Frankfurtski praznik knjiga\nSvetski sajam knjiga u Frankfurtu, najveći na svetu, ove godine nije samo mesto na kome se može steći uvid u svetsku književnu produkciju, već i mesto na kome se, vidljivije nego ikada, prelama ono što se događa u svetu van književnog. O tome svedoče i naslovi knjiga i izgled nekih štandova, ali i neki usputni događaji, kao što je policijska istraga na Frankfurtskom sajmu. Predrag Lucić, urednik Feralove biblioteke i naš gost, koji je za nas prošetao po nekim štandovima i komentarisao ovogodišnji sajam, o toj atmosferi kaže:\n“Sigurnost je podignuta na, skoro pa, crveni stupanj. Koriste se samo dva ulaza i izlaza, umjesto dosadašnjih pet. Stvaraju se neviđene gužve zbog kontrola i pretresa na ulazima. Takve kontrole nisu bile ni za vrijeme Frankfurtskog sajma, preplašenog i zbunjenog, nakon što su izvršeni teroristički napadi na njujorške tornjeve i na Pentagon.”\nAli sajam je i mesto susreta. Nenad Popović, urednik u zagrebačkom Durieux-u, prenosi atmosferu sa štanda nekoliko hrvatskih i drugih međunarodnih izdavača:\n“Od jutra dolaze novinari. Bio je jedan turski novinar koji se posebno zanimao za Miljenka Jergovića. Vidio sam nekoliko nizozemskih novinara koji su se zanimali za izdanja o slobodi govora i štampe koje izdaje ured OSCE-a. To privlači i jako puno naših ljudi. Ovdje na štandu trenutno ima nekoliko ljudi koji govore raznim jezicima. Ne možemo se požaliti, radimo mnogo. Imamo jednu grupu Mađara, sa Laslom Vegelom na čelu, rumunjsku Njemicu, nizozemsku poznatu nakladnicu koja upravo razgovara sa španjolskim agentom za prava o jednom nedavno objavljenom romanu u Španjolskoj.”\nNa ogromnom prostoru izloženo je 350 hiljada publikacija, 6700 učesnika iz 111 zemalja. Za svaki ukus po nešto, kao na svakom vašaru. Naš vodič kroz sajam iz Splita, Predrag Lucić:\n“Posebno mi je za oko zapala knjiga jedne Italo-Amerikanke. To je knjiga recepata sa odličnim ilustracijama. Recepti nose nazive čuvenih rok pjesama. Standardno dobro su predstavljene Poljska, Mađarska, Češka. Kod Rusa se još osjeća posljedica lanjskog predstavljanja, kada su bili zemlja partner. Rusija je opet predstavljena jako dobro.”\nOve godine specijalni gost Frankfurtskog sajma su arapske zemlje, arapski književni svet. Prezentacija knjiga, filmova, Internet site-ova iz 22 arapske zemlje - pokušaj je da se širokoj publici predstavi kulturna raznovrsnost ovog regiona.\nKnjiževnost iz 22 arapske zemlje zauzima čitav sprat na platou Frankfurtskog sajma knjiga, ali nije samo literatura prisutna. Na terenima sajma šatori nude uzorke arapske kaligrafije. Mongi Busnina je generalni direktor arapske organizacije za obrazovanje, nauku i kulturu i jedan od glavnih koordinatora arapske svetske izložbe. On kaže da je cilj izložbe da nakon terorističkih napada 11. septembra ponovo predstavi arapski svet međunarodnoj publici u svoj njegovoj kulturnoj raznovrsnosti. Dodaje da su septembarski napadi i američki rat protiv terorizma učinili to da veliki broj ljudi na Zapadu arapski svet doživljava, pre kao pretnju, nego kao integralni deo svetske kulture. Naglašava da je izložba, koja se održava pod pokroviteljstvom Arapske lige, pripremana čitavu godinu dana i da je koštala najmanje pet miliona dolar. Ono što posetioci mogu videti na arapskom štandu ne spada u tipičnu ponudu sajmova knjiga.\nVeoma zanimljivo je videti prezentaciju progresa u arapskom svetu kroz digitalno izdavaštvo biblioteke iz Aleksandrije. Počela je taj projekat pre dve godine. Rami Al Gamel je specijalista za digitalizaciju književnog teksta u Aleksandijskoj biblioteci koja se nalazi na istom mestu gde je pre 2000 godina izgorela njena slavna antička prethodnica. Gamel kaže da biblioteka digitalizuje arapske i antičke rukopise, kao i literaturu iz celoga sveta. Digitalne knjige, kada čovek jednom dođe do kompjutera, mnogo su jeftinije i za biblioteke i za čitaoce. Na drugim web site-ovima još uvek je prisutno veoma malo dela arapske književnosti, ali zato neke arapske Internet stranice, koje su predstavljene i na Frankfurtskom sajmu, sadrže digitalne književne proizvode iz više od dvadeset arapskih zemalja. Među njima je većina klasika arapske književnosti koje čitaoci mogu slobodno čitati i besplatno printati sa svojih kompjutera.\nKoordinator Mongi Busnina kaže da ako se ovakva arapska izložba pokaže uspešnom mogu uslediti i drugi slični poduhvati širom Evrope i SAD-a.\nOnda je stigla vest da je protestovao Centar Simona Vizentala zbog nekih antisemitskih publikacija među arapskim knjigama. Navedeno je trinaest naslova. Krenula je provera. Policija je stigla iz Ureda državnog tužioca. Saznaje se da nije pokrenuta zvanična istraga i da još nema konačnog odgovora ima li tu posla za sud.\nSlijede dva oprečna mišljenja o tome kako je predstavljen arapski književni svet ove godine. Direktor crnogorskog OKTOIH –a, Radomir Uljarević:\n“Oni su pripremili jednu fantastičnu prezentaciju, koja je možda i među najboljim. Budući da sam i ranijih godina pratio i bio u prilici da prisustvujem prezentacijama drugih zemalja, velikih kultura, velikih izdavačkih projekata, mislim da su oni ove godine zaista napravili jednu vrlo zapaženu, vrlo zanimljivu, neobičnu i drugačiju izložbu. To je za svaku pohvalu.”\nPredrag Lucić, urednik Feralove biblioteke:\n“Ima nešto kataloga o izdavačkoj produkciji na engleskom, ali više od svega dijele se materijali sa religijskim sadržajem. Nastoji se Islam predstaviti zapadnom čovjeku kao da ne znamo ništa o njemu. Mislim da to sve nije za zamjeriti. Prvi put se zemlje Arapske lige predstavljaju na takav način. Interesantan fokus je Koreja, uz sve poštovanje prema kulturama o kojima ne znamo mnogo, ili ne znamo gotovo ništa. Razgovarao sam s ljudima iz Njemačke, u kojoj se prevodi najviše djela u Evropi, i sa ljudima koji su u izdavačkom poslu, sa ljudima koji su kulturnjaci, o koreanskoj književnosti. Nitko ne zna ni jednog koreanskog pisca. Hoće li biti ikakvog efekta od gostovanja Koreje sljedeće godine, nisam siguran. Ove godine s arapskim piscima je zanimljivo i to da njih ne zanima predstavljanje na štandu arapskih zemalja, već su oni ono puno više zainteresirani, barem ovi koji su prevedeni, da se pojave na štandovima svojih zapadnoevropskih izdavača. Arapski izdavači se nisu fokusirali samo na književnost. Ima tu dosta turističkih knjiga, dosta slikovnica. Nisam siguran da će to nekoga u Frankfurtu posebno zanimati.”\nSajam je sasvim u znaku onoga što se događa u svetu u kome pisci žive i stvaraju, u svetu u kome nikada nije bilo toliko knjiga o religiji, o Islamu, Hrišćanstvu, Judaizmu. U Americi je prošle godine porasla prodaja religijskih knjiga za 50 odsto u odnosu na prethodnu.\nŠta su zemlje regiona izdale na najvećem svetskom vašaru knjige i kako vide ono što se događa oko njih?\nNakon više od deset godina izdavači iz Srbije i Crne Gore ponovo su se pojavili na Frankfurtskom sajmu knjiga. Na štandu, koji se ipak ne može pohvaliti nekom raskošnošću i veličinom, što znači da se na ovaj način samo uslovno može steći slika o tekućoj književnoj produkciji, našlo se mesta za oko 600 naslova koje je objavilo oko 50 najznačajnijih izdavača. Predsednik Udruženja izdavača i knjižara, koje je i organizovalo ovaj združeni nastup, Živadin Mitrović, primećuje da je i samo učešće na ovoj manifestaciji neka vrsta uspeha.\n“Najvažnije, po meni, je da smo se ponovo vratili među 111 zemalja, koliko ih izlaže na ovogodišnjem Sajmu knjiga u Frankfurtu. Vratili smo se u Halu 5 gde su nacionalni štandovi jugoistočnih i istočnih zemalja. Nalazimo se u katalogu koji će otići u 111 zemalja sa svim našim adresama koje su bitne. I mi smo napravili jedan mali adresar sa izdavačima čije su knjige ovde zastupljene. Duga pauza uvek pravi neke prekide, i to ne samo kada je u pitanju naša umetnost i literatura, književnost i izdavaštvo uopće, nego su sve naše delatnosti zbog tog prekida malo izolovane. Naravno da postoji veliko interesovanje, ali ne treba ni preterivati s time. Prevodioci i stručnjaci za knjige dolaze, interesuju se.”\nNa štandu Srbije i Crne Gore nalaze se naslovi iz oblasti književnosti, istorije i istorije umetnosti. Akcenat je ipak na literaturi savremenih srpskih pisaca srednje i mlađe generacije. Iza ovog izbora stoji profesor Filološkog fakulteta u Beogradu, Mihajlo Pantić, koji objašnjava kriterijume kojima se rukovodio birajući naslove za Frankfurtski sajam.\n“Savremena srpska književnost je u ovom trenutku vrlo poetički raznostrana. U njoj stvaraju pisci najrazličitijih mogućih stvaralačkih orijentacija, koncepcija, uzrasta, ideoloških pozicija, različitih socijalnih perspektiva. Moj osnovni, bazični, kriterijum je bio pokušaj da u tom svom osnovnom izboru predstavim te perspektive za koje smatram da su relevantne. Trudio sam se da na neki način uspostavim neku vrstu preseka, pri tome vodeći računa o kvalitetu estetske ostvarenosti dela koja mogu da budu zanimljiva i nekim stranim čitaocima ili prevodiocima.”\nU pokušaju da se obnove gotovo zamrzle veze sa svetom, savremenu književnu scenu Srbije i Crne Gore predstavljaće, i pored ostalih, pisac Goran Petrović. Ovom romanopiscu i pripovedaču, čija su dela prevođena na brojne svetske jezike, to je prvi boravak na Frankfurtskom sajmu knjiga, što je i posebna vrsta izazova, pa i neka vrsta testa za jednog autora.\n“To je test za autora u tom smislu da može da zaključi koliko njegova poetika može da izdrži vizuru čitalaca koji nije sa istog podneblja, koliko u njoj postoji ono što bi smo mogli nazvati univerzalnim. S te tačke gledišta ja nisam nezadovoljan. Postoje odjeci onoga što su knjige napravile u Francuskoj, Italiji, Meksiku, Rusiji, Bugarskoj. Čini mi se da imamo književnost koju možemo da ponudimo svetu.”\nŠtand Srbije i Crne Gore samo je jedna tačka u nepreglednom moru knjiga Frankfurtskog sajma koju predsednik Asocijacije izdavača, Živadin Mitrović, doživljava na sledeći način:\n“Ovde dođe 180 hiljada ljudi koji se bave knjigom iz celoga sveta. Kada bi ste hteli da se zadržite samo po dva minuta, ili minut, ispred svakog štanda, trebalo bi vam dva meseca. Sajam se mora ciljno pregledati. Mini busovi voze između hala da bi ljudi stigli da što više toga vide. Naravno, ovde postoje vrlo lepi rasporedi, informativni punktovi, tako da se lako krećete po sajmu.”\nGde je u tom obilju novih naslova koji dolaze iz svih krajeva sveta, pokušavajući da privuku pažnju čitalaca, uopšte mesto savremene srpske književnosti Selektor knjiga iz oblasti književnosti za ovogodišnji Frankfurtski sajam, Mihajlo Pantić:\n“Na osnovu ličnog uvida koji sam stekao tokom protekle dve ili tri godine, jer sam u nekoliko navrta bio u evropskim kulturnim centrima tipa Pariza, Berlina, Beča, Londona, mislim da mi čak pomalo ulazimo u modu, jer nas dugo nije bilo. U tim krugovima se pojavljuje jedna vrsta interesovanja šta se to zapravo dešavalo u srpskoj književnosti tokom svih tih godina. Mislim da je stvar naše mudrosti i pametne strategije da tu, sada nešto povoljniju, situaciju iskoristimo. Dobra prilika da nastavimo u tom smeru je i nadolazeći Oktobarski sajam knjige u Beogradu koji je bez ikakve sumnje centralna godišnja kulturna manifestacija u Srbiji i Crnoj Gori.”\nCrnogorske izdavače na Frankfurtskom samu predstavljaju samo dve kuće: CIP i OKTOIH. Ostali, kako izdavači tako i pisci, nisu imali novca za tu prestižnu manifestaciju.\nOKTOIH, kako nam je kazao direktor te kuće, Radomir Uljarević, na Frankfurtskom sajmu nastupa odvojeno od zajedničkog štanda Srbije i Crne Gore, budući da već desetak godina samostalno učestvuju. Akcenat su ove godine stavili na ediciju sabranih dijela Gojka Čelebića.\n“Riječ je o prozama ovoga autora u sedam romana i tri knjige priča. Nekih od tih romana se pojavljuju u sedmom izdanju. Dva su posve nova i po prvi put izlaze iz štampe. Osim njegove proze, objavili smo još niz drugih knjiga. Među njima su: Knjiga priča, Žike Janjića, ili Balkanska priča autora Nenada Babića. Vrlo zanimljiva je knjiga kratkih eseja koji graniče sa prozom -Život i pravo, Blagote Mitrića.”\nNa zajedničkom srpsko-crnogorskom štandu takođe je predstavljen dio crnogorskog izdavaštva. Osim OKTOIH-a, na Frankfurtskom sajmu iz Crne Gore se predstavila i izdavačka kuća CIP. Od nekih crnogorskih pisaca saznali smo da je glavni motiv njihovog ne predstavljanja na Frankfurtskom sajmu i pored poziva bio novac. U sklopu predstavljanja Sabranih dijela Gojka Čelebića koji učestvuje, tu su i pregovori o prevođenju njegovih knjiga na njemački jezik.\nDa li je bilo zanimljivih susreta poznatih književnika?\n“Budući da smo ovdje godinama, stekli smo niz prijatelja, značajnih izdavača i pisaca iz svijeta. Svi oni su posjetili naš štand. Vjerujem da će biti prisutni i u naredna dva dana kada organizujemo i planiramo promocije na našem štandu. Objavili smo i knjigu Antipolitika, Đerđa Konrada, povodom dodjelene nagrade Stefana Mitrova Ljubiše.”\nKosovo se na sajmu knjiga u Frankfurtu predstavilo jedinstveno i sigurno najbolje otkada samostalno učestvuje na ovom prestižnom međunarodnom sajmu knjiga, kaže Ramiz Rahmani, predsednik Udruženja izdavača Kosova:\n“Na ovom sajmu za Kosovo učestvuje nekoliko izdavača. Svi izlažu na jednom mestu izdanja iz produkcija između dva sajma u Frankfurtu. Na sajmu izlažu izdavačke kuće Dugadžini, Konica, Školska knjiga, Akademija nauka i umetnosti Kosova, Buzukuš. Opšta je ocena da su kosovski izdavači na sajmu predstavljeni najbolje što je moguće. Sigurno je da je to najuspešnija prezentacija kosovske izdavačke delatnosti. “\nVrlo je malo autora sa Kosova koji su prevedeni na strane jezike, u prvom redu na jezike zemalja regiona. Od albanske književnosti je najprisutniji Ismail Kadare koji je preveden na mnoge svetske jezike, ali je tu i jedna knjiga Sadi Bašote.\n“Po prvi put je prevedena knjiga pesama Sadi Bašota u dva toma, na nemačkom, izdata u Švajcarskoj, i na rumunskom jeziku. Drugi autori sa Kosova nisu prevedeni i njihove se knjige ne nalaze na štandovima izdavača iz regiona. Na sajmu su izložena dvojezična izdanja na albanskom i engleskom jeziku u izdanju Dugadžina iz Peći i Rozata iz Prištine.”\nU subotu i nedelju sajam je otvoren za posetioce sa strane i tada se očekuje najveća poseta građana sa Kosova koji rade u Frankfurtu ili u drugim mestima širom Nemačke i Švajcarske.\nJedan štand, kažu, privlači posebnu pažnju jer ne predstavlja nacionalnu književnost, već srodne izdavačke kuće iz nekoliko zemalja. Šta ih je spojilo i kako izgleda? Nenad Popović, urednik u zagrebačkoj izdavačkoj kući Durieux, koji je, pored splitskog Ferala, deo tog šarenog haosa:\n“Naš štand je u međunarodnoj dvorani gdje je mnogo nacionalnih štandova. Preko puta nas je štand mađarski, slovenački, poljski. Mi smo se dogovorili sa nekoliko izdavača iz Evrope da napravimo jedan mali međunarodni štand. Osim Durieux-a iz Hrvatske, tu je i jedan mađarski izdavač, Jelenkor, izdavaštvo Crno iz južne Poljske, jedna značajna agencija iz Barcelone koja se bavi prevodima, Feral Tribun iz Splita, Pravozaštitnik, posebno izdavaštvo za zaštitu ljudskih prava iz Moskve i izdavaštvo Ureda za slobodu medija i govora iz Beča. To je OSCE-ova ustanova. Svi smo gosti jednog Internet izdavača iz Frankfurta koje se zove Centralno evropska biblioteka on line. Jako smo posjećeni i izgledamo kao neka Evropa za dvadeset godina. Radimo na potpuno desetim jezicima, ali imamo slične autore, slične teme kao što su ljudska prava i puno emigranata. Mogu vam reći da nam je odlično. Imamo zapadnu Evropu, istočnu, srednju. U ruci držim jedan prevod ukrajinskog fantastičnog esejiste Jurija Antropoviča. Feral predstavlja novu knjigu Slavenke Drakulić - Oni ne bi ni mrava zgazili. Španjolska književna agencija ima Ivu Andrića, Travničku kroniku, na španjolskom, kao i Sarajevski Marllboro od Jergovića. Durieux ima svoje naslove, ali pre svega Tatjanu Gromaču, skoro bih rekao knjigu godine u Hrvatskoj. Jelenkor iz Pećuha ima prekrasnu ediciju Petra Nadoša, vodećeg mađarskog pisca, i Montenijeve eseje. Vidim na štandu Šamaranje vjetra - Viktora Ivančića, Danila Kiša - Grobnica za Borisa Davidoviča. Tu je sve ono što spada u naše obzore, uz vrlo dramatične naslove iz Moskve gdje su ljudska prava malo pala na niske grane.”\nIbrahim Spasić, predsednik Poslovne zajednice izdavača i knjižara iz Bosne i Hercegovine, posebno ističe činjenicu da su bosanski izdavači svi zajedno.\nZvuči zaista ohrabrujuće čuti da u Frankfurtu imamo nešto što se zove Bosanska kuća, da se tamo izlažu knjige iz čitave Bosne i Hercegovine, računajući i izdanja koja imaju pojedine institucije kao što je Nacionalna biblioteka, Društvo pisaca, PEN klub i slično.\n“Moram da kažem da nije samo riječ o tome, nego i o jednom procesu u kojem se izgrađuje ta Bosanska kuća. Ona još nema krova nad glavom ni u svom vlastitom prostoru, ni pod svojim vlastitim nebom. Na policama Bosanke kuće, u glavnoj sobi za goste, ima dovoljno prostora da na njima budu izdavači iz Širokog Brijega, Banja Luke, Doboja, Tuzle, Mostara, Sarajeva, Zenice, da se predstave ljudi sa raznovrsnom ponudom koji grade neki izdavački svijet uprkos teškoćama na koje nailazimo. Na samom sajmu se potiče i individualno predstavljanje. I ove godine je napravljena lista od deset zemalja koje imaju najviše individualnih izlagača. Ovo je treća godina kako učestvujemo pod imenom Bosanska kuća. Možemo reći da smo učinili veliki korak činjenicom da smo pozvani od Gospodarske komore izdavača iz Republike Hrvatske da već od 9. novembra budemo zemlja partner Interliberu, međunarodnom sajmu Hrvatske, koji će omogućiti da na zagrebačkom velesajmu pokažemo ono što danas predstavlja izdavačka djelatnost Bosne i Hercegovine.”\nUskoro će i beogradski sajam. Hoće li i tamo BH reprezentacija?\n“Postoji jedna dobra politika. Pozvan sam iz Beograda na Oktobarski sajam na koji ću ići kao predsjednik sa nekim projektima za 2005. godinu. Bosna i Hercegovina će biti prisutna sa novim, vrlo dobrim, izdavačima, kao što je Vrijeme, Baybook ili Zoro. Oni će se pojaviti kao izdavači koji imaju svoj specifični interes da na jednom širem tržištu predstave svoja izdanja. Mislim da se na neki način stvara jedna atmosfera u kojoj neće svaki sajam sebe proglašavati najboljim i najvećim regionalnim susretom a da pri tome nema stvarne razmjene i prepoznavanja onoga što za ovo tržite jeste interesantno i što može biti zajednički korišteno. Vjerujem u samo jedan regionalni sajam koji bi jednoga dana mogao normalno cirkulirati na prostoru od nekoliko gradova, koji bi ponudio daleko više čitaocima na području regije jugoistočne Evrope. Takav sajam bi bio mnogo veći izazov za cijelu Evropu i svijet ukoliko bi izdavači inteligentnije nastupali kada je riječ o zajedničkoj politici, tržištu, o cijeni štampe ili maloprodajnoj cijeni. Trebalo bi dogovoriti maržu sa bibliotekarima, knjižarima. Vjerujem da se mnoge stvari mogu dobro pretumbati u naredne dvije ili tri godine. Mislim da ljudi čine sve da bi shvatili da je priča o bliskim i dalekim susjedima priča o razumijevaju, jednoj novoj kulturnoj politici i miljeu koji treba formulisati za vrijeme koje ne dolazi, već koje je tu i koje treba uvažiti.”\nNeke smo pitali kako oni vide nastup svojih suseda?\nDirektor OKTOIH-a, Radomir Uljarević, smatra da se od zemalja regiona izdvajaju štandovi Slovenije i Hrvatske:\n“Čini se da naročitu pažnju nastupu na Frankfurtskom sajmu posvećuju hrvatski izdavači i hrvatsko Ministarstvo kulture, kao i Slovenci. Oni prednjače u odnosu na sve druge zemlje iz regiona. Čini se s razlogom, jer su oni ovdje, dugogodišnjim nastupom, napravili niz kontakata i ozbiljniju saradnju sa mnogim važnim svjetskim izdavačima. Mislim da ponaosob i Srbija i Crna Gora plaćaju visoku cijenu toga što godinama nisu prisutni na ovom sajmu.”\n“Obišao sam štandove izdavača iz bivše Jugoslavije. Čini mi se da je dosta skromniji nastup Hrvatske nego lani. Mnogo je manje izdavača prisutno nego što je ih bilo lani i prethodnih godina. Slovenci su standardno dobro predstavljeni na popriličnom prostoru. Doveli su dosta pisaca, za razliku od Hrvata, koji će imati samo tri autora i gospođu Mirjanu Sanader, suprugu premijera Ive Sanadera, koja će biti glavna zvijezda hrvatskog štanda. Predstaviti će svoju knjigu o arheološkim istraživanjima. Tu će biti Marinko Koščet i Slađana Bukovac. Nije stiglo ni blizu onoliko autora kao prethodnih godina, ali možete sresti dragih ljudi i dobrih autora. Upravo sam sjedio sa Borom Ćosićem. Tu je Laslo Vegel i Ivan Lovrenović.\nNakon dugo vremena Srbija i Crna Gora imaju nacionalni štand i moram priznati da su za mene najveće razočaranje. Nedavno sam bio u Beogradu, znam kako izgledaju beogradske knjižare, znam da su Srbija i Crna Gora zemlja u kojoj se jako puno objavljuje, što domaćih autora, što prijevoda. Njihov štand izgleda poluprazan, pust, žalostan. Vjerovali ili ne, više knjiga ima na štandu Republike Srpske nego na nacionalnom štandu Srbije i Crne Gore. Upravo prolazim kraj tog štanda. Izdavači su predstavljeni sa po jednom ili dvije knjige. Imate knjige Geopoetike, Stubova kulture, Književne opštine Vršac i nekih meni zanimljivih srpskih izdavača. Naprosto tužno kada znamo koliko Geopoetika ili Stubovi kulture objave bitnih naslova u godini.\nIz naše regije dosta zanimljivim mi se čini Mali Nemo, pančevački izdavač, koji pokriva dunavski prostor. Oni pripremaju i nekakva popodnevna događanja. Dosta su agilni.\nIma dosta historiografske literature. Karađorđa na sve strane. Obilježava se dvjesto godina Prvog srpskog ustanka. Tu su knjige: Karađorđe i Prvi srpski ustanak, Vladimira Ćorovića, Radoš Ljušić - Karađorđe, Boro Majdanac - Narodna Skupština Srbije, Kazivanja očevidaca i učesnika o Prvom srpskom ustanku, Historija Srpske revolucije, Portreti Srba XVIII veka, Srpski obaveštajci, Spomenica Prvog srpskog ustanka, Čitanka Prvog srpskog ustanka i još nisam došao do kraja tog spiska.\nUkrao bih knjige Jovice Aćina, Apokalipsa sada, Izabrana djela Markiza de Sada, Dokumenti za razumevanje ruske avangarde Slobodan Mijuškovića, Nove drame Biljane Srbljanović, novu knjigu Dragana Velikića - Dosije Domaševski.”


Објављено под Актуелно | 10. августа 2017.\nШТА ТО РАДИТЕ, ВАЉЕВЦИ?!\nИз дневног листа “Вечерње новости“ преносимо текст на основу кога стварно можемо да питамо шта то и у чијем интересу раде Ваљевци.\n“Организација под називом “Четници Ваљево“ предлаже Комисији за одређивање назива делова места, улица и тргова града да саобраћајница која се сада зове Прва пролетерска, или нека друга, добије ново име: Улица генерала Драгољуба Драже Михаиловића.\nПодсетимо, поменута организација је и у мају 2015. тражила да Радничка улица у насељу Брђани понесе Дражино име, те да се донесе одлука о локацији на којој ће бити постављен споменик вођи четничког покрета. На крају, предлог за назив улице је одбијен, а о подизању споменика није било ни речи…\nИначе, почетком 2016. је надлежна комисија навела да назив Радничка улица нема политичких конотација, те да Ваљево нема ни улицу са именом вође победничког покрета у Другом светском рату, па може и без четничког предводника.“-пишу “Вечерње новости“\nПоводом овог текста и захтева неких из Ваљева, председнику Републичког одбора СУБНОР-а Србије обратила се Секција бораца Прве пролетерске народноослободилачке ударне бригаде, која наставља традицију јунака што су се 21. децембра 1941. окупили у Рудом и до краја Другог светског рата активно и успешно супротстављали и побеђивали фашисте, са енергичним захтевом да целокупна јавност Србије реагује према локалној власти Ваљева и никако не дозволи да у њиховом слободарском граду доказани квислинг добије улицу.\nСУБНОР Србије се придружује уверен да у Ваљеву неће допустити да се искривљује истина о Другом светском рату и величају, без обзира на морбидне покушаје појединих новопечених историчара и доказаних реваншиста да у Србији прођу после више од седам деценија ревизија историје и лаж који ће покушати да избришу славну улогу нашег народа и очување антифашизма као трајне одреднице часног дела човечанства.\n11. августа 2017. у 11:46\nZbog nedavne odluke Višeg suda u Beogradu da Draža Mihailović bude rehabilitovan, jer navodno nije imao fer suđenje, ne treba da nas začudi ako ovakve ili slične inicijative budu prisutne i u drugim delovima Srbije.\nKod nas, očigledno, ni 72 godine nakon pobede fašizma, Drugi svetski rat još uvek nije završen, tj. još uvek nije jasno ko su bili antifašistički borci, a ko kolaboracionisti.\nUporna nastojanja nekih (kvazi)istoričara da proguraju teoriju o dva antifašistička pokreta u Srbiji, tj. o tome da partizani i četnici treba da stoje rame uz rame po zaslugama u antifašističkoj borbi (možda da četnici budu čak i zaslužniji) ovde, nažalost, pronalze plodno tlo.\nNapori SUBNOR-a Srbije i drugih antifašističkih organizacija da istina izađe na videlo, svakako da su značajni, ali usled prilično jakog pročetničkog lobija ne dovode do pravednih rešenja.\nBudući je da je Draža Mihailović pravno rehabilitovan, ne bi bilo nezamislivo da ulice i drugi objekti u Srbiji počnu da dobijaju nazive po njemu.\nNajefiksaniji način borbe za istinu i pravudu bi bilo pokretanje ozbiljne inicijative da se što pre promene zakonski propisi koji regulišu materiju antifašističke borbe i pravne rehabilitacije osuđenih za ratne zločine u Drugom svetskom ratu, uz mogućnost poništenja odluka o rehabilitaciji i ponovnog pokretanja sudskih procesa.


Lexus LF-LC uslikan tokom testiranja - AUTOMOBILI\n07/07/2020 2:37:00 AM\nNASLOVNA / KONCEPTI / Lexus LF-LC uslikan tokom testiranja\nNovi Lexus kupe sa oznakom LF-LC je uhvaćen u objektivu fotoaparata tokom testiranja zajedno sa BMW-om iz serije 6 i Porsche 911. Uvod u ovaj model smo videli kroz LF-LC koncept koji je Lexus predstavio tokom raznih sajmova. Očekivano, finalna verzija koja će ući u serijsku proizvodnju će malo ličiti na koncept i može se reći da je futuristički koncept model poslužio kao inspiracija. Kako je u pitanju preliminarno testiranje LF-LC model je bio potpuno kamufliran, ali se atraktivne linije ne mogu u potpunosti sakriti.\nLexus nije bio široke ruke kada su u pitanju detalji, ali neke od ranijih vesti kažu da je reč o vozilu koje se bazira na LS modelu naredne generacije, kao i to da će biti u ponudi sa dva motora. Prvi bi mogao da bude hibridni 5.0-litarski V8 agregat sa oko 500 KS. Drugi izvori kažu da će se ispod haube naći isto V8 motor, ali sa dva turbopunjača i više od 600 KS.\nTagoviAutomobili fotografija kamo koncept Lexus LF LC slika špijunske slike test\nPrethodno Volkswagen će uskoro prijaviti prve gubitke posle 15 godina\nSledeće Fanđov Ferrari se prodaje!


ZBOG NOŠENjA ZAŠTITNIH MASKI: Ovo oboljenje možete da dobijete pri visokim temperaturama | Novosti.RS\n02. 08. 2020. u 11:20\nVELIKI deo populacije se suočava sa jednim problemom koji nastaje zbog nošenja maske pri visokim temperaturama.\nU pitanju su akne i bubuljice koje nastaju kao posledica nošenja maski i zapušavanja pora u predelu lica preko kog se one prostiru, a popularno se zovu maskne.\nOva pojava primećena je u celom svetu, a dermatolozi je lako mogu objasniti.\n02. 08. 2020. u 10:51\nBUDITE PAMETNI, KORONA JE STRAŠNA! Dejan Milićević pobedio virus, pa ispričao kako je tekla njegova borba\n02. 08. 2020. u 10:30\n02. 08. 2020. u 10:05\n- Redovno se događaju problemi sa kožom ako se maska nosi redovno. Budući da sada veliki deo populacije nosi maske, ovaj problem je samim tim i masovniji - ističe dermatolog Ejmi Kasuf.\nDok pričamo i dišemo naše lice obasipa velika količina toplog vazduha koja stvara još toplije okruženje koje je idealno za umnožavanje bakterija, remeteći balans kože.\n- Ljudi koji imaju masniju kožu skloniji su ovom problemu. Takođe je i šminka faktor koji potpomaže ovaj problem. Tako ne savetujemo težu šminku. Ako je ikako moguće, probajte da se ne šminkate - ističe Kasuf.\nSavet dermatologa jest da se lice ujutru i uveče, a poželjno je i blago hidriranje kože.\n- Pre svega ovo je higijenska stvar. Pojedini tipovi kože jesu osetljiviji, ali da biste izbegli problem potrebno je da redovno čistite lice, menjate masku i izbegavate šminkanje - zaključila je dermatolog.\nzaštitne maske Korona virus oboljenja dermatološka oboljenja\nU KOLUMBIJI je potvrđen rekordan broj novoobolelih od korona virusa - 10.673 nove infekcije, a ukupan broj inficiranih je 306.181, saopštilo je ministarstvo zdravlja.\n02. 08. 2020. u 08:06\nNA SAJTU portugalskog Instituta za molekularnu biologiju 27. jula objavljen je tekst da je ova zemlja počela da pravi prvu tekstilnu masku koja deaktivira kovid-19.\n01. 08. 2020. u 22:11\nmaske ja ih ne nosim,jer ovde u ch tek poceli od pre dve nedelju u bus i voz---------neko se bogati neko je siromasan-------i ja cu da skocim od bodensee--------sta ce mi zivot -------\nBolje ziv sa aknama nego mrtav od korone.\nA onda svi patogeni organizmi sa maske, lako penetriraju kroz traumatizovanu kožu i eto zaraze. A da ne pominjem i urnisanje imuniteta usled lošeg i nedovoljnog udisanja kiseonika. Jadan je naš stručni tim i njihove preporuke, a bedan je i narod koji ga slepo sluša.


DNP | Novosti.rs\nKOALICIONI ARANŽMAN SA DPS NEPRIHVATLJIV Milan Knežević :"Nismo spremni na ucenjivanja i uslovljavanja"\nZA Demokratsku narodnu partiju (DNP) i Demokratski front (DF) nije prihvatljiv nikakav koalicioni aranžman, niti saradnja sa Demokratskom partijom socijalista (DPS), poručio je predsednik DNP-a Milan Knežević, navodeći da očekuje da će ostali subjekti parlamentarne većine zauzeti identičan stav.\n06. 02. 2022. u 13:58\nPOKRENUĆE SMENU MINISTARA: Oštra reakcija DNP na odluku vlade da razreši direktorku "Nacionalnih parkova"\nPOSLANICI Demokratske narodne partije (članice Demokratskog fronta) glasaće za interpelaciju o nepoverenju ministrima Đorđu Raduloviću, Aleksandru Stijoviću i Vesni Bratić, saopštili su iz stranke Milana Kneževića, poručujući da će potpisati svaku inicijativu o interpelaciji za ministra Ratka Mitrovića.\n20. 12. 2021. u 07:00\nBRISEL ĆE PREDLOŽITI TROSTRUKI PLAN: Evropska komisija predstavlja model za prekid oslanjanja na ruska goriva\nPORTRETNO SLIKARSTVO 19. I 20. VEKA: Postavka zbirke likovne umetnosti Muzeja u Zrenjaninu biće predstavljena 20. maja\n18. 05. 2022. u 08:57\n(UŽIVO) RAT U UKRAJINI: Gađani objekti u Nikolajevu, Dnjepropetrovsku, Harkovu; Nastavlja se predaja ekstremista iz "Azovstalja"\n18. 05. 2022. u 07:26 >> 08:42


Samoubice - Blic Online\nSvakog Svetog Jovana osetim istu jezu i tugu koja mi je razorila zdravlje. Posle te nesreće nisam više bio isti čovek iako znam da nisam odgovoran za njegovu smrt. Ipak, pod točkovima lokomotive, kojom sam ja upravljao, ugašena su četiri života. Nijedan od četvorice nije bio stariji od 17 godina.\nU bombaškom napadu koji su izvele četiri tinejdžerke samoubice poginule su dve osobe u gradu Majduguriju na severoistoku Nigerije, izjavili su danas zvaničnici.\nBloger posetio ŠUMU SAMOUBICA i snimio sramotan video (UZNEMIRUJUĆI SADRŽAJ)\nU Nigeriji 13 mrtvih u tri napada ŽENA BOMBAŠA\nU napadima tri žene samoubice u Nigeriji poginulo je 13 i ranjeno 16 osoba, saopštile su danas vlasti u Majduguriju, glavnom gradu nigerijske savezne države Borno.\nDve žene samoubice skrivene među civilima napale su danas iračke vojnike u Mosulu i ubile jednog vojnika a ranile još nekoliko, rekao je irački oficir Ali Abdulah Husein.\nRAZBIJENA ĆELIJA ISLAMISTA U Turskoj uhapšena trojica obučenih samoubica\nTurske vlasti saopštile su da su uhapsile tri militanta "Islamske države" za koje se sumnja da su obučeni da postanu bombaši samoubice.\nPoljubio je ćerkicu, a onda je poslao da se RAZNESE BOMBOM (VIDEO)\nSedmogodišnja devojčica pre nekoliko dana mirno je ušetala u policijsku stanicu u Damasku i pitala da li može da koristi njihov toalet. Nekoliko sekundi kasnije eksplodirala je bomba kojom je bila opasana ispod odeće, a koju je neko daljinski aktivirao.\nIslamski terorizam je rođen pre 1.000 godina i to baš na ovoj planini\nPripadnici Al Kaide ili Islamske države nisu izmislili samoubilačke napade kao terorističku akciju. Ova pojava datira iz 10. veka, a njeni začetnici bili su članovi sekte pod nazivom Ismailis.\nGrad u kojem je proglašeno vanredno stanje zbog SAMOUBISTAVA\nKanadska zajednica starosedelaca Atavapiskat proglasila je prošlog vikenda vanredno stanje, nakon što je samo u subotu 11 ljudi pokušalo da se ubije. Kako je vođa Atavipiskata Brus Šajšiš izvestio kanadsku TV-mrežu Si-Bi-Si, u proteklih devet meseci zabeleženo je više od 100 pokušaja samoubistava.\nUZBUNA U BELGIJI Dva radnika nuklearke pridružila se Islamskoj državi i ODAVALA TAJNE TERORISTIMA\nBelgijske vlasti i tajne službe strahuju da bi džihadistička belgijska ćelija mogla napraviti "prljavu nuklearnu bombu" i da je to zapravo bilo glavni cilj terorista, nakon što je ustanovljeno su se dvojica radnika nuklearne elektrane "Doel" pridružila Islamskoj državi. I dalje se sumnja da je primarni cilj nedavnih terorističkih napada bila jedna od dve nuklearne elektrane.\nNajmanje 22 osobe poginule u tri bombaška samoubilačka napada u Jemenu\nNajmanje 22 osobe su danas poginule u tri bombaška samoubilačka napada u Adenu, gradu na jugu Jemena koji je privremeno sedište vlade, saopštio je zvaničnik bezbednosti.\nUZNEMIRUJUĆI SNIMCI Vanredna situacija u Džakarti, tela razbacana po ulici\nIndonezija je najnovija meta u nizu napada Islamske države. Najmanje sedam ljudi poginulo je u seriji eksplozija širom Džakarte. Video snimak prikazuje situaciju na ulicama neposredno posle bombaških napada.\nU napadu Boko Haram na sela u Nigeriji ubijeno najmanje 42 ljudi\nNajmanje 42 ljudi ubijeno je danas u napadu džihadista Boko Haram u nigerijskoj pokrajini Borno na severozapadu zemlje, samo dan nakon što je 12-godišnja devojčica aktivirala eksploziv i ubila 10 i ranila još 30 ljudi.\nU eksplozijama na pijaci u Nigeriji više od 10 poginulih\nViše od 10 ljudi je poginulo kada su se dve žene samoubice raznele na pijaci punoj ljudi u Majduguriju, na severoistoku Nigerije, saopštila je danas policija.\nU napadima u Iraku danas 28 mrtvih\nU napadima u Iraku danas je poginulo 28 ljudi, uglavnom pripadnika snaga bezbednosti, a ranjene su desetine, rekli su zvaničnici.\nDevet ljudi poginulo u napadu talibana u Pakistanu\nDevet osoba je poginulo, a 18 je ranjeno jutros u Pakistanu, kada je u predgrađu Islamabada u blizini vojnog štaba eksploziv aktivira naopadač samoubica, saopštili su lokalni zvaničnici.\nIstraga posle eksplozija u Volgogradu: Bombaši su trenirani na severnom Kavkazu\nBombaši samobice koji su izvršili terorističke napade u Volgogradu došli su sa Severnog Kavkaza, izjavio je danas izvor iz ruskih službi bezbednosti.\nSaudijski muftija: Bombaši-samoubice su zločinci\nMuftija Saudijske Arabije Abdel Aziz al-Šeik izjavio je da su bombaši-samoubice "zločinci" koji "neće ići u raj", piše danas panarapski dnevnik Al-Hajat.\nBombaši samoubice napali kasarnu u Maliju\nDvojica bombaša samoubica raznela su se danas u automobilu punom eksploziva, ispred vojne kasarne u gradu Timbuktu na severu Malija, saopštili su vojni izvori, navodeći da u napadu ima povređenih civila.


StefanV - BJBikers Forum\nO članu StefanV\nBMW F800 GS/BMW R 1250GS HP\nStefanV je odgovorio članu đunta u Crna Hronika\n2014te,ispred fontane na uglu sa studentskom,prema tošinom bunaru (u duplim trakama) vozio sam lagano 50ak 60km na sat sa drugaricom,nista divljanje,pod opremom (u fullu) prolazim auto koji je u desnoj traci u istom smeru kretanja,u trenutku prolaska raskrsnice sa skretanjem za studentsku,(magarac) iz desne trake krece da radi polukruzno i da ide prema opstini nazad (jer se zajebo) da napomenem,nisam mu bio u mrtvom uglu...i naravno udarac u stub kod vrata i preko kola,i naravno teze povrede....nemogu opisati taj osecaj,kada si ne mocan da bilo sta uradis,kocnicu nisam stigao da pipnem... 3 godine sam se sudio za magaretom jer je on izjavio da sam divljao i leteo...da jesam,pa da mi nebude zao... Sud i svi na njegovoj strani jer jelte "bajkeri divljaju,voze brzo itd"... Najlakse je suditi tako i reci divljao. Zajebano je to kad ti neko tako izleti ili pojavi se pred tobom\nSiniša Ivanov iz Zemuna Počivaj u miru burazere,nije bas moralo ovako.\nStefanV je odgovorio članu StefanV u Predlozi za izlete i putovanja\nPa ono...ako se nadje neko dobro je dosao ako ne bice sigurno putopis ovako bez brige\nPa pazi svako od nas je različit ,pare ne dajem na zajam iz razloga što znam kako se to zavrśava,imao sam prilike da vidim na tudjoj koži pa ucim i ne dajem.....(U fazonu sam bolje mi traži da ti ih DAM nego pozajmim) ne zato što sam sebičan naprotiv nisam ,srce bi dao za svakoga ali ne i novac,jer sam video kako pucaju prijatljestva. A upolitiku se razumem ko marica o kriv ***** i mogu da slusam bez neke debate A sto se tice letovanja Svako svoj apartman i to je to (svako je gazda svoje kuce) Ono što se dogovorimo na početku tako ostaje....aki dodje do promena razlaz. Verujem da svi vi imate razlicita mišljenja i ukuse,ali licno mislim da ipak postoje neke "čari grupnog putovanja" Mogu i da pijem kafu na motoru,i da lizem sladoled na klupi da predahnem i zastanem na dobar "vidikovac" ,i da radim šta god... Imam veliku toleranciju i razumevanje i prilagodjavam se lako.\nStefanV je počeo da prati bobi_krofna Mart 18\nStefanV je počeo da prati velvetwolf Mart 18\nNisam ja bojazan uopste da cu negde ostati na drumu to je vise "ono naše" ,imam ful osiguranje za motor i osiguranje za put i to je to kartica sa šuškama jedino što se nosi,ali ono... Voleo bih drustvo ,i voleo bih da bude neko tu "za nedaj boze " a da li je Y ili H ili K ili D to nema veze sve su to dobre masine\nPa ako ces iskreno ni rodjenu zenu u putu ne mogu da smislim jer samo zanoveta al ono opet je bolje putovati u dvoje npr nego sam koliko god neko naporan bio bilo sta da zatreba jedno drugom ili da se desi...tad prestaje bilo kakva mržnja...\nStefanV je počeo da prati Milan007 Mart 17\nStefanV je počeo da prati ninja_swe Mart 17\nStefanV je počeo da prati ŠVEDSKA -SRBIJA (BALKAN) -GRČKA 2021 Mart 17\ntemu je objavio StefanV u Predlozi za izlete i putovanja\nPozz drugari i kolege svima.Da li ima zainteresovanih za ovako neku turneju sada na leto,pošto verujem da ce se situacija sa koronom smiriti. Ovako,pošto živim u Švedskoj planirao sam na leto poći za Srbiju sa motorom žena i ja,i produžili bi za Grčku na letovanje. Da li ima zainteresovanih naših ljudi koji bi hteli da napravimo ovako neku turneju Neki predlog oko putovanja bi bio (Ljungby -Trelleborg) Švedska pa na ferry za Nemačku (Rostock-Berlin-Dresden -Prag -Brno ( Spavanje ) Budimpesta - Beograd Ili preko Poljske Budemo dan-dva u Srbiji ili (ex-yu) i za Grčku Datum polaska mi nije fix godišnji mogu da uzmem kad god hocu. Dobro došli su svi i mogu da se prikljuce iz okolnih zemalja (Skandinavija) i iz Evrope kroz zemlje koje se prolazi (Nemačka,Češka,Slovacka itd) I voleo bih da mi se jave ljudi takodjer sa nekim svojim predlozima sve dolazi u obzir. I ako ima ljudi u Švedskoj naših ili Norveška Finska neka se jave\nStefanV je počeo da prati Igorak Februar 27\nStefanV je počeo da prati A.J. Februar 22\nStefanV je počeo da prati z ivan Februar 22\nStefanV je odgovorio članu StefanV u BMW\nPa,iskren da budem "drastična razlika u svemu,nekako je drugaciji filing u voznji,obaranju,elasticniji je,poteže bolje,generalno velilikinplus e sad moze se reći i šminkeraj,"ta napredna tehnologija" ali ni stari gs moj nije za poceniti\nBrapiceee tu je i Gs hahahahahaha nema odricanja\nŠprica,prska,baca vodu kako god\nJedna danas lagana vožnjica po kiši,sa stricem i njegovom Hondom Nc750dtcx...bilo je uzbudljivo,bendža drži po kiši opasno,nove mišelinke...sve u svemu...,pantalone i jakna i kaciga prljavi hahahahahhahs ali dobro je ,evo malo slikica Baj d vej,eto jedne mane,za razliku od mog drugog f800gs-a ovaj dosta šljicka\nStefanV je odgovorio članu AArnold u Predstavljanje Članova\nDa da...dobio ga ispod cene i to "solidno ispod cene"\nKod mene polako se prebacuje u zimu


SEKTOR RIBARSTVA OVE GODINE IMA JOŠ SNAŽNIJU PODRŠKU - Radio Kotor\nTrend rasta podrške sektoru ribarstva nastavljen je i u ovoj godini. U poređenju sa prošlom godinom, podrška je povećana 44% na ukupno 2,24 miliona.\nSektor ribarstva se kroz Agrobudžet podržava kroz dva programa: Podrška razvoju morskog ribarstva i marikulture i Podrška razvoju slatkovodnog ribarstva i akvakulture. Ministarstvo je danas objavilo pet javnih poziva za dodjelu bespovratne podrške.\nObjavljena su tri javna poziva za morsko ribarstvo-za dodjelu podrške za modernizaciju profesionalne ribolovne flote za ulov demerzalnih resursa, za ulov pelagičnih resursa i za mali privredni ribolov. Takođe, objavljena su dva javna poziva: za poboljšanje konkuretnosti i efikasnosti sektora marikulture, kao i slatkovodne akvakulture.\nTakođe, od danas svi uzgajivači, nosioci dozvole za slatkovodnu akvakulturu, mogu slati zahtjeve za direktna plaćanja u akvakulturi. Podršku je moguće ostvariti isključivo za proizvodnju ostvarenu na sopstvenom uzgajalištu, a rok za dostavljanje zahtjeva je 30. septembar 2020. godine. Sredstva opredijeljena za ovu mjeru iznose 67.000 €.\nMjera jačanja profesionalne ribolovne flote predstavlja dio višegodišnjeg programa i napora koji se ulažu u obnovu i modernizaciju ribolovne flote. Ukupni planirani iznos sredstava u 2020. godini povećan je za 80.000 eura i iznosi 280.000 eura.\nProfesionalni ribari na moru mogu dobiti bespovratnu podršku u iznosu do 50 odsto prihvatljivih investicija za rekonstrukciju i opremanje ribolovnih objekata, generalnu opravku ili nabavku novih motora, nabavku opreme za ribolov i plovidbu, i opreme za čuvanje ribe u cilju podizanja standarda bezbjednosti hrane.\nVisina podrške kroz javne pozive za ulov demerzalnih i pelagičnih resursa iznosi do 50% od ukupne vrijednosti ispostavljenih računa, maksimalno do 10.000 € po plovilu.\nNovinu ove godine predstavlja povećanje iznosa sredstava namijenjenih za mali privredni ribolov po pojedinačnom zahtjevu za podršku, koji je povećan sa prošlogodišnjih 5.000 na 6.500 eura, čime je odgovoreno zahtjevu ribarskih udruženja koji su aktivno učestvovali svojim predlozima u kreiranju Agrobudžeta.\nRok za dostavljanje zahtjeva za javne pozive za modernizaciju profesionalne ribolovne flote je 01. novembar 2020. godine.\nKroz dva javna poziva za dodjelu podrške za poboljšanje konkuretnosti i efikasnosti sektora marikulture i slatkovodne akvakulture, u iznosu do 50 odsto investicije, uzgajivači mogu rekonstruisati uzgajališta, izgraditi ili rekonstruisati objekte za skladištenje hrane i opreme, nabaviti opremu za automatizaciju procesa uzgajanja, kao i opreme za poboljšanje higijene. Podržavaju se i investicije za nabavku mreža i uvođenje novih tehnologija, u cilju zaštite uzgajališta od predatora.\nMaksimalna podrška kroz javne pozive za marikulturu i slatkovodnu akvakulturu iznosi do 7.000 €, s tim što je podrška unapređenju sektora slatkovodne akvakulture zbog velikog interesovanja uzgajivača povećana na 60.000 eura.\nRok za dostavljanje zahtjeva na pozive za uzgajivače je 45 dana od dana objavljivanja javnih poziva.\nSve detaljnije informacije o uslovima i kriterijumima za podršku nalaze se u javnim pozivima na sajtu Ministarstva poljoprivrede i ruralnog razvoja.\nMjera održivog upravljanja i očuvanja resursa ribe i drugih morskih organizama, pretrpjela je značajne dopune. Dijelu ove mjere, kojom se podržava Institut za biologiju mora, pored postojećih aktivnosti ove godine dodata je aktivnost uvođenja inovativnih rješenja za poboljšanje kvaliteta stanja životne sredine na uzgajalištima morske ribe. Navedena aktivnost je kreirana u susret ne baš dobrim rezultatima stanja životne sredine ispod samih uzgajališta, tako da želimo da oporavak navedenih staništa uradimo na način koji se pokazao kao dobra praksa na regionalnom nivou. Za ovu mjeru opredijeljeno je 122.000 eura.\nU cilju daljeg nastavka borbe protiv nelegalnog, neprijavljenog i neregulisanog ribolova uvedena je nova budžetska linija koja podrazumijeva unapređenje sistema monitoringa i kontrole u ribarstvu. Na ovaj način je omogućena nesmetana operativnost Ribarskog monitoring centra uspostavljenog 2018. godine, kao i ispunjavanje jednog od završnih mjerila za zatvaranje pregovaračkog poglavlja 13 – Ribarstvo.\nU okviru nastavka realizacije MIDAS 2 projekta u 2020. godini naglasak će biti stavljen na unapređenje kopnene infrastrukture za ribare, kao što je izgradnja ribarske luke u opštini Ulcinj na lokalitetu Rt Đeran. Takođe, obezbijediće se podrška ribarima malog obalnog ribolova kroz grantove za nabavku novih plovila i opreme, unapređenje inspekcije i kontrole ribolovnih aktivnosti kroz nabavku plovila za inspekciju, koji bi trebao biti isporučen do sredine februara. Za ovu mjeru opredijeljeno je 1.500.000 eura.\nMjerom održivog upravljanja slatkovodnim ribarstvom kao i prethodne godine podržava se razvoj sportsko ribolovnog turizma, jačanje kontrole sportsko–ribolovnih aktivnosti, upravljanje slatkovodnim resursima na osnovu raspoloživih naučnih podataka, kao i izrada ribolovnih osnova.\n(PR Služba Ministarstva poljoprivrede i ruralnog razvoja)\nKORDIĆ: U RADANOVIĆIMA SMO VIŠE SATI BEZ VODE I STRUJE, SITUACIJA ALARMANTNA


Džim Džarmuš - umetnina trajne vrednosti (2)\nDžim Džarmuš je međunarodni renome intrigantnog autora niskobudžetnih filmova stekao ostvarenjem Permanent Vacation (1980), koji je koštao 12.000 dolara i sniman je deset dana. To je više pokušaj pravljenja filma, u kojem glavnu ulogu tumači mladić bez stana, ambicija, posla. Kako je i sam izjavio metafizika uvek dođe tek nakon tehnike.\nNoć na zemlji (1991) je ombnibus na relaciji Los Anđeles – Pariz – Rim – Helsinki, a sve priče veže činjenica da su njihovi junaci taksisti i putnici, a radnja se, kao i u Misterioznom vozu, odvija istovremeno. Film govori o slobodi, kratkotrajnoj intimi odnosa sa potpunim strancem, u kojoj je vožnju od Monmartra do Belvila taksijem – jedan sasvim običani momenat – Džarmuš želeo da izmesti na pijedestal, i da mu svrhu i život. Glavnu ulogu trebao je da tumači Tom Vejts, ali je usledilo mučno razvlačenje. Dok je čamio u stanu, Džarmuša je nakon izvesnog vremena posetioVejts koji mu je rekao “Znaš šta, zaboravi taj film. Valjda ćemo ga snimiti jednog dana. Sedi i napiši nešto što je moguće odmah snimiti”. Zamislio je zagasitost i tople boje Rima, osvetljenost Helsinkija i njegove sive tonove, Pariz sa svojim nijansama plavih, praćenih crvenim neonakama. Ostalo je istorija. Iz tog filma Džarmušu se najviše dopala pariska epizoda sa Beatris Dal, koja glumi slepu lepoticu.\nTo veče ostaće upamćeno kao jedno od najprirodnijih spajanja običnog sveta i svetskih zvezda u jedinstvenu energiju životnog, nešto što je danas samo pusti san. Ekipa Partibrejkersa je hodnikom dolazila ka bini uz pratnju pesme Leonarda Koena “Everybody Knows”. Nakon što je prvi red polio pivom Cane im se obratio u svom stilu “Alo, alo prijatelji, puki siromasi, razbacujete se onim čime nemate”. U nekom 15. minutu koncerta, na binu je izašao Kusturica najavivši Džarmuša koji je najavu proširio na Partibrejkerse i Depa. Učinio je to, kao pravi predstavnik njujorške hip hop scene sa par rima. Džoni, kome su upravo Džarmuš i Kusturica, uz Kasavetesa omiljeni režiseri, dodao je još dve monumentalne rečenice koje i dalje odzvanjaju tavanicama ovog hrama. Za**bi sve. Sve je to p***** dim. Rokenrol.\nGodine 2009. Džim je ponovo posetio Beograd, ali i festival Kustendorf. Na Mećavnik je sleteo helikopterom kojim je upravljao Kusta, i bio je ništa manje prestravljen od Džoni Depa sledeće godine. “Uh, prestrašen sam! Ovo je zastrašujuće iskustvo”, rekao je izlazeći iz letilice a zatim, zagrlivši Kusturicu, dodao: „Profesor je odličan pilot.”\nStrah je ubrzo odagnala rakija, i taktovi “Kalašnjikova”, koji su mu i te kako bili poznati. Na vratima Emirove kuće dočekao ga je pas, mahnuo repom pa zalajao. Simboliku sa čuvenom Džarmušovom izjavom „Radije bih snimio film o čoveku koji šeta psa nego o kineskom caru.” bilo je teško zaobići. Održao je tri master klase. Domaćini su mu upriličili retrospektivni program, uz prikazivanje njegov filma Slomljeno cveće u revijalnom delu.\nZa našu zemlju vezuje ga i fascinacija i ogromno poštovanje za Nikolu Teslu koje je apostrofirao u nekoliko intervjua. “Moramo da se setimo toga da je diskreditovan, pokraden, iskorišćen, ali nikada neće biti zaboravljen, ni on, ni njegovi ideali, mašta i ideje. Njegove glavna briga bila je besplatna energiju, čime bi iskorenilo siromaštvo, nasuprot današnjem korporativnom kripto fašizmu malog broja ljudi koji drže svo bogatstvo. Setimo se šta je Tesla hteo za nas, a šta imamo danas.”\nDead man i ostali biseri\nFilmske putešestvije nastavljaju se filmom Dead man (1995), monohromskim, psihodeličnim, revizionim vesternom, koji se smatra njegovim remek-delom. Značaj tehnike fade-to-black u filmu je poput ritmičke respiracije. Izjavio je da je “sliku oduzeo od nas, kako bi nam u glavu ubrzo dodao neku novu”. Teškom mukom je finansiran i sniman, preko Arizone, Nevade, severne Kalifornije, do Oregona. Nisu smeli da se vidi putevi, kola, avioni. Džoni Dep je tumačio lik Vilijema Blejka koji predstavlja reinkarnaciju čuvenog pesnika. Kako je tada čitao biografiju Marlon Branda koji je uvek opstruisao režisere, i on je preuzeo taj manir. Pošto su uveliko bili prijatelji, Džim mu je rekao da će iscepati knjigu na sitne komade. Kako je vedeta američke autohtone literature dospela u film, ni on sam ne zna, rekao je to nije njegova odluka, poput rediteljke Kler Deni, koja je na pitanje zašto je ubila lik u filmu, odgovorila “to je uradio lik iz filma, ne ja.”\nCoffee and Cigarrettes (2003), objedinio je tri kratka filma i sastoji se iz 11 kratkih priča,vinjeta, snimljenih u crnog beloj tehnici koje stvaraju kumulativni efekat, dok likovi diskutuju o kofeinu, opsesijama, zadovoljstvima, adikcijama, delirijumu, industrijskoj muzici, slavi. Originalna priča iz 1986. uključuje konverzaciju Roberta Benjinija i Stivena Rajta, a kasnije im se pridružuje sijaset autentičnih vedeta i svojeglavih osobenjaka. Somewhere in California iz 1993. sa Igi Popom i Tom Vejtsom osvojio je nagradu Zlatna palma za kratkometražni film u Kanu, a u ostalim pričama autentične, neobavezne diskusije boje veličine poput Kejt Blanšet, Stiv Bušemija, Bil Mareja i mnogih drugih. Iako nije deo ove trilogije, preporučujem njegovu kratku konverzaciju sa legendarnim Harvi Kajtelom iz filma Smoke, Vejna Vanga.\nIzdvojiću i Limits of Control u kome je ponovo kritikovan njegov delirijumski pristup, film koji je snimljen bez klasičnog scenarija, već na njegovoj ideji za lik usamljenog ubice, koji je po njemu morao da tumači Isak de Bankole. Vukli su ga Madrid i Sevilja, taj multikulturalni cvet islama, judaizma i hrišćanstva. Uspeo je da inkorporira i flamenko kulturu, dok je poslednja trećina filma rezervisana za Almeriju u Andaluziji, gde su se nekada snimali špageti vesterni.\nPaterson iz 2016. godine savršeno je prikazao novinar Dragan Uzelac: “To je oda ‘malim – velikim’ ljudima sveta, odbačenim antijunacima i svojeglavim ekscentricima, u kome dominiraju setni muzički tonovi koji neodovljivo podsećaju na Inarituov 21 gram – dirljivo ogledalo čiste ljudske duše, kao i fotografija Frederika Elmesa.” Film je i omaž poeziji jednog od najvećih američkih pesnika Vilijema Karlosa Vilijamsa, čija moćna poezija prožima melanholične slike gradića u Džerziju i glavnog junaka kojeg tumači Adam Drajver, kome postojano i komplementarno društvo u filmu pravi glumica Golšifteh Farahani, prelepa Iranka koja je 2016. u predstavi u Parizu odigrala Anu Karenjinu kao da je Tolstoj pisao baš za nju.\nDžarmušovi filmovi deluju kao da ništa nije kako se čini, i da je realnost vrlo arbitrarna.\nDokolica, malo akcije, retki dijalozi i naglašena kinematografija, sve to postalo je kult. Zaplet, naracija, progresija, zaboravite sve te obrasce, njegovi junaci su najčešće usamljeni avanturisti, gubitnici ili kako ih je opisao američki pisac Pol Oster “lakonski, povučeni, tužni likovi”.\nMilan Cvijanović je u Sineastu iz 1987. napisao: “Džarmušov film je buntovan, ali ne i gnevan. Gnevni filmovi planu, opeku mnoge oko sebe, ali kada opekotine zarastu i film padne u zaborav, pitamo se kako smo dozvolili da nas tako nešto dojmi. Njegov cilj je pre svega umetnina trajne vrednosti.”\nJim Jarmusch , Maja i Emir Kusturica . foto: Milos Cvetkovic\nZa sebe je umeo da kaže da je diletant koji i dalje uči, da voli čiste stvari koji nisu prenatrpane suvišnim detaljima. Zato je zavoleo intuitvnost, poput Kasavetesa i Roberta Frenka koji su snimali kamerom iz ruke. Nikada nije verovao u originalnost, već u ekspresije koje su kao talasi u okeanu: ne možete da utičete na njihovo preplitanje. “Krađa je samo ako ukradete ideju i kažete da je to vaše, ali ako nešto imitirate, citirate, to je lepota kreiranja, koja je nekada i nesvesna.”\nDžarmuš je predvideo apokalipsu misli. Sve te modele za koje nam je rečeno da su pravi.\nEkonomiju, energiju koju koristimo, zdravstvo, kako evaluiramo vrednost nečega. Shvatio je odavno da je mašta oduvek bila najjača stvar koju posedujemo, jača od vojne ili ekonomske moći, ali nije tako bila na takav način i cenjena. Film je samo vežba u slavljenju ljubavi prema filmu, ne ciljana poruka. Postoji limitiran broj priča, ali i neograničen broj načina da ih ispričate. Njegove i dalje pamtimo.\nTagged in : dzarmusfilm\nPrevious Article Previous post: Stvaranje indie rock kulture\nNext Article Next post: Lobotomija


Kolačići | Serbia\nMinimalnu količinu podataka (kolačići) potrebno je sačuvati na vašem računaru da bi ova veb-lokacija pravilno funkcionisala i da bi se poboljšale mogućnosti pretraživanja. Više od 90% veb-lokacija koristi kolačiće, međutim, propisi Evropske unije zahtevaju da se zatraži saglasnost korisnika. Korišćenjem ove veb-lokacije vi dajete saglasnost za korišćenje kolačića. Ukoliko niste saglasni moguć je pregled sadržaja veb-lokacije, ali neke funkcije možda neće biti pravilno izvršene ili prikazane.\nNa vaš računar treba sačuvati minimalnu količinu informacija (kolačiće) kako bi veb-sajt pravilno radio i kako bi vaše iskustvo pregledanja moglo da se unapredi i poboljša. Više od 90% veb-sajtova koristi praksu kolačića, pri čemu prema pravilima Evropske unije moraju da zatraže pristanak korisnika. Korišćenjem veb-sajta slažete se sa korišćenjem kolačića, a ukoliko ne prihvatate kolačiće, moći ćete i dalje da pregledate veb-sajt, pri čemu određene funkcije na ovom veb-sajtu možda neće moći pravilno da se prikažu ili izvrše.\nKolačić je informacija koju na vaš računar stavlja veb-sajt koji ste posetili. Kolačići obično pohranjuju vaše postavke za veb-sajt kao što su željeni jezik ili adresa. Kada kasnije ponovo otvorite isti veb-sajt, pregledač će poslati nazad kolačiće koji pripadaju tom sajtu. To tom sajtu omogućava da prikaže informacije prilagođene vašim potrebama.\nKolačići mogu da pohrane široku lepezu informacija, uključujući informacije o ličnosti (vaše ime ili elektronsku adresu). Uprkos svemu ta informacija može da se sačuva samo ukoliko vi to omogućite – veb-sajt ne može da dobije pristup informacijama ukoliko ga vi ne odobrite, a osim toga ne može da pristupi ostalim datotekama na vašem računaru ili mobilnom uređaju. Vi nećete videti podrazumevane postavke pohranjivanja i slanja kolačića, ali možete da promenite svoje postavke pregledača na način da možete sami da izaberete da li želite da prihvatite ili odbijete zahteve za pohranjivanje kolačića, da se sačuvani kolačići obrišu prilikom zatvaranja pregledača i slično.\nKako odbiti kolačiće?\nOdbijanjem kolačića odlučujete da li želite da dozvolite pohranjivanje kolačića na svoj računar ili mobilni uređaj. Postavke kolačića mogu da se nadziru i konfigurišu u pregledaču. Ukoliko ne prihvatite kolačiće, može da se desi da nećete moći da koristite određene funkcije na veb-sajtu.\nPrivremeni ili sesijski kolačići biće obrisani sa računara pošto zatvorite pregledač. Pomoću njih veb-sajt pohranjuje privremene podatke kao što su proizvodi u kupovnoj korpi.\nTrajni ili sačuvani kolačići ostaju na računaru i posle zatvaranja pregledača. Pomoću njih veb-sajt pohranjuje privremene podatke kao što su naziv za prijavu i lozinku kako ne biste morali da se prijavite prilikom svake posete određenom sajtu. Trajni kolačići ostaju na računaru više dana, meseci ili čak više godina.\nŠta su kolačići prvog lica?\nKolačići prvog lica (sopstveni kolačići) dolaze sa veb-sajta koji korisnik pregleda i mogu da budu trajni ili privremeni. Veb-sajt može pomoću tih kolačića da sačuva podatke koje će ponovo upotrebiti kada ga korisnik naredni put poseti.\nŠta su kolačići trećeg lica?\nKolačići trećeg lica (drugi kolačići) dolaze sa drugih, partnerskih veb-sajtova (kao što su iskačući prozori ili druge reklame) koje pregledate. Veb-sajt može pomoću tih kolačića da prati korišćenje veba u marketinške svrhe.\nDa li ovaj veb-sajt koristi kolačiće?\nDa, sa primarnim ciljem da vam naš veb-sajt omogući najbolje korisničko iskustvo.\nKakve kolačiće koristi ovaj veb-sajt i zašto?\nPrivremeni ili sesijski kolačići (session cookies) jesu kolačići koji isteknu (i automatski se brišu) kada zatvorite pregledač. Mi koristimo privremene kolačiće kako bismo korisniku obezbedili najbolje iskustvo prilikom upotrebe našeg veb-sajta.\nTrajni ili sačuvani kolačići (persistent cookies) imaju obično datum isteka postavljen daleko u budućnost, pa će ostati u vašem pregledaču dok ne isteknu ili dok ih ručno ne obrišete. Mi koristimo trajne kolačiće kako bismo bolje razumeli navike korisnika čime možemo da unapredimo veb-sajt s obzirom na vaše navike. Na osnovu podataka prikupljenih na taj način nije moguća identifikacija vas kao korisnika, a prikupljeni podaci se koriste isključivo u statističke svrhe.\nDa li na veb-sajtu postoje kolačići trećeg lica?\nPostoji više spoljnih servisa koji za korisnika čuvaju ograničene kolačiće. Te kolačiće nije instalisao ovaj veb-sajt, ali neki služe za normalan rad određenih funkcija koje olakšavaju pristup korisnika sadržini. Zato informacije o zaštiti podataka sa kojim ste upoznati ovde važe samo za ovaj veb-sajt, a zaštitu podataka kod spoljnih servisa treba proveriti na njihovim zvaničnim sajtovima.\nOvaj veb-sajt koristi servise za merenje broja korisnika, i to Google Analytics. Na osnovu podataka prikupljenih na taj način nije moguća identifikacija korisnika, a prikupljeni podaci se koriste isključivo u statističke svrhe. Ukoliko želite da sprečite da navedeni servisi za vas sačuvaju kolačiće, možete da ih odbijete za svaki servis putem sledećih veza:\nDodatne informacije o odbijanju kolačića\nTrenutno postoji više veb-sajtova za odbijanje pohranjivanja kolačića za različite servise.\nViše možete da saznate putem sledećih veza:


Pomozimo Dragani da pobedi karcinom, za drugu operaciju potrebno 8.300 evra | (Vesti - 02.04.2020) Novi Sad\n02.04.2020 u 18:01h\nPomozimo Dragani da pobedi karcinom, za drugu operaciju potrebno 8.300 evra\nDragana Grković Čalakić, o čijoj su borbi protiv dva karcinoma mediji prvi put pisali 21. marta (ceo tekst može pročitati OVDE) i tom prilikom pozvali javnost da joj uplatom na žiro-račun pomogne da dospe u bolnicu gde bi je operisali – operisana je 23. marta u Novom Sadu u bolnici "Global care".\nNakon objavljivanja teksta na portalu 021.rs, ali i reakcije novinara iz drugih medija koji su tekst preneli (Moj Novi Sad, Beta i Luftika), javili su se i iz beogradske bolnice "Medigroup", gde je u ovom trenutku jedino moguća bila operacija Draganinog osnovnog karcinoma na plućima.\n– Nažalost, taj način plaćanja ne može da se realizuje zbog situacije sa virusom korona. Moji sin i kćerka pokušali su to da realizuju sa Fondacijom "Budi human", ali oni u vreme vanrednog stanja ne mogu da potpisuju ugovore"– kaže Dragana za 021.rs.\n23.03.2020. - Apel za pomoć Novosađanki oboleloj od karcinoma\nPovezane teme Dragana Grković Čalakić humanitarna akcija karcinom Novosađanka operacija radio 021


Džomić: Za deklarisane ateiste i crkvomrsce diskriminacija je idealno sredstvo borbe protiv SPC u Crnoj Gori – Borba\nPiše: Protojerej-stavrofor dr Velibor Džomić\nMedijske najave budućeg Temeljnog ugovora između Srpske Pravoslavne Crkve i Crne Gore su, što je bilo i očekivano, izazvale čitav niz reakcija različitih subjekata i pojedinaca. Vjerni narod i poštovaoci prava i pravde su sa radošću primili ovu vijest. Sasvim logično, javili su se i dežurni kritičari, partijski ili individualni, svega što se tiče SPC i vjernika u Crnoj Gori.\nUočljivo je da niko od kritičara budućeg ugovora nije postavio pitanje dosadašnje, samo u ovom slučaju desetogodišnje, diskriminacije Srpske Pravoslavne Crkve zbogčinjenice da joj prethodne Vlade (od 2012. do 2020. godine) nisu omogućile zaključivanje ugovora sa istim pravima i obavezama kao i u tri ugovora koji su zaključeni sa Rimokatoličkom crkvom, Islamskom i Jevrejskom zajednicom 2011. i 2012. godine.\nVjerujem da mnogima od kritičara nije poznata presuda Evropskog suda za ljudska prava iz Strazbura u slučaju ”Savez crkava Riječ života i ostali protiv Hrvatske” br. 7798/08 od 9. decembra 2010. godine. Protivnici ugovora između SPC i Crne Gore su, valja podsjetiti, uglavnom javno deklarisani protivnici postojanja i misije SPC u Crnoj Gori. Zaklinjući se u ”evropske vrijednosti” i ”odbranu nacionalnih interesa države Crne Gore”, deklarisani ateisti i crkvomrsci smatraju da Crnu Goru, kada je u pitanju SPC, ne obavezuju ni Ustav, ni zakoni, a ni presude Evropskog suda u Strazburu. Za njih diskriminacija, inače Ustavom i zakonom zabranjena, predstavlja poželjno i idealno sredstvo borbe protiv SPC u Crnoj Gori.\nUkratko, države – članice Savjeta Evrope, a među njima i Crna Gora, dužne su da, pored Ustava, zakona i drugih pravnih akata, poštuju i dosljedno primjenjuju međunarodno-pravne akte koje su ratifikovale, ali i presude Evropskog suda iz Strazbura. I zato se lavina napada na budući Temeljni ugovor između SPC i Crne Gore prvenstveno mora posmatrati kao napad na evropske i civilizacijske vrijednosti.\nKratkoća pamćenja uvijek uzima svoj danak. Ako je ikome od kritičara budućeg ugovora poznat njegov sadržaj onda su to političke partije koje su od 2012. do 2020. godine konstituisale izvršnu vlast u Crnoj Gori (DPS, SDP, SD i ostale). Naime, 20. aprila 2012. godine, poslije zaključenja ugovora sa Rimokatoličkom crkvom, Islamskom i Jevrejskom zajednicom, Vladi Crne Gore je od strane Svetog Arhijerejskog Sinoda SPC, preko Mitropolije Crnogorsko-Primorske, zvanično dostavljen Nacrt temeljnog ugovora između SPC i Crne Gore, a potpisnik ovih redova je bio izvršilac tog poslušanja.\nIgor Lukšić otvorio dijalog sa SPC zbog zaključivanja Temeljnog ugovora\nVrijedi se podsjetiti da je premijer Igor Lukšić 2012. godine otvorio dijalog sa SPC radi zaključivanja Temeljnog ugovora, ali je taj proces iz političkih razloga obustavljen. Poslije toga, Vlada tadašnjeg premijera Mila Đukanovića je, preko Ministarstva za ljudska i manjinska prava, polovinom februara 2015. godine ponovo pokrenula dijalog o istom pitanju, ali je i on iz političkih razloga obustavljen, odnosno dijalog je zamijenjen diskriminatornim Zakonom o slobodi vjeroispovijesti 2015. godine. A nakon svega toga, poslije usvajanja Zakona o slobodi vjeroispovijesti ili uvjerenja i pravnom položaju vjerskih zajednica 27. decembra 2019. godine, prethodna Vlada premijera Duška Markovića je, radi prekida molitvenih litija, javno pozivala SPC da zaključi ugovor. Stav Crkve je bio jasan: prvo izmjena diskriminatornih odredbi iz Zakona, pa onda zaključenje ugovora! Nikada niko iz tadašnjih vladajućih partija nije pominjao transparentnost na koju se sada pozivaju.\nJavnost se sa sadržajem tri do sada zaključena državno-vjerska ugovora uvijek upoznavala nakon njihovog zaključivanja i to je lako provjerljivo. A sada se prijevremena transparentnost traži samo za ugovor između SPC i Crne Gore koji u obimu prava i obaveza ni u čemu ne odstupa od tri ugovora koje je Crna Gora do sada zaključila!\nShodno Ustavu Crne Gore, Vlada vodi spoljnu i unutrašnju politiku i to je jedna od njenih izvornih nadležnosti. Naravno, ona snosi i odgovornost za vođenje spoljne i unutrašnje politike. Transparentnost u ovom i sličnim slučajevima podrazumijeva dostupnost zaključenog ugovora javnosti i ona, nakon zaključivanja ugovora, mora biti ispoštovana. Uostalom, to je i normirano u ugovoru!\nDržavno-crkveni ugovori, važno je da se i to zna, ne podliježu nikakvim javnim raspravama prije njihovog zaključivanja, a posebno ne podliježu ”usaglašavanju sa domaćom zainteresovanom javnošću”. Ugovor je, u ovom slučaju, dvostrani pravni akt koji podrazumijeva saglasnost volja strana ugovornica čiji se međusobni odnosi uređuju, a ne apstraktne javnosti u čija se prava i obaveze ugovorom ne zadire. Po toj logici, svaki ugovor države Crne Gore bi se morao slati na ”usaglašavanje” sa nekom javnošću, a to u praksi znači da bi rijetko koji ugovor Vlada mogla i da zaključi.\nKrajnje je neukusno da se u ovom slučaju traži ”predugovorna” transparentnost i to od onih političkih činilaca koji su sa sadržajem tog akta upoznati još 2012. godine. Da ne otvaram ovdje pitanje onih ugovora koje su današnji kritičari proglasili tajnim u pravnom smislu, a u društvenom smislu ogroman broj ugovora koji nisu imali oznaku tajnosti faktički učinili tajnim i nedostupnim javnosti čak i po Zakonu o slobodnom pristupu informacijama.\nPosle Pejovića, na red došao i Brković da prijeti državi: Dobićete tužbu od Vektre!\n👏👏👏 Oče Velibore\nVlada Crne Gore mora da potpiše dogovor sa SPC. Hvala predsedniče što treba da radite na saradnju Srbije.\nMora da potpise ali i da javno pokaze! Jer ne vjerujemo im nista!\nČiko komentariše 3 sedmice ago\nOtac Džomić je najinteligentniji sveštenik ne samo u Crnoj Gori. Velika je sreća da smo ga imali u ovim teškim vremenima, a ogovaranja kojima je izložen to i potvrđuju. Hvala o. Velibore na svemu!\nIz izjava prvenstveno DPS-a se i dalje tačno vidi kako je cilj njihove verzije Zakona o slobodi veroispovjesti bio obračun prije svega sa SPC.\nBorbu za jednakost da vode fašisti koji pjevaju ustaške pjesme? To nikada neće biti!\nMaśa komentariše 3 sedmice ago\nTačno tako , jednako da jevanđelje propovedaju oni koji pjevaju četničke pjesme 😁\nsanya261 komentariše 3 sedmice ago\nSPC trpi najbrutalniju torturu godinama unazad, kao i Srbi u Crnoj Gori. Njima smeta sve sto je srpsko. To je pokazao i Zdravko sad iako se zakleo mitropolitu da ce raditi drugacije od ovoga sto radi.\nMijo komentariše 3 sedmice ago\nSuper , baš mi je drago za vas što će crkva Srba SPC potpisati ugovor .\nKad već nije moguće da pravoslavci Crne Gore imaju jednu zajedničku crkvu , onda je možda ovako najbolje da svako ima svoje !\nUskoro ćemo i mi vjernici CPC tražiti da država sa našom crkvom potpiše temeljni ugovor , a Bogomi ćemo se oko imovine sporiti , pa šta Sud odluči !\nU pravu je Dr. Džomi, ovo treba da se rješi pod hitno !


„Zelenilo – Beograd” dobilo sertifikat ISO 9001:2015 – Studio B\n„Zelenilo – Beograd” dobilo sertifikat ISO 9001:2015\n„Zelenilo – Beograd” dobilo sertifikat ISO 9001:2015 Beoinfo\nObjavljeno: 26.01.2018. 10:54 Izmenjeno: 26.01.2018. 10:54\nJKP „Zelenilo – Beograd” dobilo je sertifikat ISO 9001:2015 – Sistem menadžmenta kvalitetom, koji je izdat pod akreditacijom vodeće svetske organizacije za ispitivanje, razvoj i sertifikaciju TUV Rheinland.\nAktivnosti u cilju uvođenja standarda ISO 9001:2015 sprovedene su tokom 2017. godine i podrazumevale su pripremu za uvođenje standarda, uz stručnu pomoć Agencije za konsalting i menadžment „Kremako”, u periodu od februara do oktobra 2017. godine, koja je obuhvatila obuku menadžmenta preduzeća i članova Radne grupe za izradu potrebne dokumentacije, zatim organizovanje radionica za izradu dokumentacije, izradu dokumentacije sistema menadžmenta kvalitetom, obuku za interne proverivače i sprovođenje interne provere.\nSertifikaciju radi uvođenja standarda ISO 9001:2015 izvršilo je Sertifikaciono tela TUV Rheinland tokom novembra 2017. godine, kada je proverom utvrđeno da su svi zahtevi ISO 9001:2015 ispunjeni.\nGeneralni direktor JKP „Zelenilo – Beograd” Slobodan Stanojević izrazio je zadovoljstvo zbog dobijanja ovog važnog dokumenta koji je još jedna potvrda uspešnosti rada ovog preduzeća.\n– Cilj „Zelenila – Beograd” je proširenje oblasti za koje će se izvršiti sertifikacija, iz tog razloga je planirano da se tokom 2018. godine izvrši priprema za sertifikaciju i sertifikacija sistema menadžmenta životne sredine prema zahtevima standarda ISO 14001:2015, dok su za 2019. godinu planirane aktivnosti na implementaciji OHSAS 18001 – Sistem menadžmenta zaštitom zdravlja i bezbednošću na radu, a tokom 2020. godine i aktivnosti na implementaciji ISO 27001 – Sistem menadžmenta bezbednosti informacija – istakao je Stanojević.\nImplementiran sistem menadžmenta kvalitetom ISO 9001:2015 zahteva kontinuiran rad na održavanju i poboljšavanju sistema menadžmenta kvalitetom i za isti će se tokom 2018. godine vršiti nadzor od Sertifikacionog tela TUV Rheinland.


Rotari klub Kotor uručio medicinsku opremu Opštoj bolnici u Kotoru | Rotary District 2483 | Serbia & Montenegro | Srbija i Crna Gora\nBojana Đurović 13 novembar, 2020 - 18:14\nRotari Klub Kotor danas je uručio Opštoj bolnici u Kotoru medicinsku opremu u vrijednosti od 6.200,00 USD koja uključuje pacijent monitor Bistos BT 780 za praćenje vitalnih funkcija, infra red termometar A200, pulsni oksimetar 'tip finger' i kiseoničku terapiju.\nDonaciju je u ime kotorske Opšte bolnice primio direktor dr Davor Kumburović koji se ovom prilikom zahvalio donatorima i Rotari Klubu Kotor istakavši:''Želim da iskažem veliku zahvalnost na ovoj donaciji čiji je značaj znatno veći kada se uzme u obzir da je upućena u pravom momentu - u periodu suočavanja sa pandemijom Covid-19. Kao što je već poznato, Opšta bolnica u Kotoru je od prije nekoliko dana i zvanično Covid bolnica tako da će ova donacija u velikoj mjeri olakšati naš rad i obezbijediti adekvatno liječenje naših sugradjana i građana Boke.''


Košarac odgovorio na zaključke Glavnog odbora SDA: Vi blokirate, a ne mi - Klix.ba\nGdje "stanuje" problem Košarac odgovorio na zaključke Glavnog odbora SDA: Vi blokirate, a ne mi\nGdje "stanuje" problem\nKošarac odgovorio na zaključke Glavnog odbora SDA: Vi blokirate, a ne mi\n1.11.2019. u 10:57\nSDA SNSD Staša Košarac\nPredsjedavajući Kluba poslanika SNSD-a u Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH Staša Košarac pozvao je SDA da odblokira proces formiranja vlasti u institucijama BiH, te omogući da Predsjedništvo BiH ispuni svoju ustavnu i zakonsku obavezu i imenuje novog predsjedavajućeg Vijeća ministara BIH.\nKomentarišući sinoćnje zaključke Glavnog odbora SDA, u kojima ta stranka poziva SNSD da "odustane od blokade rada Parlamentarne skupštine BiH" kvalifikujući blokiranje rada Parlamenta BiH kao "protivustavan i antidejtonski čin", Košarac je rekao Srni da su za sve blokade i zastoje u radu institucija BiH odgovorna dva člana Predsjedništva BiH izabrana bošnjačkim glasovima.\n"Problem stanuje tamo gdje SDA ima većinu i može da ucjenjuje, a to je Predsjedništvo BiH", poručio je Košarac.\nOn je dodao da se SNSD neće upuštati ni u kakve političke avanture, niti će, kako je rekao, raditi bilo šta izvan Ustava, zakona i poslovnika o radu oba doma Parlamentarne skupštine BiH.\n"Nećemo dopustiti provođenje neustavne situacije po kojoj predsjedavajući Vijeća ministara u tehničkom mandatu i još četiri ministra istovremeno obavljaju funkciju poslanika i delegata u Parlamentarnoj skupštini BiH. Takva situacija je apsurdna i mi ne želimo da joj dajemo bilo kakav politički legitimitet", upozorio je Košarac.\nOn je naglasio da stalne komisije i zajednička radna tijela Parlamentarne skupštine BiH, kao i članovi stalnih parlamentarnih delegacija u međunarodnim organizacijama, ne mogu biti izabrani sve dok se ne utvrdi ko u parlamentu BiH čini većinu, a ko je opozicija.\n"Zakon i poslovnik nisu slučajno predvidjeli da se u Predstavničkom domu najprije potvrđuje odluka Predsjedništva BiH o imenovanju predsjedavajućeg Vijeća ministara, pa tek onda biraju komisije. Da bi komisije bile izabrane i da bi bila izabrana rukovodstva tih komisija koja će omogućiti njihov normalan rad, mora se znati ko u parlamentu čini većinu, a ko je opozicija, što će se utvrditi glasanjem o podršci novom predsjedavajućem Vijeća ministara". To su zakonske i poslovničke odrebe i mi ih nećemo kršiti", poručio je Košarac.\nOn je naglasio da poslanici i delegati SNSD-a neće podleći nikakvim pritiscima, niti će pristati na bilo kakva uslovljavanja i ucjene u procesu formiranja vlasti u zajedničkim institucijama BiH.\n"SNSD iznosi jasne stavove, koji su u skladu sa odlukama institucija Republike Srpske. Ne bježimo od razgovora o bilo kojoj temi, uključujući i pitanje odnosa sa NATO-om, ali tražimo da se poštuju Ustav, zakon i izborna volja građana Republike Spske", zaključio je Košarac.\nSNSD-ov portparol: Program reformi BiH koji idu u NATO je uspjeh RS-a\n19.11.2019. u 16:23\nParlament FBiH 10\nKanton Sarajevo 29\nPoruka mira 104\nProces u toku 9


Više nema skrivanja: Ross Lynch pokazao svoju devojku! - Famoza.net\n04/09/2015 04/09/2015 Vladimir (Famoza.net) 68302 Commentshttps%3A%2F%2Fwww.famoza.net%2Fvise-nema-skrivanja-ross-lynch-pokazao-svoju-devojku%2FVi%C5%A1e+nema+skrivanja%3A+Ross+Lynch+pokazao+svoju+devojku%212015-09-04+13%3A00%3A18Vladimir+%28Famoza.net%29http%3A%2F%2Fwww.famoza.net%2F%3Fp%3D6830\nMomci i devojka i R5 baš i ne vole puno da pričaju o svom ljubavnom životu ali Ross Lynch odlučio je da prekine sve glasine pa je objavio sliku na kojoj ga vidimo kako se ljubi sa svojom devojkom Courtney Eaton!\nRoss (19) i Courtney (19) do sad su odbijali da pričaju o svom odnosu ali to nakon ove slike više ni ne moraju da rade! Ross je baš nedavno pričao o tome da ne želi da uleće u vezu i da je zato spreman da čeka pravu devojku. “Teško je biti u vezi dok ste stalno na turneji. Ume da bude teško kad ste daleko ali moguće je izdržati”, ispričao je on.\nDrastična odluka: Ross Lynch pobrisao sve prijatelje…\nSjajne vesti: “Violetta Live” ekipa primetila i objavila sliku V-lovera iz Srbije!\n2 thoughts on “Više nema skrivanja: Ross Lynch pokazao svoju devojku!”\nR5er ♡ says:\n29/12/2015 at 20:37\nAwwee ^_^ ♡\nDanijel Radclif im Rose\nRose is Fak Danijel Im love jy


Imam veliku dilemu koga da povedem u Rusiju!\nDa li je to Slavoljub Muslin u intervjuu za Večernje novosti najavio dodatno podmlađivanje nacionalnog tima pred Mundijal. . .\nČetvrtak, 12.10.2017. | 16:00\nDan posle pobede nad Gruzijom (1:0) i plasmana na Mundijal, selektor Srbije Slavoljub Muslin pokušao je da sabere misli. Rano je ipak za ozbiljne analize, andrenalin je visok. Zaslužili su Orlovi i njihov vođa da još malo uživaju u velikom uspehu...\nPrve utiske o svemu što se dogodilo u ponedeljak uveče na Marakani Muslin je izneo za Večernje novosti. Suze kod određenih igrača nešto su što je privuklo najveću pažnju javnosti. Poslednjih godina nismo navikli na tu vrstu emocija kada je u pitanju fudbalska reprezentacija.\n"Bilo je suza, zaplakao sam i ja... Igrači su junaci ovih kvalifikacija. Izneli su ih pošteno do kraja, iako se videlo u dva poslednja meča da to nije ona Srbija na koju su navijači navikli. U svlačionici, kasnije i na zajedničkoj večeri, dali smo svi sebi oduška. Lepo nam je i uživamo u činjenici da ćemo sledećeg juna ići na Svetsko prvenstvo u Rusiju".\nČak i u svečarskoj atmosferi kakva je sinoć bila našli su se oni koji su imali kritike na račun nacionalnog tima...\n"Poslednjih nekoliko nedelja mi je u glavi Novak Đoković i sve ono što njega prati proteklih meseci. Više nije prvi na ATP listi, prestao je da igra na nivou na koji je navikao navijače širom sveta i nas u Srbiji. I odmah su počele kritike. Može li išta da se zameri tom i takvom šampionu? Kod nas očigledno može sve, pa i to. Vidim kritike i na naš račun. Imali smo težak put kroz kvalifikacije, odigrali veoma loše poslednja dva meča, ali smo na Mundijalu".\nMuslin je ipak svestan da sam plasman na SP ne znači preporod srpskog fudbala i upozorava:\n"Ne može se ovo smatrati renesansom. Iz nekoliko prostih razloga. Prvo, pogledajte na kom nivou nam je domaći klupski fudbal. Drugo, pogledajte igrače u mlađim selekcijama Srbije i njihovu minutažu, pogotovo u inostranim timovima. A iz ova dva segmenta potiče izvor svega dobrog što bi trebalo da vidimo i na vrhunskom nivou, što to je A selekcija. Ovo nije nikakva renesansa srpskog fudbala, već odlazak na veliko takmičenje koji nam mnogo znači".\nPitanje kako ćemo igrati na Mundijalu trebalo bi da bude mnogo lakše...\n"Igraćemo kao i do sada, 3-4-3. Promena sistema igre je jedan od četiri razloga zašto smo otišli na Mundijal. Međutim, ne shvatam zamerke na naš račun koje se odnose na predlog da se sistem promeni u 4-4-2. Fudbal i 90 minuta igre su živa stvar. Ko malo bolje gleda shvatiće da se naš sistem 3-4-3 tokom meča nekoliko puta modifikuje".\nSelektor pred žreb u Kremlju 1. decembra ima samo jednu želju.\n"Biće izuzetno zanimljivo... Ne verujem da bilo koji selektor na svetu želi Nemačku u svojoj grupi. Dokazali su i tokom ovih kvalifikacija kakva su fudbalska mašina. Inače, jasno je svima da su u najjačem šeširu uglavnom nepoželjni rivali", zaključio je razgovor za Novosti iskusni strateg.


Hotel za Campinas (Estado de São Paulo, Браѕил) : 28 pronađenih hotela\nMercure Campinas Hotel Hotel sa 3 zvezdice\nNa 10 minuta hodom udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici Centro, a pozicija mu je jugoistok za grad Campinas. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okoline.U hotelu Mercure...Još informacija\nHotel Nacional Inn Campinas Hotel sa 4 zvezdice\nNa 7 minuta kolima udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici Av. Benedicto Campos, 35, a pozicija mu je jugozapad za grad Campinas. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okolin...Još informacija\nPark Tower Hotel Hotel sa 3 zvezdice\nPozicija ovog hotela je jugoistok za grad Campinas, a nalazi se u ulici Rua Duque de Caxias, 443, na samo 7 minuta hodom od centra grada.Stil ovog hotela za grad Campinas je Porodičan, a kategorija tr...Još informacija\nRoyal Palm Plaza Resort Hotel sa 5 zvezdice\nNa 8 minuta kolima udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici Avenida Royal Palm Plaza, 277, a pozicija mu je jugozapad za grad Campinas. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i o...Još informacija\nHotel Opala Avenida Hotel sa 3 zvezdice\nU hotelu Hotel Opala Avenida pronaći ćete sve usluge koje treba da ima hotel kategorije tri zvezdice za grad Campinas: n.a.. Stil ovog hotela je Porodičan.Nalazi se u ulici Avenida Doutor Campos Sales...Još informacija\nVitoria Campinas Hotel Hotel sa 5 zvezdice\nStil hotela Vitoria Campinas Hotel je Luksuzan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: Poslovni centar. Nalazi se u ulici AV JOSE SOUZA CAMPOS 425, pozicija mu je istok za grad Campinas, a od centra ...Još informacija\nibis Campinas Hotel sa 2 zvezdice\nStil hotela ibis Campinas je Porodičan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: Restoran, Poslovni centar, Besplatan parking. Nalazi se u ulici Av Aquidaban 440 Centro, pozicija mu je jugoistok za gra...Još informacija\nEuro Suit Hotel Hotel sa 4 zvezdice\nStil ovog hotela za grad Campinas je Luksuzan, a kategorija četiri zvezdice. U njemu ćete naći razne usluge, kao što su: Restoran, Room Service, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Sobe za nepušače, Peri...Još informacija\nMercure Campinas Hotel Hotel sa 4 zvezdice\nNa 10 minuta hodom udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici Avenida Aquidaban 400 sa pozicijom jugoistok za grad Campinas, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samo n...Još informacija\nCezanne Plaza Apart Hotel Hotel sa 3 zvezdice\nU hotelu Cezanne Plaza Apart Hotel pronaći ćete sve usluge koje treba da ima hotel kategorije tri zvezdice za grad Campinas: n.a.. Stil ovog hotela je Porodičan.Pozicija ovog hotela je jugoistok za gr...Još informacija\nVaš izbor: Hotel za Campinas (Estado de São Paulo, Браѕил) : 28 pronađenih hotela


Doviđenja iz Niša: May 2014\nDoviđenja iz Niša\nSrbija u doba Tvitera\nNaizgled na marginama velike prirodne nepogode koja je pogodila Srbiju, a zapravo u samom središtu zbivanja i od nemerljive važnosti za razvoj događaja u vezi sa poplavama, učestvovala je, svedočila i delovala srpska tviter zajednica. Njena akcija, iako skoro neprimetna u izveštavanju „mejnstrim“ medija, uspela je da privuče i pažnju i gnev ljudi iz samog vrha vlasti, pa i glavnog protagoniste lično. Oni koji su neupućeni u razvoj i uticaj društvenih mreža, mogli bi ostati začuđeni otkud gnev vlasti zbog zajednice ljudi koja sebe naziva „tviterašima“. Odgovor svakako nije moguće dati u kratkoj formi blog teksta, naročito ne u trenutku dok Tviter, življe nego ikada pre, oblikuje i usmerava stavove i razmišljanja srpke omladine i srednje klase u nastajanju. Ipak, vredi pokušati razumeti i donekle pojasniti važnost ovog medija i njegovu društvenu ulogu.\nDruštvene mreže sasvim lako nas mogu načiniti robovima, ali nam istovremeno mogu dati velike slobode i nezavisnost. Takođe, one mogu spasavati živote. Kada je postalo jasno da velika kiša donosi do sada neviđenu poplavu, neodlučnost oficijelnih medija u vezi sa izveštavanjem dovela je do masovne uključenosti građana. Direktno zainteresovani za sopstvenu, i sudbinu svojih sugrađana, građani Srbije iskoristili su sve prednosti Tvitera, i svoje do juče uglavnom trivijalano prisustvo na ovoj mreži, zamenili aktivnim društvenim angažmanom. Deljenje vesti obeleženih „tarabama“ o poplavama, bile su najdirektniji i najbrži vid informisanja mnogih. U danima i za noći kada su ekipe „Gorske službe spasavanja“ evakuisale zatočene Obrenovčane, komunikacija između onih na Tviteru i radio amatera, omogućila je brzo i efikasno delovanje u pronalaženju „odsečenih“ ljudi. Paraćin, Ćuprija, Jagodina, samo su neki od gradova koji su uglavnom jedino spominjani na ovoj društvenoj mreži, a organizovanje volontera i dvosmerna komunikacija između njih i ugroženih građana, velikim delom obavljala se upravo preko Tvitera. I dok je vlast pokušavala da izvrši kontrolu informacija i da utiče na način na koji mediji govore o poplavama, dotle je zajednica na Tviteru iskoristila potencijale mreže u cilju slobodnog protoka vesti i podataka. Ubrzo, dobro organizovana i tehnološki pismena grupa dobronamernih ljudi, uspela je da navuče mržnju onih koji ne vole upravo takve – organizovane, pismene i dobronamerne.\nSvaka nedemokratska vlast svoje očuvanje vidi u kontroli informacija i kreiranju svojih istina. I dok je oficijelne i komercijalne medije lako kontrolisati novcem, nezavisne mikroblogove poput Tvitera nemoguće je staviti pod svoju kontrolu. Nedavna nemoć nedemokratske vlasti u Turskoj videla se u pokušaju sa isključenjem Tvitera na teritoriji ove zemlje. Pokušaj je propao. Privođenja blogera i aktivista društvenih mreža uobičajena su za autoritarne sisteme. Ovih dana se pokušava sa istom praksom i u Srbiji. Nespremnost države za prirodne nepogode ovakvog obima pokazale su brojne njene slabosti, a oni koji ukazuju na njih, smatraju se kritizerima. Čak i one koji na društvenim mrežama svedoče o ličnim iskustvima iz polavljenih gradova, državni funkcioneri optužuju za širenje panike. Za nedemokratski sistem, svako širenje istine o njemu, predstavlja širenje panike. Za vlast u Srbiji, Tviter je nova noćna mora.\nIskustva koje nam donose „The Occupy movement“ iz Amerike, kao i pobune iz Grčke i Turske, pokazuju nam na koji način društvene mreže mogu da integrišu nezadovoljstva pojedinaca i da ih usmere ka korigovanju ili menjanju vlasti, čak i tamo gde ne postoji politička opcija koja adekvatno artikuliše sve potrebe i ciljeve nezadovoljnih i pobunjenih. Nazdovoljstvo građana Srbije u pogledu reakcije vlasti na poplavni talas i njenu nespremnost preuzimanja odgovornosti, kao i bahati odnos prema zahtevima javnosti da se utvrde odgovornosti i odgovorni, kao i da podaci budu transparentni, iako još uvek neartikulisano, osnaženo jedinstvom postignutim u najkritičnijim danima poplave, moglo bi da inicira zahteve za ozbiljnijim društvenim i političkim promenama. Iako rasejano između levih i desnih, ovo nezadovoljstvo prevashodno inspiriše studentsku omladinu i pripadnike tek formirane srednje klase, odnosno one društvene slojeve koje u prethodnih desetak godina odlikuje određeni stepen konformizma, politička nezainteresovanost, kao i bojazan za očuvanje izborenih ekonomskih pogodnosti. U ovoj blagoj letargiji leži jedina šansa vlasti. Sa druge strane, položen ispit u samoorganizovanju u dramatičnim i ekstremnim uslovima, kao i visok stepen empatije i solidarnosti, te izgrađena svest o lošem učinku vlasti, dobra su osnova za pokretanje zahteva za promenama u društvu.\nNesumnjivo, nedavno ostvarena visoka izborna pobeda vladjuće partije, daje joj puni legitimitet, ali se na skretanje sa kursa demokratije u voluntarizam treba gledati i kao na spremnost vlasti da korumpira demokratske procedure u društvu. Uostalom, nedavna izjava predsednika Republike u kojoj uspehe države favorizuje u odnosu na neodgovornost građana, pokazuje pogrešno percipiranje događaja. U Srbiji, država odavno nije bila slabija a društvo odavno tako organizovano. Tviter svakako nije jedini i najvažniji pokazatelj toga.\nPosted by Vladimir Djordjevic at 6:44 pm 0 comments\nProšlo je pet godina kako je Skupština Niša donela odluku o preimenovanju „Južnog bulevara” u “Bulevar Šabana Bajramovića”. Odluka, objavljena u „Službenom glasniku“, ispostaviće se, bezvredna je. Peticije žitelja sa ove adrese, ostale su dovoljan razlog lokalnim vlastima da ne sprovedu sopstvenu odluku. Ništa čudno - u gradu u kome je generalni pravac razvoja - stihijska samovolja, a dominantni diskurs - šovinizam.\nNedoslednost vlasti i njena populistička popustljivost prema samoorganizovanim lokalnim bundžijama, jasno pokazuju neiskrenost i nedovoljnu sigurnost u sopstvenu odluku. Usudio bih se reći da je jedna legalna odluka organa lokalne samouprave, zapravo laž, ili uličnim žargonom rečeno, foliranje. Lokalna vlast, koja donosi odluku o preimenovanju iz navodnog poštovanja prema preminulom stvaraocu, ustuknuće pred par stotina glasača i za svoje postupke pronaći će izgovore u nepoštovanju tenderske procedure i neobavljenoj javnoj raspravi na nivou opštine. Rečju, foliranje.\nŽitelji „Južnog bulevara”, sa druge strane, svesni su nedopustivosti svog anticiganizma. U argumentovanju svojih stavova protiv preimenovanja svoje naseobine, oni će pribeći sličnom modelu kao i gradske vlasti, foliraće se. Tako će u prvi plan isticati najdominantniju vrednost našeg društvenog trenutka, novac. Preskupo menjanje ličnih isprava, pred socijalno odgovronom gradskom vlašću, ima neoborivu težinu argumenta svih argumenata. Činjenicu da su hiljade drugih građana Niša menjali svoja dokumenata zbog preimenovanja ulica i bulevara i da „Južni bulevar” nije izolovan slučaj, svi će prećutati.\nArgumentima derana, vođe ove ulične pobune pokušaće da nas ubede u dobronamernost svojih pobuda.\n„Nije reč ni o kakvom bulevaru, već o ulici od nekih 500 metara, koja je u stvari slepa, nikud ne vodi, ide pored pruge od rampe na Trošarini i završava se kod ograde EI i slabo je prometna. Ako je grad zaista iskreno hteo da se oduži velikanu romske muzike, onda je, po našem mišljenju, trebalo da uzme u obzir neku prometniju ulicu bližu centru Niša, gde se nalaze kafane u kojima je Šaban pevao. Tada bi efekat bio veći, jer bi posetioci Niša, turisti i prolaznici mogli da vide ulicu sa Šabanovim imenom. A tada bi i imala svrhu i ideja o podizanju spomen-obeležja umetniku na lepšem i vidljivijem, upadljivijem mestu.“ dušebrižno će jedan od njih.\nJedan drugi će, ipak primetiti da se Romska mahala nalazi nedaleko odatle, i da će neko romsko dete biti svakako srećnije da se njegova ulica zove po poznatom romskom pevaču. Dodaje kako bi ulica trebala da bude „tamo gde je njegov narod“.\nUz sav trud, anticiganizam se ipak ne da sakriti, a na ove zlurade i omalovažavajuće komentare, gradski političari odgovaraju ćutanjem. Drugim rečima, odobravaju ih.\nRadi zdravog razuma, podsetiću da je do Zorana Ćirića, Dejana Stojiljkovića i Džez sastava „Eyot“, a još od čuvenog Stevana Sremca, Šaban Bajramović jedini umetnik koji je živeo i stvarao u Nišu, a za života stekao popularnost i priznanje daleko van svog mesta. Grad, koji tako dramatično oskudeva u priznatim stvaraocima, ne bi smeo da se kocka sa vrednostima koje oni ostavljaju za sobom.\n„Nesreća“ Šabana Bajramovića da je bio ciganin, nesreća je palanačkog stida neukih a moćnih, kojima je šovinizam jedina odbrana pred sopstvenim neznanjem, čemerom i kalom.\nPosted by Vladimir Djordjevic at 7:41 pm 1 comments


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Politika :: BS obilježila učlanjenje u EPP\n06. 12. 2019. 16:50 >> 16:47 0\nBS obilježila učlanjenje u EPP\nSvečanim prijemom u hotelu Verde u Podgorici, Bošnjačka stranka sinoć je obilježila učlanjenje u Evropsku narodnu partiju (EPP), najbrojniju političku grupaciju u Evropskom parlamentu.\nSvečanom prijemu prisustvovao je veliki broj zvanica, rukovodstvo Bošnjačke stranke, članovi GO, predstavnici političkih partija u Crnoj Gori, predsjednik Skupštine Crne Gore Ivan Brajović, kao i predstavnici političkih partija iz regiona članica EPP, brojni ambasadori, članovi diplomatskih misija, kao i predstavnici Islamske zajednice u Crnoj Gori, na čelu sa reisom Rifatom ef.Fejzićem, predstavnici nevladinog sektora i medija.\nLider Bošnjačke stranke Rafet Husović, kazao je da je od svog osnivanja Bošnjačka stranka državotvorna, proevropska i prozapadna stranka.\n“Snažno smo podržali put naše države u evropskim integracijama, kroz usvajanje demokratskih standarda, jačanje institucija, vladavinu prava i slobodu medija. Svjesni smo da je to, za nas, jedini put koji nema alternativu, i da je takođe, to put integracija svih zemalja u regionu. Kao suštinski državni interes prepoznali smo i NATO integracije, kao jedini bezbjedonosni okvir koji garantuje stabilnost Crne Gore i otvara perspektivu ekonomskog razvoja”, rekao je Husović.\nOn je naglasio da su zalaganja BS bila vizionarska.\n“Mi nijesmo imali potrebe mijenjati politički program, jer su procesi samo potvrdili naša zalaganja kada su u pitanju integracije naše države i Zapadnog Balkana. Očuvanje multietničke stabilnosti Crne Gore, sačuvane u teškim vremenima predstavlja za nas krucijalni interes. Bošnjačka stranka je, dva puta, 2012-te i 2016-te godine, bila u prilici da odlučuje vlast u Crnoj Gori. To su bile istorijske političke odluke. Bez obzira na visoke ponude koje su dolazile sa drugih strana, mi smo se čvrsto opredijelili za politička partnerstva sa proevropskim snagama u vidu DPS-a, SD-a, Liberalne partije i partija manjinskih naroda, koja su značila stabilnost i ostvarivanje državnih interesa – euro-atlanske integracije i prozapadni put Crne Gore”, rekao je Husović.\nBošnjačka stranka, naglasio je Husović, iskreno i snažno podržava politički dijalog u Crnoj Gori i smatra da je u isključivo u Parlamentu i institucijama mjesto za dijalog i razgovor o svim otvorenim pitanjiima.\n„Aktuelna tema reforme izbornog zakonodavstva u Crnoj Gori za nas predstavlja bitno pitanje, oko kojeg treba uključiti sve relevantne činioce, jer je izgradnja ambijenta za slobodne izbore izuzetno značajna za dalji demokratski razvoj. Smatramo da je proces uspješnog okončanja članstva u EPP suštinski važan za našu partiju. To je partnerstvo sa najuticajnijom evropskom političkom organizacijom, ali i više od toga, to je partnerstvo sa političkim subjektima sa kojima baštinimo mnoge zajedničke vrijednosti. I dalje ćemo stremiti ka idealima demokratije, slobode pojedinca, zaštite ličnih sloboda, socijalne pravde, vladavine prava, snažnih institucija i očuvanje porodičnih vrijednosti“, kazao je u svom govoru lider BS.\nNorbert Beckman Dirkes, direktor Konrad Adenauer Fondacije za Crnu Goru i Srbiju, istakao je da Bošnjačka stranka postaje ambasador Crne Gore za Evropu.\n“Ne radi se o jednosmernom procesu, već i dvosmjernom, i bićemo u stanju da svima poželimo dobrodošlicu i da Crna Gora bude prepoznata kao evropska zemlja”, kazao je Dirkes.\nPatrick Voller, međunarodni sekretar EPP, rekao je da računa da će Bošnjačka stranka "nastaviti da se bori za naše zajedničke vrijednosti - vladavinu prava, borbu protiv korupcije, nezavisnost pravosuđa i slobodu medija".\n"Jedino njihovo sprovođenje može dovesti vašu državu u Evropu i mi iz Evropske narodne partije smo ovdje da vas podržimo na vašem putu", kazao je on.\nKorona diktira tempo aktivnosti partija\n"Poricanje genocida - anticivilizacijski čin"\n10. 07. 2019. 7\nČin obnove nezavisnosti opravdao viziju BS-a\n20. 05. 2019. 1\nDPS i BS tražile uvid u izborni materijal