 12. i 13. avgusta, održan je jedinstveni događaj u regionu - BiH Color...


Novogodišnji koktel UPŽ Srbije - Udruženje poslovnih žena Srbije\nNa novogodišnjem koktelu Udruženja poslovnih žena Srbije i karaoke žurci koja je tim povodom organizovana u Riznici vina, u veseloj pretprazničnoj atmosferi obeležen je kraj još jedne uspešne godine, uz prisustvo velikog broja članica i gostiju.\nMnoge članice UPŽ Srbije imale su razloga da se raduju završetku godine, jer su njihove firme uspele da ostvare izuzetne rezultate.\nI UPŽ Srbije za sobom ostavlja upešnu godinu, ispunjenu brojnim aktivnostima: devet projekata, učešće naših članica na mnogim konferencijama i skupovima, značajna uloga u javnom zagovaranju, manifestacije „Dan devojčica u IKT-u“ i „Cvet uspeha za ženu zmaja“, koje uspešno organizujemo dugi niz godina, koje su postale naš brend i po kojima smo prepoznatljivi, nagrade koje dodeljujemo najuspešnijim preduzetnicama i rodno najsenzitivnijim kompanijama, saradnja sa Evropskom mrežom preduzetništva (EEN) i partnerskim organizacijama i udruženjima u zemlji i inostranstvu, e-Mentoring program, izdavačka delatnost, veliki broj intervjua i gostovanja u medijima i objava na društvenim mrežama, samo su neke od aktivnosti kojima smo obeležili ovu godinu.\nZato je novogodišnja karaoke žurka bila prilika da se opustimo u sjajnoj atmosferi, dobrom raspoloženju, uz pesmu. Pored talenta za biznis, mnoge članice su pokazale i svoje muzičke i izvođačke talente, radujući se, kao i uvek, prilici da se susretnu i druže.\nKoktel su podržale prijateljice UPŽ Srbije, naše članice, vlasnice firmi D Express, Vinarija Aleksić i Beauty Imagini, obezbedivši ketering, piće i poklone pobednicama karaoke takmičenja.


RTS :: Policija u Gvatemali suzavcem brani Ameriku od migranata\nSvet Policija u Gvatemali suzavcem brani Ameriku od migranata\nnedelja, 17. jan 2021, 17:40 -> 19:02\nIzvor: Periodico, TANJUG, RTS\nPolicija iz Gvatemale ispalila je suzavac i sukobila se sa oko 6.000 migranata koji su pokušali da probiju kordon i uđu u tu državu iz susednog Hundurasa, javlja Periodiko. Krajnja destinacija migranata je SAD, Povređeni na obe strane.\nPolicija i vojska su opkolili grupu migranata koja se kreće ka SAD na putu kod mesta Vado Hondo, na granici sa Hondurasom, nakon čega su izbili neredi u kojima ima povređenih migranata i policajaca.\nPripadnici policije iz Gvatemale su na pokušaj probijanja kordona odgovorili silom i ispalili desetine patrona suzavca na migrante.\nVlasti u Gvatemali procenjuju da je od petka uveče u zemlju ušlo oko 8.000 migranata.\nVideo-snimci prikazuju stotine migranata kako drže zastavu Hondurasa i skandiraju dok prelaze granicu na kontrolnom punktu Florido na teritoriju Gvatemale, prenosi Glas Amerike.\nVećina je ušla u zemlju u petak, ne pokazavši negativni test na koronavirus koji Gvatemala zahteva, preneo je britanski Gardijan.\nU prvom karavanu migranta iz neke centralnoameričke zemlje ove godine ima i žena i male dece.\nManje od nedelju dana pre nego što će izabrani predsednik SAD Džozef Bajden preuzeti dužnost, migranti se očigledno nadaju da će nova administracija biti naklonjenija od administracije Donalda Trampa prema njihovoj molbi za bolji život, dodaje VOA.\nGvatemala, Honduras, Salvador i Meksiko, međutim, kolektivno preduzimaju bezbednosne mere i mere na polju javnog zdravlja zbog pandemije koronavirusa, kako bi sprečili neovlašćeni prelazak granice.\nZvaničnici Meksika rekli su u četvrtak da su o migraciji razgovarali sa Bajdenovim kandidatom za savetnika za nacionalnu bezbednost Džejkom Salivenom i pokrenuli "mogućnost primene programa saradnje za razvoj severa Centralne Amerike i južnog Meksika, kao odgovor na ekonomsku krizu izazvanu pandemijom i nedavnim uraganima u regionu".\nProšle godine, vlasti Gvatemale razbile su i druge karavane pre nego što su stigli do Meksika, dodaje Glas Amerike.\nDemonstranti nakratko upali u zgradu vlade Jermenije, traže ostavku premijera Pašinjana


Dovoljno je desetak budala, da se dese incidenti! Dodik je populistički izletio - TPtimes.news\nDovoljno je desetak budala, da se dese incidenti! Dodik je populistički izletio\nPrevious articleDijana Hrkalović ga častila za ubistvo Miše Ognjanovića? Evo šta je dobio\nNext articleObrazložili su kako bi potrošili šest milijardi dolara za rješavanje problema gladi


"British Airways" otpušta 12 hiljada radnika | Kamatica\nPočetna > vest > "British Airways" otpušta 12 hiljada radnika\n"British Airways" otpušta 12 hiljada radnika\nTekst objavljen: 01.05.2020 9:00\nAleks Kruz, izvršni direktor kompanije Britiš ervejz koja zapošljava 42.000 ljudi, saopštio je danas svim zaposlenima loše vesti\nZbog kolapsa avio saobraćaja usled pandemije virusa korona, rukovodstvo kompanije Britišervejz najavilo je velika otpuštanja, piše britanski Gardijan.\nAleks Kruz, izvršni direktor kompanije Britišervejz koja zapošljava 42.000 ljudi, obratio se danas svim zaposlenima i najavio da zbog poslovne situacije i opstanka kompanije oko 12.000 ljudi mora biti otpušteno.\nKruz je predočio da Britišervejz ne može u nedogled da prima pomoć države za zaposlene, već mora da se prilagođava novom režimu redukovanog poslovanja.\nKruz je rekao da je obavestio i vladu i sindikate o smanjenju broja radnika i najavio skore konsultacije sa zaposlenima i sindikatima.\nAvio kompanije širom sveta su suočene sa najvećim izazovom do sada zbog uvođenja zabrane putovanja, ali čak i kada letovi budu dozvoljeni na snazi će ostati mere socijalne distance što će i nadalje ugrožavati rentabilnost poslovanja u grani avio saobraćaja.\nAleksandar de Žiniak, direktor IATE, međunarode asocijacije avio prevoznika, prošle nedelje je upozorio da se avio prevoznici u celom svetu bore da opstanu.\nVelika Britanija ekonomska kriza korona virus otpuštanja british airways


Auguste | Balkanrock.com\nGordana Marković i Ivana Lulić, dvije talentirane kantautorice koje stoje iza imena Auguste, predstavljaju novi studijski album. Naslova „Daleko od svega”, album je dostupan na svim digitalnim glazbenim platformama, dok će fizičko iz...\nVoland Le Mat objavio novi singl „Nigredo“\n"Nigredo" je novi singl zagrebačkog kantautora Volanda Le Mata koji potpisuje tekst, muziku i aranžman. U lepoj i njemu svojstvenoj pesmi pridružile su mu se Auguste (Ivana Lulić i Gordana Marković) i otpevale prateće vokale. Što se...\nNakon singlova “Ruke” i “Prosinac”, skupina Auguste predstavlja potpuno novi singl, naziva “Trebam malo”, kojim se nastavlja najavljivanje, ali i predstavljanje zvuka novog studijskog izdanja. “Nova serija snimanja albuma u studiju donij...


Tesla zbog zmija i guštera mora da prekine gradnju fabrike u Njemačkoj\nPo nalogu njemačkog suda i nakon tužbe ekoloških udruženja, Tesla mora da obustavi pripremne radove za gradnju fabrike električnih auta nedaleko od Berlina.\nProizvođač električnih automobila krčio je šumu blizu njemačke prestonice za svoju prvu fabriku automobila i baterija u Evropi, ali protivnici su tvrdili da će to ugroziti staništa zmija i guštera, objavio je juče BBC, a prenosi Indeks.\nSud u Frankfurtu je naredio obustavu krčenja šume u iščekivanju novih studija o uticaju na okolinu.\nSličan sudski nalog izdat je Tesli početkom godine, kada je ta američka kompanija planirala tzv. gigafabriku u Grunhajdu, u istočnoj saveznoj pokrajini Brandenburg. Kao razlog su tada navedeni ugroženost biljnog i životinjskog sveta kao i snabdijevanja vodom.\nTesla nije javno komentarisala najnoviju sudsku odluku koja je rezultat sudskog postupka s Unijom za očuvanje prirode i bioraznolikosti (NABU) i Zelene lige. Konačna presuda se tek očekuje.\nUdruženja tvrde da će deforestacija uništiti staništa peščanih guštera i neotrovne obične smukulje. Obe vrste su zaštićene. Udruženja brine i da bi bučni radovi mogli ugroziti gmizavce tokom zimske hibernacije.\n"Ni Tesla nije iznad zakona", rekao je Hanjc Hervig Mašer, predsjednik Zelene lige.\nIlon Mask, šef Tesle, na sva zvona je prošle godine najavio plan izgradnje fabrike koja bi s proizvodnjom počela 1. jula 2021, s godišnjom proizvodnjom od 500.000 automobila.\nSlučaj s Teslom izazvao je velike sukobe između zaštitara prirode i dvije stranke, CDU i FDP, koje se pribojavaju da bi cela stvar mogla naštetiti imidžu Njemačke kao zemlje poželjne za poslovanje.\nTesla je dobila dozvolu njemačkog Ministarstva za prirodnu sredinu da započne radove na lokaciji, ali "na sopstveni rizik". Plan američke kompanije je bio raskrčiti zemljište veličine 300 hektara na kojem se prostiru 92 hektara šume, no konačno odobrenje daju lokalne vlasti koje su uvažile prigovore udruženja za zaštitu prirodne sredine.\nTesla ima dvije gigafabrike u SAD i jednu u Šangaju u Kini. Početkom godine Tesla je pretekla Tojotu kao najvredniji proizvođač automobila na svijetu.\nTržišna vrijednost Tesle eksplodirala je ove godine nakon što su investitori počeli snažnije investirati u kompaniju, s obzirom na to da je budućnost u kojoj svi voze električne automobile sve izglednija.\nKako su rasle akcije Tesla Motorsa od osnivanja do danas\nAmerički proizvođač električnih automobila Tesla razmatra širenje u Evropi\nGolfom izvukao autobus koji se zaglavio u snijegu


Danas: Vučić će u četvrtak uveče odgovoriti Đilasu\nBeogradski izbori Autor:Danas, N1 Beograd06. apr. 202222:05 > 07. apr. 2022 08:0618 komentara\nAleksandar Vučić, lider SNS, koji obavlja i funkciju predsednika, u četvrtak uveče će odgovoriti hoće li prihvatiti da sa Draganom Đilasom, liderom SSP, razgovara o ponavljanju izbora u celom Beogradu.\nU Vučićevom kabinetu je listu Danas na pitanje da li bi prihvatio da sa Đilasom razgovara o ponavljanju izbora u Beogradu, rečeno da će Vučić sutra uveče odgovoriti Đilasu, budući da gostuje na RTS prvi put posle pobede, pa će pričati i o tome.\nPredsednik Stranke slobode i pravde (SSP) Dragan Đilas rekao je da su Beograđani glasali za promenu vlasti, i naveo da su „Ujedinjeni za pobedu Beograda“ podneli prigovore na 258 biračkih mesta, gde bi, prema njegovom mišljenju, trebalo da se ponove izbori. Kazao je da će svim izbornim sredstvima braniti svaki glas, a ne isključuje mogućnost da volju građane brane i na ulici, kao 1996. Druga mogućnost je, kako je naveo, da se potpuno ponove izbori u Beogradu do kraja godine, ističući da to, ipak, ne zavisi od njih, već od vlasti – da li ona prihvata tako nešto ili ne. Đilas je rekao i da je spreman da razgovara sa Aleksandrom Vučićem o novim izborima za koje misli da bi trebalo da se održe za šest meseci.\nAleksandar Vučićbeogradski izbori 2022Dragan ĐilasIzbori 2022\n06. apr. 2022 14


Božinović o novim mjerama: Ograničenja okupljanja, rad od kuće...\n19.11.2020. u 09:30h\nU proteklih tjedan dana Stožer civilne zaštite donio je pet novih odluka vezanih za pooštravanje.\nŠef Nacionalnog stožera civilne zaštite Davor Božinović je nakon sjednice vlade govorio o novim mjerama koje je danas najavio Andrej Plenković, piše Index.\nhr Thu Nov 19 2020 09:30:00 GMT+0100 (CET) 2020-11-19T09:30:00Z STO POSTO d.o.o.


VREME 945, 12. februar 2009. / VREME\nStočarstvo u Srbiji je na najnižem nivou od 1985. godine: broj goveda smanjen je za 41 odsto, svinja i ovaca za po 28, a živine za 27 odsto\nGLAVNA NAGRADA IDE U SOMBOR: Škoda Superb\nNagrade: Završena zimska OMV igra\nDojčin Stojanović iz Sivca kod Sombora dobitnik je glavne nagrade Škode Superb u zimskom izdanju OMV nagradne igre. Dobitnički kupon je izvučen među 200.000 kupona skupljenih tokom trajanja igre. U poslednjem, trećem mesečnom kolu nagradne igre automobil Škoda Fabia dobio je Nikola Trmčić iz Beograda, a krstarenje Nilom za dve osobe pripalo je Beograđaninu Vladimiru Kneževiću. OMV, vodeća naftna i gasna grupacija centralne Evrope, pokrenula je 1. novembra ovu nagradnu igru tokom koje je vernim mušterijama podelila više od 1300 nagrada. Mesečne nagrade su se izvlačile svakog 5. u mesecu za prethodni mesec, i tako sve do 5. februara kada je izvučena i glavna nagrada. Svi kuponi koji nisu osvojili neku od mesečnih nagrada, učestvovali su u izvlačenju glavne.\nAkcije: Podrška od 30.000 evra\nBanka Intesa i dnevni list "Blic" drugu godinu zaredom izabrali su najboljeg preduzetnika u Srbiji iz kategorije malih i srednjih preduzeća. Za "Blic preduzetnika 2008" proglašena je dr Snežana Đorđević, vlasnica Agrounika iz Inđije. Banka Intesa obezbedila je nagradu od 30.000 evra, a dobitnici su nagradu uručili ministar ekonomije Mlađan Dinkić, zamenik predsednika IO Intese Đankarlo Miranda i glavni i odgovorni urednik "Blica" Veselin Simonović. Još četiri preduzeća koja su ušla u uži izbor nagrađena su sa po 2000 evra. To su Nutritel, PS Tech, Selma i Podrum "Radovanović". "Za bankare je velik izazov da rade sa malim i srednjim preduzećima jer tada procenjujemo ljude, njihove ideje i vrednosti. Tako i banke postaju preduzetnici i dele njihove strasti i uspehe. Veoma je teško izabrati najperspektivnije, a ova tradicionalna nagrada ima za cilj da promoviše privatni biznis i pomogne dobitnicima da razviju i unaprede poslovanje", istakao je Đankarlo Miranda. Neki od kriterijuma kojima se žiri rukovodio pri izboru nagrađenih su profitabilnost, produktivnost, likvidnost, izvozni potencijal, broj zaposlenih i broj proizvoda.\nUsluge: Štednja bez poreza\nNa početku godine koju su najavili kao tešku, bankari se trude da privuku klijente novim uslugama. Tako je Volksbanka 2. februara klijentima ponudila nove uslove za oročene depozite u evrima sa dospećem poslednjeg dana u godini. Klijenti mogu oročiti sredstva po stimulativnoj kamati od 6,5 odsto. Volksbanka je izašla na tržište sa posebnim depozitnim proizvodom koji omogućava klijentima da ostvare maksimalan efekat oročavanja sredstava bez poreza. Sva oročenja se računaju na broj dana u godini, a sredstva će klijentima biti raspoloživa poslednjeg dana 2009.\nIZ BAMBIJA: Notte sa lešnikom\nPromocije: Nova poslastica\nBambi-Banat je lansirao novu poslasticu Bambi Notte. Kako kažu u ovom koncernu, reč je o savršenoj kombinaciji hrskavih, vazdušastih vafla i ukusnih kremova, prelivenih sa najfinijom mlečnom čokoladom sa seckanim bademima, lešnicima ili kikirikijem. Poručuju da će svaki od ovih vafla učiniti dan slađim i pružiti dragocene trenutke uživanja, bilo da ste u kancelariji, na putu, u šopingu ili kod kuće. Promociju ove poslastice koncern je imao prošle nedelje na pretpremijeri filma Neobičan slučaj Bendžamina Batona, organizovanoj za novinare.\nPRVI U SVETU: Mobilni kao ručni sat\nLG Electronics je predstavio GD 910, prvi 3G HSDPA mobilni telefon – ručni sat koji podržava i video pozive. Korišćeni su materijali i stilski detalji vrhunskih proizvođača i dizajnera s namerom da se uređaj može nositi u svakoj prilici. GD 910 ima blago zaobljenu staklenu površinu i okvir od visokokvalitetnog metala. Može da šalje tekstualne poruke, ima imenik, stereo Bluetooth i zvučnik za MP3 fajlove, kao i kameru koja omogućava video pozive i snimanje klipova. Prvi u svetu touch watch phone GD 910, sa mogućnošću 3G video telefonije, pojaviće se na tržištima tokom 2009.\nManifestacije: Godišnji skup kupaca\nForma Ideale, lider u industriji nameštaja u Srbiji i jedan od lidera u regionu, na godišnjem skupu kupaca – Idealizacija 2009, održanom od 28. januara do 2. februara u hali Šumadija sajma u Kragujevcu, ugostila je preko 600 poslovnih partnera, privrednika, ambasadora, predstavnika javnog i kulturnog života i medija. Na preko 1500 kvadrata izložbenog prostora, Forma Ideale je domaćim i inostranim poslovnim partnerima prezentovala celokupan asortiman svojih proizvoda. Forma Ideale u martu počinje izgradnju 30.000 kvadrata skladišno-distributivnog prostora u Lapovu, koji će, uz Kronospanovu fabriku iverice u tom mestu, u potpunosti obezbediti brzu i pouzdanu isporuku nameštaja.\nBanke: Strateški prioriteti bankarskog sistema\nPiše: Filipos Karamanolis, predsednik Izvrsnog odbora Eurobank EFG\nGlavni izazov za srpsku privredu u 2009. biće da zadrži pozitivnu stopu rasta, iako će ona biti manja nego poslednjih godina (procene analitičara već govore da će iznositi oko dva odsto). U ovome, banke će imati veoma važnu ulogu kroz obezbeđivanje odgovarajućeg nivoa kredita za stanovništvo i poslovni sektor. Da bi ovaj cilj bio ostvaren, bankarski sektor u Srbiji treba da ostane stabilan i jak, kakvim se pokazao na vrhuncu krize u poslednjem kvartalu 2008. Tokom perioda umanjenog rasta, prioriteti treba da budu očuvanje kvaliteta kreditnog portfelja i smanjenje operativnih troškova poslovanja. Usporena ekonomska aktivnost, u kombinaciji sa nedavnom depresijacijom dinara, mogla bi da izazove privremene teškoće za korisnike kredita (stanovništvo i kompanije) u pogledu servisiranja njihovih dugova. Banke treba pažljivo da prate rezultate svog kreditnog portfelja i da zajedno sa svojim klijentima rade na pronalaženju rešenja – kao što je restrukturiranje dugova, kako bi im pomogle u prevazilaženju ovih poteškoća. Još jedan od prioriteta u ovom periodu je upravljanje likvidnošću, s obzirom da je spoljno finansiranje ograničeno u poređenju sa prethodnim godinama. S tim u vezi, bilo bi odlično ako bi se značajan deo depozita stanovništva, koji je povučen iz bankarskog sistema tokom oktobra i novembra, postepeno vratio u banke. Jedan od najneophodnijih preduslova za to je da javnost zadrži poverenje u bankarski sistem, te su zato mudro upravljanje i strog nadzor koji vrši Narodna banka Srbije od ključne važnosti. Mi u Eurobank EFG – koja je po bilansnoj veličini peta banka u zemlji – potpuno smo spremni i posvećeni da nastavimo da podržavamo naše klijente i srpsku privredu u ovim izazovnim vremenima, poslujući odgovorno i efikasno.\nPoslovno geslo: Uživajte u razvoju i uspesima\nPiše: David Banjai, generalni direktor Ball Packaginga, Beograd\nDuboko verujem da su u organizaciji ljudi ti koji presudno utiču na uspeh ili neuspeh poslovanja. Ukoliko uspostavite transparentne i fer odnose, motivišuću atmosferu, ukoliko ljudima date slobodu da preuzmu odgovornost ali da čvrsto stoje iza svojih odluka, oni će biti stvarni vlasnici procesa i poslovanja. Tada je uspeh neminovan. Oformite kvalitetan tim, ulažite u njega konstantno, izlažite ga izazovima ali budite stalno pokraj njega, i onda uživajte u njegovom rastu, razvoju i uspesima.\nDRUGA: Slovenački proizvođač komponenata za električne uređaje Elrad počeće na proleće da gradi svoju drugu fabriku u Vlasotincu u kojoj će zaposliti oko 150 ljudi.\nINVESTITOR: Holcim Srbija namerava da u naredne tri godine u svoju fabriku u Novom Popovcu uloži 85 miliona evra i da poveća proizvodnju cementa za sto odsto.\nSTEČAJ: Posle tri neuspele tenderske privatizacije, fabrika celuloze i papira Matroz iz Sremske Mitrovice otišla je u stečaj a 1050 njenih radnika na tržište rada.\nPROFIT: Subotički “Suncokret” prodaje tegle svog putera od bundevinog semena distributeru u Engleskoj za tri do četiri evra, a on za njih od marketa zdrave hrane dobija po 20 funti.\nKRAJ: Nekad najveći proizvođač viskoznih vlakana na Balkanu, loznička Viskoza ovog meseca će objaviti stečaj.\nStanko Radić, generalni direktor Grand Motorsa: Prepoznati trenutak za partnerstvo\nDOBITNICI: Najveći su kompanije koje su, poput Grand Motorsa, prepoznale trenutak za povezivanje sa inostranim partnerima i u saradnji sa njima donele u Srbiju nove poslovne ideje, nove načine razmišljanja i rada.\nGUBITNICI: Loše poslovanje pojedinih kompanija je povezano sa njihovom inertnošću, nefleksibilnošću i nemogućnošću da se prilagode promenama. Najčešće su zastareli način razmišljanja i zatvaranje očiju pred nadolazećim modernim principima privređivanja uzrokovali njihov pad.\nSpasoje Spasojevic, generalni direktor Kondive d.o.o., Zbevac-Bujanovac: Prolaze poslednji vagoni tranzicije\nDOBITNICI: Smatram da je to celokupna društvena zajednica koja će možda uspeti da preko tranzicije uhvati priključak sa produktivnim i naprednim procesima u svetu.\nGUBITNICI: Oni koji zbog svojih navika ne žele da sebe menjaju, žive u prošlosti, a za budućnost su kratkovidi, idu u suprotnom smeru dok pored njih prolaze poslednji vagoni tranzicije.


Vreme 768 - Meridijani\nU Avganistanu su u nedelju održani parlamentarni i pokrajinski izbori, prvi put od 1969. godine. Prema podacima izborne komisije, za 249 mesta u donjem domu parlamenta i 420 odbornika u 34 pokrajinske skupštine konkurisalo je oko 5800 kandidata. Jedna četvrtina odborničkih i poslaničkih mesta rezervisana je za žene. Više od 40 kandidatura je odbijeno zbog veza kandidata sa ilegalnim naoružanim grupama. Prema prvim informacijama, na izbore je izašlo nešto više od polovine ukupnog broja birača, 20 odsto manje nego na prošlogodišnje predsedničke izbore. Konačni rezultati biće objavljeni 20. oktobra.\nIzbori su deo procesa uspostavljanja legitimne i reprezentativne vlade, u skladu sa Bonskim sporazumom od decembra 2001, i organizovala ih je zajednička komisija UN-a i Avganistana.\nPredsednik Avganistana Hamid Karzai izjavio je da je nedelja bila dobar dan za Avganistan, bez obzira na rezultate izbora, i da se nada da će njima biti položene snažne osnove za demokratiju u zemlji. Kritičari izbora, među kojima je i Junis Kanuni, vođa opozicionog bloka i drugoplasirani na predsedničkim izborima 2004, smatraju da sadašnji izborni sistem teško može da donese reprezentativne rezultate, zbog isključenja političkih partija iz izbornog procesa. Prema njegovim rečima, to omogućava da malo poznati kandidati osvoje poslanička mesta sa relativno malim brojem glasova.\nIzbori su protekli u strahu od terorističkih napada, tako da je za obezbeđenje bilo zaduženo oko 100.000 vojnika. Talibanski pobunjenici ipak su pokušavali da ometaju izbore i izvršili su desetak napada u kojima su poginula dva policajca i četiri pobunjenika, dok je petoro ljudi povređeno. U poslednjih šest meseci u Avganistanu je poginulo više od 1000 ljudi, uključujući i sedam kandidata u napadima talibanskih pobunjenika širom zemlje.\nAtina: Demonstracije neonacista\nGrčka policija sukobila se u subotu sa neonacistima i anarhistima u centru Atine. Oko 150 članova Zlatne zore, ultradesničarske grčke partije, gađalo je policiju kamenicama, na šta je ona odgovorila suzavcem. Neonacisti su zahtevali da se Turskoj onemogući prijem u Evropsku uniju. Do najvećih sukoba došlo je kada su se i anarhisti, koji su pokušali da ometu skup neonacista, sukobili sa snagama reda. Oni su na policiju bacali kamenice i molotovljeve koktele. Grčke snage reda ubrzo su blokirale centar Atine i uspele da spreče njihov međusobni obračun i sukob sa gnevnim građanima koji su se protivili skupu. Neonacisti su se posle toga ubrzo razbežali, ali je sukob sa anarhistima nastavljen do kasnih večernjih časova.\nDžakarta: Vanredno zbog gripa\nU Indoneziji je u utorak proglašeno stanje vanredne zdravstvene situacije zbog mogućnosti izbijanja epidemije ptičijeg gripa. Od ptičijeg gripa je, pošto je otkriven u zoološkom vrtu u nedelju, već umrlo četvoro ljudi, dok se još šestoro nalazi u bolnici sa simptomima ove bolesti. Vlada je donela odluku da se osobe koje imaju simptome hitno prebace u bolnice, ako je potrebno i na silu. Siti Fadila Supari, ministar zdravlja Indonezije, izjavila je da je vlada veoma zabrinuta zbog širenja virusa, da će stanje vanredne zdravstvene situacije trajati najmanje tri a ukoliko bude potrebno, i duže. Vlada je već obezbedila besplatno lečenje za inficirane. Svetska zdravstvena organizacija ( SZO ) upozorava da se virus i dalje razvija i da mogoćnost njegovog prenošenja sa čoveka na čoveka već postaje ozbiljna pretnja. Džordž Petersen, predstavnik SZO-a u Indoneziji, smatra da je situacija u toj zemlji ozbiljna i pozdravio je mere indonežanske vlade. Virus ptičijeg gripa često pogađa zemlje Jugoistočne Azije, od kada je 1997. prvi put primećena zaraza kod ljudi. Smatra se da je od njega stradalo oko šezdesetak osoba u poslednjih 18 meseci. Australija, Novi Zeland, Velika Britanija i Malta nagovestile su da u slučaju pandemije ptičijeg gripa razmatraju i mogućnost zatvaranja granica.\nSan Dijego: Švarceneger ponovo u trci\nAmerička filmska zvezda i guverner Kalifornije Arnold Švarceneger potvrdio je da će se ponovo kandidovati za guvernera Kalifornije na sledećim izborima, koji bi trebalo da se održe u novembru 2006. Švarceneger je na skupu u San Dijegu izjavio da namerava da ’’završi posao’’ koji je započeo kada je postao guverner kao kandidat republikanaca na vanrednim izborima 2003. I pored ubedljive pobede na izborima, njegova popularnost (kao guvernera) ubrzo je opala posle sukoba sa sindikatima i objavljivanja njegovih planova za redefinisanje budžeta. Prošlonedeljna ispitivanja javnog mnjenja pokazuju da je Švarcenegerovim dosadašnjim učinkom zadovoljno samo 36 odsto ispitanih, dok su sindikati pokrenuli televizijsku kampanju protiv njega. Da će izbori 2006. za njega biti posebno teški, pokazuje i podatak da su neki od njegovih kolega, poput glumca Vorena Bitija i režisera Roba Reinera, takođe odlučili da se okušaju na izborima, ali kao kandidati demokrata.


Premeštanje zlatnih rezervi u nacionalne trezore: Lesi se vraća kući - Biznis i Finansije\nHome\tTekstoviB&F Plus\tPremeštanje zlatnih rezervi u nacionalne trezore: Lesi se vraća kući\nU prilog tome da razlozi zbog kojih mnoge centralne banke uvećavaju zlatne rezerve ne slute na dobro, govori i to da se sopstveni trezori za čuvanje zlata sve više pretpostavljaju stranima, te sve učestaliji zahtevi da se „domaće“ zlato, ili barem njegov veći deo – vrati kući.\nKada bi se radilo istraživanje o tome šta je „tiha patnja“ najambicioznijih pljačakaša, verovatno bi se u samom vrhu liste našli trezori američke centralne banke (FED). Prvo, Sjedinjene Države su i dalje svetski rekorder sa 8133,5 tona sopstvenih zlatnih rezervi, od kojih se navodno oko 60% čuva u Kentakiju, nešto preko 20% u Njujorku, i nešto manje od toga u Denveru, u Koloradu. Drugo, procenuje se da od ukupnih zlatnih rezervi u svetu, države čuvaju preko tri četvrtine u trezorima u inostranstvu, a najviše u trezorima Federalnih rezervi SAD – čak 60 zemalja sa svih kontinenata.\nOzbiljan konkurent FED-u na ovom tržištu je centralna banka Engleske (Bank of England). Velikoj Britaniji su svoje zlato poverile države Komonvelta, niz evropskih zemalja, a Meksiko je do nedavno čuvao čak 95% svojih zlatnih rezervi u Londonu. Deo stranog zlata u Engleskoj banci se smešta na osnovu ugovora o čuvanju, pri čemu strani klijenti plaćaju za tu uslugu. Deo zlata je na depozitnim računima, i u tom slučaju ulagač dobija obračunatu kamatu. U toj banci, smeštene su i zlatne rezerve organizacija pod zajedničkim nazivom „bullion banks“ (privatne banke koje rade sa fizičkim zlatnim ingotima).\nProcenjuje se da je samo početkom 2013. godine, u centralnoj banci Engleske bilo oko 5,1 hiljada tona stranog zlata, a u američkim Federalnim rezervama 6,2 hiljada tona. Pri tom, odluke pojedinih država da baš tu smeste svoje zlato nisu uvek bile zasnovane na „vrhunskom korisničkom iskustvu“, već i na ucenama SAD i Velike Britanije da se, za uzvrat, neće mešati u njihove unutrašnje prilike i podrivati aktuelnu vlast.\nU međuvremenu, kako je bivalo sve izvesnije da se neizvesnost na globalnom tržištu povećava i da preti nova ekonomska kriza, zlato je ponovo postajalo sve popularnije „utočište“. Nakon rekordnog nivoa zlatnih rezervi u prošloj godini, pomama za zlatom se nastavlja i u ovoj, što dokumentuje izveštaj Svetskog saveta za zlato (WGC). U njemu se navodi da su u prvom kvartalu 2019. globalne rezerve zlata porasle za 145,5 tona, što je rast od 68% u odnosu na isti period lani i ujedno najveći porast globalnih rezervi za ovaj period od 2013. godine.\nU prilog tome da razlozi za takvo ponašanje centralnih banaka ne slute na dobro, govori i to da se sopstveni trezori za čuvanje zlatnih rezervi sve više pretpostavljaju stranima, te sve učestaliji zahtevi da se „domaće“ zlato, ili barem njegov veći deo – vrati kući. Poslednjih godina, ovakav trend je postao vidljiv gotovo u celoj Evropi, a prethodnih meseci vesti o takvim zahtevima stižu iz Austrije, Italije, Francuske, Rumunije, Mađarske…\nHolandija je nedavno iz FED-a već premestila zlato vredno pet milijardi dolara, što je petina njenih rezervi, pa je sada trećina rezervi u Amsterdamu, trećina u Njujorku, a po petina u Otavi i Londonu. Rumuni, koji 65% zlatnih rezervi čuvaju u inostranstvu, usvojili su u aprilu ove godine nacrt zakona kojim se traži od centralne banke da vrati u zemlju svo zlato koje se čuva u Banci Engleske. Rumunska centralna banka je podržala ovakav zahtev, uz ocenu da se nacionalna ekonomija dovoljno stabilizovala, te da nema više potrebe da se plaćaju naknade za držanje zlata u inostranstvu. Protivnici pomenute inicijative, međutim, smatraju da bi vraćanje zlata ugrozilo sposobnost vlade da se zadužuje na međunarodnim tržištima, posebno u slučaju nove recesije, kao i da bi vraćanje zlata u zemlju bio skup proces.\nNajveća evropska ekonomija i država koja odmah iza SAD ima najveće zlatne rezerve, Nemačka, još od izbijanja svetske finansijske krize 2008. godine trpi jake pritiske u javnosti da svoje zlato vrati kući. Nemačka je tokom hladnog rata najveći deo zlatnih rezervi izmestila u trezore centralnih banaka u Njujorku, Londonu i Parizu, ali sada više od polovine svojih 3.400 tona čuva u sopstvenim trezorima, ostatak u Londonu i Njujorku, dok su rezerve čuvane u Francuskoj u potpunosti povučene zaključno sa 2017. godinom. Potonji potez se komentariše kao preventiva od „crnog scenarija“ ukoliko bi došlo do kraha evrozne i krize zajedničke valute.\nŠvajcarska, koja je 1999. godine sa 2.590 tona zlatnih rezervi bila ispred Nemačke, odnosno druga država u svetu po zlatnim rezervama odmah iza SAD, objavila je 2013. godine, po prvi put u svojoj istoriji, gde čuva sopstveno zlato: dve trećine kod kuće, 20% u Banci Engleske, a 10% u centralnoj banci Kanade. Premda je švajcarska centralna banka po izbijanju svetske krize takođe bila pod pritiskom pojedinih partija da uveća zlatne rezerve umesto da prodaje zlato, te da ono koje drži u inostranstvu vrati u zemlju, građani su na referendumu odbili takve zahteve.\nRusija FED-u ne veruje\nStanovnici Rusije ne moraju da lome glavu oko takvih problema, sve kada bi ih neko i pitao, jer Rusija FED-u ne veruje, niti ikom drugom, pa celokupne zlatne rezerve koje su dostigle 2.168 tona drži isključivo u nacionalnim trezorima. Ona, doduše, nema sopstveni Fort Noks, tako da se oko 67% rezervi nalazi u trezorima centralne banke u Moskvi, a ostalo je u Sankt Peterburgu i uralskom gradu Jekaterinburgu. Rusija je 2017. postala peta u svetu po količini zlatnih rezervi, smenivši na tom mestu Kinu, iako je imala svega 387 tona zlata 2005. godine, kada je ruska vlada održala sednicu isključivo zbog dogovora o povećanju zlatnih rezervi. U protekloj deceniji, Rusija je proizvela oko 2.000 tona zlata, a zvanična Moskva planira da do 2030. podigne proizvodnju na 400 tona godišnje i stoga nastoji da se bliže poveže sa proizvođačima zlata na drugim kontinentima, posebno u Africi.\nNasuprot Rusiji, Turska je kao decenijski američki saveznik čuvala svoje zlato u trezorima FED-a, ali je poslednjih godina, naročito posle neuspešnog vojnog puča, promenila stav i vratila 220 tona u sopstvene trezore. Trenutno, njene ukupne zlatne rezerve iznose 294 tone, a samo prošle godine iz Njujorka je vratila 28,7 tona – više od celokupnih zlatnih rezervi Srbije.\nZemlje bez zlatnih rezervi, poput Kanade koja trenutno nema ni gram zlata jer njena vlada smatra da postoje bolje opcije za ulaganja, ipak su izuzetak. Od 193 zemlje članice Ujedinjenih nacija, samo njih desetak nema svoje rezerve zlata, a među njima su dve iz Evrope – Norveška i Hrvatska. Za razliku od Norveške, Hrvatska ne spava na nafti, ali je 15,5 tona zlata nasleđenih od bivše SFRJ, prodala u periodu od 2001. do 2005. godine za ukupno 148 miliona dolara i danas nema zlatne rezerve. Hrvatska je ovakvu odluku donela u vreme kada su zlato prodavale brojne zapadne centralne banke, smatrajući da se ne isplati držati imovinu koja ne donosi kamate, a cena joj pada i iziskuje troškove oko čuvanja. Ipak, brojne kritike u hrvatskoj javnosti zbog takve odluke – za koju se ni do danas ne zna ko ju je konkretno doneo i da li je to bilo pod pritiskom MMF-a – sada su još učestalije zbog nagoveštaja nove krize. U njima se, između ostalog, ističe kako za razliku od dolara i evra, zlato nema politički miris i boju, te da bez zlatnih rezervi, Hrvatska praktično nema ni mogućnost da vodi monetarnu, ali i svaku drugu politiku potpuno nezavisnu od Sjedinjenih Država i Evropske unije.\nPrema saopštenju Narodne banke Srbije, naša zemlja trenutno ima 20,8 tona zlatnih rezervi, od kojih se 95% čuva u zemlji, a u planu je da se postojeće rezerve zlata do kraja 2019. uvećaju na 30, a do kraja 2020. i na 50 tona. Prema zvaničnim informacijama, centralna banka je do sada kupovala zlato isključivo na lokalnom tržištu i to otkupom zlatnih poluga iz domaće proizvodnje, odnosno iz RTB-a Bor. Prema službenoj statistici o proizvodnji plemenitih metala koja se u Boru vodi od 1938. godine, do danas je u RTB-u proizvedeno preko 160 tona zlata. Zlato koje RTB proizvodi ostaje u Srbiji, zato što imaju obavezu da sve proizvedene količine prvo ponude NBS, a tek ako bi ona odbila, što se do sada nikada nije dogodilo, borsko zlato bi moglo da se ponudi na tržištu.\nČlanak je prvobitno izašao u publikaciji Finansije Top 2018/19 časopisa Biznis & Finansije


Komentar fizičara Marjanovića na prva Ninićeva istraživanja u vezi skrivenog koda u muzičkim skalama | Saznanje | ninicninic.com\nPočetna strana » Saznanje » Komentar fizičara Marjanovića na prva Ninićeva istraživanja u vezi skrivenog koda u muzičkim skalama\nKomentar fizičara Marjanovića na prva Ninićeva istraživanja u vezi skrivenog koda u muzičkim skalama\nU romanu Saznanje, a kasnije i u Spoznaji nalazi se nova teorija o skrivenom univerzalnom ključu u muzičkim skalama - ovo je sačuvano Marjanovićevo pismo u kome komentariše tek spoznate Ninićeve ideje\nFrom: Goran Marjanovic\nSent: 20. maj 2003 1:14\nDule ti mi pišeš:\n"Otkrio sam nešto novo. Još nešto na temu 'OČE NAŠ - MUZIKA'. Sva je sazdana u tom sedmostrukom obliku. Zašto imamo baš sedam tonovo i samo pet povisilica? I to tako raspoređenih da čine grupe od tri i četri tona . Potpuno ista struktura kao onih sedam božanskih elemenata ili sedam molbi iz molitve Oče Naš. I tamo su tri više molbe koje odgovaraju elementima VAZDUH - VATRA - VODA, i četri molbe koje sve su u elementu ZEMLJA, ali odgovarju prema četvornoj čovečijoj strukturi: - Fizičko telo, - Etersko telo, - Astralno telo, i JA. Znam da zvuči bez veze, ali videćeš! "\nRuzo moja bela, - al` si plava - k`o zelena trava, rece svojevremeno dr. Trajkovski - a Minimaks dodade - ko razume - s`vatice! - haha. Elem, - ja Dule gledah tvoje skale uzduz i popreko i na kraju zakljucih da to bez pive ide tesko - hahaha.\nVideo sam i uopste ti to nije bezveze, nego naprotiv - sa veeelikom vezom - i zato evo malo poduzeg mog pisanija.\nNaime i sa aspekta modela (misli na svoj Model Kvantovane Gustine Energije) Priroda je neverovatno dosledna u beskrajnom variranju jednog istog motiva pri cemu je njena sustastvenost "hologramskog" ustrojstva, u kojoj "kvant" topoloske promene pri (kvantiranom) prelazu (neki to zovu razvojem svemira) od jednog do drugog prostor-energija-rezonantnog stanja (Stabilnog objekta), definise "rezoluciju" u kojoj nase "JA" moze da vidi elemente Jedinstva (koji su ocito samo fraktali odredjenog reda), sto nam daje iluziju "razlicitosti" (ideja, objekata,...,), diskontinuitet unutar kontinuiteta, i (izmedju ostalog) najvecu ljudsku iluziju: kretanja "materije" kroz "prostor",..., "vreme" ...\nOvakvo tumacenje daje nam mogucnost za vrlo prosta objasnjenja svih nasih interakcija sa Jedinstvom, kroz rezonantne odnose SVIH OBJEKATA medjusobno, pa tako i nasih cula sa atomima, uma sa zvezdama npr.,..., a najvrednijom smatram ideju po kojoj je Svest i Misao Coveka LIMITIRANA (dostignutom) VELICINOM SVEMIRA, sto mi nazivamo (dostignutom) "ljudskom spoznajom", dok je mudrost jedinke sasvim analogna "velicini" njenog licnog, subjektivnog "sveta" i vlastitoj moci analize (tj razlaganja - da ne kazemo bas - "rezoluciji" - haha) njenog uma ... Dakle neki mogu saznati samo ono (i onoliko) sto je ( i koliko je) vec sadrzano u tudjim - opsteljudskim saznanjima, a neki - sta god - i koliko god - zele ...\nALi,..., posto etar ne postoji (?) - smatram da je jos suvise rano upustati se u bilo kakvu ozbiljniju raspravu sa naukom - haha - iako se matematicki moze pokazati da je "nehercijanska" velicina talasne duzine Ljudske misli sasvim identicna sadasnjem precniku svemira - dakle vece talasne duzine /"dublje" ili "pametnije" misli/ - jednostavno ne mogu "stati" u "ovaj" Svemir...\nInace Dule, u prilog tvojim istrazivanjima kojima si me mnogo obradovao jer i ona govore u prilog gore recenog, podsecam te da i "Periodni sistem elemenata" (Mendeljejev) ima SEDAM horizontalnih redova, jer postoji sedam osnovnih ljuski po kojima mogu biti rasporedjeni elektroni. Razliku u elektro-hemijskim osobinama izmedju pojedinih elemenata cini "popunjenost" tih ljuski elektronima pri cemu, u atomu NE MOGU postojati dva elektrona sa sva CETIRI ista kvantna broja (Paulijev princip)... Dakle, sav vaskoliki materijani svet Coveka ima SEDAM semipermanentnih nivoa unutar kojih postoje CETIRI moguca razlicita stanja ...\nPovisilice i snizilice?, odakle "krenuti"?, - hmmmmm\nSvaki elektron moze apsorbovati odredjenu energiju pr cemu ce "skociti" na visu ljusku, ili moze otpustiti odgovarajuci kvant energije (emitovati odredjenu "boju" npr.) silazeci na neku nizu ljusku. U skladu sa mogucim kombinacijama postoje opticki spektri atoma svrstani u PET odgovarajucih serija: Lajmonova, Balmerova, Pasenova, Breketova, Pfundova serija ..., pri cemu svaka od njih sadrzi svoje odgovarajuce kombinacije energija odnosno frekvencija, tj. talasnih duzina - ili BOJA ! A boja je zapravo "nesto visi" ton. Fascinantno zar ne?\nPojam ljuske je sasvim analogan putanji planete oko sunca pa nije nikakvo iznenadjenje sto se vema slicne zakonitosti mogu naci i kod planetnih sistema. Njih je uocio J.Kepler - dajuci svoju "MUZIKU PLANETA" ...\nImajuci u vidu da se, po nasem modelu, Svetlost iz "tamo" npr. "preslikava" u mehanicki talas zvucnog opsega u "ovde", mnogo je lakse razumeti: "... PRVO BESE REC,..., I RECE BOG neka bude svetlost,..., I BI SVETLOST,...". Dakle, sve sto VIDIMO oko nas, izvorno je zapravo REC BOZIJA!\nUkratko, cinjenica da precnicima pojedinih planeta u potpunosti odgovaraju pojedine frekvencije Sumanovog spektra npr, izgleda nam sada sasvim ocekujuca. I sta vidimo? Pa RED i HARMONIJU - i to na celoj ogromnoj skali velicina ..., a harmonija je i osnovni muzicki pojam. Vlajda je ocito u pravu kada kaze da se najvece spoznaje mogu dostici slusanjem muzike. Svaka cast.\nI tebi Dule.\nSetih se sada kako je lepo biti gost g. Abramovica. Izmedju ostalog, kod njega mozete citati Platona, pevati uz gusle ili slusati evropsku klasicnu muziku odsviranu na SITARU!!! Hmmm, "istocna" interpretacija "zapada"...\nPo Upanishadama postoji SEDAM LOKA SVETOVA (Bramaloka, Tapoloka, Dzanaloka, Maharloka - supramentalni svetovi; Svargaloka - mentalni svet; Bhuvarloka - astralni svet i Bhurloka - fizcki svet u kojima postoje CETIRI inividualizovana sopstva: Djiva, Djivatman, Atman i Braman.\nIsto tako, postoji PET stanja bivstva: Braman, apsolutna stvarnost; Pradzana-Ghana, kreativna svest; Atman, svetska dusa; Isvara, stvoritelj-unistitelj; Prakriti, neizdiferencirana supstanca.\nU hriscanskoj kosmogoniji postoje SEDAM neba: sedmo, sesto i peto nebo - kauzalni svetovi; cetvrto nebo - visi noetski svet; trece nebo - nizi noetski svet; drugo nebo - psihicki svet; prvo nebo - grubotvarni materijalni svet. Po strukturi individualiziranog sopstva postoji PET stanja: Svet monada, duh-ego-bice; dusa-ego-bice, samosvesna dusa; permanentna licnost; sadasnja (privremena) licnost.\n(CETIRI) Stanja bivstva su: Apsolutno-bezgranicno bi-stvo, Apsolutna bezgranicna stvarnost; Apsolutno bezgranicno bistvo, Bog Otac; Volja-Radost, euareskeia; Hristos logos; Sveti duh; Um.\nI sada najvaznije:\nPrema Daskalosovoj ezotericnoj hriscanskoj kosmogoniji: " ... Sve sto postoji sacinjeno je od Uma u razlicitim frekvencijama vibracije ..."\nA svetlost jeste vibracija, ali i zvuk je vibracija ... tako da ima osnova za tvrdnju da izgovarajuci: Oce nas ... - komuniciramo /fizicari bi rekli - interragujemo/ direktno /bez-"prostorno" - nelokalno i bez-"vremneski" - nekauzalno/ sa - Apsolutnom bezgranicnom stvarnoscu!\nMantra - oh kakva moc...\nOcito, analogija sa fraktalnom geometrijom je potpuna, a moc apstraktnog misljenja - beskrajna.


August 12, 2020 August 12, 2020 gorazdeportal\t0 Comments\nPerformansom u Omladinskoj ulici u Goraždu, ali i još šest bh. gradova Udruženje dramskih umjetnika „ALT Teatar“ iz Sarajeva obilježilo je Međunarodni dan mladih. Događaj je organiziran pod simboličnim nazivom „A gdje ti ideš?“, kako bi se skrenula pažnja na trend odlaska mladih iz manjih bh. gradova, ali i van države.\n– I mi se pitamo gdje to idu mladi, gdje žele da idu, gdje žele da idu ovo društvo i ova država. A mladi odlaze zbog nedostatka prilika u svojim lokalnim zajednicama, nemogućnosti zapošljavanja u svojoj struci… Ja znam iz ličnog iskustva da je od 27 učenika iz razreda moje generacije više od pola ostalo u Sarajevu nakon studija. Ne žele da se vrate, čak ni u Sarajevu ne rade u svojoj struci, ali zbog boljeg kvaliteta života, više kulturnih i društvenih sadržaja ostaju tamo – kazao nam je Aldin Džananović, koordinator projekta.\nDodaje da je jedini način da se aktuelni trendovi promijene to da mladi preuzmu sudbinu u svoje ruke, da ne očekuju da će to učiniti neko drugi i da se sami izbore za ono što im nedostaje.\nPovodom Međunarodnog dana mladih Ministarstvo za obrazovanje, mlade, kulturu i sport BPK organiziralo je i tribinu na otvorenom „Mladi pitaju“, a održan je i susret povodom osnivanja Omladinskog kulturnog centra u Goraždu.\nVolonterski servis mladih, u saradnji s organizacijom “World Vision”, upriličio je i izložbu likovnih radova djece do 12 godina o temi „Solidarnost u vrijeme pandemije u Goraždu“. Najboljim mladim autorima uručene su nagrade. Na ranije raspisani konkurs stigla su 43 rada, a svi učesnici dobili su zahvalnice.\n← U DOMU ZA STARE U GORAŽDU PREMINULA JOŠ JEDNA OSOBA\nDRINA NAS SPAJA →\n(VIDEO) EKSKLUZIV / “AVAZ” U DOMU IZETOVE PORODICE, KOJI JE SINOĆ DOBIO OSCARA: SAMO NEKA JE ŽIV I ZDRAV\nFebruary 10, 2020 gorazdeportal 0\nTotal Visits: 7,941,022


децембар 2019. – Put Inženjering\nSport Vision – Šimanovci\nGradilište: Sport Vision u Šimanovcima i nastavak montaže armirano betonske konstrukcije.\nU Smederevu ekipa Put inženjeringa radi na montaži armirano betonske konstrukcije za objekat PKC Wiring Systems doo. Površina 5.700,00 m2 + 3864,74 m2 pod šupljim pločama.\nSednica Parlamenta privrednika PKS\nU sredu, 11.decembra 2019 godine, u prostorijama kompanije Philip Morris Operations, održana je 8. sednica Parlamenta privrednika PKS - RPK Niš. Predstavnici Privredne komore Srbije, održali su prezentacije vezane za promociju Programa Evropske mreže preduzetništva i savremenog biznis portala PKS Partner,\nNagrada za najuspešnije privredno društvo\nPonosni na još jednu nagradu "Sveti Car Konstantin i Carica Jelena" za najuspešnije privredno društvo u kategoriji "srednja preduzeća" коју додељује канцеларија за локални економски развој и пројекте града Ниша. Hvala i našem predstavniku Leli Mitić.\nEngineering Days ponovo je održana kao svetska platforma za stručnjake koji se bave proizvodnjom montažno betonskih elemenata. Ovog puta je konferencija održana u Salcburgu od 26. do 27. novembra 2019. godine. Predstavnici naše kompanije su bili jedan od učesnika i podelili\nGrindex u Kikindi\nBis zu 95 stunden, bevor Vardenafil kaufen und einnehmen, da das Patent von Bayer abgelaufen ist, die verschiedenen Dosen werden nach einer Person Blutfluss, unsere Experten prüfen das Produkt sorgfältig. Hängt von Ihrem allgemeinen Gesundheitszustand nuchternen-apotheke.com und davon ab, eingehalten