Peščanik Između prošlosti i budućnosti - Nenad Dimitrijević - Peščanik\nPosted By Nenad Dimitrijević On 27/11/2016 @ 09:44 In Ispod Slajdera,Tekstovi | Comments Disabled\nPogovor za knjigu Dejana Ilića „Dva lica patriotizma“, koja uskoro izlazi u izdanju Fabrike knjiga i Peščanika.\nKnjiga Dejana Ilića Dva lica patriotizma sastoji se od dva eseja. Prvi se bavi tekstovima Srđe Popovića sakupljenim u knjigama Put u varvarstvo i One gorke suze posle. Drugi analizira knjigu Mila Lompara Duh samoporicanja. Oba teksta su refleksije na jedno političko, istorijsko i kulturno stanje. Njihovo centralno pitanje tiče se odnosa prošlosti, sadašnjosti i budućnosti u Srbiji. Ovo pitanje kao da nam kaže da je naša sadašnjost razapeta između dva pola: onoga što više nije, i onoga što još nije a što bismo hteli da bude. To se može reći i jednostavnije: sadašnjost u kojoj živimo je nestabilna; ona je značajno uslovljena nekim uznemirujućim posebnostima koje dolaze poglavito iz prošlosti.\nProšlost nije samo empirijska činjenica. Mi je često procenjujemo kao dobru ili lošu, izražavajući naš vrednosni odnos prema onome što se desilo. Kad je o Srbiji reč, mi kao da ispaštamo zbog nerazjašnjenog statusa prošlosti: ne slažemo se kako naša budućnost treba da izgleda, zato što na različite načine razumemo i ocenjujemo ono što je bilo. Ništa što nam je važno nije na bezbedan način ukotvljeno u sadašnjem trenutku. Možemo da pomislimo na našu istoriju, kulturu, kolektivno sećanje, socijalnu i ekonomsku (ne)razvijenost, naš današnji politički sistem, mesto u međunarodnoj zajednici, ili ciljeve koje želimo da ostvarimo. Svaka od ovih odrednica je složena: svaka ima svoje aktere, empirijsku, vremensku i vrednosnu dimenziju. Sem toga, te se kategorije često preklapaju. Na primer, nije uvek jasno gde prestaje istorija a gde počinje sećanje. Nisu jasne veze između još živih elemenata prošlosti – onoga što zovemo nasleđem – i naših proklamovanih ciljeva. Nisu jasni ni uzročni odnosi između ekonomije i kulture. Neko će reći da smo ekonomski siromašni zato što se naši dominantni kulturni obrasci opiru zahtevima moderne ekonomske racionalnosti; neko drugi će reći da kapitalizam razara našu autentičnu kulturu pa smo zato duhovno siromašni. Nije jasno ni da li je naša kultura obeležena kontinuitetom ili diskontinuitetom. Da li je sećanje na genocid u Srebrenici deo naše kulture, ili tek nesrećna epizoda koju možemo ostaviti u “prošlosti koja je prošla“ bez bojazni da ćemo pri tom bilo koga povrediti? Da li su naša dominantna politička opredeljenja autentičan izvod naše (pravoslavne, slovenske, itd.) kulture, ili je naprosto reč o političkom računu vladajućih elita koje nam serviraju lažnu tradiciju da bi građane zadržale u stanju autoritarne podaničke zavisnosti?\nTo su tek neka od pitanja kojima se Dejan bavi u ovoj knjizi. Pitanja su teška, pa je autor morao da posveti posebnu pažnju izboru metoda. Pristup primenjen u knjizi poznat je kao close reading (“pažljivo čitanje“). Dejan zna kako se to radi, on je studirao teoriju književnosti, odakle close reading potiče i gde se najviše koristi. Metod se sastoji u analizi teksta, kako bi se produbljeno razumele njegove ideje i značenja. Primenom različitih kompleksnih interpretativnih tehnika, istražuje se smisao reči, rečenica, pasusa i celine teksta. Pisac ovog pogovora nema šta smisleno da kaže o metodima književne kritike.1 Ipak, baveći se političkom teorijom, on može da posvedoči kako se close reading i tamo mnogo upotrebljava, poglavito kad želimo da razumemo teorije različitih pisaca koje danas smatramo “klasicima“. Analogno teoriji književnosti, polazi se od pretpostavke da neko ko danas čita na primer Aristotela ili Hobbesa može imati poteškoća u razumevanju lektire. Čitaocu je potrebna pomoć. Druga pretpostavka je da tumač poseduje fond znanja koji ga osposobljava ne samo da razume tekst, nego i da to razumevanje prenese zainteresovanom čitaocu. Tumač je, dakle, neka vrsta posrednika koji treba da omogući čitaocu nesmetanu komunikaciju sa tekstom.\nDejan u ovoj knjizi primenjuje pažljivo čitanje na način kako se to radi u političkoj teoriji. Ovde je potrebno dodati nekoliko napomena. Prvo, neko će primetiti da Popović i Lompar nisu “klasici“. Oni su naši savremenici, pa nije baš jasno zašto bi njihovi radovi zahtevali close reading, odnosno uputstvo za čitanje koje bi nam pomagalo u otkrivanju njihovih centralnih ideja. No, Dejan s pravom insistira da se ovaj metod može primeniti na bilo koji tekst koji pretenduje na teorijsku preciznost. Ako jedan pisac želi da nam kaže nešto važno o nekom pitanju, te ako taj pisac pitanje analizira primenjujući teorijski okvir za koji tvrdi da odgovara pitanju, tada valja prvo pažljivo proučiti sâm okvir. Tekstovi Popovića i Lompara se kvalifikuju za ovakav pristup.\nDrugo, iako su oba eseja posvećena samo po jednom piscu, Dejan u svakom analizira mnogo više autora. Pomenuću samo neke. Baveći se Popovićevim radovima, on detaljno i sistematski razmatra teorije Ruti Teitel, Jona Elstera i Franza Neumanna. Čitajući Lompara, on se na podjednako sistematski način suočava sa Carlom Schmittom i Karlom Jaspersom. Termin ‘sistematsko razmatranje’ ne koristim ovde kao metaforu za pohvalu savesnom istraživaču – ove analize naprosto jesu sistematske. Dejan ne koristi pojedinačne važne uvide ovih pisaca samo da bi pojačao ili propitao sopstvenu argumentaciju. On prvo objašnjava celinu teorijske pozicije svakog od ovih pisaca. U drugom koraku Dejan nam kaže zašto su ove teorije važne u procesu razumevanja Popovićevih i Lomparovih tekstova, te kako nam one mogu pomoći u razumevanju današnje situacije u Srbiji. Tek će potom on koristiti ove tekstove, učitavajući njihove koncepte u sopstvenu interpretativnu matricu.\nAli, neko bi tada mogao da pomisli da ovakvo bogatstvo korišćene literature dovodi u pitanje prvobitan stav o knjizi kao ogledu iz “pažljivog čitanja“ Popovićevih i Lomparovih radova. Close reading je metod koji najčešće ostaje izrazito fokusiran na osnovnu lektiru, odnosno na delo koje se tumači. Dodatne reference su uglavom u funkciji metodičkih diskusija sa onima koji misle da ideje i teorije treba čitati na drugačiji način.2 Ipak, bilo bi pogrešno zameriti Dejanu eklekticizam ili metodičku nedoslednost. Ovde valja podsetiti na razliku između “tekstualnog“ i “kontekstualnog“ pristupa pažljivom čitanju. Tekstualno čitanje nastoji da nam otkrije “šta je pisac hteo da kaže“ fokusirajući se na unutrašnju logiku teksta. Implicitna pretpostavka ovog pristupa glasi da je tekst vredan pažljivog čitanja samo ako sadrži neke poopštive ideje, koje su važne bez obzira na čitaočevo vreme ili mesto. Ovom pristupu suprotstavljena je kontekstualna analiza, koja tekst smešta u istorijsko i kulturno okruženje u kome je nastao. Ovde je implicirana ideja da se tekst o politici po pravilu bavi nekom temom koja sama nije deo teorije, te da su koordinate te teme određene konkretnom situacijom u kojoj je pisac živeo.3 Kad je Hobbes u Levijatanu pisao o vanteorijskim kategorijama slobode, državne vlasti, zakona i pokoravanja, on nije bio rukovođen samo ambicijom da te kategorije teorijski objasni; on je razmišljao o ceni mira i političke stabilnosti u sedamnaestovekovnoj Engleskoj razdiranoj građanskim ratom. Kritička analiza teksta ovo ne može da zanemari – u protivnom, oni koji čitaju danas i ovde bili bi skloni da tekstu pripišu značenja koja su autoru strana.4\nDejan se ne bavi doktrinarnim sporom između ova dva pristupa. On se opredeljuje za kontekstualan close reading, što je ispravan pristup, s obzirom da Popović i Lompar pišu o vanteorijskoj kategoriji koju možemo identifikovati kao srpsko društvo. Ova dva pisca se slažu da je Srbija opterećena teškom prošlošću. Slažu se i da budućnost nije samo niti prvenstveno stvar naših normativnih preferenci, ili apstraktno najboljeg izbora institucionalnog aranžmana. Konačno, oni se slažu i da se umesto potrage za idealom moramo kritički suočiti sa izazovom što ga ispostavlja naša situacija, te iz takve kritike izvesti skicu kulturne, političke i pravne alternative. Jedno važno pitanje tiče se tada razumevanja konteksta i dometa njegove važnosti. Ovde treba smestiti maločas postavljeno pitanje o opravdanosti korišćenja dodatne literature. Da li su naša teška pitanja ekskluzivna za nas, ili ih možda možemo čitati u komparativnom kontekstu, obraćajući se teorijama koje analiziraju uporedive tipove slučajeva, događaja i situacija? Dejan pokazuje da kontekstualno čitanje tekstova o srpskom slučaju ne može i ne sme biti podržano tezom o neuporedivosti – takva bi teza završila u ideji o izuzetosti iz civilizacije. Svi ti pisci koje on bira kao intelektualne saputnike u analizi Popovićevih i Lomparovih radova istraživali su teške situacije u kojima su se različita društva našla nakon masovnih zločina počinjenih u ime njihove države, nacije, vere, ili kulture.5 Na različite načine, oni nam nude uvide koji prevazilaze okvire konkretnih slučajeva. Ako su ti pisci u pravu, sledi da kontekstualno “pažljivo čitanje“ treba da kombinuje znanje o posebnostima sa znanjem o poopštivim lekcijama.\nKako razumeti patriotizam\nZašto se knjiga zove Dva lica patriotizma? U Srbiji, kao i drugde, patriotizam je pojam čije je osnovno značenje relativno lako razumeti: reč je osećanju posebne afektivne privrženosti domovini. Problem sa patriotizmom je pre normativan nego analitički. Vrednosne koordinate ovog pojma su toliko sumnjive da će mnogi pristojni ljudi radije prihvatiti izlizanu floskulu o “patriotizmu kao poslednjem utočištu hulja“, nego se upustiti u analizu njegovih teorijskih i praktičnih koordinata.6 Ipak, Dejan smatra da je patriotizam važan. Upravo, naša nacionalna pripadnost i državljanstvo trebali bi biti važni svakom od nas. Ta je važnost određena činjenicom zločina. Naši individualni identiteti, grupne lojalnosti i politička pripadnost ne mogu se promišljati niti praktično afirmisati neovisno od činjenice da se u ime tih identiteta juče ubijalo. Nakon genocida, “nacionalno svesni“ Srbi nemaju više pravo da srpski etnički identitet vide kao skup neupitno pozitivnih vrednosti; srpski liberali nemaju više pravo da se naprosto zalažu za univerzalne kantijanske principe autonomije, slobode i jednakosti; socijalisti kojima je stalo do novog razumevanja i prakse socijalne pravde, jednakosti i slobode u Srbiji, nemaju više pravo da se fokusiraju samo na borbu protiv globalnog kapitalizma. Patriotizam postaje kontekstualno-specifičan zahtev koji se ispostavlja svima. S obzirom da je zločin došao iz Srbije, i da je počinjen u ime srpskog naroda, mi treba da imamo poseban odnos prema domovini i nacionalnoj grupi. Dejanov stav bi se mogao sažeti u tezi da mi kao pripadnici srpske nacije i građani države Srbije imamo posebne dužnosti koje proizlaze iz zločinačke prošlosti ovog društva i države. Ako propustimo da se ponašamo u skladu sa tim dužnostima, samo ćemo nastaviti da povređujemo one koji su juče bili žrtve srpskog zločina; konačno, potvrdićemo da nam nije stalo do sopstvenog statusa kao pristojnih osoba. Patriota je onaj koji odgovara ovim dužnostima.\nOvo nam može pomoći da razumemo zašto Dejan Srđu Popovića naziva “beskompromisnim patriotom“. Evo šta piše Popović:\n„Najveći patriotski zadatak u Srbiji je da se spozna ta istina, ne samo onaj deo slavne istorije kojim se Srbi ponose, već puna istina – o porazima, klanjima, užasima koje su Srbi počinili.“7\nPopović je tu veoma blizak Jürgenu Habermasu:\n„Reč je pre svega o procesima učenja. Ovi procesi su pokrenuti našim iskustvima, problemima sa kojima se suočavamo i koji često uzrokuju bolne posledice. Mi kontinuirano na nenametljiv način učimo od velikih tradicija, ali pitanje je da li možemo učiti i od događaja koji reflektuju neuspeh tradicija.”8\nZa Popovića patriotizam znači mnogo više od jednostavnog i neupitnog osećanja bliskosti sa drugim članovima zajednice. On neće negirati da bi patrioti trebalo da dele ideju o zajedničkom dobru i zajedničkim interesima. Ali, on će insistirati da nakon zločina počinjenog baš u ime srpskog ”zajedničkog dobra i zajedničkog interesa”, moramo da zastanemo i zapitamo se o značenju i sadržini ovih kategorija. Odnos prema domovini postaje stvar političke i kulturne refleksije. Patriotizam postaje zadatak. Kao građani države koja je proizvela moralnu katastrofu, mi moramo da ispitamo prošlost na nedvosmisleno ne-funkcionalistički način. Cilj ovakve refleksije bio bi da dovede do “promene mentaliteta… koja bi kao nepotrebne ruine ostavila iza sebe jučerašnja samorazumevanja”.9 Suprotstavljajući se revizionističkom čitanju istorije koje nudi laž, zaborav, falsifikovane tradicije i mitske kontinuitete, Popović insistira na jednostavnom uvidu: mi smo pripadnici društva i države u čije ime je počinjen sistematski masovni zločin. Zato je, piše on u jeku pokolja u Bosni 1993. godine, “patriotski danas želeti vojni poraz u Bosni, jer bi on značio i kraj zločina, i politički poraz Miloševića i nadu za katarzu i preokret.”10 Patriotizam zahteva da se svesno suočimo sa svim onim što je u nedavnoj prošlosti učinjeno u ime grupe i zajednice. On zahteva da identifikujemo, priznamo i osudimo sva zla dela koja su juče počinjena u ime ljubavi prema domovini i narodu. To je suština patriotske odgovornosti.\nKod Lompara je drugačije. Njegov tekst kao da je prvenstveno posvećen ljubavi i brizi za srpski narod, državu i društvo. On misli da mi nismo dovoljno dobri patrioti zato što nam nije stalo do nas samih. Tu nebrigu on će nazvati duhom samoporicanja, i taj će duh identifikovati kao “nastojanje po kojem Srbi ne treba da se vezuju za svoj narod, jer oni ne treba da teže integralnosti srpske kulturne egzistencije”.11 Ovaj pogubni stav posledica je toga što nismo dovoljno homogenizovani oko naših autentičnih vrednosti. Autentične vrednosti su date, kao nasleđe naše dobre prošlosti. Istovremeno, one su i zadate, kao orijentir za našu budućnost. Datost autentičnih vrednosti je naravno stvar tumačenja, i treba je identifikovati proučavanjem i pravilnim razumevanjem našeg kulturnog nasleđa. S druge strane, zadatost traži da na ispravan način odgovorimo izazovima sadašnjosti i budućnosti. Za to nam je neophodna kulturna politika koja će afirmisati “srpsko stanovište“, odnosno koja će ustati u odbranu pozitivnog identitetskog nasleđa prošlosti putem “održavanja, samorazumevanja i samousavršavanja političkih, državnih, simboličkih i kulturnih načina postojanja srpskog naroda”.12\nOvo nije lako razumeti. Dejan pažljivo čita neobičan Lomparov amalgam velikih reči, da bi zaključio kako se njihovo značenje može razabrati samo ako se sistematski pozabavimo pojmovima kulture i kulturne politike u njegovoj knjizi. Iz veoma različitih razloga, kultura je i u fokusu razumevanja dela Srđe Popovića. Dejan pokazuje kako se Popović, u nastojanju da razume naš moralni pad, kreće između političkog, sociološkog, socijalno-psihološkog i istorijskog znanja. Sledi važan izvod: pravnik Srđa Popović bori sa sa svim tim uvidima da bi izbegao da potone u determinističko shvatanje kulture. O čemu je tačno reč?\nKako razumeti kontekst kulture\nPopović i Lompar pišu o kontekstu, i u kontekstu srpske kulture.13 Srpsku kulturu nije lako razumeti. Teškoće se pojavljuju kako na planu rekonstrukcije i razumevanja njene genealogije, tako i na planu identifikacije i vrednosne ocene njenog sadržaja danas. Pri tom se možda možemo složiti da je dinamika ove kulture sastavni deo onog što zovemo političkom i društvenom istorijom Srbije. Verovatno ćemo se složiti i da su današnje kulturne nedoumice značajno određene onim što se u Srbiji i oko Srbije događalo u poslednje dve decenije. To vreme je bilo mučno, obeleženo ubijanjem nevinih ljudi, nanošenjem bola i uzrokovanjem patnje, materijalnom destrukcijom i odbacivanjem elementarnih civilizacijskih normi od strane onih koji su nastupali u ime srpske države, društva i nacije. Mi danas živimo sa moralnim i političkim nasleđem ovog moralnog pada. Nije neobično da u ovakvom kontekstu ima mnogo nesuglasica o tumačenju kulture. Reč je o sporu o tome kako treba razumeti srpski kulturni i politički identitet danas, nakon događaja koje konvencionalno nazivamo ratovima na području bivše Jugoslavije. Analitička pitanja prepliću se sa normativnim, pa je ova dva nivoa gotovo nemoguće razdvojiti.\nU analitičkoj perspektivi, možda možemo da pitamo “Šta nam se dogodilo, i kakve to veze ima sa kulturom?“ Ali, neko bi mogao da primeti kako je problem pogrešno formulisan, i da bi pravo pitanje trebalo da glasi “Šta smo uradili, i kakve to veze ima sa kulturom?“ Prvo pitanje je Lomparovo, drugo je Popovićevo. Razlika nije trivijalna. Lompar Srbiju i srpski narod vidi kao predmete delovanja, upravo kao žrtve mračnih sila rešenih da nam ospore pravo na dostojanstvenu egzistenciju. Za njega je srpska kultura odraz srpske istorije patnje i poniženja koji su nam oduvek bili nametani spolja, od neprijatelja. Izlazi da mi nismo akteri nego objekti sopstvene istorije, i da je to srž naše nacionalne tragedije, odnosno izvor dominantnog kulturnog “duha poricanja“.14 Kod Popovića je drugačije. On vidi dominantnu srpsku kulturu kao jedan od bitnih elemenata utemeljenja i opravdanja zločinačke prakse. Dejan precizno uočava i analizira te elemente:\n„Istorijski kontekst sastoji se u raspadu jednopartijske države. Individualni akteri su političke vođe i intelektualci; kolektivni akter je uplašeni “narod“… Kolektivni identitet formiran u skladu sa socijalističkim oblikom života postao je neodrživ. U kulturnom polju, spreman da ga zameni bio je jedino nacionalistički identitetski obrazac. Ideološku potku tog identiteta Popović označava kao “gomilu laži” i “istorijskih neistina”.“15\nPrateći Dejanove analize, možemo reći i ovako: za Lompara je srpska kultura neupitna vrednost, koja zahteva da kontekstualiziramo zločin; za Popovića je zločin središnje pitanje, koje zahteva kritičku analizu srpske kulture. Lompar insistira na kontinuitetu srpske kulture; Popović insistira na potrebi da učinimo rez i odbacimo kompromitovano kulturno nasleđe. Pišući o kulturnom kontinutetu, Lompar traži da se udružimo na poslu emancipacije navodno nasilnički potisnutih realnih vrednosti, kako bismo konačno dosegli “srpsko stanovište“. Sve što je vredno već je tu, pred nama i u nama, valja ga samo osloboditi nametnutih okova. S druge strane, Popović insistira na novom početku. Njegovo intelektualno preduzeće je konstruktivističko. Za njega je teza o kulturnom kontinuitetu tek ideološka tlapnja, koja kao autentičnu prošlost nudi mitsku skasku o nečemu čega nikad nije bilo. Ako je tome tako, ako stojimo na ruševinama režima i društva koji su počivali na institucionalizovanoj laži, Popović se suočava sa značajnim problemom utemeljenja alternative. Ovom pitanju vratiću se u četvrtom odeljku. Pre toga, još par reči o tome kako Dejan čita dva suprotstavljena gledišta o kulturi.\nO Lomparovom razumevanju kulture\nOnaj ko prihvati tezu o lažnom kontinuitetu, ne bi trebalo da odmah zatvori Lomparovu knjigu i zaboravi što tamo piše. To bi bilo pogrešno, naprosto zato što je reč o ambicioznom pokušaju da se intelektualno promovira jedan drugi, realni, kontinuitet. Reč je o amalgamu autoritarne političke moći i kulture ekstremnog nacionalizma, odnosno o njegovoj kontiniuranoj dominaciji u Srbiji od Miloševićevog dolaska na vlast do danas. Evo kako Lompar vidi politiku koja bi trebalo da konačno oslobodi srpsko stanovište: “[srpska kulturna politika] treba da sledi načelo integralnosti koje podrazumeva zajedničke kulturne konstante u bilo kom teritorijalnom ili državnom području. To znači da je pojam srpski osnovni pojam naše kulturne politike i da se on ne može zameniti ni sa jednim regionalnim ili teritorijalnim pojmom.”16 Ovo kao da je prepisano iz Memoranduma SANU i nadahnuto žalom za onim vremenima kada je Milošević aktivno provodio “načelo integralnosti“, nesputan “regionalnim ili teritorijalnim pojmom”.17 Naravno, Lompar ne žali za boljom prošlošću. Za tako nešto nema razloga. Ideologija i kultura koji su opravdavali zločine dominiraju sve do danas, skladno uklopljeni u današnji pravni i politički režim. Tek su teme i pravno-politički instrumenti možda malo drugačiji. Danas rehabilitujemo Dražu Mihailovića kao patriotu i “prvog gerilca“, veličamo Milana Nedića kao “branioca srpske biološke supstance“, otkopavamo grobove, menjamo imena ulica i trgova, a deci serviramo laži u udžbenicima istorije.\nMožemo se slagati ili ne slagati sa Lomparovim etičkim i kulturnim uverenjima. Ali podjednako je interesantno pogledati kako on teorijski utemeljuje svoje stavove. Dejan se fokusira na tezu da “srpsko stanovište – kružnom strukturom svog zasnivanja – odgovara Tojnbijevoj predstavi o malom točku”.18 Ne štedeći truda, i sa zavidnim strpljenjem, on ide korak po korak kroz Lomparovu argumentaciju. Analiza pokazuje kako se Lomparova ideja o dinamici srpske kulture ne bazira na uzročnom determinizmu gde bi karakter mitskog početka predodredio ko smo to “mi”, šta i zašto možemo činiti, ili čemu možemo težiti. Ideja je kompleksnija: početak se afirmiše kao vredan, veli Lompar, u meri u kojoj je on (početak) istovremeno i kraj. Napred možemo ići samo ako se stalno vraćamo unazad.19\nNeko bi na ovom mestu mogao odustati od pokušaja razumevanja. Neko drugi bi mogao pomisliti kako se ponuđena slika “rakovog hoda“ naprosto svodi na predmodernu viziju čoveka i društva, u kojoj se srpska istorija afirmiše kao svojevrsno večno vraćanje istog (“istovetno, ali neuporedivo bogatije smislom”, veli Lompar). Međutim, Dejan nam kaže da bi ovo bilo uprošćeno tumačenje. Na delu nije tek predmoderna metafizika “uklapanja u kosmos” kojoj bi bila strana svaka ideja kretanja napred. Kraj nas ovde obavezuje kao normativni kriterijum početka. Onome ko to ne razume, valja reći da smo već stigli s onu stranu razumevanja: kod Lompara je to kao neka metafizička pranorma, o kojoj se ne može racionalno razgovarati. Dejan insistira da ideološki izvod ovog razmišljanja nije naivan:\n„Pošto se zauzme stanovište koje je praktično neproverljivo jer regulativno utemeljuje ono što se posmatra, razumljivo je što se sa tog stanovišta vidi isključivo samo to stanovište, dakle samo ono što se želi videti. Sa takvog stanovišta može se onda reći i uraditi šta god se hoće, jer je ono samo sebi jedino merilo i jedina potvrda.“20\nNa ovom mestu Dejan uvodi Carla Schmitta.21 Pažljivo čitanje ovog pisca ukazuje nam na dva bitna momenta u Lomparovoj ideji “srpskog stanovišta“. Prvo, u pozitivnom pogledu, stanovište nam veli ko smo ti mi Srbi, gde idemo, te šta (treba da i smemo da) želimo. Međutim, “mi Srbi“ smo ovde definisani na način koji nije lako razumeti. Čini se zato da nam je gotovo neophodan neki ovlašćeni tumač da nam obelodani koordinate i sadržaj našeg kolektivnog identiteta. To je Schmitt davno shvatio. Narod koji je politički svestan sebe zove se Nacija.22 Političku svest Nacije, koja se kod Lompara zove “stanovištem”, Schmitt naziva znanjem o “egzistencijalnom karakteru situacije”. To je nešto što ljudi od krvi i mesa ne mogu spoznati, pa nam je zato neophodan vodič. Vodič se ne bavi trivijalnim svakodnevnim upravljanjem. On, Schmittov suveren, “ukazuje” se samo kad je situacija kritična. To Schmitt naziva vanrednim stanjem. Lomparov opis ukazanja suverena i vanrednog stanja malo je slikovitiji:\n„Kralj je, kao i uvek, van neposredne igre i – poput spoljnopolitičkog arbitra – uključuje se samo u završnici: kao deus ex machina koji dolazi sa neba i razrešava istorijski zaplet.“23\nDrugi deo schmittijanskog argumenta je negativan: srpski identitet može postojati samo ako postoje oni koji nisu Srbi. Dejan ovde raščlanjuje Lomparovo kulturno određenje “granice” kao okvira nacionalne homogenosti, iz koga sledi političko određenje “drugog” kao neprijatelja. Ovo egzistencijalno određenje “nas” spram “drugih” definiše smisao našeg postojanja, postavljajući istovremeno i jasna ograničenja pravu na razlikovanje unutar srpske nacije:\nVolja za postojanjem i jasno identifikovan neprijatelj politički utemeljuju Lomparovu srpsku kulturnu politiku. Za Lompara, ta politika nadilazi državne i pravne okvire baš kao što Schmittova autentična politika nije sputana državom i zakonima koji joj služe.24\nO Popovićevom razumevanju kulture\nPonoviću da je i kod Popovića kultura u središtu pažnje, ali da je pristup bitno drugačiji. Čitajući i analizirajući Popovićeve radove, Dejan nam nudi jednu od verovatno najsveobuhvatnijih teorijskih analiza srpskog “pada u varvarstvo“ osamdesetih i devedesetih godina prošlog veka, kao i srpskog ostajanja u varvarstvu nakon 2000:\n„Popović pod padom u varvarstvo podrazumeva nestajanje organizovanih oblika zajedničkog života, umesto kojih se pojavljuju “razbojnički oblici”, što se u političkim odnosima manifestuju kao pravo jačeg.“25\nPrateći i razvijajući Popovićevu analizu, Dejan razume varvarstvo kao pad ispod jednog civilizacijskog minimuma, odnosno kao vreme u kome se ljudi vladaju u skladu sa koordinatama politike i kulture zla. Dejan masovni zločin vidi kao odricanje od normalnosti, gde je normalnost određena u minimalnom smislu, kao priznanje i praktično prihvatanje temeljne etičke razlike između dobra i zla. Sledeći Popovićevu periodizaciju dinamike srpskog “pada u varvarstvo“, on nam pokazuje kako su u vreme pre zločina u društvu postojali i bili prihvaćeni neki minimalni standardi razlikovanja dobra i zla. Niko normalan ne bi rekao da je mrzeti pripadnike druge nacije dobro, da je dobro ubijati, zlostavljati, proterivati ljude, uništavati ili pljačkati tuđu imovinu. A onda je došlo neko drugo vreme, i svi su ovi varvarski akti postali ne samo dozvoljeni, ne samo normalni, ne samo uobičajeni – oni su postali “dobri i ispravni“, kao akti kojima je režim iskazivao svoj patriotizam. Konačno, veliki broj “običnih ljudi“ u Srbiji pokazali su se spremnim da iskažu sopstveni patriotizam podržavajući ovakav režim i njegove zločinačke akcije.\nPopović kaže kako je projekat nacionalne homogenizacije završio u potpunoj atomizaciji. Samo prividno paradoksalno, velika identitetska priča rezultirala je razdrobljavanjem društva u masu jedinki koje više ne dele nikakve zajedničke vrednosti.26 Nas ne drži zajedno svest o pripadnosti istoj naciji, ili kulturi. Na okupu nas drži gotovo ogoljena sila, koja nam na uvek nove načine stavlja do znanja da nemamo pravo na autonomiju i ljudsko dostojanstvo. Mi smo zarobljenici ideološkog diskursa koji insistira na opravdanju zločina, kreirajući prošlost koje nikad nije bilo, i namećući tu laž kao osnovu identiteta nacije, društva i zajednice. Šta je dominantna reakcija podanika? Ono što ovaj “narod“ čini prividno homogenim, piše Popović, tek su difuzno stanje straha i spremnost da prihvatimo laž koju nam moćnici serviraju kao istinu. To se, kad je o nedavnoj prošlosti reč, ispoljava kao pluralizam oblika poricanja zločina. Popović ukazuje na stanje moralne konfuzije koje takvo poricanje proizvodi: “Nema nade ukoliko nemate jasnu svest o sebi, pa i o onom najgorem u sebi. Identitet smo zasnivali na gomilama laži, istorijskih neistina i to nas je dovde i dovelo“.27 To je naš kulturni model koji, pokazuje Popović, prolazi kroz različite faze, ali koji nikako ne uspevamo da odbacimo.28\nNa ovom mestu Dejan će napraviti interesantnu eksurziju, uvodeći u analizu nemačkog pisca Franza Neumanna.29 Kao i Popović, Neumann je bio pravnik; obojica su bili savremenici zločina koje su režimi njihovih država počinili uz značajnu podršku njihovih sugrađana; obojica su bili izopštenici iz zajednice; konačno, razmišljajući o suočavanju sa zločinom u Nemačkoj i Srbiji, obojica su ukazali na napetost u odnosu između prava kao instrumenta alternative i kulturnog nasleđa zločina. Ta napetost je u centru Dejanovog interesa. Kako napetost izgleda i zašto je važna?\nKako misliti alternativu: o pravu, kulturi i tranzicionoj pravdi\nPravnici Neumann i Popović pitaju, između ostalog, zašto je pravo bilo nemoćno da spreči pad u varvarstvo. Oni prvo analiziraju karakter prava u režimima koji su prethodili katastrofi. Neumann nas podseća da Vajmarska demokratija nije uspela da izađe iz senke apsolutističkog nemačkog koncepta pravne države (Rechtsstaat), koji veli da je pravo sve ono što suveren uobliči u formalnu pravnu normu. Baveći se karakterom i ulogom prava u socijalizmu, Popović pokazuje da je u ovom režimu pravo bilo tek instrument koji je komunistička partija (zlo)upotrebljavala u skladu sa svojim neupitnim vladavinskim preferencama.\nOba pisca insistiraju na tome da ideja i praksa instrumentalne upotrebe prava civilizacijski zaostaju za vrednosno utemeljenim anglosaksonskim konceptom vladavine prava (rule of law), koji pravnu normu vidi kao izvod i formalizaciju temeljne moralne razlike između ispravnog i pogrešnog. Ovo razlikovanje obavezuje sve, i vladaoce i podvlašćene: svako je uvek pod pravom, što u krajnjem izvodu znači da niko ne sme da koristi svoju socijalnu ili političku moć da negira moralnu autonomiju drugog. Vajmarska i socijalistička “pravna država“ funkcionišu kao poluge političke moći. Vladavina prava funkcioniše kao okvir ograničenja političke moći, a u ime slobode i jednakosti. Popović precizno sažima tu razliku:\n„Uspostavljanje pravne države i vladavine prava je apsolutno najvažnije pitanje. Pri čemu su to dve stvari. Pravna država bi bila država koja primenjuje svoje zakone, a vladavina prava bi zahtevala da ti zakoni nešto valjaju.“30\nDa li je i kako ova razlika između dva shvatanja prava važna? Analizirajući Vajmarsko doba i nemački nacizam, Neumann nam kaže da je iz pozitivističke pravne države bilo relativno lako preći u režim u kome se ubijaju ljudi koji su na arbitreran način proglašeni neprijateljima. Analizirajući odnos jugoslovenskog socijalizma i postjugoslovenskog pada u destruktivni nacionalizam, Popović dolazi do istovetnog zaključka: socijalistička pravna arbitrernost i ideološki dualizam prijatelj-neprijatelj sačuvani su u Miloševićevom nacionalističkom režimu. Samo je ideološki predznak promenjen. Neumann i Popović će dakle tvrditi da je karakter prava pod starim režimima doprineo nemačkom, odnosno srpskom padu u varvarstvo. Kad je pravo tek instrument vladajućih, moguće ga je zloupotrebiti za obračun sa “neprijateljima“;31 moguće je napraviti i pravni sistem koji će legalizovati masovno obespravljivanje i ubijanje “neprijatelja“.32\nAli, oba pisca shvataju i da je “pravničko objašnjenje“ ovakvog prava nedovoljno. Situacija ih upućuje na važnost kulture. Kad pogledamo u nemačku ili srpsku prošlost, možda možemo da se složimo da je put od života do smrti stotina hiljada nevinih vodio preko moralne indiferentnosti velikog broja “običnih ljudi“ u čije ime se ubijalo. To su oni “kulturni modeli“ o kojima govore Neumann i Popović – dominantne norme, obrasci ponašanja i verovanja, koji se u varvarskim vremenima zgušnjavaju u odnos ravnodušnosti prema patnji nevinih ljudi.\nOvakva kultura ne nestaje sa činom promene režima. Pišući o Srbiji posle promene režima 2000. godine, Popović razotkriva kulturnu dinamiku koja je odlučno obeležena različitim oblicima poricanja zločina. Kad kaže da “sve naše teškoće imaju koren u postojećem kulturnom modelu”,33 on ukazuje na današnju dominaciju onog istog vrednosnog sklopa koji je juče odobravao zločin. Takav kulturni kontekst značajno ograničava efikasnost tranzicione pravde. Srpsko iskustvo govori o potpunom ili delimičnom neuspehu u primeni mehanizama suočavanja sa prošlošću, bilo da je reč o krivičnim suđenjima, lustraciji, komisiji za istinu, naknadi štete, zvaničnom izvinjenju ili procesima pomirenja.\nPravo kao da je nemoćno. Čini se da nasleđena kultura efektivno obesmišljava pravne mehanizme oficijelnog javnog odgovora na zločin. Evo Dejanove dijagnoze:\n„Reč je o komplikovanim kulturnim mehanizmima čije poluge drže akteri koji imaju racionalne interese da zataškaju ili poreknu istinu. Drugim rečima, za transformaciju srpskog društva potrebni su politički, ideološki i kulturni resursi i aparat države, a na čelu tog aparata nalazi se i dalje elita koja je Srbiju prvo uvukla u zločine, pa se onda okoristila od tih zločina, te joj sad nikako ne ide u prilog da moć koju je stekla raspirivanjem straha i mržnje upotrebi za vlastito uklanjanje sa političke scene, kako bi se napravio prostor za podizanje vladavine prava u pravnoj državi.“34\nOvakva konstelacija kao da Srbiju opasno približava začaranom krugu. Pravno-političke strategije tranzicione pravde ne mogu biti uspešne ako se efektivno ne suprotstave kulturi zla i poricanja; s druge strane, pravo koje nema uporište o kulturi lako će se pretvoriti u golu represiji. Dejan ne beži od teškog pitanja: naravno da je zločin bio zlo delo, naravno da se on ne može opravdati, ali šta da radimo kad političke elite uporno reprodukuju obrasce njegovog bagateliziranja, kad je dominantna kultura – kultura poricanja, kad su zabrinjavajuće brojni “obični ljudi“ skloni da zatvaraju oči? Naučnici i policy eksperti u polju tranzicione pravde svesni su ozbiljnosti ovog izazova. Pluralizmu pristupa i ambicija unatoč, velika većina njih će nam savetovati da izbor ciljeva, mehanizama i dinamike sučavanja sa prošlošću prilogodimo kontekstu konkretne zemlje. Ali šta to u stvari znači u zemlji u kojoj na političkoj sceni dominira instrumentalno-racionalan interes da se održi dominacija kulture laži i poricanja? Mi nemamo neophodan normativni okvir za promenu zato što politički akteri cinično zloupotrebljavaju moć, držeći podanike u stanju nezrelosti. Kant je učio da je ova nezrelost “samoskrivljena“.35 Poruka glasi da smo – svako od nas ponaosob i svi mi zajedno, kao kolektivitet – odgovorni za sve ono što činimo i što se čini u naše ime. To je drugo ime za našu personalnu i političku autonomiju. O toj autonomiji govori Popović kad insisitira na onome što Dejan prepoznaje kao “otvaranje javnog prostora i uspostavljanje normativnog okvira za odgovorno ponašanje u njemu“.36 Popović traži da prvo kreiramo prostor političke autonomije, jer ćemo samo u takvom prostoru mi kao pojedinci-državljani biti u stanju da realizujemo svoju individualnu autonomiju. Prvi korak, ili prvi zahtev, ostaje nedvosmislen: Srbija “mora priznati istinu o zločinima iz devedesetih i prihvatiti odgovornost za njih“.37 Naravno može biti da mi nikad nećemo načiniti taj korak. Tada bismo jednostavno ostali tu gde smo danas, u stanju “samoskrivljene nezrelosti“. To je stanje neslobode i životarenja na ivici.\nPogovor za knjigu Dejana Ilića Dva lica patriotizma, koja uskoro izlazi u izdanju Fabrike knjiga i Peščanika.\nViktor Ivančić – Meso i kultura\nDejan Ilić – Dva lica patriotizma\nDejan Ilić – Beskompromisni patriotizam Srđe Popovića\nVladimir Gligorov – Reči\nDejan Ilić – Okretaj točka\nSaša Ilić – Forward starih ideja\nZa kritički pregled genealogije i savremenih teorija “pažljivog čitanja” u teoriji književnosti, v. na primer Barbara Herrnstein Smith, “What Was ‘Close Reading’? A Century of Method in Literary Studies”, Revised text of a talk delivered at the Heyman Center, Columbia University, New York, May 6, 2015, dostupno na https://www.academia.edu/29218401/What_Was_Close_Reading_A_Century_of_Method_in_Literary_Studies\nV. na primer Quentin Skinner, Visions of Politics. Volume I: Regarding Method (Cambridge: Cambridge University Press, 2002), str. 57-90.\nV. na primer Christian List and Laura Valentini, “The Methodology of Political Theory”, in Herman Cappelan et al (eds.), The Oxford Handbook of Philosophical Methodology (Oxford: Oxford University Press, 2016), str. 541.\nSkinner, op.cit., str. 59.\nIzuzetak predstavlja – i to samo donekle – Carl Schmitt. “Teška situacija” kojom se on teorijski bavio je vanredno stanje, shvaćeno kao stanje egzistencijalne pretnje naciji od strane “neprijatelja”. Za podrobnu analizu, v. str. 97 u ovoj knjizi. Schmitt je ipak završio kao teoretičar odbrane legitimiteta zločina. V. Carl Schmitt, “Der Führer schützt das Recht“, Deutsche Juristen-Zeiting, Vol. 15, No. 39, 1934, str. 947.\nTo naravno ne znači da ne postoje mnogobrojne važne studije o patriotizmu. V. na primer Marta Nusbaum i Džošua Koen (ur.), Za ljubav domovine. Rasprava o granicama patriotizma (Beograd: Biblioteka XX vek, 1999); Maurizio Viroli, For Love of Country: An Essay on Patriotism and Nationalism (Oxford: Oxford University Press, 1995); Igor Primoratz (ed.), Patriotism (Amherst: Humanity Books, 2002).\nStr. 30 u ovoj knjizi.\nJürgen Habermas, “Can We Learn from History?”, u: A Berlin Republic. Writings on Germany (Cambridge: Polity Press, 1998), str. 11.\nJürgen Habermas, “Die neue Intimität zwischen Kultur und Politik”, u: Die nachholende Revolution (Frankfurt am Main: Suhrkamp, 1990), str. 17.\nStr. 33 u ovoj knjizi.\nStr. 66 u ovoj knjizi.\nZa određenje kulture u ovoj knjizi, v. str. 15, fn. 11.\nOvo su samo sumarni izvodi Dejanove detaljne analize. V. str. 66-70 u ovoj knjizi.\nStr. 20, 21 u ovoj knjizi.\nStr. 67 u ovoj knjizi.\nU meri u kojoj ovaj citat verno izražava Lomparovu osnovnu ideju, njegova kritika Miloševića pokazuje se sasvim neumesnom. V. str. 75 u ovoj knjizi.\nStr. 63 u ovoj knjizi.\nZa detaljnu analizu ovog argumenta, v. str. 62-64 u ovoj knjizi.\nStr. 64 u ovoj knjizi.\nZa detaljnu analizu v. str. 97-105 u ovoj knjizi.\nUp. Carl Schmitt, Verfassungslehre (München: Duncker & Humbolt, 1928), str. 61.\nStr. 65, fn. 12 u ovoj knjizi.\nStr. 103 u ovoj knjizi.\nStr. 18 u ovoj knjizi.\nStr. 19 u ovoj knjizi.\nZa detaljnu analizu Popovićevog razumevanja dinamike “kulturnih modela“, v. str. 36-44 u ovoj knjizi.\nStr. 23-27 u ovoj knjizi.\nStr. 36 u ovoj knjizi.\nTo se nigde ne vidi bolje nego u trotomnoj knjizi Poslednja instanca, gde su sakupljeni sudski materijali sa procesa u kojima je Srđa Popović branio političke okrivljenike (Beograd: Helsinški odbor za ljudska prava u Srbiji, 2003).\nV. na primer analizu definicije “jevrejstva” u nacističkom Zakonu o državljanstvu Rajha (1935), u Raul Hilberg, The Destruction of the European Jews, Vol. 1, posebno Ch. 4: “Definition by Decree” (New York: Holmes & Meier, 1985), str. 69.\nStr. 37 u ovoj knjizi.\nStr. 40 u ovoj knjizi.\nImanuel Kant, “Odgovor na pitanje: Šta je prosvećenost?“, u Um i sloboda. Spisi iz filozofije istorije, prava i države (Beograd: Ideje, 1974), str. 43.\nStr. 57 u ovoj knjizi.\nURL to article: https://pescanik.net/izmedju-proslosti-buducnosti/


Gay-Serbia.com | Gradonačelniče, zagrizite\nborba.rs · Beograd · Dodato: 07. AUG 2009\nPovodom stava gradonačelnika Beograda Dragana Đilasa o održavanju Gej parade, iznetog u intervjuu Večernjim novostima od 2. avgusta ove godine, queer aktivista Boban Stojanović je uputio otvoreno pismo gradonačelniku.\nĐilas je izjavio da je svačije seksualno opredeljenje privatna stvar i da, po njegovom mišljenju, treba da ostane u okviru četiri zida.\n"Ne vidim razlog zašto bi neko na taj način pokazivao seksualne sklonosti. Takođe, osuđujem što pripadnici ekstremnih organizacija, zarad 'čistote srpstva', kamenuju i napadaju te ljude. To uvek pošalje pogrešnu sliku o gradu, kako smo netolerantni i necivilizovani. Bojim se da će uz svu aktivnost policije biti teško zaštititi učesnike parade. Smatram da takve manifestacije treba izbegavati", poručio je gradonačelnik.\nBoban Stojanović, putem medija, odgovara Đilasu:\nNakon putovanja tokom koga sam imao zadovoljstvo da prisustvujem Gej paradi u Kopenhagenu, po povratku u Beograd, neprijatno me iznenadila Vaša izjava i stav prema beogradskoj Povorci ponosa i prema Vašim LBGT sugrađanima i sugrađankama.\nNajpre, ja sam glasao za Vas! Kao glasač demokratske orijentacije, našao sam minimum vrednosti za koje verujem da ih Vi i ja delimo. One se ogledaju u podržavanju i praktikovanju demokratskih vrednosti i principa, pre svega u poštovanju prava na život, slobodu izražavanja, slobode kretanja i mnogih drugih ljudskih prava i sloboda koje su pomalo zatvorene Vašom izjavom o držanju seksualnosti u četiri zida.\nVidite ovako, gospodine Đilas: Povorka ponosa, Gej parada, Marš tolerancije ili jednostavno Prajd (nazovimo to kako god, suština je ista), je nekoliko sati godišnje tokom kojih neki Vaši sugrađani i sugrađanke iskazuju da postoje, da u ovom gradu postoji njihova istorija i kultura.\nGej parada se ne razlikuje mnogo od kolektivnog venčanja ispred Skupštine grada ili obeležavanje Dana porodice - sve su to manifestacije koje u svojoj srži pozivaju na slavljenje života i ljubavi. Ta famozna parada predstavlja nekoliko sati godišnje tokom kojih postojimo kao gej muškarci, lezbejke, biseksaulci i biseksualke, transrodne, transseseksualne i interseksualne osobe. To je nekoliko sati slobode koju želimo da živimo svakog dana, celim svojim bićem, to je naša slava, praznik i smisao života. Da li, kao čovek, možete da zamislite koliko tih nekoliko sati nekome može da znači? Još je važnije da je to nekoliko sati tokom kojih pokazujemo da imamo poverenja u ovaj grad, da ga volimo, da želimo da bude lep, moderan i otvoren za sve koji u njemu žive ili dolaze da ga posete.\nI sami ste izjavili da nasilje na ulicama šalje ružnu sliku o gradu. To je sasvim tačno. Zato Vas, kao građanin građanina, svojski podržavam da zajedno pošaljemo lepšu sliku o ovom gradu. Ja ću to uraditi aktivistički i utopijski, a vi politički - biće to sjajna prilika da na delu pokažete vrednosti za koje se deklarativno zalažete.\nKao gradonačelnik, Vi ne morate da budete gej aktivista, ali Vi, gospodine Đilas, jedostavno MORATE da podržite Povorku ponosa, to je Vaša obaveza, razlog zbog koga smo Vas izabrali, to je Vaša odgovornost. Ja ovo pismo pišem u svoje ime, ne u ime svih LGBT osoba, ne u ime moje organizacije niti ispred organizatora Povorke ponosa. Jednostavno, osećam se povređenim kao glasač, kao građanin, kao ljudsko biće, kao aktivista za ljudska prava. Upravo zato što sam uspeo da svoj lični stav pretvorim u politički. Upravo zato se stidim svake laži koju sam o Beogradu preneo mojim gej prijateljima i prijateljicama iz celog sveta - laž da je Beograd grad otvoren za sve njih! Iskreno, više volim da prošetam gradom sa svima njima, nego da sedim u četiri zida. Eto, gospodine Đilas, postoje grupe sa kojih se stereotipi teško skidaju: ne možemo da se družimo javno, na ulici, ne možemo privatno - odmah nam zalepe etiketu orgijanja.\nVelikim delom sam razočaran Vašom izjavom jer kao političko biće uočavam da imamo zajedničke „neprijatelje" - sve one retrogradne snage koje su stvorile ružnu sliku o Beogradu, gradu u kome ste Vi gradonačelnik. Na sreću, takva slika može da se promeni Vašom podrškom LGBT događajima. LGBT populacija čini 10 odsto građana Beograda, a to na izborima nije mali procenat, zar ne? Zagrizite, ono što je mali korak za Vas jeste veliki korak za ovaj grad! Lepo je biti voljeni gradonačelnik, a to se stiče otvorenim srcem i jakom voljom. Verujem da će za većinu Vaših kolega, gradonačelnika i gradonačelnica Evropskih metropola, Povorka ponosa u Beogradu značiti promenu slike o Srbiji i njenom glavnom gradu.\nI još nešto, Beograd je prepun LGBT osoba. U njemu oni zasnivaju svoje veze, porodice, vode ljubav, rađaju decu. Verujte mi na reč, sve to ovde postoji, samo je potrebno da se ta ljubav legalizuje: pravno i simbolički. Poricati nečiju ljubav i zatvarati je u četiri zida je zločin nad životom, zločin nad prirodom, nad ljubavlju.\nZato bih voleo da se vidimo u beogradskoj Povorci ponosa, da se vidimo na svim drugim događajima koje kao aktivisti i aktivistinje za ljudska prava organizujemo kako bismo pokazali koliko je ovaj grad (zapravo) OK. Baš kao što je i gej OK!\ngrađanin, mirovni, gej, queer aktivista i aktivista za ljudska prava\nsvajcarska ch · 16.08.2009, 9:04\nJa necu biti tu da izadjem da podrzim manifestaciju ali cu biti i jesam sa vama i podrzavam ideju da treba pokazati i dokazati postojanje gej zajednice u Srbiji. Ona nazalost mora jos uvek da se bori za svoje mesto i svoje priznanje. Dok god se to ne desi, mora se izlaziti i dizati glas. Gejprajd je ujedno i proslava ljubavi i zivota i dizanje glasa za u odbranu ljudskih prava. Boreci se za svoja prava, pripadnici gej populacije se bore i za prava svih gradjana Srbije, i to svi treba da imaju na umu i da u ime toga podrze pokret. A Djilas se obrukao jos jednom i pokazao svoje pravo lice. Njegova izjava je opasna, jer daje manevarski prostor onima koji pokret zele da zaustave. Kad nema hrabrosti da stane iza svojih sugradjana, bilo da se radi o Romima ili homoseksualcima, sta ocekivati dalje od jednog takvog politicara ? Gadonacelnik Pariza je homoseksualac, Bertran Delanoe. Nikome od njagovih politickih protivnika ne pada na pamet da pominju i kritikuju njegovu orijentaciju, i ako ga napadaju, napadaju ga za ono sto je ili nije uradio kao gradonacelnik. A da ne picam kakvo je slavlje gej prajd u Parizu. Mi smo nekoliko svetlosnih godina iza toga...\nStanko Josimov, Pariz · 13.08.2009, 5:17\nGospodine Stojanovicu, ja mislim da i Ti moras da zagrizes malo vise u svijim aktivnostima na dobrobit svih, a ne onih koji navalentnim organizovanjem Parade samo urusavaju i ono malo mira izmedju gay osoba i njihovih protivnika. I Ti i Tvoji istomisljenici, koji se zarad organizovanja parade lepo oparisae i provedose u Kopenhagenu, morate shvatiti da vase misljenje ne mora biti prihvatljivo, srecom i nije, ni za sve GLBT osobe, jos manje za sve gradjane Beograda i Srbije. Kada uvidite tu "malenkost" lakse cete moci da pronadjete pravi put gay aktivizma, istina bez prevelikih donacija iz vana, ali vam valjda te pare nisu toliko prirasle za srce i dzep da ne znate sta treba da radite da bi bilo svima, a ne samo vama nekolicini bolje.\n381,Beograd · 09.08.2009, 5:42\nBobane, svaka Vam cast. Ja sam se iz te homofobne i uzasne Srbije odselio pre 25 godina. Pratim sta se dogadja preko elektronske stampe i ova izjava me je strasno pogodila i jednostavno vratila osecaj mrznje koji sam iskusio u Srbiji dok sam tamo ziveo. Podrzavam gay pride, zeleo bih da barem Vasa generacija lepse i dostojanstvenije zivi nego mi. Pozdrav i puno uspeha.\nNica, Francuska · 09.08.2009, 5:39\na sta ste vi ocekivali,sve je to politika da pridobiju nase glasove,a nece ni prstom mrdnuti.\nnull · · 08.08.2009, 16:15\nOvo pismo je pogodilo jednog politicara acno u zivac! Mada licno mislim da je gospodin Djilas, kao i Palma, ubedjen da u Beogradu nema homoseksualaca i da mu nista ne znaci ako i pasivno-agresivno javno osudi ovakvu paradu.\nDokle ce nam porucivati da se zatvaramo u sobe i svoju seksualnost drzimo u "ormanu" i dokle ce netoleranciju i mrznju da nam pravdaju sa "vaznijim pitanjima koje ova drzava mora da resava"?\nSrbija se mora menjati u pravcu tolerancije svake vrste razlicitosti, jer je nasa drzava ,po mom misljenju jedna od naj konzervativnijih u Evropi, a svi smo svedoci da konzervativizam povlaci za sobom razne oblike fobija od razlicitosti i razlicitih, a te iste fobije radjaju mrznju i nasilje kao krajnji produkt. Niko nema pravo da se pomiri sa ovom cinjenicom i niko nema pravo da nam kaze kako je to OK. Podseticu vas samo da je necinjenje jedan od oblika ucestvovanja u zlocinu, a gospodin Djilas upravo ne cini nista!\nNovi Sad · 08.08.2009, 4:24\nPancevo · 07.08.2009, 14:14\nDa,tako je gospodine Stojanovicu. Nista ne treba ni dodati niti komentarisati , sve si Ti rekao.Kad ovako misli i komentarise gradonacelnik-demokrata ,sta ostaje drugima ? Nista,verujem !\nPrijepolje,07.08.09. · 07.08.2009, 12:42


Imao sam više sreće, nego pameti! | Mondo Portal\nOgnjen Amidzic i Danijela Dimitrovska brak intervju\n2. april, 18:15\nImao sam više sreće, nego pameti! 17 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n24.03.2018. / 08:23\nImao sam više sreće, nego pameti!\nAutor mondo.rs 24.03.2018. / 08:23\nOgnjen Amidžić ovako opisuje činjenicu da se oženio manekenkom!\nOgnjen Amidžić o psovkama Vlade Georgieva\nAmidžić "isprozivao" narodnjake!\nPonovo u stranoj štampi!\nŽenu znate, a svastiku?(FOTO)\n"Sigurno je da sam imao više sreće, nego pameti. Ona je neko ko stoji obema nogama čvrsto na zemlji, jaka je i sve što nose posao i život odlično razume. Teško je biti muž bilo koje lepe žene, ali ja sam veliki srećnik, jer Danijela nije osoba koja će ikada dati povoda za ljubomorne scene," rekao je on za "Alo".\n"Ljubomoran" Amidžić: Izvini, ali ona je udata!\n"Što više dece, to bolje, bio bih srećan da se to desi. Budući da je Matija sve što je mogao povukao na majku, red je da dobijem devojčicu koja će biti lepotica na tatu, pa da ja, kao moja supruga, imam svog klona," rekao je on u svom stilu.\nOgnjen Amidžić tv lica manekenke\nTo nije bilo teško...\n24.03.2018. / 17:58\n24.03.2018. / 17:45\nZelim ti jos mnogo dece, ali srece ti, nemoj da lice na tebe :) neka lice na majku..


Vesti - BKTVNews\nInfoIzbori 2017PolitikaHronikaDruštvoBeogradSrbijaRegionSvetEkonomijaVestiAnalizaBiznisEdukacijaKursna listaKulturaPozorišteFilmKnjigaMuzikaUmetnostDešavanjaUrbana scenaZdravljeSavetiDijetaFitnesPrirodaDuša i teloReceptiZabavaShow-BizAstroBizarnoHumorMagazinDom i PorodicaPutovanjaLjubavStilZanimljivostiIstorijaVera i običajiKako da...SportFudbalKošarkaTenisOstali sportoviRio 2016TehnologijaVestiAutoTehno svetKolumnaGde i kadaPozorištaBioskopiKoncertiIzložbeSajmoviZnamenitosti\nBKTVNews - Najnovije vesti iz Srbije, regiona i sveta\nOtvara se pogon za izradu kožnih sedišta za luksuzna vozila, posao za 500 ljudi\n28.03.2017. 12:35 Veoma je važna poseta Vučića Rusiji za nastavak saradnje\nMinistar rudarstva i energetike Aleksandar Antić izjavio je danas da su poseta premijera Aleksandra Vučića Moskvi i njegovi susreti sa predsednikom Rusije Vladimirom Putinom izuzetno značajni za Srbiju i u ekonomskom i u političkom smislu.\n28.03.2017. 11:34 Ova javna preduzeća Srbiji donose 15,5 milijardi dinara\nOd dobiti državnih i javnih preduzeća u budžet će se, kako se očekuje, sliti 15,5 milijardi dinara.\n27.03.2017. 22:37 Cene u Beogradu su toliko pale da vam sada dođe na isto dal ćete kupiti automobil ili stan!\nKuće na obodu prestonice interesantne su onima koji vole da uživaju u prirodi. Najtraženije lokacije su Kosmaj, Trešnja i sela oko Deliblatske peščare.\n27.03.2017. 21:50 Ovo je uslov za dobijanje subvencije za poljoprivrednike!\nMinistar poljoprivrede i zaštite životne sredine Srbije Branislav Nedimović rekao je da je počela isplata subvencija poljoprivrednicima za setvu.\n27.03.2017. 17:32 Lepa vest: Sutra isplata studentskih stipendija i kredita za učenike\nIsplata studentskih stipendija i kredita za učenike počinje sutra, piše u saopšenju Ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog razvoja.\n26.03.2017. 20:29 Upozorenje svim građanima bivše SFRJ! Hitno spremite nova dokumenta, sve se poništava!\nGrađani koji su ostvarili pravo na isplatu stare devizne štednje, kao i oni čiji postupci u sudovima još traju, moraće ceo proces da počnu iz početka.\n25.03.2017. 17:15 Poreska uprava Srbije najavila: Od 1. aprila stižu nova pravila za PDV!\nOd 1. aprila počeće da se primenjuju izmene Zakona o PDV-u koje su usaglašene sa propisima Evropske unije i koje bi trebalo da stvore bolje uslove za poslovanje privrede.\n25.03.2017. 12:35 Vulin: Očekuje se rast penzija i plata\nPoložaj penzionera će se popravljati, a u narednom periodu se očekuje rast penzija i plata, izjavio je ministar za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja Aleksandar Vulin.\n24.03.2017. 14:18 Potrebni sezonski radnici u Nemačkoj! Dnevnica 150 evra!\nZa sve one koji su planirali neki seonski posao imamo odličnu vest! 21\n24.03.2017. 09:06 Brnabić: Sve više građana priča o sivoj ekonomiji\nPriča o sivoj ekonomiji je za građane jedna "dosadna priča", ali je zbog fiskalne lutrije to promenjeno i sada već mesecima "svi pričamo o sivoj ekonomiji", izjavila je danas ministarka državne uprave i lokalne samouprave Ana Brnabić.\n23.03.2017. 11:13 U petak isplata socijalne pomoći za korisnike sa KiM\nStiže novac za korisnike na teritoriji KiM.\n22.03.2017. 09:31 Istorijski dogovor: EU i Japan se obavezali na sporazum o slobodnoj trgovini\nEvropska unija i Japan obavezali su se da će sklopiti sporazum o slobodnoj trgovini u najskorije vreme.\n21.03.2017. 08:30 Danas isplata invalidskih primanja i dodatka za negu drugog lica\nIsplata osnovnih invalidskih primanja vojnih invalida i korisnika porodične invalidnine za februar počeće danas.\n20.03.2017. 16:57 Vučić: Čak me je i Medvedev pitao "Ko su ti momci?"\nIlustrujući koliko je važno da imamo znatno više IT stručnjaka, premijer Vučić ispričao je kako se ruski premijer Medvedev raspitivao o našoj kompaniji Nordeus.\n20.03.2017. 09:00 Duplo veće interesovanje za vaučere za domaći turizam, nego lane\nPomoćnica ministra turizma Renata Pindžo izjavila je danas da je od ukupno 60.000 vaučera za domaći turizam u ovoj godini već otišlo više od 16.350, što je dvostruko veće interesovanje nego u 2016.\n19.03.2017. 13:43 Jagodina: Otvorena fabrika papuča, posao za 40 radnika\nU Jagodini je danas otvorena fabrika papuča, u koju su novac investirala dvojica biznismena iz Kine. Najavljeno zapošljenje 40 radnika. 16596\n18.03.2017. 16:35 Stiže nova novčanica od 50 evra i u opticaju je od početka aprila! (FOTO/VIDEO)\nNova novčanica od 50 evra sa boljim bezbednosnim karakteristikama ući će od 4. aprila u opticaj, a u prvom turnusu će biti pušteno 5,4 milijarde evra novčanica.\n17.03.2017. 14:33 Ove godine pet puta više ulaganja u poljoprivredu\nPremijer Srbije Aleksandar Vučić poručio je danas da je namera Vlade Srbije i AP Vojvodine da ulažu iz godine u godinu sve više novca u privredu i razvoj poljoprivrede.\n16.03.2017. 15:04 Odlične vest: 135 novih radnih mesta u Ćupriji!\nNa sajmu učestvuju 24 poslodavca iz Ćuprije koji su prijavili 135 slobodnih radnih mesta. 17692\n15.03.2017. 17:45 Lepa vest: Sutra isplata stipendija za učenike i studente\nSutra počinje isplata stipendija za izuzetno nadarene učenike i studente za za oktobar, novembar i decembar za školsku 2016/2017 godinu.\n15.03.2017. 13:37 Ministarka najavila: Pojedinim samoupravama biće dozvoljeno zapošljavanje\nMinistarka državne uprave i lokalne samouprave Ana Brnabić izjavila je danas da neće biti linearnog smanjivanja broj zaposlenih u državnoj upravi i lokalnim samoupravama, već da će pojedinim opštinama biti dozvoljeno zapošljavanje.\n14.03.2017. 15:45 Dobre vesti: Napokon imamo uslove da povećamo plate u Srbiji!\nSavez samostalnih sindikata Srbije ocenio je da su stvorene realne osnove za značajnije povećanje plata u Srbiji.\n14.03.2017. 12:27 Ubrzavamo privredni rast,cilj najmanje četiri odsto\nSrbija ubrzava privredni rast i cilj je da se u narednom periodu dostigne rast od najmanje četiri odsto, izjavio je danas ministar finansija Dušan Vujović.\n13.03.2017. 11:53 Vučić: Za beogradski aerodrom zainteresovano 27 kompanija\nZa koncesiju za aerodrom „Nikola Tesla“ u Beogradu zaintersovao je 27 kompanija, preneo je danas premijer Srbije Aleksandar Vučić.\nSPS osudio blokadu puteva prema Leposaviću\nRFZO omogućio elektronsku proveru proizvedenih kartica\nSeverna Koreja u završnici pripema za nuklearni test\nDrama na KiM: Barikadama bokirali put Srbima koji su krenuli na miting SNS (FOTO)\nOgromna kobra izmilela je iz rupe na gradilištu, a o reakciji ovog radnika priča ceo svet (VIDEO)\nUkrali sef sa milion dinara za isplatu penzija\nNapad na konzulat Poljske u Ukrajini! (FOTO)\nSupruga predsedničkog kandidata Fijona optužena za učešće u zloupotrebi fondova\nHaos na aerodromu: Avion pun putnika se zapalio prilikom sletanja (FOTO, VIDEO)\nDramatičan snimak kada vatrogasac spasava ženu od pada kroz prozor u poslednjem trenutku (VIDEO)\nPrim. Dr sc. Ljubomir Georgijević\notac i tata\nNASLOVNAo namakontaktMarketingUslovi korišćenja Copyright © 2016 BKTV Team. Powered by developer.


Vlaović: Medijska scena mora imati nultu toleranci...\nObjavljeno: 21.06.2022. • 12:09 Autor: Ministarstvo kulture i medija\nPodgorica, PR pres servis- Rezultati u borbi protiv govora mržnje mogu biti vidljivi jedino ukoliko se dosljedno reaguje na zakonodavnom nivou, sa rezultatima u kratkom roku, kroz usvajanje i odlučnu primjenu legislative, kao i kroz temeljno i sveobuhvatno obrazovanje i široki konsenzus u medijskoj zajednici i društvu.\nTo je ocijenila ministarka kulture i medija, Maša Vlaović, otvarajući konferenciju „Jezik mržnje motivisan rodnom, etničkom i vjerskom pripadnošću“, koju Centar za istraživačko novinarstvo Crne Gore (CIN-CG), organizuje u okviru projekta „Reporting Diversity Network 2.0“.\nKazala je da vrijeme u kojem živimo pokazuje da prostor slobode koji je osvojen nije upotpunjen dovoljno visokim stepenom odgovornosti, kulturom dijaloga i kulturom prezentovanja mišljenja.\n“Taj se raskorak svakim danom povećava, što je dovelo do toga da se ovaj problem stavi u fokus ne samo onih struktura u društvu koje se bave medijima već i cjelokupnog sistema vlasti – od zakonodavne, preko izvršne do sudske. Iako je disbalans između slobode i odgovornosti u medijima posebno izražen u zemljama nedovršene tranzicije, on je, zahvaljujući prilično anarhičnim uslovima koji vladaju u prostoru virtuelnosti, postao obilježje i medijske slike visokorazvijenog svijeta, što će reći da je u pitanju problematičan fenomen na globalnom nivou”, rekla je Vlaović.\nDa bi rezultati bili vidljivi u praksi mora se, kako smatra, dosljednije reagovati na zakonodavnom nivou, sa rezultatima u kratkom roku, kroz usvajanje i odlučnu primjenu legislative kojom će se promoteri govora mržnje demotivisati i spriječiti da ga dalje kanališu i promovišu.\n“Činjenica je da sa dosadašnjim rezultatima na tom polju ne možemo biti zadovoljni. Amnesty International je utvrdio da su u Crnoj Gori mizogini i govor mržnje u porastu. Istraživači i mediji konstatuju da sankcije koje Zakon o medijima predviđa za objavljivanje sadržaja kojima se širi mržnja i podstiču nasilje, šovinizam i mizoginija, nisu ostvarile cilj, naprotiv, te pojave su i dalje u porastu”, ukazala je Vlaović.\nU nacrtu Medijske strategije, kao jednu od najvažnijih mjera, predviđeno je, kako je navela, da pored nadležnog tužioca sudski postupak protiv počinitelja može da pokrene i zainteresovana strana koja je žrtva govora mržnje.\n“U tom dijelu očekujemo proaktivnu saradnju sa tužilaštvom. Medijskom strategijom takođe predviđamo formiranje tijela za borbu protiv govora mržnje, u saradnji sa mrežom Evropskih opseravatorija za novinarstvo koja je posvećena borbi protiv dezinformacija. U ovom tijelu, između ostalih, participirali bi predstavnici Univerziteta Crne Gore, civilnog društva i medija”, rekla je Vlaović.\nIstakla je da najbolja evropska praksa pokazuje da je u borbi protiv govora mržnje neophodan širok konsenzus u medijskoj zajednici, i u cjelokopnom društvu.\n“Jednostavno, medijska scena mora imati nultu toleranciju na govor mržnje. Drugi odgovor mora biti fokusiran na oblast obrazovanja, i to od predškolskog do cjeloživotnog obrazovanja. Rezultate nije moguće očekivati u kratkom roku, ali su efekti dugoročniji i izvjesniji. Temeljno i sveobuhvatno obrazovanje na polju medijske pismenosti, kulture dijaloga i ljudskih prava, umnogome će doprinijeti sužavanju prostora za govor mržnje u javnom prostoru”, smatra Vlaović.\nDodala je da će se primjenom Medijske strategije definisati jasniji programi za uvođenje medijske pismenosti u školske programe.\n“Sa UNICEF-om planiramo pokretanje projekta medijske pismenosti za djecu. Fokus moramo staviti na mlade i djecu. Generacijama koje dolaze govor mržnje mora biti stran. Ako ne krenemo odmah, stvorićemo nove generecije sklone konfliktima i destrukciji”, istakla je Vlaović.\nU cilju uspostavljanja sistematičnog planiranja i praćenja aktivnosti vezanih za unapređenje medijske pismenosti, praćenje ubrzanih promjena u digitalnoj eri i njihovom prilagođavanju lokalnom kontekstu, potrebno je, kako je rekla, uspostaviti Nacionalni savjet za medijsku pismenost.\n“Ministarstvo kulture i medija jačaće kroz Medijsku strategiju sistemski odgovor na ova pitanja, što podrazumijeva jedinstveno razumijevanje definicija govora mržnje, usagalašavanje prakse i primjenu međunarodnih standarda. Pozivam da budemo odlučni, hrabri i beskompromisni, jer smo se našli u situaciji da govoru mržnje moramo pristupiti kao izuzetno destruktivnom fenomenu prema temeljnim načelima slobode i demokratije”, rekla je Vlaović.\nMinistarstvo kulture i medija Govor mržnje mediji\nVlaović: Ojačaćemo normativne i institucionalne pretpostavke za razvoj medija i kontinuira 04.05.2022.\nVlaović: Imamo veliku obavezu da pomognemo medijima i ponudimo nova optimalna rješenja 25.05.2022.


U bolnicama u Novom Sadu 308 obolelih od korone - Portal Moj Bečej - Bečejske opštine iz ugla građana!\nNajviše u Kliničkom centru Vojvodine\nU Kliničkom centru Vojvodine trenutno se leči 291 pacijent kod kojih je potvrđeno da su oboleli od virusa kovid – 19, saopšteno je iz te ustanove, a piše Dnevnik.\nOd toga, kod 21 pacijenata s obzirom na njihovo trenutno zdravstveno stanje, lečenje zahteva primenu mehaničke ventilacije.\nU Vojnoj bolnici u Petrovaradinu trenutno se leči 17 pacijenata kod kojih je potvrđeno da su oboleli od virusa kovid – 19.\nKod velikog broja ostalih hospitalizovanih pacijenata koji su oboleli od virusa kovid – 19, a s obzirom na težinu kliničke slike, uz ostalu neophodnu terapiju primenjuje se i intenzivna kiseonička potpora.\nOznake: BečejKorona virusVojvodina


kreditne kartice za one koji nemaju stalna primanja\nKoji telefoni, koji primaju 2 SIM kartice postoje?\nKako platiti domen kod GoDaddy bez kreditne kartice?\nVerifikacija kreditne kartice na Odesk-u\nMyCity » Ekonomija i poslovanje -> Banke, krediti, platne kartice » kreditne kartice za one koji nemaju stalna primanja\nPoslao: 01 Jan 2008 22:35\nLjudi zelim kupiti nesto za racunar u vrednosti od 145 eura sa 10% kamate na godisnjem to dodje 160 eura,pa sam trazi nacin na koji da dobijem kreditne kartice iako nemam stalni izvor prihoda,pa sam upitao mejlom par banaka da li postoji koja mogucnost za to i jedino sam od Meridijan banke dobio odgovor da mogu dobiti karticu na osnovu toga sto cu uplatiti novac kod njih,tj na osnovu 100% depozita.Kada sam pogledao uslove ovdje pise da je mesecno odrzavanje 150 dinara ,kamatna stopa 1.99 mesecno i da je minimalna mesecna rata 5%(glavnica i kamata.To je upravo ono sto me zbunjuje da li to znaci da svaki mesec moram banci pored troskova za odrzavanje da dam i 5%.Da li ima neko ko bi mi mogao na osnovu ovoga mogao napraviti kao neku tabelu na kojoj bi mogao vidjeti ,kako bi to u stvari i izgledalo u praksi na 12 rata,da mogu vidjeti koliko bi me ovo bas kostalo.Cao!\nPoslao: 02 Jan 2008 04:38\nMislim da je banka duzna da ti odradi tu tabelu na zahtev (bar je tako u slucaju kredita). Sto se tice tih 5%, kod mene je to rata+kamata+mesecno odrzavanje, ravno 5%, ali to verovatno zavisi od banke. A mislim da Meridian nije jedina banka koja tako daje kreditne kartice. Telefon ili licni kontakt su ti sigurnija varijanta za raspitivanje.\nPoslao: 02 Jan 2008 09:07\nMesecno odrzavanje racuna moras svakako platiti, samo je pitanje, da li ce banka to odrzavanje uracunati u otplatu kredita ili ne, mada ne verujem, posto tvoja primanja nisu stalna, vec se zasnivaju na licnoj uplati. Znam sigurno da i Raiffeisen banka pruza takvu uslugu, jer sam je koristio, jos pre dve godine.Situacija je bila slicna, tj. morao sam da uplatim onoliko para, koliki kredit sam hteo uzeti. Nakon toga su mi odobrili kredit, a moja uplata je ostala orocena u banci, sa nekom malom kamatom, kao osiguranje kredita.\nI na kraju, nemoj da te mrzi da ides od banke do banke da se raspitas, ionako ih ima na svakom cosku, a i zivimo u Srbiji, pa nema mnogo vajde od mail i telefonske komunikacije.\nPoslao: 02 Jan 2008 21:08\nDa znam da je najbolje obici banke i pitati samo sto je problm sto sam ja u unutrasnjosti, i nemam ponudu banaka kao u velikim gradovima,a Meridijan sam spomenuo zato sto uz karticu dobijam i poklon od 1000 dinara,pa nije lose da odplatim par meseci odrzavanja.Pitao sam i komercijalnu,njihov sluzbenik je rekoa da nema nacina da mi pomogne oko krede kada nemam stalnu platu iako sam mu rekao da cu u potpunoisti pokriti kredit sa svojim novcem.Iz Inteze su mu rekli da mogu otvoriti neki HIT racunmal neznam dali mogu dobiti kredit,a uslovi su jos gori od Meridijan banke.Ove Grcke mi nisu nista ni odgovorili,i to je to,a Rajfajzen i nema kod nas.Mene u stvari zanima na ovu sumu sto sam rekao kada bih uzeo kredit,najvise zanima koliko bi me taj kredit i kostao na godisnjem nivou.Ako uzmemo 160 eura koliko je nadogradnja mog racunara,koliko bi me sve ostalo jos kostalo na godisnjem nivou.Znaci koliko bi to sveukupno bilo.?\nPoslao: 03 Jan 2008 00:45\nNemoj da se navlacis na te "poklone" od 1000 dinara i slicne kvake, to je samo maska za visoke kamate i neke zakulisne radnje. Evo ti primer kredita, koji sam uzeo pa vidi da li ti nesto moze pomoci.\nU intezi sam podigao kredit od 3000 eura na 4 godine, a vracam im 4440 eura, tj. 1440 za cetiri godine.Po nekoj racunici (sa zaokruzivanjem, ali ako se javi neko strucniji sigurno ce ti objasniti) ja banci za 4 godine ja banci vratim 48% od pozajmljenog, tj. 12% godisnje.Tih 1440 za kamatu pise na planu otplate, a i toliko se dobije kada se saberu sve rate.\nE sad, ako ti trazis kredit od 200 eura, sa 12% kamate na godinu dana to ti je 24 eura, tj. 224 eura ceo kredit, pa to podelis na 12 rata i dobijes 18.7 eura. Medjutim, mislim da kod kratkorocnih kredita, pogotovo u trajanju od godinu dana kamata ide gore, onda ide gore i racunica, ali vise od 30% ne bi trebalo da bude.\nNaravno, sve ovo vazi za kredit baziran na redovnim primanjima, a da li postoji mogucnost kredita o kome govoris treba da se raspitas u bankama i to, ponavljam, licno. Iako zivis u unutrasnjosti ne verujem da tamo nema banaka, posto su se razmnozile geometrijskom progresijom.\nSamo, kroz celu pricu mi se vuce jedno pitanje:\nTebi treba kredit od 200 eura, tj oko 16000 dinara, da bi "renovirao" racunar? Mislim da je to, u startu mala suma, da bi se banke oko nje razmisljale, ali mozda gresim, ipak je njihovo da zarade u svakoj prilici.\nDa li si se raspitivao po prodavnicama racunara o nacinima placanja, mozda neko od njih prima cekove, pa mozes negde da se snadjes (kod prijatelja ili rodjaka), pa da u prodavnici deponujes cekovi i onda im donosis pare u onim intervalima u kojima ste se dogovorili, a oni da ti vrate cekove.\nPoslao: 03 Jan 2008 01:12\nMa nemogu da se raspitam po drugim radnjama jer ovdje vrsim nadogradnj u radnji gde sam kupio racunar,tako da ja njima vracam odredjene komponente i ustedim oko 80 eura i samo nadoplacujem ostatak,tih 160 eura sto govorim.Hajde kada se razumes ako oni kazu 1.99 procenata mesecno to znaci 24% godisnje to je znaci 38,4 eura plus onih 160 .Znaci kada podelim 198,4 eura onda izadje 16.53 mesecno.Da li sam ja ovo dobro izracunao ili gresim!Plus naravno troskovi odrzavanja!\nPoslao: 03 Jan 2008 09:35\nDa to si dobro izracunao i to vazi tako, dakle, mesecno rata plus odrzavanje, ali to je sve pod uslovom da ti odobre dobijanje kartice i kredita. To je to. Ako si izracunao da ti se isplati, onda tako radi.\nPoslao: 03 Jan 2008 17:29\nKreditnu karticu na osnovu depozita mozes da dobijes i u Komercijalnoj banci, Pireus Banci, Mozda i Vojvodjanska. Verovatno da ih ima jos. Mislim da je pre davala i Intesa.\nDopuna: 03 Jan 2008 17:29\nDepozit radi na principu ako stavis 200 eur. oni ti daju limit na kartici od 200 eur.\nPoslao: 03 Jan 2008 18:26\nMa nemoze u komercijalnoj bio sam tamo i njihov sluzbenik mi je rekao da nema sanse da mi pomognu u vezi ovoga jer nisam stalno zaposlen,tacno je da su mi u Intesi rekli da mogu da otvorim HIT racun sa najmanje 200 poloznih eura i mesecnim odrzavanjem od 189 dinara ali kamata je ista kao u meridijan banci.kada se saberem ovo je prava glupost jos da uplatim svoj novac u banku jos da mi uzimaju kamatu i ta mesecna odrzavanja,a ja njima dajem gotov novac,prava glupost.!\nPoslao: 04 Jan 2008 14:28\nŠto se tiče kamate od 5%...Da, moraš je otplaćivati svaki mesec i u tih 5% ulaze glavnica i kamata. Takođe održavanje plaćaš nevezano od zaduženja, jer ti je to fiksni trošak.\nDrugo, jesi se raspitao u radnji u kojoj si uzeo računar jer odobravaju potrošačke kredite na licu mesta, pošto bi ti to možda bila najbrža i najlakša opcija?\nTreće, ako hoćeš da uzmeš karticu moraš položiti depozit u iznosu u kojem ti treba limit. Ako imaš taj novac šta će ti kredit i kartice, što jednostavno za te pare ne kupis to što ti treba i rešiš sebe gomile problema?\nOvaj topic je pregledan 5378 puta\nUkupno su 504 korisnika na forumu :: 6 registrovanih, 0 sakrivenih i 498 gosta :: [ Administrator ] [ Supermoderator ] [ Moderator ] :: Detaljnije


Repechage Hydra 4® maska - Manuela Picard\nMaska sa ekstraktima morskih algi za smanjenje crvenila i iritacija.\nOdlična formula obogaćena ekstraktima morskih algi i lista masline zaglađuje i umiruje, dok istovremeno vraća mlađi izgled koži. Smanjuje pojavu iritacije kože uzrokovanu putovanjima, klimatskim promjenama, izlaganjem suncu i zagađenjem. Sadrži vitamine i bjelančevine za poboljšani izgled vaše kože.


Koronavirusom zaraženo još 357 osoba, 11 umrlo; Vučić kaže da verovatno neće biti policijskog časa | Radio Kosovska Mitrovica\n8. July, 2020 15:35 |\n“Podaci u vezi sa trenutnom epidemiološkom situacijom na teritoriji Novog Sada, zaključno sa jučerašnjim datumom, pokazuju da je 55 novozaraženih u gradu, i da imamo ukupno 469 aktivnih slučajeva. Proteklog petka, 2. jula, taj broj je iznosio 301, što pokazuje da se krećemo u opsegu od 30 do 50 novozaraženih dnevno”, rekao je Vučević.


Tiski cvet - Ženske Priče\nby Irena Bodonji - 10:34\nKada većina vas pročita ovaj naslov, pomisliće da se radi o nekom lepom vodenom cvetu...Oni koji znaju šta je u pitanju se sada ponosno osmehuju, dok oni koji ne znaju znatiželjno iščitavaju ove redove ne bi li im se što pre objasnilo u čemu je caka. Hajde da vas ne razočaramo :)\nTiski cvet (Palingenia longicauda) je veoma stari, neki bi rekli i prastari insekat iz grupe jednodnevnica (jednodnevnice se zovu jer žive jedan dan). Prvo su larve, koje na dnu reke pokušavaju da prežive pune tri godine. Kada taj period prođe, larve se izdižu sa dna uz pomoću gasa, koji su pravili i sakuljali tokom sazrevanja, lako stižući do površine reke. Tamo odbacuju svoju košuljicu iz kojih izlazi maleni šareni insekti koji prvim letom započinju svoj ljubavni ples (više klize po površini vode, lete oni, ali imaju dve male antenice koje su na zadnjem delu tela i one su u vezi sa površinom vode). Tokom tog jednog dana, oni ništa neće jesti nego će svoja tanana creva napuniti vazduhom ne bi li bili što lakši za svoj prvi a ujedno i poslednji let. A to je jedan predivan ljubavni bal koji traje već vekovima. Muški i ženski insekti se roje, jureći se po površini vode, tražeći svoju srodnu dušu ne bi li sa njom podelili svoje poslednje trenutke života jer u osvitu sledeće zore njih više neće biti...Zato moraju biti brzi, hitri i odlučni!\nKako njihovo puno sazrevanje dolazi tačno posle tri godine provedene na dnu, tačni su ko švajcarski sat kad je njihov ljubavni ples u pitanju. Počinje sredinom juna i traje svega par dana. A sve se ovo dešava kada sunce šalje svoje poslednje pozdrave. Savršen trenutak da se sa nekom dragom i voljenom osobom opustiš i uživaš u fenomenalnom prizoru - mirna reka polako teče, vi zagrljeni, zaljubljeni, ležite i posmatrate zalazak sunca čiji poslednji zraci miluju razletele insekte koji se roje po površini vode u potrazi sa svojim savršenim parom.\nJao, pa ja sam zaboravila da spomenem jednu veoma bitnu činjenicu - ovaj insekt je ranije bio rasprostanjen svuda po Evropskom kontinentu, i on predstavlja indikator zagađenosti vode (rađa se samo kada je voda čista). Usled preterane zagađenosti reka malo po malo je iščezavao i sada se, verovali ili ne, nalazi samo još na reci Tisi, kod nas u Srbiji i u Mađarskoj.\nOtud mu i ime: lokacija + šaren insekt = Tiski cvet. Lokalno stanovništvo za ovu pojavu kaže - "Tisa cveta". Pretio je da skorz iščezne kada se pre par godina iz Rumunije izlio cijanid u Tisu i kada se desio ogroman pomor riba. Mislio se da mu je tada kraj. Ali, nekim čudom je uspeo je da preživi i da obraduje malobrojne posmatrače svojim ponovnim "cvetanjem".\nI zato, ukoliko možeš i pruža ti se prilika, gledaj da je iskoristiš i posmatraš ovaj prizor sa voljenom osobom. Gledajte da to činite sa Banatske strane Tise jer ćete tako ujedno pratiti ovaj prirodni spektakl uz jednu od najromantičnijih pozadina, zalazak sunca. Opustite se i posmatrajte. Posmatrajte na šta su sve osuđeni oni koji imaju samo jedan dan, ma ni ceo dan, svega par sati, da provedu sa svojim partnerom. Posmatrajte i divite se vremenu koje ste proveli sa svojom osobom koja vas grli, mazi i ljubi, i cenite vreme koje ćete imati sa tom osobom i posle tog divnog fenomena...\nSvi nekud žure, trče - stalno im nešto fali. Ogradite se od sveg tog užurbanog, zamrznite vreme na par sati i uživajte u prizoru koji je jedinstven na svetu...\nTags : Putovanja, Zanimljivosti


Manastirski prirodni antibiotik! Moćni lek protiv infekcija! - Lifestyle - Zdravlje - Vesti - Svet Plus\nPreležana korona i vakcine! Koliku ..\nOvaj lek ima snažnu antivirusnu i antigljivičnu formulu, povećava cirkulaciju krvi i limfe u svim delovima tela. Odličan je i protiv kandide. Manastirski prirodni antibiotik! Moćni lek protiv infekcija!\n10:18 23. DEC 2020.\nDoziranje: Ne razblažujte u vodi, to će smanjiti efekat. Uzmite 1 kašiku svaki dan da ojačate imuni sistem. Povećavajte količinu svaki dan, maksimum 1 mala šolja dnevno. Pre upotrebe prirodnih lekova konsultujte lekara. Žena u četrdesetim godinama mora da pazi na OVO.\nManastirski probiotikmocni lekprotiv infekcijezdravljelifestyle\nDoktori otkrili kada je učestalo mokrenje znak za uzbunu!


Madjarska - Šta treba videti, turizam, putovanja, putopis, destinacije | Saznaj Lako\nNajlepša turistička mesta u Mađarskoj\nBy Miki December 5, 2012 Updated: February 19, 2015 No Comments5 Mins Read\nMadjarska – Turizam, putovanja, putopis, turističke destinacije, zanimljivosti, znamenitosti\nŠta treba videti u Madjarskoj? Ako se odlučite da posetite Madjarsku treba da vidite: Banju Djula, Nacionalni park „Hortobágy“, Sent Andreja, Harkanj banja, Jezero Balaton, Morahalom, Segedin akva park, Pečuj, Godolo, „Napfenyfurdo Aquapolis“ i mnoge druge turističke atrakcije.\nSrednjeevropska država u našem susedstvu, Mađarska se pored Srbije, graniči i sa: Rumunijom, Austrijom, Slovačkom, Ukrajinom, Hrvatskom i Slovenijom.\nMađarska je izuzetno popularna turistička destinacija, posebno među turistima sa Zapada, prvenstveno zbog termalnih izvora i brojnih banja.\n1. Banja Đula\nBanja Djula u Madjarskoj – Sa svojih 10 bazena, ovo banjsko lečilište pomaže u lečenju: reume, išijasa, različitih povreda.\nGrad u kome se nalazi istoimena banja je poznat i po tome što što je središte rumunske nacionalne manjine. Sam grad se nalazi na jugoistoku Mađarske, u neposrednoj blizini rumunske granice.\nBanja Đula je smeštena pokraj leve pritoke reke Tise, Beli Karaš. Arhitektura banje je tipična panonska, sa prizemnim kućama, svetlih boja i starinskih palata, po malo kitnjastih fasada. Gradić krase tornjevi crkava (ukupno 8), čuvena kula iz srednjeg veka od crvene opeke i tvrđava Đula.\nSa svojih 10 bazena, ovo banjsko lečilište pomaže u lečenju: reume, išijasa, različitih povreda. A uz zatvoreni deo, koji se koristi prvenstveno za lečenje, u ovoj nadaleko čuvenoj banji postoje i otvoreni bazeni namenjen: rekreativcima, sportistima i turistima, uopšte.\n2. Nacionalni park „Hortobágy“\nNacionalni park „Hortobágy“\nStepsko područje na istoku zemlje je pretvoreno u Nacionalni park.\nNajveća znamenitost ovog parka je nadaleko čuven Most sa devet rupa.\nStanište je mnogim vrstama domaćih životinja, ali i velikom broju ptica (čak 342 vrste).\nNacionalnim parkom je proglašen 1973. godine, a specifičan je i po tome što je time postao prvi Nacionalni park u zemlji.\n3. Sent Andreja\nSent Andreja kod Budimpešte\nNa oko 20 kilometara od prestonice Mađarske, nalazi se gradić čuven po brojnim muzejima, galerijama i spomen zbirkama.\nZanimljivo je da je u 16. veku Sent Andreja bila centar Srba naseljinih u Mađarskoj. A danas se, između ostalog upravo u Sent Andreji nalazi sedište Budimske eparhije Srpske pravoslavne crkve.\nPrema priči iz naroda na izvoru „Stara voda“ nadomak grada se odmarao srpski patrijarh Arsenije Čarnojević.\nU Sent Andreji danas živi stotinak Srba.\nUkupno ima 7 crkava, a 4 pripadaju Srpskoj pravoslavnoj crkvi i to: Požarevačka, Preobraženjska, Saborna (tj. Beogradska katedrala) i Blagoveštenska.\nVeliki broj očuvanih ikona i drugih crkvenih predmeta se danas čuva u „Srpskom pravoslavnom muzeju“.\nMuzej koji obavezno treba posetiti je „Muzej marcipana“.\n4. Harkanj banja\nHarkanj banja u Madjarskoj\nOva jedinstvena evropska banja se nalazi na samo 250 kilometara udaljenosti od Beograda.\nOvo svetski poznato kupalište i banja postoji od 1823. godine.\nPoznato je izvorište sumporne lekovite vode, bogate mineralima. Pomaže u lečenju i prevenciji hroničnih ginekoloških oboljenja, bolesti krvotoka, osteoporoze.\n5. Jezero Balaton\nJezero Balaton Madjarska\nČuveno mađarsko jezero je i najveće jezero Centralne Evrope.\nNalazi se na 104 metra nadmorske visine, a prosečne je dubine oko 3 metra.\nNajveća dubina jezera je 12,2 metra.\nMorahalom – Atraktivna turistička destinacija\nSmešten je u blizini grada Segedina, na 20-ak kilometara od granice sa Srbijom.\nBanja Eržebet u ovom gradiću sastoji se od: 13 bazena, lečilišta, a turistima pruža i wellness usluge tokom cele godine.\nLečenje u ovoj banji pogoduje obolelila od reume, raznih ginekoloških oboljenja i povreda, prvenstveno kičme. Uz to, turisti mogu uživati u odličnom provodu, a u sastavu banjskog kompleksa je i restoran-čarda.\nSegedin – Akva park, za prvi maj, uskrs, novu godinu, znamenitosti\nNa ušču reke Mureš u Tisu nalazi se čuveni Segedin, najveći grad na reci Tisi.\nSegedin je i jedan od najosunčanijih gradova Mađarske.\nMožda je manje poznato da su naučnici Zavoda za biološka istraživanja iz ovog grada prvi u svetu proizveli veštački nasledni materijal, 2000. godine.\nU ovom gradu postoji Srpska pravoslavna crkva, a od pre par godina na čuvenom Segedinskom univerzitetu postoji i Katedra za srpski jezik.\nPečuj – Znamenitosti, putovanje\nNa jugozapadu zemlje nalazi se jedan od najvećih mađarskih gradova.\nPostoje dokazi da je prostor današnjeg grada bio naseljen još u doba praistorije.\nStaro gradsko jezgro je jedna od najvećih znamenitosti grada. Uz to, trebalo bi videti i: Narodno pozorište (otvoreno 1895. godine), najvišu zgradu u Mađarskoj (Magasaz), Katedralu, Biskupsku palatu…\nGradić udaljen 30-ak kilometara od mađarske prestonice, čuven je po istoimenoj palati, koja je nekada bila letnja rezidencija austrijskog cara Franca Jozefa.\nOd 1981. godine je započela zaštita i očuvanje ovog čuvenog spomenika kulture Mađarske.\nNa glavnom trgu Godola se nalazi čuveni „Gong mira“, donešen iz Indonezije, a jedan od pet u celom svetu.\n10. „Napfenyfurdo Aquapolis“\n„Napfenyfurdo Aquapolis“ – Šta posetiti u Madjarskoj?\nNovootvoreni, jedan od najvećih kupališnih kompleksa u Mađarskoj.\nWellness i spa kompleks ima zabavni sadržaj za sve uzraste i može da primi do 3 hiljade ljudi.\nU sklopu kompleksa se nalazi: 9 unutrašnjih i 4 spoljna bazena, najveći evropski tobogan i otvoren je tokom čitave godine. Takođe, sadrži i lečilišni deo sa saunama, sobama za masažu…\nUkoliko ste gost hotela, sve sadržaje koristite besplatno.\nakva parkovi banje budimpesta kultura leto 2013 najbolja najlepse posetiti putopis putovanja putovanje segedin turizam videti zanimljivo Zanimljivosti znamenitosti


Finansijskom direktoru FIFA-e desetogodišnja zabrana rada u nogometu | Raport.ba\nNaslovnica Sport Finansijskom direktoru FIFA-e desetogodišnja zabrana rada u nogometu\nBivšem finansijskom direktoru i zamjeniku glavnog sekretara FIFA-e Markusu Kattneru izrečena je u utorak desetogodišnja zabrana rada u nogometu i novčana kazna od milion švicarskih franaka, a odluku je donijelo nezavisno Etiča komisija Međunarodne nogometne federacije (FIFA).\nDanas 49-godišnji Markus Kattner u FIFA-u je stigao 2003. godine, a otpušten je u maju 2016. nakon što je u internoj istrazi otkriveno da se u obavljanju dužnosti pomoćnika glavnog sekretara ponašao financijski neodgovorno.\nUrnebes. Kako bi današnje fudbalske zvijezde izgledale 1970.\nJoš mu i ta konfrontacija treba: FIFA uputila oštru poruku Trumpu


Kanađanin je ljut\nRaonić odbio Noleta\nKanadski teniser crnogorskih korijena Miloš Raonić (29) kritikovao je Novaka i Srđana Đokovića zbog organizacije Adria Toura za koji je i on dobio poziv da nastupi, ali je na kraju odlučio da neće putovati u Evropu.\n- Nisam nikad igrao pred većinom svojih rođaka u Crnoj Gori. Nikad nisam igrao pred svojom bakom, tetama, ujacima te sam razmišljao da dođem. Međutim, ako će se igrati US Open, nisam se mogao zamisliti da putujem u Evropu pa nazad. Osjećao sam da je to nepotreban rizik. Mislio sam da na prva dva turnira neće biti gledatelja i da će tek kada na raspored dođe turnir u Crnoj Gori postojati šansa da će oni biti na tribinama. Ne bih se osjećao ugodno, posebno s obzirom na to kako su se odvijali promotivni događaji uoči samih mečeva. Znam da je Novak bio protiv ideje o US Openu, odnosno da je govorio da se ne može održati pod određenim uvjetima. Poslije svega što se dogodilo, njegovo mišljenje više nema toliko težine. Međutim, za druge stvari mislim da je vodio igrače dobro, ali ako gledamo sad na ovu situaciju, trebat će mu vremena da vrati povjerenje- rekao je Raonić.\nKanađanin je ljut i zbog toga što je Novakov otac Srđan kritikovao Grigora Dimitrova i rekao da je bugarski teniser naštetio Srbiji, Hrvatskoj i porodici Đoković.\n- Potpuno nekorektni komentari. Bilo je drugih stvari koje su mogle dovesti do toga. Možda Đokovićev odlazak na košarkašku utakmicu s Jokićem koji je poslije bio pozitivan? Puno je sad špekulacija i bolje bi bilo da svi razmislimo o tome kako možemo vratiti teniske turnire umjesto ovakvih priča- dodao je Raonić\nĐokovićev turnir u Zadru otkazan je kada je bugraski teniser Grigor Dimitrov saopštio da je pozitivn na kornavirus, a trenutno 30. teniser na ATP listi istakao je da će Đokoviću sada trebati vremena da povrati poverenje zbog svega.\nNovak ATP Teniser\nJelena i Novak Đoković uživaju u Italiji\nJelena Đoković: Odjevna kombinacija o kojoj svi pričaju


SARAJEVO: Opet žrtva u Širokom Brijegu, dosta je! | MONDOBA\nFk Sarajevo Saopstenje zbog incidenata u Sirokom Brijegu\nSARAJEVO: Opet žrtva u Širokom Brijegu, dosta je! 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n03.10.2019. / 19:06\nAutor mondo.ba 03.10.2019. / 19:06\nFudbalski klub Sarajevo oglasio se zvaničnim saopštenjem povodom incidenata na utakmici osmine finala Kupa Bosne i Hercegovine u Širokom Brijegu (3:2).\nSaopštenje, koje je objavljeno u četvrtak predveče na klupskom sajtu, prenosimo u cjelosti.\n"Fudbalski klub Sarajevo je još jednom bio žrtva fizičkih napada i nacionalističkih uvreda u Širokom Brijegu na utakmici osmine finala Kupa BiH koja je odigrana sinoć, 2. oktobra u 18.30 sati na stadionu Pecara.\nTokom čitavog susreta igrači i stručni štab FK Sarajevo bili su izloženi verbalnom nasilju od strane domaćih navijača i službenih osoba susreta.\nFS BIH osudio divljanje huligana u Širokom Brijegu\nIzuzetno loša organizacija utakmice rezultirala je činjenicom da je bezbjednost gostujućeg tima bila ugrožena tokom čitavog susreta zbog čestih ubacivanja pirotehničkih sredstava i drugih tvrdih predmeta u teren.\nNakon što su u nekoliko navrata bezuspješno pokušali pogoditi igrače FK Sarajevo različitim tvrdim predmetima, publika smještena na tribini Sjever pogodila je igrača FK Sarajevo, Anela Hebibovića tvrdim predmetom u glavu.\nIncident je rezultirao prekidom susreta više od 15 minuta.\nJučerašnji susret je nastavljen naredbom službenih osoba susreta, a prema važećem Disciplinskom Pravilniku FS BiH član 60 važi sljedeće:\n"Ako igrač ili sportski radnik izazove prekid utakmice koja ne bude nastavljena biće kažnjen:\na) igrač, zabranom igranja od tri do 12 utakmica i novčanom kaznom od 500 do 2.000 KM,\nb) sportski radnik, zabranom obavljanja funkcije od tri mjeseca do godinu dana i novčanom kaznom od 500 do 2.000 KM”.\nZaštitari na tribini niti u jednom trenutku prije prekida u 74. minutu susreta nisu pokušali spriječiti ubacivanje predmeta u teren, te su u nekoliko navrata pripadnici zaštitarske agencije provocirali gostujuće navijače i uposlenike FK Sarajevo smještene u loži na tribini Sjever.\nFK Sarajevo će do kraja dana pokrenuti pravne postupke protiv odgovornih pravnih i fizičkih osoba koje su odgovorna za sljedeće:\n-fizički napad i napad u pokušaju,\n- vrijeđanje na nacionalnoj osnovi,\n- isticanje fašističkih slogana i oznaka,\n- namjerno provociranje igrača i stručnog štaba, te navijača smještenih na tribini Istok od strane osoba zaduženih za sigurnost.\nNavijači gostujuće ekipe su na tribinu ušli tek u 15. minutu susreta što predstavlja još jedan od organizacionih propusta domaćina.\nPrije deset godina u Širokom Brijegu ubijen je navijač Fudbalskog kluba Sarajevo, a pet navijača je teže ranjeno vatrenim oružjem. Sramotna činjenica je da deceniju poslije niko nije odgovarao za počinjeno ubistvo i ranjavanja navijača, te da se spomen ime pokojnog Vedrana Puljića i danas na istom stadionu Pecara vrijeđa. U 2019. godini smo i dalje svjedoci kriminalnih radnji koje se dešavaju pod okriljem nacionalizma.\nU PETAK JE TAČNO DESET GODINA OD UBISTVA VEDRANA PULJIĆA\nFudbalski klub Sarajevo u cilju zaštite svojih igrača, stručnog štaba i drugog osoblja nakon jučerašnje utakmice donio je sljedeću odluku:\nUkoliko se na nekoj od narednih utakmica ponovo desi da sigurnost igrača i stručnog štaba na utakmici bude ugrožena iz bilo kojeg razloga, bez obzira na potencijalne sankcije, važnost utakmice i druge parametre, FK Sarajevo će napustiti teren i odbiti nastavak susreta.\nDOSTA JE!", navedno je u saopštenju kluba sa "Koševa".\nKaračić i Musemić: Prekid na "Pecari" imao uticaja\nSarajevo ostalo bez krune u Širokom Brijegu!\nFudbaler Sarajeva pogođen na "Pecari"!\nFK Široki Brijeg FK Sarajevo Kup BiH\nUpravo gledate Druga provjera, druga pobjeda: Borac - Inđija 2:0 (VIDEO) 0 Video Pre 31 min Golovima Stojana Vranješa i Davida Čavića, Borac u prijateljskom meču na Zlatiboru porazio Inđiju 2:0 (1:0).


07. May 2000 15:48 (GMT+01:00)\nTragom glasina da Srbi u strahu sve češće prodaju imovinu u Crnoj Gori\nMontenegro nije Hrvatska\nCrnogorska vlast garantuje sigurnost imovine. Povećana prodaja objekata koji su dalje od obale. Kapital Srba sigurniji u Crnoj Gori\nStanovi i kuće na Crnogorskom primorju oduvek su bili na vrhu top-liste domaćeg tržišta nekretnina dostižući astronomske vrednosti, ali se odnedavno ta situacija menja: ponuda nekretnina raste, a cene se obaraju. Danas se, kažu upućeni, na primorju može naći lep stan ili kuća za upola manje novca nego što je to bio slučaj do pre samo godinu-dve. Ima ih za 30-ak hiljada maraka.\nO ovome svedoče brojni novinski oglasi, advokatski posrednici, ali i specijalizovane agencije, preko kojih se obavlja ta trgovina. Neke od njih su, "zbog povećanog obima posla", preselile svoje poslovnice iz Srbije u Crnu Goru, gde im sada, kažu, posao cveta.\nSvoju imovinu u Crnoj Gori, uglavnom odnosno u najvećem broju, prodaju vlasnici iz Srbije. Na takav korak odlučuju se, kako tvrde upućeni, pre svega zbog straha da bi mogli ostati bez nje, ukoliko bi Crna Gora izašla iz jugoslovenske federacije. Brine ih, u stvari, da bi mogli doći u položaj onih vlasnika kuća i stanova na Hrvatskom primorju koji su ostali bez ogromne imovine.\nU mnogim oglasima stanovi i kuće u Crnoj Gori se nude "pod hitno".\n- To je samo marketing, da bi ljudi brže prodali ono što su naumili i što, recimo, teže ide, uveren je vlasnik "Adrovića".\nPitanje o tome ko su vlasnici, nismo postavili.\nHotel za 480.000 maraka\nCene boljih stanova u većim turističkim centrima i dalje se vrte oko 1.200 maraka po kvadratu, ali se u direktnom dogovoru može pazariti i jeftinije. U Krašićima, međutim, stan ili kuća mogu se kupiti za 30-40 hiljada maraka. Kuće su, zato, i dalje na visokoj ceni, makar bile zidane pre sedam-osam decenija. Dobru prođu imaju čak i sama "ognjišta", stare kamene kuće bez krova, koje na boljim mestima kraj obale dostižu cenu i preko 120.000 maraka, za koliko je jedna od takvih prodata ovih dana u Perastu. Najskuplje su, naravno, velike, očuvane kuće. Jedan takav objekat, prelepi hotel - vila na dva sprata i s potkrovljem, s 35 soba na 460 kvadrata u Kotoru, okrenut k moru, s velikim placem, sopstvenom plažom i svim čarima i manama koje nudi njegova poluvekovna patina staje 480.000 maraka. Vlasnici, Beograđani, kako saznajemo, nisu više voljni da se bave turizmom.\n- Najveća ponuda kuća i stanova u Crnoj Gori bila je odmah po uvođenju srpske blokade platnog prometa, a kasnije i robnog, objašnjavaju obavešteni krugovi u Podgorici. - Osetila se nesigurnost i to je bila normalna reakcija tržišta, kažu oni i dodaju da stanje "nije alarmantno" i da se ni u kom slučaju ne može porediti s "hrvatskim slučajem". - To što se više nudi i što cene padaju ne znači i da se nekretnine rasprodaju. Potvrda za to je i da nama transakcija, da se malo ugovora sklopi, pošto ipak niko neće da proda stan za 500 maraka po kvadratu. U Budvi, koja je napravila dosta stanova za tržište, nudi se, recimo, kvadrat za oko 1.000 maraka.\nS tom uznemirenošću vlasnika nekretnina u Crnoj Gori, koja je nastala zbog napete političke situacije, sada počinje da se spekuliše, kažu sagovornici "Glasa" u crnogorskoj Vladi, navodeći da mnogi od tih ljudi prodaju imovinu u jednom mestu da bi kupili na drugom, "na primer u Boki, koja je za odmor mirnija". Oni odbijaju svaku pomisao da bi neko u Crnoj Gori mogao ugroziti privatno vlasništvo ljudi iz Srbije, što se ne bi, kažu, dogodilo "čak ni u najgoroj situaciji".\n- Crna Gora se otvara ka svetu i hoće da se s njim poveže. Ona poziva strane investitore da ovde ulažu, ona gradi pravni, ekonomski i društveni sistem u kome će imovina biti svetinja. Ovde se razmišlja o zaštiti a ne o ugrožavanju tuđe imovine, i to je generalni stav ove Vlade, izričit je naš sagovornik.\nPrema anketi koju je "Glas" sproveo među nekoliko crnogorskih agencija ispostavilo se da nema masovne prodaje kuća i stanova u boljim, turističkim centrima, već da je, kažu, primećena veća ponuda vikend kuća i sličnih objekata, nešto dalje od obale i centara, koji nisu imali veliku vrednost i koje je i ranije teško bilo prodati.\n- Ljudi poučeni iskustvom iz bivših jugoslovenskih republika počeli su da nude na prodaju tu imovinu, ali ni to nije masovno, tvrde ovi posrednici.\nU jednoj od podgoričkih agencija nam je rečeno da je promet nekretnina u celini opao, za šta nisu imali razumno objašnjenje, "za to su krivi možda ovi praznici".\n- Mi sada čak imamo dosta kupaca iz Srbije, koji strahuju za svoj kapital i zato ga "sele" kod nas, računajući da je ovde sigurniji, rekao je za naš list Meša Adrović, vlasnik jedne od najstarijih agencija za nekretnine iz Budve, dodajući takođe da je interesovanje kupaca iz Srbije sada nešto manje nego ranije i potvrđujući izjave svojih kolega da o masovnoj prodaji imovine srpskih vlasnika nema ni govora.\nU ponedeljak je godišnjica bombardovanja kineske ambasade u Beogradu\nSporenje SPC i JP "Srbijašume" oko stalne seče stabala u blizini manastira Blagoveštenje kod Stragara\nZvanično najstarija žena na svetu ima 114 godina


MAK ESPER: Ključno je da SAD I JUŽNA KOREJA postignu sporazum do kraja godine! | Happy BSC portal\nAmerički ministar odbrane Mark Esper izjavio je danas da je ključno da SAD i Južna Koreja do kraja godine postignu sporazum o podeli troškova američkih trupa u toj azijskoj zemlji, prema kojem će veći teret snositi Seul.\n"Južna Koreja je bogata zemlja i može da plati više za raspoređivanje američke vojske", rekao je Esper nakon razgovora sa južnokorejskim kolegom Džong Kvong Duom, prenosi Rojters.\nDžong je rekao da su se Esper i on saglasili da dogovor o podeli troškova za američke trupe treba da bude pravedan i obostrano prihvaćen.\nOn je dodao da je u razgovoru ponovo potrvrđena posvećenost odbrani Južne Koreje od severnog suseda, kao i napori za denuklearizaciju Severne Koreje.\nFoto: Mark Esper/Wikipedia


Kolegijum NSRS zakazivanje sjednice većina odgađanje | Info | Politika\n20. May, 18:34\nČubrilović o odgađanju Kolegijuma NSRS: Većina postoji, Poslovnik pogrešno tumačen 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\nČubrilović o odgađanju Kolegijuma NSRS: Većina postoji, Poslovnik pogrešno tumačen\n10.12.2020. / 15:20\nAutor Željko Svitlica 10.12.2020. / 15:20\nPredsjednik Narodne skupštine Republike Srpske Nedeljko Čubrilović izjavio je danas u Banjaluci da uopšte nije sporno da li postoji skupštinska većina i kvorum za rad skupštinskog Kolegijuma.\n"Opozicija je danas prigovorila da Kolegijum ne može donositi odluke, zato što sjednici nisu prisutni svi šefovi poslaničkih klubova vladajuće većine, što je selektivno i tendenciozno tumačenje Poslovnika o radu. Ovo je jasno zato što je članom 13 Poslovnika predviđeno da klub poslanika predstavlja šef ili njegov zamjenik, pri čemu šef može imenovati i ovlašćenog predstavnika", rekao je novinarima Čubrilović.\nOn je istakao da na osnovu navedenog člana zamjenik šefa kluba poslanika ili ovlašćeni predstavnik predstavlja klub na sjednici Kolegijuma istovjetno kao i šef.\n"Tako da ne postoji bilo kava kolizija. Zbog korektnih odnosa u Skupštini sjednica Kolegijuma je prolongirana za sutra, pozvaćemo šefove klubova, iako Poslovnik daje mogućnost da sjednica bude odžrana telefonski i da predsjednik Narodne skupštine sam sazove sjednicu ove institucije", pojasnio je Čubrilović.\nOn kaže da postoje mnogo važnije teme za razmatranje od načina kojim se pokušava minirati donošenje odluke o zakazivanju sjednice Narodne skupštine.\nGovoreći o budžetu Srpske za narednu godinu u iznosu od 3,795 milijardi KM, Čubrilović je naveo da će budžetom biti obezbijeđena stabilnost budžetskih korisnika i da će Srpska funkcionisati nesmetano.\nPrebačen u bolnicu: U Hadžićima pao paraglajder\nZaharova: Moskva ne blokira izvoz žita\nDodik: Sankcije Rusiji neće biti uvedene dok sam ja u Predsjedništvu BiH


Ocene za korisnika Miroslav Gnjatovic\nLonac astra H\nZastava Srbije 150 x 90 cm, sa štepom za barjak\nDeverski peskir - AKCIJA\nSjajna saradnja! Veoma laka i lepa komunikacija i veoma prijatna osoba! Sve preporuke za člana!\nARMANI kožni novčanik + kutija\nOdlicna saradnja, brza realizacija i isporuka. Sve preporuke za prodavca.\nOdlicna saradnja i brza realizacija dogovora. Preporuke svima za saradnju\nOpel GSi oznake\nsve preporuke za prodavca odlicna saradnja 10+\nSve pohvale za prodavca ocena + 20\nSony play station 1 + igrice sa slike\nAstra G motor brisača\nOdlicna komunikacija. sve pohvale. ..\nSamsung galaxy grand prime(PRODATO)\nSvaka cast, sve preporuke za obog clana. 10+\nUlaznice za Crvenu zvezdu\nMlin za kafu-ETNO\nSve je proteklo po dogovoru - odgovorno i brzo. Svaka preporuka za saradnju !\nstara pegla,mlin i masina za meso\nCovek od reci, ispostovano sve sto je dogovoreno, preporuka\nUsisivac Royal 2400w sa posudom\nSvaka preporuka. Član za pohvalu.\nSvaka cast ovom clanu svaka preporuka za saradnju!\nINTEL i5 odlican komp up to 3.20 GHz !\nZa svaku preporuku kupac. Maksimalno korektan i ozbiljan.\nSin lovca na medvede Karl May\nHuawei P8lite +POKLON


Vichy Liftactiv Fresh Shot: Antioksidativni tretman protiv umornog izgleda kože | insp.\nVichy Liftactiv Fresh Shot: Antioksidativni tretman protiv umornog izgleda kože\nŠta je to umorna koža? Opuštene crte lica, ten bez sjaja, koža smanjenog tonusa i punoće – ova obeležja koja nazivamo umorom kože, biološki uzrokuju višak oksidativnog stresa, pa je koža tada iscrpljena, a oštećenja se akumuliraju. Stoga, ma koliko bila blaga i reverzibilna, na njih se odmah mora delovati. Za čime instinktivno posežemo u borbi protiv umora? Za vitaminskim preparatima. Upravo je iz tog razloga razvijen Liftactiv Fresh Shot - prvi antioksidativni tretman brenda Vichy protiv umornog izgleda kože. Ovaj intenzivan tretman, koji se koristi svakog jutra, formulisan sa moćnim antioksidansima, uključujući čist vitamin C, pruža trenutni okrepljujući efekat. Posle 10 dana tretmana, koža je blistava i izgleda odmorno, jednostavno preporođena! Za trajniji efekat liftinga i vidljivo čvršću kožu uz antioksidativni tretman preporučuje se korišćenje komplementarne dnevne rutine nege iz linije Liftactiv Supreme.\nKoja žena danas ne doživljava trenutke velikog umora? Ipak, za umornu kožu postoji i mnogo razloga - između posla i privatnog života (a oba moraju biti „uspešna”), često je teško pronaći vremena za odmor i oporavak. Patimo od iscrpljenosti, a to se oseća i vidi i na koži koja gubi elastičnost i „zarađuje“ bore. Dodajmo tome zagađenje vazduha, lošu ishranu i višak UV zračenja i situacija postaje još gora. Tada je vreme da kažemo: „Dosta”! „Da” ispunjenom životu i „ne” koži koja ne prati taj ritam i odaje znakove umora i stila života. Šta god da im se događa, i bez obzira na nivo stresa, dame žele kožu koja izgleda sveže i odmorno, blage crte lica i mladalački izgled.\nSARADNJA SA MODNOM DIZAJNERKOM DRAGANOM OGNJENOVIĆ\nPredstavljanje ove inovacije upriličeno je na prezentaciji kolekcije jesen/zima 2017-2018. modne dizajnerke Dragane Ognjenović. Za iskorak u kolorit i primetne narandžaste detalje u pojedinim komadima, kao i avangardan i svež izgled šminke modela, Dragana je inspiraciju pronašla upravo u inovaciji brenda Vichy, antioksidativnom tretmanu protiv umornog izgleda kože - Liftactiv Fresh Shot.\n„Sa zadovoljstvom sam se odazvala pozivu kompanije Vichy. Paleta Vichy proizvoda za negu lica mi je bliska i cenim, kako vizuelnu, tako i tehnološku inovativnost ovog brenda. Novi proizvod, Liftactiv Fresh Shot, koji je prvi put prezentovan na mojoj modnoj reviji, idealan je za vreme i brzinu u kojoj živimo, i namenjen je upravo osobama koje biraju i moj dizajn. Moda je od uvek pronalazila svoju bazu u pažljivoj nezi, pa mi je ova saradnja između ostalog i iz tog razloga bila inspirativna. Osim kvaliteta proizvoda, moju pažnju su privukle i boje, koje su pažljivo odabrane i asociraju na svežinu i vitamin C, a upravo to su bile boje akcenata senke za oči na kapcima, laka za nokte, kao i detalja u samoj kolekciji. Meni lično, zanimljiv je ovaj, skoro mogu da kažem, eliksir, bogat antioksidansima i čistim vitaminom C, jer trenutno deluje, koža je blistava i izgleda odmorno, a u modnom poslu, koji je brz i aktivan, ovakva okrepljenja su preko potrebna“, navela je Dragana Ognjenović.\nSve informacije o novom proizvodu posetioci revije su mogli da saznaju u Vichy-jevom #MySkinFreshShot kutku, u kojem su se smenjivale brojne poznat dame.


Pula, Medulin, Komforni dvoetažni stan prvi red do mora na ekskluzivnoj lokaciji | Adriana Immobilien\n350.000,00 € 2.648.911,30 kn PDV uključen u cijenu\nMEDULIN,PULA, DVOETAŽNI STAN 126 M2, 1. RED DO MORA\nStan se nalazi u stambenoj zgradi sa još tri apartmana. Sastoji se od 2 etaže.\n1 kat: spavaća soba, kuhinja, blagovaonica , dnevni boravak, kupatilo, terasa,\ngalerija: 2 spavaće sobe, kupatilo, terasa\nStanu pripada i parkirno mjesto , a postoji mogućnost dokupa garaže i spremišta.\nStan se prodaje namješten dizajnerskim namještajem (sa fotografija) vrijednosti 45.000 EURA, za koji se mogu predočit računi. Postoji mogućnost dogovora sa vlasnikom o kupnji stana bez namještaja, no kuhinja ostaje u svakoj kombinaciji.