Vojska RS smanjena na 4 000 pripadnika\nNačelnik Generalštaba Vojske RS-a, generalmajor Novak Đukić, koji je prije nekoliko dana primio ovu dužnost, saopštio je danas u Banjoj Luci da je od 1. juna ove godine Vojska RS-a prešla na rad po novoj organizacijsko-formacijskoj strukturi, u skladu s ukupnom reformom odbrambeno-bezbjedonosnog sistema RS-a i BiH. Nakon ove reforme, brojno stanje Vojske RS-a svedeno je na 4 000 pripadnika, što je značajno kvantitativno smanjenje. Načelnik Generalštaba naglasio je da su još neka pitanja vezana za reformu oružanih snaga BiH u ovom entitetu u toku:\n“Personalno, ovi sastavi su popunjeni, što se tiče oficirskog sastava, sa najprofesionalnijim ljudima u svom pozivu i to, mogu da kažem, 99 posto. Sa vojnicima po ugovoru - profesionalcima ova popunjenost je nešto manja. U toku je konkurs za popunu vojnika po ugovoru - profesionalaca i taj zadatak trebao bi u naradenom periodu, za negdje mjesec dana najduže, da bude završen.”\nGeneral Đukić naglasio je, također, da su aktivnosti u proteklom periodu bile usmjerene ka jednom cilju, a to je prijem BiH i njenih oružanih snaga u program Partnerstvo za mir. Iako to nije ostvareno na junskom samitu NATO-a u Istanbulu, mi i dalje ostajemo čvrsto opredijeljeni za evroatlantske integracije i u tom smislu cjelokupna obuka prilagođena je NATO standardima, naglasio je Đukić:\n“Nije to nimalo lako. Upotrijebljena su značajna materijalna sredstva, značajna novčana sredstva da bi ljudi ovladali tim standardima. Sigurno da neće to ići ni brzo ni lako i da će za to trebati i vremena, trebati dosta i pomoći od svih struktura i sigurno da neće ni rezultati izostati.”\nĐukić je istakao da, pored aktivnosti koje se provode u okviru akcije prikupljanja zaostalog naoružanja, jedan od problema je i rješavanje viška naoružanja:\n“Značajan broj tog naoružanja naći će se u našim livnicama na topljenju, uništavanju i time će se dovesti na granice limitiranog naoružanja, kako lakog tako teškog.”\nŠto se tiče obaveza prema zajedničkim organima BiH, načelnik Generalštaba naglasio je da će se Vojska RS-a pridržavati zakona RS-a i BiH koji regulišu ovu oblast.


Bolan poraz od Igokee u Topolici\nponedjeljak, novembar 26, 2018\nMornar nije uspio da prekine seriju poraza u ABA ligi u meču sa Igokeom. Ovog puta za trijumf nisu bila dovoljno ni 97 postignutih poena što i najbolje odslikava u kojem je segmentu igru crnogorski šampion ponovo podbacio.\nMornar – Igokea 97:103 (23:27, 19:27, 27:19, 28:30)\nDvorana: Topolica Gledalaca: 1,650 SUDIJE: Sreten Radović, Sašo Petek, Milan Nedović\nŠUT ZA TRI: Mornar 11/26, Igokea 14/25\nSKOKOVI: Mornar 13+9, Igokea 24+12,\nASISTENCIJE: Mornar 11, Igokea 20\nUKRADENE LOPTE: Mornar 10, Igokea 5\nIZGUBLJENE LOPTE: Mornar 7, Igokea 21\nMornar: Mićović 2, Braun 21 (3/6 za tri, 2sk, 2as), Kejnig 17 (5/7 za tri, 4as), Mijović, Drenovac 2, Pavić, Vujošević, Voler 4 (0/4 za tri, 2as), Sane 9 (1/3 za tri, 4sk, 1bl), Vranješ 20 (3/7 za tri, 3sk), Rebić 8 (3sk), Luković 12 (3sk).\nIgokea: Lešić 12, Adamović 9, Janković, Zubčić 23, Milošević 5, Radivojević 6, Lafajet 20, Vilijams 10, Ilić, Anđušić 9, Rikić, Lorbek 5.\nUprkos činjenici da ponovo nisu odigrali kvalitetno u odbrani, Barani imaju mnogo razloga da žale što protiv bosnaskog prvaka nisu zabilježili treću pobjedu u ABA ligi ove sezone.\nJer, od minus 10 u 34. minutu (74:84), za tri minuta stigli su do preokreta (90:87) na nepuna tri minuta prije kraja. Ključne šuteve, međutim, pogodili su gosti. Prije svih Vuk Radivojević koji je trojkom na 48 sekundi prije kraja pri rezultatu 90:90 i prelomio meč.\nIgokea je još jedna u nizu ekipa koje su šuterski proradile upravo protiv Mornara. U prvom poluvremenu tim iz Laktaša šutirao je trojke 7 od 7 i imao čak 12 skokova više od naše ekipe. Izabranici Mihaila Pavićevića kažnjeni su za to minusom od 12 poena na poluvremenu koji su anulirali nakon samo 3 minuta igre u nastavku!\nToliko je, naime, trebalo Mornaru da serijom 54:54 izjednači. Gosti su potom ponovo “bježali” i do osam poena ali se u završnicu minus prepolovio.\nU poslednjem kvartalu Barani su promašili nekoliko zicera i slobodnih bacanja, nije im priznata trojka Vranješa u poslednjoj sekundi prvog napada u ovom periodu, što ih je odvelo u mkinus od 10 poena u 34. minutu.\nUspjeli su da se vrate, preokrenu, ali ne i da sačuvaju vođstvo u završnici.


Ivana nema granice!\nSrpska atletičarka, Ivana Španović, ponovo je oduševila naciju, uzevši novu medalju...\nPrelepa atletičarka, uspela je da trijumfuje na čuvenom mitingu Dijamantske lige, održanom u Cirihu (Švajcarska). Pored trijumfa, Ivana je uspela i da ponovo podigne lestvicu, uz novi nacionalni rekord u skou u dalj! Iako nas je mlada atletičarka već uveliko navikla na uspehe, svaka nova medalja nosi posebnu draž i vraća osmeh na lice.\nVeliki duel je vođen sa vodećom američkom atletičarkom, Tijanom Bartoleti, gde se do poslednje serije nije znao pobednik. Naime, Španovićeva je u poslednjoj, odlučujućoj seriji skočila 7,02 metara i na taj način se revanširala Tijani Bartoleti, koja je postala svetska šampionka prošle nedelje na Svetskom prvenstvu, održanom u Pekingu (Kina).\nIvana Španović je imala dva najbolja skoka u Cirihu, sve do poslednje serije, sa 6,93m i 6,90, da bi Bartoleta nakon dve propuštene serije skočila 6,97 u poslednjoj seriji. Velika borba je viđena sve do samog kraja. Međutim, pravi pobednici se pokažu kada je najteže. Ivana je imala priliku u poslednjoj seriji da dokaže da njeni rezultati sa pravom nose epitet favorite. Najboljim skokom karijere, ostvarila je drugu uzastopnu pobedu u Dijamantskoj ligi i osvojila vrednu nagradu.\nUspela je da skoči centimetar dalje nego u Pekingu, gde je osvojila bronzanu medalju. Prethodnu pobedu u Dijamantskoj ligi je ostvarila na mitingu u Monaku sa skokom od 6,87 metara.\nNa taj način, Ivana je stigla do druge pozicije u generalnom poretku elitnog takmičenja sa 12 poena, sa osam manje od liderke Bartolete iz Amerike. Treće mesto je osvojila Britanka Šara Proktor, srebrna iz Pekinga, sa devet. Već sada je jasno da u takmičenju skokova u dalj, postoje tri velike rivalke, koje će na svakom takmičenju odlučivati o raspodeli medalja.\n"Takmičenje je bilo vrlo uzbudljivo. Pre svega mi je drago što sam uspela da ostanem pribrana i smirena pred treću seriju posle prva dva prestupa. Posle Tijaninog skoka u šestoj seriji, samo sam se nasmejala i sa zadovoljstvom prihvatila izazov. Ovog puta završila sam takmičenje u moju korist s novim nacionalnim rekordom. Meni lično je izuzetno važan i skok od 6,93 metra sa više od 15 centimetara rezerve, koji je samo pokazatelj da mogu mnogo više i od ovih 7,02, ali ima vremena za nove podvige", izjavila je nakon takmičenja Ivana Španović za medije.\n"Probali smo da iskorigujemo zalet u odnosu na Peking da bi Ivana bila što brža na zaletištu, što je rezultiralo sa prva dva prestupa. U trećoj i četrvoj seriji Ivana je imala odličane skokove preko 6,90 metara, a onda se ponovila scena iz Pekinga: Bartoleta je u šestoj seriji skočila 6,97. Ivana je, međutim, na najsjaniji mogući način odgovorila na skok svetske šampionke i s novim ličnim i nacionalnim rekordom pobedila“, rekao je trener Goran Obradović.\nNema odmora za našu najbolju atletičarku. Rekorderka Srbije već u nedelju, 6. septembra ima novo takmičenje, u Berlinu, gde će imati priliku da osvoji još jednu medalju u nizu.


e-novine.com - Trijumf desnice na Beogradskom univerzitetu\n05.07.2012 - 14:56\nIntervju: dr Dragana Dulić, profesorka Fakulteta bezbednosti\nTrijumf desnice na Beogradskom univerzitetu\nZa mene je odluka Senata još jedna potvrda ofanzive desnih snaga u Srbiji, pošto je presudio nekakav fantomski "ideološki" razlog, ili razlika u stanovištima sa političkim sadržajem. Kolege sa najvišim akademskim zvanjem su pali na ispitu elementarne profesionalne odgovornosti jer je većina koja je glasala za pomenutu odluku to učinila na temelju vanakademskih kriterijuma\nProtiv bivše dekanke Fakulteta za bezbednost Univerziteta u Beogradu profesorke dr Dragane Dulić vođena je destruktivna kampanja u kojoj je difamirana, vređana i zastrašivana dobro poznatim metodama, čime je pripremljen zavrni udarac koji je realizovao Senat Beogradskog univerziteta - nije joj produžen radni odnos, iako je za to ispunjavala kriterijume, i penzionisana je.\nNe treba smetnuti s uma da dok država stavlja van zakona fašističke organizacije, BU im poklanja kredibilitet, jer su sa njihovih sajtova regrutovani potpisi "studenata" i oformljeno navodno "javno mnjenje"\nU pismu protesta nevladinih organizacija i građanki i građana konstatuje se da “zagovornicima povratka Srbije u srednjevekovni mrak nije preostalo ništa drugo nego da na osnovu iskonstruisanih monstruoznih optužbi (posredstvom citata koji su istrgnuti iz konteksta i sličnih nečasnih i nenaučnih metoda argumentacije) oblate profesorku Dulić”.\n“Odlazim sa gorčinom, naravno, ali i uz podršku ljudi i organizacija koji su prepoznali da se iza ove kampanje krije nešto drugo – uvođenje na mala vrata moralno-političke podobnosti”, kaže Dragana Dulić u razgovoru za e – Novine.\n* Haranga protiv Vas koja je vođena uglavnom preko primitivnih, opskurnih medija desne provenijencije, ali ne samo njih, postigla je cilj. Tokom te kampanje govorilo se i o gotovo revolucionarnom nezadovoljstvu i hiljadama potpisa studenata ispod peticije za Vaš odlazak? U ovoj atmosferi, namerno je stvoren utisak da ste izbačeni, odnosno da je reč o egzemplarnoj kazni?\nMedijsko profanisanje i tendenciozno prikazivanje stavova nekih autora iz hrestomatije Etika rata, kao i iz zbornika Ljudska bezbednost 1 i 2, čiji sam bila priređivač, bilo je u žutoj štampi tempirano da neposredno prethodi dvema sednicama Senata. Dodavši tome potpise "studenata" koji su sakupljeni na društvenoj mreži YuTube, (koja inače ne podleže nikakvoj proveri legitimiteta, već se potpisi jednostavno mogu sakupiti i kao podrška potpuno proizvoljnim i izmišljenim temama), dobijen je "forum" kao svojevrsna grupa za pritisak. Najzad, u najboljem slučaju neobavešteni, a u najgorem slučaju nacionalistički nastrojeni dekani, članovi Senata, su se većinom izjasnili da nisam podobna da dalje radim na Univerzitetu. Sva tri momenta govore ne samo da je ovaj napad orkestriran već i da je Senat kao vrh akademske zajednice na BU bio nemoćan da odbrani svoju osnovnu normu i neprikosnovenu vrednost – akademsku slobodu.\n* Zašto su Vaše kolege članovi Senata – suštinski – odlučile da više ne radite na Fakultetu? Većina se izjasnila protiv Vašeg ostanka, svakako ne zbog toga što “ispunjavate uslove” za penziju, odnosno zbog mlađih nastavnika kojima treba pružiti priliku?\nZa mene je njihova odluka još jedna potvrda ofanzive desnih snaga u Srbiji, pošto je presudio nekakav fantomski "ideološki" razlog, ili razlika u stanovištima sa političkim sadržajem. Kolege sa najvišim akademskim zvanjem su pali na ispitu elementarne profesionalne odgovornosti jer je većina koja je glasala za pomenutu odluku to učinila na temelju vanakademskih kriterijuma. Savetujem im da brižljivo pročitaju Ustav RS (čl. 72: "Jemči se autonomija univerziteta, visokoškolskih i naučnih ustanova"), kao i dva zakona – Zakon o visokom obrazovanju (čl. 5: "Univerzitetski nastavnici imaju neograničenu slobodu naučnoistraživačkog rada, uključujući slobodu objavljivanja i javnog predstavljanja naučnih rezultata") i Zakon protiv diskriminacije (čl. 5, 6, 8, 10, 13, 25, a u slučaju žalbe čl. 16, 33 i 43) koji su prekršili svojom odlukom da ne dozvole produžetak mog radnog odnosa.\nU najboljem slučaju neobavešteni, a u najgorem slučaju nacionalistički nastrojeni dekani, članovi Senata, su se većinom izjasnili da nisam podobna da dalje radim na Univerzitetu\n* Pripisani su Vam stavovi drugih autora o Oslobodilačkoj vojsci Kosova i intervenciji NATO. Onaj ko je započeo kampanju difamacije i otvorio lov na Vas znao je da je reč o stavovima autora koje ste objavili u hrestomatiji Etika rata, a u kampanji je predstavljeno da se na Fakultetu bezbednosti za prelaznu ocenu mora izgovoriti kako je OVK kosmopolitska, odnosno da je intervencija NATO u Srbiji opravdana. Postoji još niz sličnih konstrukcija koje imaju isti rukopis. Čiji je?\nO gomili nesuvslih konstrukcija, nedostojnih logike zdravog razuma i elementarne pismenosti, neću ni da govorim. Ipak, činjenica je da je nekoliko rečenica istrgnuto iz konteksta članaka dvoje eminentnih autora – Majkla Volcera i Meri Keldor, poslužilo za osudu moje patriotske pravovernosti. Ko iole nešto zna o ovim autorima, ne može da ih okvalifikuje kao neke "srbomrsce", ili autore bez integriteta koji su svoje uticajne tekstove o teoriji pravednog rata, pravdi nakon rata, obrani zajednica (užih ili širih, jače ili slabije povezanih), solidarizmu, kosmopolitzmu, ljudskoj bezbednosti, fenomenu novih ratova, itd, zasnivali na ideoloških isključivostima - što se uostalom prepoznalo i po broju njihovih knjiga koje su kod nas prevedene i koje služe kao dopunska literatura na fakultetima društvenih nauka i svakako su poznate široj javnosti. Hoće li i ove knjige biti povučene iz prodaje ili možda "spaljene"?\n* Kada ste i zbog čega postali nepoželjni na svom fakultetu, odnosno kada je arsenal optužbi protiv Vas proširen i na druge fakultete, pre svega na Pravni, na kojem ste bili meta, blago rečeno, krajnje desne organizacije Nomokanon?\nKampanju je započeo, i nastavio jedan službenik Fakulteta bezbednosti koji je dva puta propao na izboru za nastavničko zvanje i koji se patološki fiksirao za mene kao uzroka svog neuspeha. Kažem "patološki", jer je od pre godinu i po dana kao NN lice osnovao niz sajtova na YuTube, u kojima je vređao mene i moju porodicu na krajnje prostački način. Animirane su razne studentske "patriotske" organizacije, organizovane konferencije za štampu, peticije su upućene na razne državne i univerzitetske adrese itd., ali uvek je to neko drugi radio za njega – u maniru sitnog udbaškog poslenika koji krije svoj identitet kako bi izbegao da se podnese tužba za klevetu protiv njega. Sve u svemu, nedostojan protivnik, kome su sistem i neki pojedinci dali moć da umesto da koristi zdrav razum i primi k znanju da iza odluke da ne bude izabran stoji Naučno-nastavno veće Fakulteta bezbednosti, a ne pojedinac, on osvetoljubivo, kukavički i iracionalno targetira mene. Ali, sve to ne bi dobilo ovakve razmere da je dekan Fakulteta bezbednosti doneo pravovremene odluke i zaštitio me od uznemiravanja i maltretiranja. Što do dan danas nije uradio. Toliko o tome.\n* Da li, eventualno, vidite više različitih “koalicija” i kakva je u tome uloga rektora Branka Kovačevića? Kako se on poneo u Vašem slučaju, da li ste razgovarali s njim?\nOdlukom da prepusti izjašnjavanje članova Senata tajnim glasanjem, Rektor je podlegao pritisku i doprineo utisku da je desna struja pobedila na Univerzitetu i da je pogaženo zlatno pravilo da univerziteti neće sačuvati svoj ugled ako se odreknu "intelektualne nepristrasnosti i bezinteresnog traganja za istinom". Ova odluka se može smatrati presedanom u "postmiloševićkoj Srbiji", ili još gore, najavom uvođenja sankcija profesorima od strane "zabrinutih i razljućenih patriota". U oba slučaja Senat nije bio na visini svog zadatka. Ne treba smetnuti s uma da dok država stavlja van zakona fašističke organizacije, BU im poklanja kredibilitet, jer su sa njihovih sajtova regrutovani potpisi "studenata" i oformljeno navodno "javno mnjenje".\n* Kako se ove podele odražavaju na stanje u nastavi, statusnom i radno – pravnom položaju nastavnika i, uopšte, odnosima među profesorima?\nPrave razmere ovih podela ne poznajem, ali je opšte mesto da su neki fakulteti dali podršku desnim organizacijama studenata, koje slave Karadžića i Mladića kao nacionalne heroje, koji ignorišu konkretne podatke o počinjenim zločinima, odgovornostima i presudama okrivljenih, i konfuzno mešaju ideologije krajnje desnice sa pravoslavnom sabornošću i primitivnim populizmom; na njima rade mnogi profesori sa izrazito nacionalističkim ubeđenjima i indoktriniraju studente. Za mene su ovo poražavajuće posledice nesuočavanja sa prošlošću, kao sudbinskim zadatkom svakog društva koje je izašlo iz rata. Ovaj zadatak se ne može ispunjavati samo deklaracijama niti prepustiti vrlo malom broju nevladinih organizacija koje su hrabro na sebe preuzele da rade ono što je posao države i njenih institucija.\n* Da li je Univerzitet reprezent stanja duha u Srbiji?\nNaravno da jeste, kako u smislu vrednosti koje treba da simbolizuje, širi i brani, tako i u smislu otpora da ne bude dnevnopoliitčki instrumentalizovan. Njegova snaga, uticaj i moć u društvu meri se doslednošću i posvećenošću kojom brani ne samo slobodu akademije već i akademsku slobodu. U ovom trenutku stanje je takvo da "sve prolazi".


Portal Sarajevo-RS.com - Slika Paje Jovanović od večeras u Galeriji 'Dar Mar\nutorak, 26 Maj 2015 09:04\nUlje na platnu "Sveti Đorđe Spasitelj" čuvenog srpskog slikara Pavla Paje Jovanovića koje je predložak za mozaičku ikonu patrona hrama iznad portala u luneti crkve Svetog Đorđa na Oplencu biće od večeras izloženo u Galeriji "Dar Mar".\nSmatra se da je to djelo nastalo oko 1920. godine, u vrijeme kada je Jovanović intenzivno slikao portrete, replike svojih poznatih djela, a ponekad i ikone za vladarsku porodicu Karađorđević.\nMoguće je da je kao ideja ikona Svetog Đorđa sa likom Karađorđa bila prisutna kod umjetnika još 1910, u vrijeme Jovanovićevog slikanja religioznih kompozicija i scena iz istorije Nemanjića za Sabornu crkvu u Sremskim Karlovcima, ili u vrijeme pregovora oko izrade ikonostasa za kapelu Sv. Andreja na novom dvoru na Dedinju, poslije 1919.\nIkona Svetog Đorđa Spasitelja je, međutim, dobila svoju mozaičku repliku na ulazu u hram tek u vrijeme dvadesetih godina prošlog vijeka, kada je i cio posao ukrašavanja mauzoleja Karađorđevića bio okončan.\nIkona se u kompoziciji oslanja na nešto stariju ikonu Svetog Đorđa, slikanu za Saborni hram u Sremskim Karlovcima.\nOno što je na ikoni specifično, pored lika svetitelja kome je umjetnik dao prepoznatljive crte lica Karađorđa, su četiri ocila, heraldičko znamenje na štitu, ali i natpis koji predstavlja Svetog Đorđa ne samo kao zaštitnika mauzoleja kraljevske porodice Karađorđević, već i kao spasitelja ili oslobodilaca srpskog naroda.\nZbog ostvarenih vrijednosti, taj rad ima svojstva značajnog kulturnog dobra, a pred publikom će biti do 9. juna.\nSadašnji vlasnk je sliku kupio od Dušana Mihajlovića, stomatologa, uglednog građanina Zrenjanina, u čijoj se porodici slika nalazila i čuvala od pedesetih godina 20. vijeka, kada ju je Dušanov otac Vladimir, ugledni zrenjaninski ljekar, otkupio od predhodne vlasnice Radmile Karađorđević, supruge Princa Đorđa Karađorđevića, do tada jedinog vlasnika ovog djela.\nViše iz kategorije: « Sabor likovnih umjetnika u Jelovcima 30.06.-06.07.2015 godine Izložba fotografija prvog ratnog fotoreportera Riste Marjanovića »


Borba Istoka i zapada, komunizma i kapitalizma, hladni rat... sve su to nazivi kojima opisujemo višedecenijski okršaj SAD i Sovjetskog saveza. U toj borbi nisu se birala sredstva kojima će se nauditi neprijatelju, a mi vam predstavljamo neke od najneverovatnijih priča iz hladnoratovske ere:\nNa današnji dan, trećeg oktobra 1990. godine Istočna i Zapadna Nemačka su se ujedinile, a Berlin je postao glavni grad. Ujedinjenju je prethodilo rušenje Berlinskog zida i brisanje interesnih sfera istoka i zapada.


source.ba | Zvizdić razgovarao s ambasadoricom Njemačke u BiH\nZvizdić razgovarao s ambasadoricom Njemačke u BiH\nPredsjedavajući Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine Denis Zvizdić razgovarao je danas s ambasadoricom Njemačke u BiH Margretom Uebber o aktuelnoj političkoj i ekonomskoj situaciji u BiH, sa posebnim fokusom na EU integracije, investicije, vladavinu prava i regionalnu saradnju.\nSchmidt o sastanku u Briselu: Sporazum ide u pravcu napretka BiH na putu ka EU\nAmerikanci pozvali Podžića na sastanak NATO -a\nDetalji sporazuma kojeg su bh. lideri prihvatili na sastanku u Briselu\nSaglasili su se da su odnosi dvije zemlje dobri i prijateljski i da je i u narednom periodu potrebno podsticati saradnju u svim segmentima.\nZvizdić je posebno zahvalio na dosadašnjoj prijateljskoj, iskrenoj i izuzetno korisnoj podršci Bosni i Hercegovini na putu EU integracija, izgradnji infrastrukture i ekonomskom razvoju, te posebno naglasio ključnu ulogu njemačke kancelarke Angele Merkel na pokretanju Berlinskog procesa i njemačko-britanske inicijative koja je unaprijedila saradnju država zapadnog Balkana i dala novi zamah evropskim integracijama BiH.\nAmbasadorica Uebber je istakla da Njemačka želi da se Bosna i Hercegovina integriše u euroatlantske strukture i naglasila da je na tom putu Njemačka bila i ostala iskren prijatelj našoj zemlji.\nZvizdić i Uebber su se saglasili da su blokade institucija u BiH kontraproduktivne, te da treba što prije nastaviti reformske procese i aktivnosti na realizaciji prioriteta iz Mišljenja EU za BiH kako bi se postigao napredak, unaprijedila sigurnost i ekonomija, a institucije BiH se ponovo posvetile aktivnostima na evropskom putu i ekonomskom razvoju, saopćeno je iz PSBiH.\nTagovi: SastanakDenis ZvizdićNjemačka ambasadorica


Kako je Čarli Čaplin pre 80 godina ismejao Hitlera u „Velikom diktatoru” - Večeras u Dijaspori\nMix najnovijih vesti Kako je Čarli Čaplin pre 80 godina ismejao Hitlera u „Velikom diktatoru”\nNa današnji dan, 15. oktobra 1940. godine u Njujorku je održana premijera jedne od najsjajnijih antinacističkih komedija u istoriji kinematografije – „Veliki diktator” (The Great Dictator) Čarlija Čaplina.\nJedan od Čaplinovih sinova – Čarls Spenser Čaplin Treći – u knjizi „Moj otac Čarli Čaplin” pisao je da je njegov otac često razmišljao o neobičnim sličnostima koje ima sa Hitlerom.\n„Zamisli samo”, rekao bi zamišljeno, „on je ludak, a ja sam komičar. Ali sve je moglo da bude drugačije”, napisao je Čaplin Junior.\n„Vojnici, ne borite se za ropstvo, borite se za slobodu!” – kaže, misleći na trupe spremne za rat.\n„U njemu ima nečeg klovnskog… Spuštena vilica, kesice ispod očiju, izražena dvostruka brada – ovo nije samozadovoljni pobednik, ovo je portret čoveka u očaju”, napisano je u Njujork Tajmsu.\nUbrzo posle premijere filma, meksički umetnik Dijego Rivera oslikao je neke scene iz filma na fresci „Panamerička unija” (Pan American Unity) koja se sada nalazi u Gradskom koledžu u San Francisku.\nThe post Kako je Čarli Čaplin pre 80 godina ismejao Hitlera u „Velikom diktatoru” appeared first on Luftika.


Pobeda hrišćana posle tragičnih progona - Nedelja - Dnevni list Danas\nPočetna » Nedelja » Pobeda hrišćana posle tragičnih progona\nVizantolog Radivoj Radić o Konstantinu Velikom i obeležavanju Milanskog edikta 2013.\nPobeda hrišćana posle tragičnih progona\nHrišćani u celom svetu ozbiljno se pripremaju za obeležavanje hiljadu sedam stotina godina od objavljivanja Milanskog edikta, kada su 313. godine, u Milanu, dva rimska savladara, car Konstantin i Licinije, potpisali dokument kojim je hrišćanstvo postalo ravnopravna religija u Rimskom carstvu. To je i prvi edikt o verskoj toleranciji, a njime je u 4. veku hrišćanstvo praktično odnelo pobedu; njegovi sledbenici nisu više proganjani i mogli su slobodno da ispovedaju svoja uverenja.\n0Piše: Anđelka Cvijić 24. decembra 2010. 15.53\nU susret proslavi Milanskog edikta, beogradska izdavačka kuća Evoluta objavila je nedavno knjigu Konstantin Veliki. Nadmoć hrišćanstva, iz pera poznatog vizantologa Radivoja Radića, redovnog profesora Filozofskog fakulteta u Beogradu i šefa Katedre za vizantologiju. Knjiga koja govori o Rimskom carstvu u prva četiri veka naše ere, a posebno o caru Konstantinu koji je najzaslužniji za ravnopravnost hrišćana sa drugim religijama, naišla je na odlični odziv kod čitalaca, a u pripremi je i prevođenje ovog dela na strane jezike.\nOd svojih početaka kada ga je odlikovala politeistička religija, Rimsko carstvo je krajem 4. veka bilo društvo u kojem je hrišćanstvo postalo ne samo ravnopravno već i dominantno. S obzirom da je Judeja od 6. godine nove ere bila rimska provincija, koliko je rimska država bila načisto s tim o kakvoj se novoj religiji radi?\n– Hrišćanstvo je proisteklo iz judejske religije, a ne treba zaboraviti ni činjenicu da je Isus Hristos bio Jevrejin. Uostalom, 90 procenata Svetog pisma čini Stari zavet, jevrejska knjiga, dok je Novi zavet, kao drugi deo Biblije, koji je izašao iz pera hrišćana, po obimu nekoliko puta manji. Uz to, u prostranom Rimskom carstvu postojalo je nekoliko stotina kultova, pa nije neobično da u početku hrišćane nisu ni razlikovali od Jevreja. Tako, na primer, znameniti rimski istoričar Kornelije Tacit o njima u 1. veku piše kao o judejskoj sekti i „omraženim ljudima“ s kojima su se ostali surovo obračunavali. Tacit i njegovi savremenici nisu mogli ni da pretpostave da će tri veka kasnije ta religija prevladati Rimskim carstvom.\nKoji su rimski carevi bili najsuroviji prema hrišćanima (za vreme Nerona njihovo pogubljenje bilo je zabava za mase)? Zašto su neki (kao Dioklecijan) bili čas tolerantni čas zagriženi protivnici hrišćanstva?\n– Osim Nerona, to su bili Domicijan, Decije, Valerije i, najzad, Dioklecijan. Ipak, treba naglasiti da su progoni bili sporadični i onda praćeni decenijama kada su hrišćani ostajali neuznemiravani. Najstrašniji je bio progon koji je 303. pokrenuo Dioklecijan. Trajao je osam godina, bio mnogo više izražen na Istoku i svojom svirepošću čak je izazvao i gnušanje mnogih pagana. To je bila jedna od retkih mrlja u karijeri ovog genijalnog cara. On je strahovao da će hrišćani, čiji broj je rastao a bilo ih i na vrlo istaknutim položajima, učiniti kraj tradicionalnoj rimskoj religiji koju je nastojao da obnovi. Dioklecijanova supruga i kći bile su naklonjene hrišćanstvu.\nIako su u prvim decenijama hrišćani bili jedinstveni, svest o zajedništvu je počela da puca. Zašto?\n– Hrišćane su podelile, pa donekle i kompromitovale neprestane bogoslovske raspre. Međutim, one su bile nužne da bi se uobličila dogma. Ipak, ono suštinsko zajedništvo je ostalo i činilo je okosnicu stalnog uspona hrišćanstva. Ima i onih koji smatraju da su ulaskom u savez sa vlašću bili iznevereni ideali ranohrišćanske crkve, ali se o tom pitanju može raspravljati.\nU vreme Konstantina došlo je do donatističkog raskola, prve velike unutrašnje podele u hrišćanstvu. Car je posredovao oko pomirenja, iako nije prekidao vezu sa paganskom religijom. Zbog čega se rimski vladar zalagao za jedinstvo hrišćanske crkve?\n– Konstantin je bio donekle razočaran zbog neprestanih raspri među hrišćanima. One su stavljale pod sumnju njihovo jedinstvo, a to je, po njemu, slabilo snagu verujućih u Hrista. Car nije mogao da shvati da su se hrišćani toliko žustro prepirali oko nekih pojedinosti koje su njemu izgledale beznačajne. Međutim, hrišćanska dogma nije bila data odjednom već se postepeno uspostavljala kroz diskusije bogoslova. Nikako ne treba gubiti iz vida činjenicu da je Konstantin Veliki živeo u vreme verskog sinkretizma, koji je obeležio 4. vek, kada nije bilo ništa neobično da jedan čovek bude naklonjen raznim kultovima.\nKonstantin je sazvao i Prvi vaseljenski sabor povodom još jednog raskola u hrišćanstvu: podeli na arijance i protivnike. Iako je Nikejski sabor Arijevo učenje odbacio kao jeres, Konstantin je u poznim godinama više naginjao ka arijanstvu. Nije nevažno i da ga je krstio Arijev sledbenik. Kako to tumačite?\n– Naučnici smatraju da Konstantin Veliki nije bio dovoljno upućen u tanana pitanja hrišćanske dogme. Od Pravog vaseljenskog sabora do smrti (325-337) on je prevashodno bio okružen arijanski nastrojenim sveštenicima što nije moglo da ostane bez posledica. Dvojica Evsevija, Nikomedijski koji ga je krstio i Kesarijski koji je napisao njegov životopis, bili su arijanski opredeljeni.\nČinjenica da je Konstantin Veliki kršten uoči svoje smrti i danas je predmet rasprava među istoričarima. Vi dodajete da su se u kasnijem životnom dobu krstili i veliki crkveni oci: Vasilije Veliki, Grigorije Nazijanski, Jeronim, Amvrosije…\n– U Konstantinovo vreme kasno krštenje nije bilo neuobičajena pojava. Tek nešto kasnije bogoslovi će istrajavati na tome da se ono obavi što ranije. Tu postoji i jedna praktična strana: reč je o bojazni da se posle ove Svete tajne ne počini nekakav neoprostiv greh koji bi vernik nosio kao mučan teret. Kasno krštenje ili čak njegovo odlaganje do samrtnog časa uklanjalo je takvu opasnost. Nije bez značaja ni činjenica da je Konstantin Veliki želeo da krštenje obavi u reci Jordanu gde je Jovan Krstitelj krstio Isusa Hrista. Ipak, mnogobrojne državničke obaveze osujetile su njegovu želju. U slučaju Konstantina Velikog, međutim, kako arijanska dimenzija tako i kasno krštenje sasvim blede i postaju nevažni pred delom i zaveštanjem koje je ostavio svetskoj civilizaciji.\nDefinitivna pobeda hrišćanstva izvojevana je tek 380. godine, ediktom Teodosija I, kojim hrišćanstvo postaje državna religija. Zašto smatrate da su uzroci pobede hrišćanske crkve jedno od najtežih pitanja koje je podelilo naučnike? Šta zastupaju jedni, a šta drugi?\n– Bilo je naučnika koji su smatrali da je isto tako kao što je pobedilo hrišćanstvo mogla da pobedi i neka druga religija, na primer, mitraizam. Međutim, ako se pažljivo i sveobuhvatno prate istorija Rimskog carstva i istorija hrišćanstva postaje jasno da je samo hrišćanstvo bilo kadro da iznese tu pobedu. Hrišćani su pokazali snagu zajedništva, nepoznatu rascepkanom paganstvu, oni su svojim episkopijama premrežili svetsku imperiju, ispoljili izvanredan smisao za organizaciju, čvrsta moralna načela, uverenost da njima pripada budućnost, kao i nesalomivu volju da izdrže najveća iskušenja u progonima.\nKako vi tumačite to da je pobedilo hrišćanstvo a ne neki kult? Da li je suština u tome da je ono vremenom postalo bolji saveznik vlasti?\n– Istorijska nauka smatra da je prednost hrišćana ležala u činjenici da su se oni najpre prilagodili svetu koji ih je okruživao, zatim postepeno ovladali njime i, najzad, počeli da ga oblikuju po svom nahođenju. Za razliku od njih, Jevreji su se, na primer, držali po strani i živeli za sebe, dakle, izolovano. Naravno, nije bez značaja ni činjenica da je hrišćanstvo pokazalo veliku umešnost i u odnosima sa vlašću.\nKao takvo, i hrišćanstvo se svetilo paganima?\n– Ima primera hrišćanskog nasilja nad paganima u vremenu kada su prevladali. Jedan paganski retor je za vreme posle 380. godine primetio da su tada „paganski sveštenici morali da ćute ili da umru“. Simboličan primer je i ubistvo velike paganske naučnice Hipatije koju su hrišćani brutalno lišili života u Aleksandriji 415. godine.\nPolemišete sa Edvardom Gibonom, autorom „Opadanja i propasti Rimskog carstva“, koji tvrdi da bi Arabljani osvojili celu Evropu samo da su 732. godine pobedili u bici kod Poatjea. Šta bi, ipak, bilo da hrišćanstvo nije pobedilo? Zamislimo da kao istoričar smete da se bavite takvom spekulacijom?\n– Edvard Gibon bio je briljantan intelektualac i najveći istoričar 18. veka. On je pretpostavio da bi u slučaju pobede Arabljana kod Poatjea svet izgledao drugačije: saracenski brodovi bi plovili Temzom a sa oksfordskih katedri bi se propovedao Kuran. Međutim, moderni istoričari s pravom insistiraju na efektu „topioničkog kazana“, odnosno na dugom procesu jačanja religije i njenog inkrustiranja u društveni poredak. Arabljani su poklekli kod Poatjea isto kao što će, nekoliko vekova kasnije, Osmanlije malaksati pred Bečom.\nDanas, u osvit obeležavanja Milanskog edikta 2013, naši arheolozi vode rasprave da li je Konstantinova rezidencija bila u Medijani ili na mestu Tvrđave u Nišu. Postoje li istorijski zapisi koji bi rešili ovaj „naš“ spor, i šta vi očekujete od obeležavanja Milanskog edikta 2013. godine?\n– Sporno pitanje ostavljamo arheolozima da ga razreše u akademskoj raspravi. Što se tiče 2013. godine očekujem da ceo hrišćanski svet, a, naravno, i naša država i crkva dostojno obeleže ovaj događaj koji je jedan od najznačajnijih datuma u svetskoj istoriji. Ne treba da gubimo iz vida da u današnjem svetu, ako ne brojem vernika, a ono svojim dostignućima na svim poljima, u svetu prednjači hrišćanska civilizacija.\nNASA, Mars i Dovitljivi: Uspešno izveden let malog helikoptera na Marsu\nVulin naložio kontrolu zbog zlostavljanja romskog deteta u Brusu


Преговори са просветарима опет пропали\nPregovori sa prosvetarima opet propali\nŠtrajku u školama ne vidi se kraj, jer prosvetari neće da odustanu od skraćenih časova dok ne dobiju čvrste garancije da će biti obeštećeni za smanjene plate. Tražili su dve isplate po 7.500 dinara, kao uslov za prekid štrajka, ali od toga, saznajemo, nema ništa.\nSindikati su odbili da potpišu protokol o prekidu štrajka koji im je ponudilo Ministarstvo prosvete.\nPoseban kolektivni ugovor, oko čijeg teksta su se složili Ministarstvo prosvete i četiri reprezentativna sindikata, juče nije usvojen na sednici Vlade, mada su štrajkači očekivali da se to dogodi.\nKada dobije zeleno svetlo Vlade, ovaj dokument potpisaće predstavnici štrajkača, ali će štrajk biti nastavljen. Ministarstvo prosvete, kako saznajemo, neće isplatiti dodatna sredstva prosvetarima, uz objašnjenje da školstvo tokom 2015. godine ne može da dobije ni dinar preko prosvetnog budžeta. Tako nešto ne bi dozvolio MMF. Ministarstvo nudi prosvetarima da se uštede u budžetu Ministarstva, ako ih bude, na kraju godine podele zaposlenima u školama. To im je dato kao mogućnost na sastanku koji je vodio miritelj iz Agencije za mirno rešavanje radnih sporova.\n– Ministarstvo ne želi da se obaveže da će da nam isplati ijedan dinar, već u nekim neodređenim formulacijama navode da imamo pravo na dve godišnje nagrade. Jedna bi bila novogodišnja, a druga vidovdanska. Ali neće da potpišu da to mora da nam se isplati i u kom iznosu – kaže Miodrag Sokić iz Sindikata radnika u prosveti. – U štrajk smo ušli sa tri zahteva i dok sva tri ne budu ispunjena, nećemo odustati. O dva su se manje-više dogovorili, a to su kolektivni ugovor i zajednički rad na izmenama Zakona o osnovama obrazovanja. Ali prvi uslov je obeštećenje prosvetnih radnika i bez toga neće obustaviti štrajk.\nSindikati traže da budu deo komisije Ministarstva prosvete koja će kontrolisati potrošnju budžeta. Oni uštede očekuju od racionalizacije, tj. od bolje raspodele fonda časova na nastavnike, bez zapošljavanja nepotrebnih ljudi.\nZARADE NISU 95 ODSTO BUDŽETA\n– NIJE istina da se na plate troši čak 95 odsto prosvetnog budžeta. To smo utvrdili prostim uvidom u osnovnu finansijsku dokumentaciju. Ako bi nam Ministarstvo dozvolilo da budemo deo radne grupe i da imamo celokupan uvid u finansije, našli bismo dosta prostora za uštede – smatra Sokić.


CILAP | Prenos iskustava Agenciji za katastar nepokretnosti Republike Sjeverne Makedonije\nPrenos iskustava Agenciji za katastar nepokretnosti Republike Sjeverne Makedonije\nCILAP | 23.6.2021.\nFaktori uspjeha: Uspostava i održavanje Adresnog registra i Registra prostornih jedinica\nU želji da čuju iskustva CILAP projekta u postupku uspostave i održavanja Adresnog registra i Registra prostornih jedinica u Bosni i Hercegovini kolege iz Agencije za katastar nepokretnosti Republike Sjeverne Makedonije (AREC) zatražili su održavanje online radionice.\nRadionica je održana 22.06.2021. godine, a najvažnije teme radionice su bile: saradnja sa gradovima/opštinama, održavanje i ažuriranje podataka, obuke za zaposlene u opštinama, pravna pitanja, te načini korišćenja, distribucije i objave podataka.\nPrezentaciju pod nazivom „Faktori uspjeha“ održali su Dejan Jeremić, nacionalni koordinator i koordinator za Adresni registar CILAP projekta, i Jasmin Ćatić, koordinator za Adresni registar u Federaciji Bosne i Hercegovine. Direktorica CILAP projekta Andja Zimic i direktorica švedskog donatorskog projekta u Sjevernoj Makedoniji Jenny Svennewall aktivno su učestvovale u radu radionice.\nKolege iz Severne Makedonije su zaključile da će iskustva Bosne i Hercegovine biti vrlo značajna za unapređenje izrade Adresnog Registra u njihovoj zemlji. Dogovoreno je da se saradnja nastavi.\nKljučne reči: upravljanje zemljištem informacione tehnologije registar cijena nekretnina adresni registar


Home / Limundo / Nova opcija: Fiksna cena na Limundu\nLimundo kupovina preko interneta, platforma, prodaja\t16 komentara\nLimundo – više od aukcije\nOd danas je dostupna nova opcija na Limundu – kupovina po fiksnoj ceni. Kupci mogu kupiti predmet odmah, a prodavci mogu da postavljaju predmete sa fiksnim cenama, bez licitacije.\nkupite odmah predmet,\nplatite što jeftinije,\nna jednom mestu imate različite opcije kupovine…\nHoćete da kupite, na primer, cipele. U pretragu ukucate ključne reči, nakon čega dobijate spisak svih predmeta koji sadrže te reči. Ukoliko Vam je cena bitan faktor, gledate Sve, a ukoliko Vam je najbitnije da predmet imate što pre, gledate Kupi odmah (spisak obuhvata aukcije sa Kupi odmah opcijom i predmete po fiksnoj ceni). Predmete možete sortirati od najniže do najviše cene.\nNakon izbora željenog predmeta koji je postavljen po fiksnoj ceni, klikom na Kupi predmet birate količinu (ukoliko želite više komada, a prodavac ima na lageru), zatim Način dostave, Način plaćanja i upisujete napomenu za prodavca (nije obavezno). Nakon Potvrde kupovine dogovarate se sa prodavcem o daljim koracima. Brzo i lako, željeni predmet će biti u Vašim rukama.\nimate sve opcije za prodaju na Limundu,\npostavite predmet po fiksnoj ceni koji duže stoji (6 meseci),\nsmanjite resurse potrebne za prodaju na Limundu.\nSve opcije su Vam dostupne. Vi odlučujete.\nPrilikom postavljanja predmeta, u Koraku 3, birate da li želite da postavite aukciju ili predmet po fiksnoj ceni. Ukoliko se odlučite za prodaju predmeta po fiksnoj ceni, biće potrebno samo da odredite cenu i upišete lager (ukoliko imate više od jednog predmeta). Sve ostale funkcionalnosti ostaju iste.\nSada je stranica za postavljanje predmeta prilagođena mobilnim uređajima, što će olakšati postavku predmeta na prodaju.\nU sekciji Moj Limundo, imate mogućnost da sve predmete, bilo da su U pripremi, U toku ili Završeni razvrstate po načinu prodaje, odnosno vidite koje predmete prodajete po aukcijskom sistemu, a koje po fiksnoj ceni.\n*Provizija za prodaju po fiksnoj ceni*\nObračunava se čim kupac potvrdi kupovinu u zavisnosti od toga koliko dugo je predmet bio aktivan na Limundu pre prodaje* :\ndo 30 dana – 7%\n31-60 dana – 7,5%\n61-90 dana – 8%\n91 i više dana – 8,5% od cene predmeta.\n*Računa se ukupno vreme tokom kojeg je predmet bio aktivan na Limundu, što znači da ga u međuvremenu možete i sami deaktivirati. Taj period neće ući u vreme za obračun provizije sve dok predmet ponovo ne aktivirate.\nPredmet se automatski deaktivira nakon 6 meseci od poslednje aktivacije.\nLimundo raste. I postaje još bolji. Za sve nas. 🙂\nPrethodni post Ne propustite: 5 popularnih naslova na Kupindu\nSledeći post Kako da brzo dopunite Limundo račun bilo kada u toku dana (ili večeri)?\n3. априла 2019. at 08:13\nSta je sa opcijom prebacivanja na Kupindo i obrnuto? Dali ukidate Kupindo?\n3. априла 2019. at 11:36\nKo ne nadje sta mu treba na Limundu ide na Kupindo..zato ne omalovazajte Kupindo.Sve moje sam sa Limunda prebacila na Kupindo.Ode roba i tako i jeftinije je…\n3. априла 2019. at 15:00\nA da ubacite na Kupindo aukcije? Onda ćete imati dva potpuno identična sajta 😀\n4. априла 2019. at 17:58\nU poslednje vreme ste napravili nekoliko baš dobrih stvari, mislim prebacivanje sa Kupinda na Limundo, spisak kupaca, aukcije u pripremi… ali ovo sada mislim da je bilo potpuno nepotrebno jer će mnogi prodavci samo imati neprijatnosti sa nerazumnim kupcima koji insistiraju na prodaji po fiksnim cenama. Lično nisam ni pristalica kupi odmah, da to hoću stavila bih predmet na Kupindo.\nDrugo kada je već napravljeno, pokušajte da u trećem koraku povećate, sitno je, nismo svi mladi da dobro vidimo. I drugo kada se unese šablon da unese i početnu cenu, jer sam ja npr već nekoliko aukcija unela i nisam unela cenu, a automatski je uneta cena od 10 dinara. Ranije to nije moglo tako, ako se nešto ne unese nije mogla da se pokrene aukcija.\n4. априла 2019. at 19:45\nMolim vas ne ukidajte KUPINDO, neka bar on ostane kakav jeste jer mi prodavci od njega I zaradimo a od Limunda bas slabo jer sve ode bas jeftino I ispod cene jer je sve manje ponuda nekako 🙁 koliko dobre robe ode za 100, 200 dinara greota je\n5. априла 2019. at 08:22\nAli brate vrh je postavis predmet za fisnu cenu i imas dva posmatraca\nSta posmatraju…..zalazak sunca,tacku pojave rose,baba Milevin kupus?\nPozdravljam ovu novinu ali pukli smo kao drustvo i kao narod ,beda sve veća niko nema pare ni za polovnu stvar\n7. априла 2019. at 05:21\nvrtite se u krug ili je limundo aukcijski ili nije aukcijski sajt kad odlučite javite mi a dotle sam na kineskim sajtovima i tamo verujte nema nikakvih problema a i mnogo je jeftnije da se isplati čekati robu 30-tak dana\n9. априла 2019. at 13:48\nBolje bi bilo da uradite kao na “Rikardo CH” U zadnjih deset minuta se vreme posle poslednjeg dizanja cene vreme produzi za 3 minuta. Na taj nacin se sprecavaju licitacije u zadnjioj sekundi i ko ima vise zainteresovanih ina dovoljno vremena za ponovno dizanje cene lica kolja licitiraju. Znaci- ostalo je minut do kraje i neko licitira, vreme se produzi za 3 min. Licitiranje u zadnjoj sekundi opet dodatna 3 minuta..i na taj nacin kupi onaj ko stvarno hoce da da najvise.\n9. априла 2019. at 14:40\nNe znam čemu ova izmena pa imao i lupindo … inače uvođenjem opcije kupi odmah nestalo je draži licitacije\nBilo bi dobro da anketirate prodavce pre uvođenja novotarija ..Da nam olakšate a ne otežavate posao..Meni lično smetaju brojne rubrike koje treba popuniti u oglasima..tipa -boja ,broj ,un gaz\nirovninski satav,robna marka itd ..sve to ionako treba napisati u tekstu i opisu predmeta i samo nam oduzima vreme..\n9. априла 2019. at 14:57\nMislim da ove novine nemaju smisla, jer će naterati prave Limundovce da napuste posete sajtu. Ko hiće da kupuje po fiksnoj ceni zna gde će to naći. Dosta mi smeta i opcija kupi odmah, jer to postoji na Kupindu i na drugim oglasnicima. Šteta što nije instalirana opcija da se iz pretrage isključe predmeti sa kupi odmah opcijom. A za uvođenje i kupinda na limundo, kako mi ova novina deluje, baš nema smisla. Ja na kupindu ili kupi odmah opcijom kupim, kada mi promakne kraj aukcije, a ne proda se predmet, pa se dogovorim sa prodavcem da ponovo postavi po dogovorenoj ceni.\nA i sajt sada nikako ne funkcioniše, pa razmišljam da jedno vreme pauziram dok se nešto ne sredi, jer je previše koraka da bi se realizovala željena operacija. Mišljenja sam da sajt postaje nerentabilan za organizatora, kada pokušava da menja i dodaje opcije. Svi ti dodatci koliko vidim će biti kontraproduktivni, rasteraće i prodavce i kupce sa limunda.\n15. априла 2019. at 14:02\nne dopada mi se oglasivaci naprosto postavljaju ultimatume,te razumem nema reklamacije /mada cesto proizvod ne odgovara onom na slici/, te robu saljem posle uplate na tekuci racun/ ne uzimaju u obyir da na tu jos od 100.00 i vise dinara/ u zavisnosti od banke. znaci uplatite vi meni pa sta dobijete za to a opet ima i nas verovatno razlicitih kao i prodavaca mada mi nije jasno kako ne uzme robu ako je pouzecem.\n16. априла 2019. at 20:22\n20. априла 2019. at 09:58\nMislim da kupcima treba dodatno objasnjenje vezano za kupovinu po fiksnoj ceni.Od kada ste uveli ovu opciju dosta kupaca je kupilo predmete koje sam imala po fiksnoj ceni i mali broj tacno zna kako funkcionise ova prodaja,vecina smatra da ne moraju da kliknu na kupovinu,vec da je to stvar dogovora kao na nekim drugim sajtovima.\nTekst je jasan ako vec znate kako da kupite,nejasan prilicno za druge.\nInace ova opcija je sjajna.\n20. априла 2019. at 10:01\nInace mislim da je provizija po fiksnoj ceni nemoguce velika!Bode mi oci i dzep!\n3. августа 2019. at 20:31\nOpcija za fiksno postavljanje nije dobra iz razloga zato što posle isteka šest meseci predmeti se deaktiviraju koje treba ponovo postavljati, (a imam preko 500 predmeta), većina predmeta se i ne proda za šest meseci, a ako se proda provizija je 8,5% zato je bolje vratiti na kupindo.\n6. августа 2019. at 08:58\nHvala na komentaru. Ponekad se dešava da predmeti koji duže stoje imaju opis ili fotografije koje nisu adekvatne, ili je to slučaj sa cenom (npr. da je previsoka). Naravno, ne znači da je to slučaj sa vašim predmetima, samo su i to faktori koje ponekada treba razmotriti jer značajno utiču na vreme prodaje. Razmotrićemo koje su moguće opcije da unapredimo ovaj deo oko aktivacije. Hvala još jednom.


Bičakčijan: "Partizan drugi Ajaks" - Sportske.net\nBičakčijan: "Partizan drugi Ajaks"\nFudbaleri Širaka odradili su poslednji trening pred sutrašnji revanš meč drugog kola kvalifikacija za LŠ sa Partizanom a trener šampiona Jermenije opisao je crno-bele kao drugi Ajaks.\nIako su u prvom meču u potpunosti nadigrali šampiona Srbije, fudbaleri Širaka očito shvataju da je plasman u treće kolo kvalifikacija za LŠ i dalje jako daleko.\nStručni štab i fudbaleri Širaka imali su priliku da osete teren stadiona u Humskoj a trener Vardan Bičakčijan ocenio je da će na sutrašnjem susretu biti najvažnije postići gol.\n"Obzirom da smo u prvoj utakmici ostvarili povoljan rezultat (1:1), glavni cilj u Beogradu biće da postignemo gol. Znam da Partizan igra veoma dobro na domaćem terenu, ali se nadam prolasku u narednu fazu" kazao je Bičakčijan a prenosi "Sportski Žurnal".\nStrateg Jermena ocenio je Marka Šćepovića kao najopasnijeg pojedinca iako je u prvom meču tim predvodio golman Milan Lukač.\n"Na prošloj utakmici to je bio golman Lukač a čini mi se da je, ipak, najopasniji Marko Šćepović" ističe trener Širaka.\nUprkos katastrofalnoj igri koju su crno-beli pokazali u prvom meču u Đumriju, trener Širaka ima visoko mišljenje o Partizanu.\n"Partizan je veliki klub, sa jednom od najboljih omladinskih škola. Doživljavam ga kao drugi Ajaks. Upoznat sam i sa navijačima, koji tokom čitavih 90 minuta veoma strastveno bodre tim" zaključio je Bičakčijan.\nRevanš meč drugog kola kvalifikacija za LŠ između Partizana i Širaka igra se u sredu sa početkom od 20 časova i 45 minuta.


Tema: Koju konfiguraciju\n04.02.2007., 13:16 #1\nImao sam Asus A7V8x-x matičnu ploču i AMD Atlon procesor koji je radio na 1.7GHz. Crkla mi je ploca i naravno treba je zameniti, a ovakva m.p. košta oko 40e, ali ja bih stavio neku plocu koja bi podržavala neko dalje nadograđivanje(npr. procesor). Posto se sada uglavnom prodaju 64bit-ni sistemi trebalo bi da promenim i procesor. Pa pitam koja je to matična ploča i koji procesori(64bit) se uglavnom sada prodaju kao neka osnovna konfiguracija i koliko to otprilike košta.\nRe: Koju konfiguraciju\nOsnovne su jos uvek za AMD soket 754 ali si ogranicen na Semprone ili polovne Athlone.Cene ploce+procesora za s754 krecu se od 80Eura pa do 180-190 Eura ako uzimas top modele kao\nEPOX 8NPA-SLI + Athlon 3700.Moj predlog bi bio neki Celeron za soket 775 i neka ploca bazirana na 965 cipsetu.Jeste skuplje ali imas odlicnu osnovu za nadogradnju.A ako ostavljas staru memoriju i AGP grafiku onda neka s939 kombinacija.One se krecu od 55Eura za ploce i 65Eura za Athlon procesore,mada su se pojavili i Semproni 939 koji su jeftiniji.\nValjda ce ti ovo pomogne.\n10.02.2007., 02:34 #3\nKao prvo manite se Epox-a,cipset je doduse nf4 ali sam proizvodljac nezna da je sastavi ,moj predlog Gigabyte K8N bilo koja verzija,posto postoji i sa integrisanom grafikom,a skoro sve imaju pci express slot u kombinaciji trazi sempron 3000 na 1800 mhz.Ja sam dugo bio fan Intela ali ih vise ne preporucujem bar dok core2 ne pojeftini


Komentari Glasa Koncila (2000. - 2002.)\nPrvi svezak donosi tekstove komentara iz razdoblja od 2000. do 2002. godine.


Izvor: Biljana Čpajak, Dimitrije Bukvić; Politika\npetak, 26. avgust 2016. | 19:33\nZAGREB - Godinu dana pošto je Aleksandru Vučiću u jeku izbegličke krize kao predsednik hrvatske vlade poručio: „Snizi ton, šaraj malo, brate!”, Zoran Milanović je otišao korak dalje u uvredama. Ovog puta lider SDP-a je u borbi za glasove uputio više neprimerenih ocena o Srbiji i njenom državnom vrhu, BiH, a nije izostavio ni Austriju. U razgovoru s predstavnicima udruženja branitelja u sedištu SDP-a u Zagrebu, današnji opozicionar i kandidat za novog hrvatskog premijera na prevremenim parlamentarnim izborima 11. septembra Milanović Srbe je nazvao „malim narodom” i „šakom jada”.\nRekao je da Srba „nema ni deset miliona, a da bi želeli da gospodare Balkanom” i da su „Vučić i Nikolić tipovi koji su arlaukali oko Zagreba”. Opisujući situaciju u BiH, upotrebio je na engleskom izraz „big šit”, tvrdeći da, ukoliko dođe na vlast, neće ostaviti Hrvate u BiH sa Bošnjacima. Iako je sastanak održan iza zatvorenih vrata, tajni snimak susreta procurio je u javnost (branitelji i SDP međusobno se optužuju ko ga je napravio), a objavio ga je zagrebački „Jutarnji list”, što je izazvalo burna reagovanja u Beogradu, Sarajevu, ali i Zagrebu.\nShodno najavi srpskog premijera početkom ove sedmice da Beograd više neće odgovarati na izjave hrvatskih političara, Vlada Srbije nije se oglasila, ali jeste predsednik Tomislav Nikolić, poručujući da „ruka pomirenja ostaje” i da „od Hrvatske zavisi da li ćemo imati dobre odnose ili ne”. „Sa žaljenjem pratim sve što se događa u Hrvatskoj i mogu da konstatujem da napori Srbije da uspostavi dobre odnose i ostavi iza leđa sve loše u međusobnim odnosima nisu urodili plodom”, rekao je predsednik za Sputnjik.\nDa li će seme da nikne ne zavisi samo od semena već i od tla na koje se baci, naveo je on i ukazao da se u Hrvatskoj i dalje mogu očekivati, u izbornim kampanjama, napadi na srpski narod jer se na tome stvara uspeh. „A to je neuspeh, ako na mržnji prema jednom narodu formirate unutrašnju politiku i nagoveštavate kakva će politika biti prema susedu”, rekao je Nikolić. Komentarišući izjave Milanovića, on je istakao da ne zna šta se krije iza njih osim kampanje.\nTo, kako je naglasio Nikolić, nije običan političar, već čovek koji bi ponovo mogao da formira vladu i već je najavio koliko omalovažavanja, ukoliko pobedi, Srbi mogu očekivati od njega. On je rekao da to „što Srbija ćuti nije znak slabosti, već znak da Srbija želi da živi u miru sa svima”, ali je upozorio i da bi Srbi u Hrvatskoj mogli ponovo biti predmet progona. Srbija ne bi smela, prema njegovim rečima, da se ponaša kao da se to ne dešava i ne bi ostala ravnodušna.\nS druge strane, ministar policije i potpredsednik Vlade Srbije Nebojša Stefanović rekao je da Milanovićeva izjave o tome kako su Srbi „šaka jada” više govore o lideru SDP-a, te da bi voleo da na njih reaguje EU. „Te izjave jako lepo i precizno govore o njemu i svima koji tako misle u Hrvatskoj. A voleo bih da vidim reakciju Evropske unije, Evropske komisije (EK), na kraju i gospodina Majkla Davenporta kao predstavnika EK u Srbiji, na to što se koriste uvrede, što se država i naš narod nazivaju šakom jada i svim ostalim izrazima koji su upotrebljeni”, rekao je Stefanović, a preneo N1.\nZa predsednika Srpskog nacionalnog veća u Hrvatskoj Milorada Pupovca retorika bivšeg hrvatskog premijera na račun Srbije i BiH, a posebno prema premijeru Vučiću, uvredljiva je i neprimerena, te veoma štetna po Hrvatsku. „Retorika Zorana Milanovića i njegova sklonost ponižavanju, uvredama i pljuvanju drugih ljudi, političkih opcija, država i naroda veoma je ozbiljan problem za njegovu stranku i koaliciju koju predvodi”, rekao je Pupovac za hrvatski „T-portal”.\nZa Pupovca – koji se pre nekoliko dana u Beogradu sastao sa Vučićem i, u jeku razmene žestokih reči između hrvatskih i srpskih zvaničnika, izrazio želju da se smanje tenzije – očito je da Milanović želi da bude gori od hrvatske desnice.\nPortal navodi da je Pupovac želeo sastanak visokih zvaničnika Hrvatske i Srbije, a bio je, kažu, spreman da pomogne i u organizaciji sastanka branitelja sa premijerom Vučićem na njihovu inicijativu. Ministar spoljnih poslova BiH Igor Crnadak, inače i funkcioner Partije demokratskog progresa, koja je opozicija u Republici Srpskoj, rekao je da Zoran Milanović u poslednje vreme svojim populističkim nastupom i primitivizmom sve više podseća na Milorada Dodika.\n„Milanović je ovaj put zaista preterao i bilo bi najbolje da već danas počinje da upućuje izvinjenja svima koje je uvredio. Želja aktuelnog saziva Veća ministara BiH jeste da se grade što bolji odnosi s Hrvatskom, ali, ako službena hrvatska politika bude o nama mislila ono što je o nama mislio Milanović, onda će to ići vrlo teško”, kazao je Crnadak za Fenu.\nOglasila se i SDP BiH, osuđujući izjave lidera istoimene stranke iz Hrvatske o BiH i njenim narodima i pozvala ga da dođe u BiH i pokuša da shvati njene „temeljne vrednosti različitosti i suživota”.\nHrvatski portal „Indeks” preneo je da su nakon sastanka sa Milanovićem branitelji Josip Klem i Dražimir Jukić – koji su inače dan ranije od hrvatske predsednice Kolinde Grabar Kitarović tražili da im ugovori sastanak sa srpskim premijerom kako bi probleme rešavali dijalogom, ustvrdili su da on zauzima preoštar stav prema Srbiji.\n„Političari huškaju kada govore o Srbiji. I Milanović ima prilično oštar stav. Ne znam gde će ga to odvesti”, rekao je Klem, dodajući da je Vučić za njega legalno izabrani premijer Srbije i da želi s njim da razgovara o gonjenju ratnih zločinaca.\nHrvatski analitičar Denis Kuljiš misli da Milanovićev govor ne bi trebalo da remeti odnose Srbije i Hrvatske, jer ne vidi da će Milanović biti neki značajni faktor hrvatske politike u predstojećem periodu. „Ukoliko bi on formirao vladu, on je sam najavio da bi to bila jedna antievropska vlada. Prema tome, ona će biti izolovana od Evrope”, kaže Kuljiš.\nOn, međutim, ne vidi kako bi Milanović uopšte mogao da formira vladu, a u vezi sa nekim spekulacijama da bi lider SDP mogao ući u koaliciju sa HDZ-om kaže da je to „potpuno nestvarno”. „Da sam ja u HDZ-u, ušao bih u koaliciju sa SDP-om, ali onim koji ne bi bio Milanovićev SDP, kao što ni današnji HDZ nije Karamarkov HDZ. HDZ je napravio jedan korak napred. HDZ se sa Plenkovićem vratio u centar”, kaže Kuljiš za „Politiku”,\nOn objašnjava da je Milanović shvatio da na levici više nema koga da mobiliše, jer je sa glasovima levice „došao do plafona”. Oslanjanje na glasovi ljudi koji inače glasaju za levu opciju nije mu, kako ističe, dovoljno, pa bi sad bi hteo nešto zdesna, zbog čega se Milanović predstavlja desničarski orijentisanim biračima „kao veći frajer od civilizovanog Plenkovića i veći Hrvat od njega”.\nNa sastanku s braniteljima Zoran Milanović je Srbe nazvao „malim narodom” i obećao da će, ako preuzme vlast, dati rok Srbiji da ukine zakon o univerzalnoj jurisdikciji. Ako Beograd to ne uvaži, lider SDP-a će, kaže, „ići i radikalno” jer njemu „Angela Merkel i Evropska narodna stranka ne govore šta sme, a šta ne sme da radi”.\n„Moj ministar spoljnih poslova će blokirati pregovore (Srbije sa EU) i donećemo u Saboru zakon i formirati specijalni sud kojim ćemo proganjati, iz čiste obesti, počinitelje zločina na, recimo, Kosovu”, naveo je Milanović.\nVučić i Nikolić su, dodao je on, „tipovi koji su arlaukali oko Zagreba”, a Hrvati tim ljudima gledaju „kroz prste”.\n„Njih je izabrao srpski narod koji 150 godina ne zna gde bi išao – u Makedoniju, Bosnu, Hrvatsku, Bugarsku. Vidimo da se dobro snalaze u košarci i vaterpolu, ali politika je komplikovana”, kazao je Milanović.\nNa pitanje branitelja kakvo je njegovo mišljenje o pokliču „Za dom spremni”, naglasio je da je zabranjen, ali da se njemu „fućka” šta ko o tome misli i podsetio da je njegov deda bio ustaša i da je njegov otac „oženio devojku čija su dva brata poginula kao ustaše”.\nZa BiH je kazao: „Ovo u Bosni i Hercegovini je još opasnije. Kako je jedan branitelj rekao – ’big šit’. BiH nije država, tamo nemaš s kim šta razgovarati. Dodik šuruje s Vučićem, pa se to sad prelama, majke ti mile, na predsedničkim austrijskim izborima. Nekakav desničar iz austrijske provincije kako bi dobio glasove Srba u Austriji kojima jako dobro zvuči to da se Republika Srpska otcepi, da se organizuje referendum i tip igra na to. I šta ćemo mi, ostaviti Hrvate u BiH s Bošnjacima? E pa nećemo. Dakle, imamo posla s negativcima. Zapamtite to, to su negativci, to nisu dragi i topli ljudi”, zaključio je Milanović, dodajući da bi BiH trebalo „preko reda ugurati u EU” jer u njoj „nema reda, nema poretka”.\nMILANOVIĆEVI CITATI O SRBIMA\n„Srbi su mali narod, šaka jada, nema ih ni deset miliona, a želeli bi da gospodare Balkanom.”\n„Vidimo da se dobro snalaze u košarci i vaterpolu, ali politika je komplikovana.”\n„Čekaćemo da budu ranjeni, a onda ćemo im blokirati pregovore.”\n„Donećemo u Saboru zakon i formirati specijalni sud kojim ćemo proganjati, iz čiste obesti, počinitelje zločina na, recimo, Kosovu”, naveo je Milanović.\n„Vučić i Nikolić su tipovi koji su arlaukali oko Zagreba. Njih je izabrao srpski narod koji 150 godina ne zna gde bi išao – u Makedoniju, Bosnu, Hrvatsku, Bugarsku…”\nBRANITELJI: NISMO MI SNIMILI, NEKO IZ SDP JE SMESTIO MILANOVIĆU\nPredstavnici braniteljskih udruženja tvrde da nisu autori snimka odakle su u javnost izašle sve pogrde na račun Srbije i njenog rukovodstva, a koje je na sastanku s braniteljima izrekao predsednik SDP-a i kandidat za budućeg premijera Zoran Milanović.\nDražimir Jukić, jedan od branitelja koji je s Josipom Klemom bio na sastanku, tvrdi: „Nismo mi to snimali. To je snimala druga strana.” Druga strana, u ovom slučaju sam Milanović, objašnjava: „Skužili smo to, ali smo ćutali i smejali se. To govori o karakteru nekih ljudi, ne svih.”\nBranitelji to negiraju, a Jukić, kako prenosi „T-portal”, kaže: „Nismo mi snimali, nismo mi toliko napredni.” Na opasku da danas svako mobilnim može da snimi šta hoće, on primećuje: „Mislim da to nije snimljeno mobilnim telefonom, predobro se čuje.”\nZa „T-portal” on tvrdi da je snimio neko iz SDP, te da je reč o unutarstranačkim sukobima, aludirajući da je „neko iz samog SDP-a smestio Milanoviću”.\nNIKOLIĆ: TAKO JE O NAMA MISLIO I ANTE PAVELIĆ\n„Njegove reči me podsećaju kako je o nama mislio i delovao Ante Pavelić i bojim se da protok decenija nije uticao na neke ljude u Hrvatskoj”, ocenio je predsednik Srbije Tomislav Nikolić, dodajući da Srbija neće zatvarati granicu prema Hrvatskoj.\nPUPOVAC: NIJE MU DOVOLJNO ŠTO JE ISKOPAO DEDU USTAŠU\n„Ako je Zoran Milanović za šaku glasova spreman druge proglašavati šakom jada, onda je to ozbiljan indikator bede na koju se usmerava hrvatska socijaldemokratija”, poručuje Milorad Pupovac. „Nije mu bilo dosta što je iskopao dedu ustašu u jeku proustaške kampanje nego će sada proglašavati druge zemlje i narode šakom jada i velikim s…”, dodao je on.\nHASANBEGOVIĆ: GOVOR IZ SEPTIČKE JAME\nMinistar kulture Hrvatske Zlatko Hasanbegović u razgovoru za „Indeks” nazvao je izjave Zorana Milanovića „govorom iz septičke jame”. „Ne bih rekao da je to ekstremni nacionalizam. To je Zoran Milanović i njegov uličarski rečnik”, rekao je on.\nZVIZDIĆ: NEGIRANJE DRŽAVNOSTI BOSNE I HERCEGOVINE\nPovodom Milanovićevih izjava na račun BiH, predsedavajući Saveta ministara BiH Denis Zvizdić reagovao je otvorenim pismom Milanoviću u kojem je izrazio nadu da su njegove reči samo „predizborni lapsusi” i osudio „egocentričnost” i govor mržnje kojim je lider SDP-a „negirao državnost BiH i vređao i omalovažio sve njene građane”. Zvizdić je, kako prenosi Tanjug, pozvao Milanovića da pročita šta su o BiH pisali vodeći intelektualci Hrvatske, poput Miroslava Krleže, i da poseti tu zemlju „dobrih, toplih, pametnih, vrednih i talentovanih ljudi, odanih osnovnim civilizacijskim vrednostima”.\n„BiH je zemlja nobelovaca, oskarovaca, Maka Dizdara, Meše Selimovića, Ive Andrića, Alekse Šantića, Petra Aranđelovića, Vladimira Preloga, zemlja izuzetnog kulturno-istorijskog nasleđa, najpoznatijih festivala, pop i rok grupa uz koje ste, nadam se, i vi odrasli, zemlja opštepoznatog gostoprimstva”, zaključio je Zvizdić.\nPLENKOVIĆ: KAFANSKI DILETANTIZAM NAM ŠTETI U ODNOSIMA SA SRBIJOM I BIH\nŠef HDZ-a i kandidat za premijera na predstojećim vanrednim parlamentarnim izborima u Hrvatskoj Andrej Plenković ocenio je da poruke njegovog protivkandidata na predstojećim izborima, lidera SDP-a Zorana Milanovića u razgovoru sa braniteljima više liče na kafanski diletantizam. Plenković je na predizbornom skupu u Makarskoj iskoristio aferu „Milanović s braniteljima” da kritikuje svog protivkandidata.\n„Reč je o izjavama koje više liče na raspravu u nekoj krčmi i koje nam štete u odnosima sa susednim državama, sa referencama na BiH, pa i na Srbiju koje su krajnje neprimerene i nedostojne onoga koji je na poziciji predsednika hrvatske vlade”, rekao je Plenković.


Dizajn – Šta žene žele\nPosted on 10.06.2013. 11.06.2013.\nModna manifestacija “Katapult” održava se od 27. do 29. aprila u šoping centru Delta City (centralni atrijum).\nUčestvovaće preko sto dizajnera, a biće izloženi razni modni detalji, garderoba, kao i maštoviti dekorativni predmeti za kuću.\nNeki od izlagača biće “Groovy geeks” koji proizvode nakit od satnih mehanizama, zatim “MK Style”, “Tammy cosmetics”, kolekcija nakita “Unikat”, garderoba za devojčice “Princezina haljina” i mnogi drugi.


NBA: POBJEDA ORLANDA\n15.01.2015. 07:58h Ažurirano: 15.01.2015. 07:58h\nOrlando je pobjedom nad favorizovanim Hjustonom krunisao još jednu sjajnu rolu crnogorskog centra Nikole Vučevića (120:113).\nBaranin je, nakon dobijenog duela sa Pau Gasolom, sinoć nadigrao još jednog sjajnog centra, tačnije ol-star zvijezdu Dvajta Hauarda.\nVučević je upisao novi dabl-dabl, 25 poena (17-10, 5-5) i 12 skokova, pet ofanzivnih, dok je jedan od najdominantnijih centara najjače košarkaške lige na svijetu, Hauard, meč završio sa 23 koša i osam skokova.\nA Vučević je za nešto preko 37 minuta na parketu imao još po tri asistencije i ukradene lopte, te po blokadu i izgubljenu loptu\nA Čikago našeg Nikole Mirotića je nakon Orlanda izgubio i od Vašingtona (105:99), uprkos podatku da je prva zvijezda "bulsa" Derik Rouz ubacio 32 koša, a Podgoričanin je dodao 12 poena. On je na parketu bio 17 minuta i 20 sekundi, a uz četiri skoka upisao je i tri osvojene lopte, asistenciju i uspješan blok.\nMeč je obilježio proboj Pola Pirsa na četvrto mjejsto vječne lige trojkaša. Pirs je ubacio dvije trojke i cifrom od 1.989 prevazišao je Džejsona Kida. Ispred njega su Rej Alen, Redži Miler i Džejson Teri.\nU derbiju Zapada Klipersi su na gostovanju srušili Portland, dok je Atlanta nastavila teror na Istoku. Izabranici Majkla Budenholcera, dugogodišnjeg učenika i asistenta Grega Popovića, nadigrali su Boston.\nTo je bila deseta uzastopna pobjeda Atlante, pa su blizu rekordu kluba od 11 pobjeda u startu sezone 1997/98. Atlanta je lider Istoka sa 31 pobjedom i osam poraza.\nA Golden stejt je nastavio niz pobjeda nad ekipama sa Istoka sa prosječnom razlikom od 15 koševa. Posao je "ratnicima" olakšao podatak da u ekipi Majamija nije bilo povrijeđenog Dvejna Vejda.\nŠarlot - San Antonio 93:98 (Voker 28 p - Đinobili 27 p, Dankan 14 p, 10 sk)\nOrlando - Hjuston 120:113 (Vučević 25 p, 12 sk, Oladipo 32 p - Harden 26 p, Hauard 23 p)\nBruklin - Memfis 92:103 (Bogdanović 11 p, Teletović 12 p - Rendolf 20 p, 14 sk)\nDetroit - Nju Orleans 94:105 (Dženings 19 p - Dejvis 27 p, 10 sk)\nToronto - Filadelfija 104:84 (Derozan 20 p, Louri 18 p, 12 as - Karter Vilijams 29 p)\nBoston - Atlanta 91:105 (Bredli 17 p - Tig 22 p, Milsep 18 p, 10sk)\nČikago - Vašington 99:105 (Rouz 32 p, Mirotić 12 p - Pirs 22 p, Vol 21 p, 9 as)\nDenver - Dalas 114:107 (Louson 29 p, 12 as, Farid 22 p, 14 sk - Barea 17 p)\nGolden stejt - Majami 104:89 (Kari 32 p - Boš 26 p, Vajtsajd 10 p, 12 sk)\nPortland - LA Klipers 94:100 (Oldridž 37 p, 12 sk - Pol 23 p, 10 as, Kroford 25 p)\nNBADvajt HauardNikola Vučević\n15.05. 23:50 h\t18549\n16.05. 15:15 h\t14617\n16.05. 19:48 h\t14520\n16.05. 20:57 h\t13395\n15.05. 23:24 h\t11633


Britanija upozorila Putina i Xija: Zapad će se oduprijeti diktaturama | Britanska vojska Vijesti | Al Jazeera\nBritanija je upozorila ruskog predsjednika Vladimira Putina i kineskog predsjednika Xi Jinpinga da će se njeni saveznici zajedno boriti za demokratiju protiv diktatura.\nLiz Truss je upozorila Putina da 'odustane i odstupi od Ukrajine prije nego što napravi ogromnu stratešku grešku' (EPA)\nBritanija je u petak upozorila ruskog predsjednika Vladimira Putina i kineskog predsjednika Xi Jinpinga da će se njeni saveznici zajedno boriti za demokratiju protiv diktatura za koje je rekla da su bile ohrabrenije nego bilo kada od perioda Hladnog rata.\nGovoreći u Australiji, britanska ministrica vanjskih poslova Liz Truss rekla je da Britanija i njeni saveznici u “slobodnom svijetu” moraju zajedno odgovoriti na globalne prijetnje, produbiti veze s demokratijama u Indo-Pacifiku i “suočiti se s globalnim agresorima” koji koriste ekonomsku ovisnost da bi dobili ono što oni žele, prenosi Fena.\nTruss i britanski ministar odbrane, Ben Wallace, sastali su se u petak u Sydneyu sa svojim australskim kolegama na godišnjim ministarskim konsultacijama Australije i Ujedinjenog Kraljevstva (AUKMIN), na kojima se razgovaralo o dogovoru o nabavci nuklearnih podmornica Australije, javlja Reuters.\nAustralijski ministar odbrane Peter Dutton rekao je da nema plana za uspostavljanje britanske vojne baze u Australiji, čak i kada je britanska mornarica pojačala svoje prisustvo na Pacifiku. Dvije zemlje potpisale su ugovore o finansiranju infrastrukture u regionu kao suprotnost utjecaju Pekinga.\nU zajedničkoj izjavi ministri su izrazili zabrinutost zbog jačanja vojske Rusije na granici s Ukrajinom i “njihovu apsolutnu podršku suverenitetu i teritorijalnom integritetu Ukrajine”.\nTruss je upozorila Putina da “odustane i odstupi od Ukrajine prije nego što napravi ogromnu stratešku grešku”, u govoru u istraživačkom centru za vanjske poslove Instituta Lowy.\nTruss tvrdi da “Kremlj nije naučio lekcije iz historije” i da će “invazija samo dovesti do velikih tenzija i gubitka života, kao što znamo iz sovjetsko-afganistanskog rata i sukoba u Čečeniji”.\nViše od 15.000 sovjetskih vojnika je poginulo u Afganistanu od 1979. do 1989. godine, dok je stotine hiljada Afganistanaca stradalo. Rat predvođen SAD-om u Afganistanu od 2001. do 2021. uzrokovao je više od 3.500 mrtvih među međunarodnom vojnom koalicijom.


U Srbiji u nedjelju referendum o promjenama Ustava s ciljem jačanja pravosuđa - tportal\nZadnja izmjena 14.01.2022 15:05\nObjavljeno 14.01.2022 u 15:05\nIzvor: Pixsell / Autor: B.P./PIXSELL\nSrbijanski građani izlaze u nedjelju na referendum o promjeni Ustava čiji je cilj ojačati nezavisnost i učinkovitost sudske vlasti, što je preduvjet reformi u eurointegracijskom procesu, no ozračje uoči glasanja puno je kontroverzija, nejasnoća i podjela unutar političke i stručne javnosti\nVenecijanska komisija pozdravila je u studenome novi prijedlog Zakona o referendumu i narodnoj inicijativi i priopćila da "u potpunosti ili djelomice slijedi većinu ključnih preporuka" Komisije, uz žaljenje što je izmjena Zakona počela tek kada je referendum o Ustavu "postao neizbježan". Taj je zakon važan dio pripremnih zakonskih akata o kojima će se odlučivati na referendumu.\nReferendum o ustavnim promjenama zemlje Kvinte i EU vide kao "ključni korak u jačanju nezavisnosti pravosuđa" „Francuska, Njemačka, Italija, Velika Britanija, SAD i EU pozdravljaju nacionalni referendum o ustavnim promjenama u Srbiji 16. siječnja kao ključni korak u jačanju nezavisnosti pravosuđa i unaprjeđenju transparentnosti i učinkovitosti institucija vladavine prava u zemlji", ističe se u današnjem zajedničkom priopćenju u kojem se izražava uvjerenost da će reforme biti "korak naprijed k usklađivanju Srbije sa standardima EU koji će podržati proces pristupanja Srbije" Uniji.\nMisteriozna smrt u Beogradu, preminuo jedan od vodećih ljudi srpskog parlamenta\nBruxelles je u više izvješća dosad ukazivao da su vladavina prava i pravosuđe jedna od najslabijih točaka srbijanske vlasti, a u praksi brojni primjeri pokazuju da su suci i tužitelji pod pritiskom ili utjecajem politike.\nSuočena s neophodnim reformama pravosuđa, vlada je predložila izmjenu načina izbora sudaca i tužitelja, što prethodno podrazumijeva promjenu Ustava, ali je referendumsko pitanje postavljeno prilično široko i višeznačno.\nGrađani 16. siječnja s "da" ili "ne" trebaju odgovoriti na pitanje: „Da li ste za potvrđivanje Akta o promjeni Ustava Republike Srbije“. Pripremnim zakonskim aktima ukinut je, međutim, izlazni prag od 50 posto + 1, što u biti znači da čak i iznimno mali broj izašlih na glasanje može odlučiti u ime većine od polovice građana.\nIzmjene Zakona o referendumu i narodnoj inicijativi bile su jedan od zahtjeva masovnih prosvjeda koncem prošle godine, no taj propis je pretrpio samo kozmetičke promjene vezano uz cijenu ovjere potpisa u peticijama tzv. narodne inicijative.\nProsvjedi protiv Rio Tinta u Srbiji održani u prosincu\nIzvor: Pixsell / Autor: Amir Hamzagic/PIXSELL\nUpravo dvotrećinska većina koju ima vladajuća Srpska napredna stranka izvor je zabrinutosti predstavnika Komiteta pravnika za ljudska prava - Jukom (Yucom) i Centra za pravosudna istraživanja (Cepris). Oni strahuju da će ukidanje izlaznog praga pridonijeti daljem urušavanju demokracije u Srbiji, na što je ranije upozoravao i Freedom House, ukazujući na hibridnost režima u Srbiji.\nAmandmani sadržani u Aktu o promjeni ustava, o kojem se građani izjašnjavaju na referendumu, predlažu rješenja koja bi trebala poboljšati nezavisnost i učinkovitost sudske vlasti, s obzirom da suce u prvi probni mandat od tri godine do sada bira Skupština Srbije, a sada bi tu nadležnost preuzelo Visoko sudsko vijeće (VSV). Svrha tog tijela bila bi da osigura nezavisnost i samostalnost sudaca i sudova.\nJedna od točaka prijepora jest da bi, uz šest sudaca i predsjednika Vrhovnog kasacijskog suda, najvišeg sudskog tijela u Srbiji, članovi VSV-a bili i "četvoro istaknutih pravnika-stručnjaka koji imaju više od deset godina iskustva u pravnim poslovima", koje će birati Narodna skupština.\nPo rješenjima ustava iz 2006. ministar pravosuđa i predsjednik odbora za pravosuđe Narodne skupštine su članovi VSV.\nUpravo novu kadrovsku proceduru mnogi pravnici vide kao novu "produljenu ruku" utjecaja politike u pravosuđu, jer njihov izbor ovisi o odluci parlamentarne većine, a ne dominatno struke, što bi sudsku vlast u zemlji trebalo učiniti neovisnom o političkoj premoći u parlamentu.\nPrijepori oko svrhe i cilja referenduma\nSve se odvija uz brojne prijepore u kojima koplja lome političari i pravnici u pokušaju da javnosti pošalju jasnu oporuku o čemu se zapravo odlučuje. Stranke na vlasti i najviši državni dužnosnici - od predsjednika i premijerke do ministara - pozivaju građane da potvrde Akt o ustavnim promjenama, inzistirajući da će se time nastaviti reforma pravosuđa, sukladna standardima EU, kao uvjet za daljnju reformu pravnog sustava i "bolje ocjene i napretka Srbije u procesu eurointegracija".\nMeđutim, različita viđenja u pogledu svrhe i cilja referenduma ima stručna i politička javnost. Izvanparlamentarna oporba nema usuglašene poglede i u konačnici ili bojkotira referendum ili sugerira i poziva građane da odbiju prijedlog koji bi, po njihovoj ocjeni, pojačao utjecaj politike na pravosuđe.\nPravnici, pak, ukazuju da je problem dijelom i u "političkom procesu koji vodi promjeni Ustava", te da je "pokušaj da se parlament udalji od izbora sudaca i tužitelja neuspješan pokušaj“.\n„Vlast to radi zato što tu promjenu smatraju popuno nebitnom za obnašanje njihove vlasti, a sudstvo od toga neće postati treća grana vlasti", uvjerena je umirovljena profesorica prava dr Vesna Rakić Vodinelić.\nNa referendumu se, po važećem Ustavu, izjašnjavaju i građani Kosova, ali vlasti u Prištini ne žele osigurati uvjete za glasanje. Iz međunarodne zajednice upućen je poziv da se Organizaciji za europsku sigurnost i suradnju (OSCE) omogući "prikupljanje glasačkih listića glasača koji žive na Kosovu na predstojećem referendumu".\n"Pozivamo vladu Kosova da dozvoli Srbima na Kosovu da ostvare pravo glasanja na izborima i izbornim procesima u skladu s ustaljenom praksom“, poručile su danas u priopćenju zemlje Kvinte i EU.


Najboljih hotela blizu Etwall, Velika Britanija - smeštaj blizu Etwall\nnajboljih hotela u gradu Etwall\nTražite savršen odmor? Posetioci destinacije Etwall dali su ocenu vrlo dobro.\nPutujete na destinaciju Etwall zbog posla?\n1 smeštajni objekat u gradu Etwall\nTražite ponude na destinaciji Etwall?\nMesta koja volimo u gradu Etwall\nU gradu Etwall\nU blizini grada Etwall\nibis budget Derby Hotel sa 2 zvezdice\n8,0 Veoma dobar 1 224 recenzije\nHallmark Hotel Derby Mickleover Court Hotel sa 4 zvezdice Ovaj objekat učestvuje u našem Programu preporučenih partnera. Preporučeni partneri pružaju sjajnu uslugu, nude odličnu vrednost za novac i imaju fantastične ocene gostiju koji koriste Booking.com veb sajt. Ti objekti mogu da plaćaju kompaniji Booking.com nešto višu proviziju kako bi učestvovali u programu. Ovaj objekat učestvuje u našem Programu preporučenih partnera. Preporučeni partneri pružaju sjajnu uslugu, nude odličnu vrednost za novac i imaju fantastične ocene gostiju koji koriste Booking.com veb sajt. Ti objekti mogu da plaćaju kompaniji Booking.com nešto višu proviziju kako bi učestvovali u programu.\nLittleover Lodge Hotel Hotel sa 3 zvezdice\n8,2 Veoma dobar 970 recenzija\nPopularni hoteli u gradu Etwall\nEtwall- grad i okolina\nBirmingem na 48,5 km\nNotingem na 31,5 km\nLester na 41,7 km\nMatlock na 28,5 km\nBuxton na 46,8 km\nDerby na 9,7 km\nStouk na Trentu na 41,2 km\nChesterfield na 41,1 km\nVolverhempton na 48,3 km\nCastle Donington na 18,1 km\nWillington na 4,1 km\nDalbury Lees na 5,5 km\nTutbury na 6,2 km\nHollington na 6,6 km\nTrusley na 2,2 km\nBurnaston na 2,4 km\nHilton na 2,7 km\nLongford na 5,8 km\nKirk Langley na 6,2 km\nRolleston na 6,3 km\nAerodrom Ist Midlends (EMA) 19,2 km\nAerodrom Birmingem (BHX) 48,6 km\nAerodrom Donkaster Šefild - Robin Hud (DSA) 76,9 km\nAerodrom Liverpul - Džon Lenon (LPL) 98,2 km\nHoteli - Etwall\nUštedite do 50% u gradu Etwall


HIT! Slovenska Plaža 3*-JUNSKE CENE U JULU! - Agencija Travelland travelend travellend travel lend\nCena od: 196€\nLokacija:Hotel se nalazi oko 50m od plaže, u centru mesta Budva, na oko 10ak minuta hoda od Starog grada Budva i oko 17 km od aerodroma Tivat.\nHotelska ponuda: Smeštajne jedinice hotelskog resorta Slovenska Plaža raspoređene su u dve kategorije 3* plus i 4* . Hotelski kompleks čini 10 vila : 4 vile kategorije 4* i 6 vila kategorije 3* plus.\nrecepciju, restoran, bazen, bazen za decu, igraonicu za decu, Wi-Fi internet (u ceni), parking (uz doplatu 3,5 eura dnevno).\nGosti dela sa 3 plus* imaju pristup bazenu Rondo I, a gosti dela sa 4* koriste bazen Rondo II.\nSmeštaj:Sobe i apartmani poseduju: kupatilo, fen, klima-uređaj, sef, frižider, TV i terasu ukoliko je uplacena soba sa terasom.\nPolupansion - doručak i večera na bazi samoposluživanja, mogućnost doplate za ručak ili All inclusive - sve uključeno (doručak, ručak i večera).\nResort Slovenska plaža nalazi se u samom centru Budve. Potrebno je 10 minuta lagane šetnje do antičkog Starog grada. Na jednom mestu koncentrisano je sve što je potrebno za ugodan odmor - od smeštaja i ishrane do rekreacije i zabave. Slovenska plaža je grad prepun zelenila i cveća, a tu su i restorani, kafei, butici, mini-marketi, galerija, turističke agencije, stomatološke i ambulantne ordinacije, frizerski i kozmetički saloni, sportski tereni, bazeni. Slovenska plaža je među prvim dobitnicima u Crnoj Gori Eco label sertifikata, sertifikata Evropske Unije za brigu i očuvanje životne sredine. Sertifikat "Ekolabel" obavezuje da se poslovanje čitavog kompleksa "Slovenska plaža", koji već predstavlja zelenu oazu Budve, bazira na održivom razvoju uz minimalno ugrožavanje prirodnih resursa.\nZa one koji žele aktivan odmor na raspolaganju su svakodnevni sportski programi: aqua aerobik, joga, pilates i zumba na travi ispod hladovine drveća. Za najmlađe je organizovana škola plivanja. Vežbanje u teretani na otvorenom i učenje salse dodatni su besplatni sadržaji programa sportske animacije. U neposrednom okruženju nalazi se 11 teniskih terena koji su uz doplatu dostupni gostima, kao i tereni za mini golf na prostoru od 400m².\nPosebna pažnja je namenjena najmlađim gostima. Njima je na raspolaganju otvoreni zabavni park u neposrednoj blizini bazena. Na zelenoj površini od 300 m2 deca će se zabaviti raznovrsnim sadržajem. Tu su tromboline, tobogani, teren za mini golf i ostali zanimljivi sadržaji.\nWirless Internet u celom naselju: sobe, svi javni punktovi: recepcija, lobby, restorani, bazen\nDVOKREVETNA SOBA SA TERASOM/BEZ TERASE (max 2 odrasle +2 dece ili 3 odrasle)\nUgodne dvokrevetne sobe sa odvojenim krevetima i pomoćnim ležajem. Pomoćni ležaj trosed. Ove sobe poseduju terasu oivičenu fasadnim zidom (ukoliko je uplacena soba sa terasom).\nZA REZERVACIJE 21.06. DO POPUNE KAPACITETA\nUSLUGA BB: UMANJENJE DNEVNO 3 EUR PO OSOBI USLUGA FB: DOPLATA 7 EUR PO OSOBI DNEVNO\nDOPLATA ZA ALL INCLUSIVE USLUGU : JUN,SEPT 11 EUR, JUL,AVGUST 13 EUR\nI DETE 2-10 GOD. NA ZAJEDNICKOM LEŽAJUU\nPAKET ARANZMAN JEDNOKREVTNA SOBA\n02 APARTMAN WITHOUT BALCONY - HB\nI I II DETE 0-2 GOD BEZ HRANE\nI I II DETE 2 -7 GOD NA POMO?NOM LEŽAJU\nI I II DETE 7-12 GOD. NA POMO?NOM LEŽAJU\n02 APARTMAN WITH BALCONY - HB\nSTANDARD ROOM WITH BALCONY - AI\n02 APARTMAN WITHOUT BALCONY - AI\n02 APARTMAN WITH BALCONY - AI\nProgram putovanja br.5 od 21.06.2022. godine


Senatori spremili Rezoluciju o BiH: Nastavi težiti članstvu u NATO-u i EU | Starmo\nNaslovnica BiH Senatori spremili Rezoluciju o BiH: Nastavi težiti članstvu u NATO-u i EU\nSenatori spremili Rezoluciju o BiH: Nastavi težiti članstvu u NATO-u i EU\nWashington — Američki senatori Rob Portman i Sherrod Brown protekle su sedmice predstavili rezoluciju o 25. godišnjici Dejtonskog mirovnog sporazuma kojim je okončan rat u Bosni i Hercegovini.\nAmerički kongres će razmatrati rezoluciju kojom se prepoznaje 25. godišnjica Dejtonskog mirovnog sporazuma te kojom se osuđuju kršenja ljudskih prava počinjena tokom rata u Bosni i Hercegovini.\nRezoluciju su prošle sedmice predstavili američki senatori Rob Portman i Sherrod Brown te zastupnik Mike Turner u Senatu i Zastupničkom domu Kongresa Sjedinjenih Američkih Država.\nU rezoluciji se navodi da su bosanski Srbi koristili koncentracione logore kao sredstvo protiv muslimana muškaraca, žena i djece, što je kulminiralo genocidom u julu 1995. godine, kada je ubijeno blizu 8.000 muškaraca i tinejdžera.\n“Nakon zračnih napada koje su vodili SAD i NATO pokrenut je prekid vatre i započeti su pregovori o mirovnom sporazumu 1. novembra 1995. u bazi Wright-Patterson u Daytonu u državi Ohio”, naveli su senatori.\nRezolucijom “osuđuju kršenja ljudskih prava koja su se dogodila tokom sukoba u BiH i ponovo potvrđuju zajedničku posvećenost SAD-a i EU u promovisanju i zaštiti ljudskih prava, demokratije i vladavine zakona širom svijeta”.\nOhrabrili su vladu Bosne i Hercegovine da nastavi težiti članstvu u NATO-u i EU te da nastave napredovati u rješavanju svojih ustavnih pitanja i poboljšanju svoje ekonomske politike.\nPozvali su BiH “da provodi ustavne reforme potrebne za pomirenje s prošlošću s ciljem da empatija i poštovanja budu temelj za izgradnju zajedničke budućnosti”.\nTakođer je upućen poziv Sjedinjenim Američkim Državama “da usko sarađuju s vladama zemalja koje graniče s BiH – posebno potpisnicama Dejtonskog sporazuma, kako bi podržala punu provedbu Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju između EU i balkanskih država”.


Oglas za radno mjesto: Građevinski/a inženjer/ka - ASES USLUGE d.o.o. za građenje - Posao.hr\nPronađi posao između 3091 objavljenih oglasa\nPotrebno iskustvo u svim segmentima građenja, iskustvo u adaptacijama, znanje vođenja građevinskih knjiga, dnevnika, izrada ponuda, čitanja nacrta, izrada troškovnika i svi ostali radovi vezani za posao građevinskog inženjera. Potreban položen stručni ispit. Druga znanja i vještine: konkretno znanje sa iskustvom na radovima adaptacija, sposobnost samostalnog vođenja kompletnog projekta, sa mogućnošću početka rada odmah, te volja za napretkom.


Novosti iz industrije - april '21 :: CP SRB PNEUMATIC\nNovosti iz industrije - april '21\n| Blog | Aktuelnosti | Novosti iz industrije - april '21\nCOVID kriza je zaustavila svet u potpunosti. U isto vreme ga je učinila dodatno zanimljivim mestom za život, a industrija građevinskih mašina nije izuzetak.\nKriza je uzrokovala prekid poslovanja i ekonomsku krizu kakvu nismo videli. Nakon inicijalnog šoka i prognoze pada, prvi put nakon godinu dana tržište se oporavlja.\nAgencije za istraživanje tržište beleže rast u svim aspektima industrije. Nastaju novi modeli građevinskih mašina. U upotrebi su poslednje tehnologije.\nZaključak se sam nameće. Industrija građevinskih mašina postaje neverovatno zanimljiva.\nOpšti pregled tržišta\nKonsultantska agencija "Mordor Intelligence" izdala je izveštaj o prognozama tržišta građevinskih mašina. Glavna teza njihovog izveštaja je da se očekuje rast nakon pada uzrokovanog globalnim lokdaunom.\nRazlika je u tome što se ovaj rast dešava u novom formatu. Menja se način na koji dogovaramo projekte, planiramo i izvodimo radove. Ovo su neke od statistika:\nProcenjuje se i rast tržišta (CAGR) od 7.5%\nViše napora će biti uloženo u automatizaciju poslovanja\nModeli na struju će postati sve popularniji\nRentiranje mašina postaje sve popularniji izbor za poslovanja\nUpravo se dešava puna digitalizacija industrije građevinskih mašina\nIako će se građevinarstvo još dugo boriti sa remote radom (problemi sa radom od kuće), tražiće se novi načini da se rad na gradilištima optimizuje. Procenjuje se da će trendovi u tehnologiji uticati na to kako razvijamo mašine da se prilagodimo "novoj normalnosti".\nTrendovi tržišta građevinskih mašina\nŠto se tiče trendova, fokus ove godine ostaje digitalizacija. Nove tehnologije kao što su IoT (Internet of Things), AI (veštačka inteligencija), daljinsko upravljanje (remote control) i Big Data se sve češće primenjuju. Digitalizacija će proizvođačima i korisnicima omogućiti da:\nOptimizuju rad mašina\nPrate rad individualne mašine kao i flote mašina\nCentralizovano upravljaju mašinama\nIoT se već koristi u Atlas Copco (SmartLink) i Epiroc mašinama (HATCON). Sama tehnologija postoji već neko vreme. Problem je u tome kako je unaprediti da imamo još više podataka da bismo bolje razumeli rad mašine.\nTeži se tome da rad mašine bude što samostalniji, i da se njom upravlja sa jednog uređaja. Taj uređaj može biti i mobilni telefon ili računar, na kome imate pristup analitici mašine i osnovnim komandama. Ova tehnologija se preklapa sa tehnologijom daljinskog upravljanja.\nAI je sledeća tehnologija koja će biti sve popularnija kod proizvođača građevinskih mašina. Zajedno sa Big Data tehnologijama, služiće da smanji udeo upravljanja mašinom od strane korisnika.\nU skorijoj budućnosti mašine će moći da skupe i obrade veću količinu podataka. Ovaj skup podataka neće biti samo o potrošnji mašine, već i u učinku koji korisnik ostvaruje. Pored toga što će proizvođačima imati direktniji uvid u performans, sam performans će se drugačije meriti i razumeti.\nBićete u mogućnosti da pratite kako radnici saobraćaju sa mašinama, kako ih koriste, i koliko su uspešni u radu sa njima. To otvara nove mogućnosti za primenu ovih tehnologija u praksi.\nTakva inovacija je i nova građevinska mašina iz Bosch-a. Najnoviji koncept na kome rade je Dynamic Machine Control.\nIdeja je da se programiranjem senzora dobije novi uvid u funkcije i mogućnosti mašine. Sada će mašine moći da rade više, i biće otkrivene njihove nove namene. U budućnosti to će uticati na to šta mašina može da radi, kako da se kreće, i čime je možete pokretati.\nSledeća stvar kojom se Bosch bavi jeste povećanje povezanosti (konektivnosti). Primarne oblasti konektivnosti su interoperabilnost, unapređenje uređaja, i automatizacija.\nPomenute oblasti imaju jedinstven cilj, a to je pojednastavljivanje upravljanjem mašine sa što više uređaja. Dakle, čitava namera je u tome da se hidraulična mašina što više osposobi elektronikom da bi se povećala efikasnost.\nNajveća prepreka je sakupljanje podataka, razumevanje istih, i njihova primena putem optimizacije mašine. Ali, trendovi nalažu da će se vrhunski brendovi utrkivati u tome ko će prvi osposobiti ovaj tip mašina.\nTo je neophodno ukoliko žele da ostanu konkurenti, održe se na tržištu i probiju na nova tržišta.\nAtlas Copco novine\nTehnološke inovacije su zaista zanimljive, ali ne vrede ništa ukoliko nisu održive. Atlas Copco je jedan od lidera kada je u pitanju održivi razvoj, i to odlično pokazuje njihovo učešće u Saudijskoj Arabiji.\nJasmine Water and Beverages Factory su naišli na ogroman problem. Proizvodnja im je smeštena na udaljenoj lokaciji u pustinji bez odgovarajućeg izvora energije. Dodatan problem je što njihov pogon mora da radi 24/7.\nDa bi rešili ovaj problem, počeli su da koriste Atlas Copco Twin Generator. Sama mašina je smeštena u kontejner, što je poslužilo kao odlična zaštita u teškim radnim uslovima. Scania motori u njima imaju pečat kvaliteta, i sa 500kVA su pouzdani saradnici na duge staze.\nPosebna pogodnost, doduše, je u VSD motoru i mogućnosti programiranja njihovog rada. S obzirom na temperaturu, programiranje promenljivih varijanti rada znatno pomaže radnom veku mašine.\nIpak, ključna reč ostaje održivost. Sa olakšanim održavanjem i jednostavnijim servisiranjem, Twin Generatori, kao i svi veliki agregati, su dali proizvodnji pun kapacitet, unapređujući rad poslovanja.\nDoduše, kada su inovacije u pitanju, Epiroc ne zaostaje. Sa inicijativama globalnih lidera industrije, dizel polako postaje prošlost. Cilj je da se sačuva zdravlje planete i proširi ekološka svest.\nDa bi to bilo moguće, mora se promeniti način na koji pokrećemo naše mašine. Struja je sve popularnija opcija, budući da trenutno ne posedujemo drugačiji energent za pokretanje mašina sem fosilnih goriva.\nZato, Epiroc je kupio Meglab, kanadsku firmu za eletrifikaciju infrastrukture u iskopavanju rudnika. Njihova osnovna usluga je pomaganje klijentima da pređu na rešenja koje pokreću struje i baterije.\nPo završetku akvizicije, Epiroc mašine bi trebale da se unaprede tako da rade što duže u rudnicima, i olakšaju iskopavanja. Doduše, još uvek smo daleko od kompletnog rada na struju, pogotovo na baterije.\nAli, to je još jedna od vizija budućnosti na koju ćemo morati da se naviknemo i pre nego što očekujemo.\nJoš jedna inovacija iz Atlas Copco proizvodnje je Aircube. Aircube je smešten u kontejner sa gomilom Plug and Play nastavaka. Napravljen je sa namerom da pomogne ljudima koji imaju problema sa prostorom.\nGlavna prednost Aircube-a je u tome što ga možete urediti prema vašim potrebama. Plug and play vam omogućava da podesite uređaj tako da ga povežete sa mašinama i prema zahtevima prostora gde radite.\nPredviđen je za industrijske namene. Možete ga koristiti u bilo kojoj industrijskoj i drugoj aplikaciji gde vam treba fiksan protok vazduha. Ono što je najzanimljivije kod ovog modela jeste sam dizajn.\nTendencija Atlas Copco i Epiroc inženjeringa je da se uprosti sklapanje mašine. Mašine se izlivaju iz nekoliko ključnih komada radi lakšeg servisiranja građevinskih mašina, i bržeg održavanja.\nUglavnom, pred nama je budućnost u kome će mašine biti sve samostalnije, a ljudi sve slobodniji. Biće zanimljivo da pratimo kako se tržište oporavlja i raste.\nTakođe, jedva čekamo da vidimo kako će ovi trendovi preneti i na Atlas Copco mašine i Epiroc mašine koje uvozimo.\nJedino je sigurno da ćemo biti prvi da vas izvestimo o tome.\nDrum Cutters ER 650 19/02/2021\nHidraulični čekić HB 2000 03/02/2021


Duda Ivković: “Sam izbor Evrolige da obnovi ove terene je izvanredan” | Double - Double\nDuda Ivković: “Sam izbor Evrolige da obnovi ove terene je izvanredan”\nApril 28, 2018 markop\tLeave a comment\nU okviru programa “One Team” Evroliga renovirala dva terena Crvene Zvezde, kao i tribinu na terenu Partizana na Kalemegdanu nekoliko nedelja pred početak završnog turnira u Beogradu.\nOkupljenima se obratio Dušan Duda Ivković:\n“Generacije košarkaša koje su igrale ovde u tvrđavi, kako Crvene zvezde koja je 10 puta uzastopno u ondašnjoj Jugoslaviji bila šampion države i Partizan u komšiluku… Mislim da su to bitni faktori, imajući u vidu da je baš na ovim terenima košarka počela da se razvija u našoj zemlji. Sam izbor Evrolige da obnovi ove terene je izvanredan. Zahvaljujem se u ime Beograda, mog rodnog grada. Siguran sam da će Beograd biti pravi domaćin fajnal-for.”\nTakođe je izneo utiske o predstojećem završnom turniru:\n“Imam određenih simpatija i favorita. Ono što sam video i rekao mom kumu Željku Obradoviću: ‘Bravo, kume. Kada je najpotrebnije, tvoj tim igra kako treba, kao i prošle godine. Tvoje reakcije i tvoje vođenje su urađene na najbolji mogući način’.”\n“Ne treba zaboraviti da je Fener ostao bez kičme tima: najboljeg realizatora Bogdanovića i Juda, koji je bio stub odbrane. Ne bih želeo sada da na neki način povećam pritisak, da to bude teret i breme favorita, ali, po meni, ako se oporave Hajns i De Kolo, možemo očekivati finale Fenerbahče-CSKA.“\nNije iznenađujuć odgovor na pitanje ko je najveće ovogodišnje iznenađenje:\n“Po meni je najprijatnije iznenađenje sigurno Žalgiris. Često je moj kolega Dule Vujošević voleo da pravi komparaciju budžeta, koliko je ko plaćen, a oni su imali jedan od najmanjih budžeta, ali su bili najbolji tim što se tiče same Evrolige. Tome je sigurno doprineo Jasikevičijus, tako da imamo novo, stabilno ime u našoj branši.”\nDotakao se i činjenice da, kako za sada deluje, Srbija neće imati predstavnika u Evroligi sledeće sezone:\n“To je jako loše i mislim da je loše za srpsku košarku. To nije budućnost. Nadam se da će naši klubovi pre svega organizaciono da smognu snagu da se vrate. Igračka baza postoji, ovde nisu problem struka i rad i uvek se nalaze rešenja kada je najteže. Mislim da ćemo već u sezoni posle sledeće imati klub u Evroligi. Ovo je jako loše.“\nSvečanosti je prisustvovao veliki broj poznatih lica, predstavnica Evrolige Ebigejl Martin, ambasador fajnal fora Duško Savanović, sekretar Skupštine grada Beograda i bivši košarkaš Zoran Jovanović, tim menadžer Partizana Dušan Kecman, kao i igrači večitih Mihajlo Andrić, Branko Lazić, Ognjen Dobrić i Nemanja Dangubić. Iako su bili najavljeni, ceremoniji nisu prisustvovali gradonačelnik Siniša Mali i predsednik gradske skupštine Nikola Nikodijević. Od ranije je bilo poznato da prvi čovek Evrolige Đordi Bartomeu neće biti prisutan zbog zdravstvenih problema.\ntagged with F4


Za čim zapravo tragamo – Apsolutna Istina\nSve naše predstave o svetu predstavljaju projekcije našeg sopstvenog EGA: naših privrženosti ili odbojnosti, naših Ocena tog sveta …odnosno naših unutarnjih konflikata. Svemu onome za čega, prilikom naših posmatranja i odnosa, prionemo mi mu dajemo „pečat“ svoga EGA. Na taj način, kad gledamo drvo, mi ne vidimo drvo već našu sopstvenu „predstavu drveta“ (predstavu „o“ tom drvetu) – a ta predstava nije, kao što nikada ne može ni biti, realna i odgovarajuća istini i stvarnosti onoga što, na taj način, posmatramo. Ta predstava je samo ishod, odnosno rezultat, medjusobne interakcije mnoštva iskustava prethodno pohranjenih u memoriji naše svesti, a kojih uglavnom uopšte nismo svesni, jer su ona duboko pohranjena na ispod-svesnoj razini, čineći samu suštinu naše ličnosti i noseći odgovornost za njen(naš) mentalno-emotivni sklop, odnosno karakter.\nSve te predstave, bilo da su pozitivno ili negativno „obojene“, jesu direktan odraz naših sopstvenih slabosti koje um potiskuje u podsvesno kako bi izbegao suočavanje sa njima. …Ako nas (na prim.) iznervira lavež psa u dvorištu, ili galama komšijske dece, mi ćemo svu odgovornost za naš nemir automatski svaliti na te spoljašnje faktore, ostajući u čvrstom ubedjenju da su oni krivci za našu uznemirenost. – To je direktan primer onoga što nam čini sopstveni EGO pri maskiranju pravog traga i uzroka i navodjenju na robovanje zabludi. EGO nas uvek usmerava na zaključak da je nešto „spolja“ odgovorno za naš unutrašnji nemir, medjutim to je zabluda – jer čoveku stabilnog uma nemoguće je poremetiti mir. Čovekov mir, pa samim tim i sreća, nije stvar nikakvog spoljašnjeg „objektiviteta“, nego je to stvar čisto unutrašnje subjektivnosti – tzv. „apsolutne subjektivnosti“; stoga, ako nam nešto poremeti mir, ne treba, da bismo rešili problem, ići nigde dalje od nas samih, jer se pravi uzrok krije upravo tu, u sklopu naše sopstvene ličnosti – u EGU!\nTe naše predstave jesu iluzija, a takodje su, stoga, iluzorne i sve te impresije koje nam remete naš unutrašnji mir. – Kada nas nešto (na pr.) učini radosnim, možemo da se (istražujući…) zapitamo zbog čega smo to zaista radosni, odnosno šta je pravi uzrok tom našem „uznemirenju“ i da li je ta naša sreća istinska ili samo prividna?! …Ako smo zaista pošteni prema samom sebi, uistinu ćemo otkriti da je ono što nas čini radosnim (baš kao i sve ono što nas čini tužnim i žalosnim) UPRAVO NAŠA SOPSTVENA PREDSTAVA (o tome za šta smo prionuli), pa je, samim tim, iluzorno i samo osećanje izazvano tom predstavom; a što se, pre ili kasnije, i pokaže kao tačno. Pored toga, možemo uvideti da je, uvek, osnovni uzrok svemu tome nerazumevanje istine i stvarnosti, odnosno nepoznavanje samog sebe… – pa otuda, razumljivo, i svi (oni) silni konflikti sa samim sobom. Usled tog, večitog, konflikta mi smo nezadovoljni sobom i svojom situacijom, i nastojimo umaći od toga; samim tim već je aktuelna naša slabost i mi prianjamo za ono što će nam „obezbediti“ (bar po našem očekivanju) utočište od nezadovoljstva. To utočište nalazimo u oseća(n)ju sreće i radosti, koji nam daje iluziju sigurnosti i zadovoljstva samim sobom. Dok, sa druge strane, ako ne uspemo pronaći to „utočište“ tada nas obuzima osećanje depresivnosti, uobražavamo sopstvenu ništavnost… itd. U suštini; i za radost i za tugu važi jedno isto – da su obe suprotnosti, sa svim svojim nivoima ispoljavanja, ipak samo Iluzija, kojoj neizostavno podležemo usled nerazumevanja istine; a ona je sledeća: Sve je besmisleno osim samog MIRA – unutarnji mir je JEDINO ISTINSKO (ISTINITO!) osećanje (stanje) koje možemo spoznati u ovom našem stanju razdvojenosti od Apsoluta. Sve ostalo je iluzija, jer na svetu ne postoji niti jedna jedina stvar, osoba ili situacija koja sama po sebi nosi predispoziciju „plus“ ili „minus“ u odnosu na naše istinsko biće! – To je nepobitna činjenica. …Sve ostalo je samo specifična „opsena“, a spokojstvo duševnog mira je jedino, istinsko, i vrhunsko blaženstvo.\nVreme je prošlo i neprijatnosti su iščezle. On je bio izuzetno srećan i pomislio je kako bi njegovi roditelji sigurno bili veoma radosni kad bi to znali. Skinuo je prsten i pogledao unutrašnji krug. – Tamo je već bila poruka: „I to će proći!“ …\nSve je, dakle, prolazno i, samim tim, iluzorno osim samog MIRA. Sve suprotnosti, sva uznemirenja, su prolaznog karaktera – što će reći: iluzorna. Zbog toga je, umesto traženja utočišta vezivanjem za iluziju, potrebno spoznati istinsku egzistenciju u okrilju unutarnjeg mira. – On je večan: Jeste, uvek je Bio i uvek će Biti. On je uvek „tu“, samo smo mi uglavnom „uznemireni“ ne dajući time sebi ni najmanju šansu da ga percipiramo. Svuda u prirodi takodje vlada apsolutni Mir, jer se on nalazi i u suštini svakog nevremena i nemira: svaki nemir kad-tad prolazi, i onda opet dolazi do izražaja ono što je oduvek „ovde i sada“ odnosno „svugde i uvek“!\nUpravo unutarnji Mir je ono čemu svako od nas ODUVEK žudi – što je i potpuno razumljivo, jer on predstavlja Prirodno stanje bića. …On je to stanje koje svako od nas non-stop (svakoga trenutka i u bilo kojoj situaciji!) nastoji ostvariti, mada te činjenice, ustvari, ni najmanje nismo svesni: on je ono što narkoman traži u drogi; on je ono što alkoholičar traži u piću; on je ono što gurman traži u ukusnoj hrani; on je ono što avanturisti traže u izazovima; on je ono što kleptoman traži u kradji i zgrtanju stvari; on je ono što „vorkoholik“ traži kroz svoju konstantnu preokupiranost poslom; on je ono što karijeristi traže u svojim ambicijama; on je ono što labilne osobe i „sitne duše“ traže u ličnom eksponiranju; on je ono što razni bludnici traže u svojim perverzijama; on je ono za čim nimfomanka traga u seksu i kroz njega; itd.itd. – jer jedino unutarnji mir je taj koji donosi potpuno ISPUNJENJE! …Duševni Mir, a ne zlato, je ono za čim tragaju kopači zlata! – Oni imaju predstavu da će zlato („bogatstvo“) utoliti sve njihove goruće želje, doneti im osećaj ispunjenja i moći, i time osloboditi ih ontološkog straha; odnosno da će ih ono lišiti njihovog konstantnog, životnog, unutrašnjeg nemira. Njihov EGO ih drži u fantastičnoj iluziji da je „zlato“ ono što je „Emiter“ njihove sreće i spokoja, i za čim nužno treba tragati – i na taj način tragično previdjaju pravu istinu, koja se nipošto ne nalazi izvan, nego uvek, i isključivo, unutar sopstvenog bića. Dakle; oni tragaju – ne za zlatom, nego (zapravo i uistinu!) tragaju za: svojim MIROM! – Svojim UNUTARNJIM MIROM!\nTaj MIR je ono čemu svakog pojedinog trenutka svoga života svi mi konstantno težimo. Zbog težnje za njim mi nastojimo utoliti svoje želje, umaći svojim strahovima, bolovima, neprijatnostima… odnosno žudimo za ispunom onog mračnog bezdana naše svekolike unutarnje ispraznosti. Ceo život konstantno ulažemo napore da kroz „sticanje“ koječega, i realizaciju kojekakvih iluzija, donesemo sebi ispunjenje te Praznine, a potom – shvativši da nam ništa od svega toga (svih tih iluzija), naravno, nije ni za pedalj popunilo zjapeći Bezdan, kao i uslovivši svim tim nastojanjima upravo ogromnu količinu „razdvojene“, napete, negativne energije na svojim plećima – žarko želimo svu tu „tamnu“ energiju izbaciti iz sebe i postići, po mogućstvu, „totalno pražnjenje“. Znači; čitava naša egzistencija se, robujući EGU, odvija kao na nekom ogromnom klatnu: prvo, u jednom otklonu, silno žudimo da realizujemo ISPUNJENJE svoga bića, „zatrpavajući“ Prazninu svim i svačim, a potom, u suprotnom otklonu, željni bekstva od tog silnog nagomilanog smeća i tereta („bremena“), žudimo da svoje biće ISPRAZNIMO od sve te napetosti i negativnosti, kojima smo se svesrdno punili ne prepoznajući na vreme mračnu stranu svih tih „sjajnih“ objekata naše predjašnje požude! E, ta „klackalica“ neumitno uzima svoj danak, i uzimaće sve dotle dok ne shvatimo svu dimenziju svoga robovanja besmislu i konačno se, „širom otvorenih očiju“, zauvek ne odreknemo sveg tog fantastičnog ludila. Kada se to jednom konačno i desi, po prvi puta ćemo uvideti da je „ONO“ što smo, u svom neznanju, ranije sagledavali kao Bezdan „apsolutne praznine“, ustvari moćni Okean „apsolutnog ispunjenja“ („svepotencijalnih mogućnosti“); odnosno, konačno shvatamo da se istinski ispunjen može biti jedino samom „PRAZNINOM“ – jer apsolutna Praznina i apsolutna Punoća jesu JEDNO ISTO!!! …Kada smo u duševnom miru, tada obitavamo unutar tog „JEDNOG ISTOG“.\nDakle; pošto je iluzorne prirode sve ono za čim u svojim životima stalno jurimo i za čim tragamo, prvo što moramo učiniti jeste odreći se te svoje večite opsesije, jer se time, zapravo, odričemo robovanja opseni. Time ćemo konačno „otvoriti vrata“ spoznaji da Odričući se – mi se zapravo ne odričemo ničega Realnog, odnosno sebi ne uskraćujemo ama baš ništa zaista bitno, već otpuštajući od sebe iluzije stvaramo „prostor“ da, na njihovom upražnjenom mestu, sagledamo pravu realnost, odnosno ono što oduvek JESTE. Odreći se možemo samo onoga što imamo, a pošto nikada i nismo imali ništa (osim Iluzije!) jasno je da je Put Odricanja: Put Slobode – Put ka istinskom, i potpunom, uživanju života sa svim potencijalima njegove bezgranične egzistencije. Upravo stoga, Jogiji, mudraci, imaju jedno blagotvorno „geslo“: „Odreci se i uživaj!“…\n(A.I. – 198.str)