Miloradu Dodiku nakon sankcija samo što "para nije krenula iz ušiju": "Protiv RS i srpskog naroda ne mogu, mogu se obračunati sa mnom"\nMiloradu Dodiku nakon sankcija samo što “para nije krenula iz ušiju”: “Protiv RS i srpskog naroda ne mogu, mogu se obračunati sa mnom”\nMilorad Dodik se ponovo oglasio nakon što je njemu i ekipi SAD uvela sankcije.\n“Sinoć smo imali feštu u jednom objektu, rukovodstvo SNSD-a je otišlo ovdje ne da bi na jedan ciničan način nekome nešto poručivali, ne. Mi smatramo da je ovo potpuna nepravda, ne zato što se radi o meni, ja ću to možda najlakše iznijeti, ali radi se o njima Amerikancima koji misle da na ovako arogantan način mogu da se nose sa narodima”, kazao je danas lider SNSD-a i član Predsjedništva BiH Milorad Dodik.\n“Božić je kao i današnji dan Badnje veče, ali isto tako dokaz našeg postojanja to znači da trebate vjerovati, ako ne vjerujete onda ne postojite. Božić je praznik mira, posvećenosti okupljanja onaj ko propusti da ga tako obilježi nije ovladao sobom, nije objasnio sebi život”, istakao je Dodik.\n“Moram da kažem da sam veoma ponosan nama koji gotovo da nema nijednog sela nijedne crkve u kojoj se ne obilježava. Zajedništvo u suštini i jeste u Badnjem danu i Badnjoj večeri, da nije bilo naše crkve naš narod ne bi postojao. Samo je crkva mogla da spasi naše pismo, naš život našu vjeru. Mi ne vrijeđamo nikoga”, dodao je.\n“Sinoć smo imali feštu u jednom objektu, rukovodstvo SNSD-a je otišlo ovdje ne da bi na jedan ciničan način nekome nešto poručivali, ne. Mi smatramo da je ovo potpuna nepravda, ne zato što se radi o meni, ja ću to možda najlakše iznijeti, ali radi se o njima Amerikancima koji misle da na ovako arogantan način mogu da se nose sa narodima“, poručio je Dodik i dodao:\n“Mi živimo ovdje, naši mandati nisu politički naši mandati su životni, oni ovdje nekoliko njih imaju svoje političke mandate i misle da putem primjene sile mogu da putem primjene sile mogu nešto i da učine. Možda se i mogu obračunati sa Miloradom Dodikom ali protiv RS i srpskog naroda ne mogu, njihov poraz je evidentan, ovdje ljudi hoće svoju Republiku, ovdje ljudi žive i trpe zbog RS“.\nDodik je dodao da je sreo mnoge ljudi koji mu kažu “samo ne daj RS”.\n“Ja sam sreo mnoge ljude koji meni kažu samo ne daj Republiku Srpsku, to što će doći neki Eskobar i ili američki predsjednik za kojeg se zadnjih pet šest godina vodi debata o političkoj korupciji mene optužiti za takvo nešto to što će oni meni zabraniti ulazak, ali ja i ne tražim, kažu ja ne mogu da koristim imovinu ali ja ništa nemam, nemam račun. Imao sam ranije, ovo je treći put da Amerika nasrće na Milorada Dodik, kada sam bio poslanik, tada sam imao Amerikan Card, ali danas nemam ništa“.\n“Šta je novo, pored toga što su rekli da Dejton kršim, teritorijalni integritet sad su dodali i priču o korupciji ja sam političar koji nema nijedan proces ni u BiH ni bilo gdje u Americi niti bilo gdje gdje se vodi za tu priču”, dodao je.\n“Amerika je arogantna i ignoriše tu činjenicu – ne može biti neko kriv, dok se ne dokaže da je neko kriv”.\nPonovio je navode da se radi o “propagandnom triku”.\n“To je više propagandni trik koji daje mogućnost Borenoviću i ostalima da viče sada eto Amerika je rekla da je korupcija, nema tu nikakve korupcije, nema dokaza za to. Ja da hoću da zaštitim svoje bogatstvo, jedini način uspješan ako postoji, a ništa nije veće nego nisam najbogatiji, nisam među 50-100 najbogatijih u RS-u, najbolji način jeste da budem podanik Amerikancima”, rekao je Dodik između ostalog – prenosi N1.\nOznačeno Američke sankcijeMilorad Dodik\nUgledna američka Bosanka Šabić El-Rayess baš osramotila Dodika: “Vučić ga ni štapom neće htjeti dirnuti, počelo je klupko ići nizbrdo”\nRadončić se žestoko obrušio na Dodika, opasno mu je zasmetala jedna stvar: “Milorade, što si nervozan ako nisi kriv”\nŽustra reakcija na Dodikove nebuloze: “Banja Luka nikad nije, niti će biti srpski grad, još manje Vučićev”\nDrastičan rast broja zaraženih koronavirusom u Tešnju\nVijeće ministara donijelo odluku: Konačno su olakšani uslovi za ulazak stranaca u Bosnu i Hercegovinu!


Džikić: Očekujem da pokažemo energiju i želju - Vijesti.me\nABA LIGA: BUDUĆNOST U NEDJELJU U LAKTAŠIMA\n"Za nas je utakmica važna, naše ambicije su jasne", kaže Džikić. Edit\nAleksandar Džikić (Foto: aba-liga.com)\nS.J. 13. oktobar 2018, 17:50 ažurirano 13. januar 2019, 07:07\nKošarkaši Budućnost volija su vezali dva poraza, oba u "Morači", protiv Crvene zvezde u ABA ligi, te Armanija u Evroligi.\nEkipa Aleksandra Džikića u nedjelju u Laktašima protiv Igokee ima šansu da se vrati pobjedi.\n"Znamo da nas čeka vrlo težak posao u Laktašima, protivnik ima kvalitet i veliko iskustvo u ABA ligi. Igraju dobar dio utakmice u formaciji sa dva igrača na poziciji 4, dakle pokušaće da nas rašire i napadnu na taj način. Za nas je utakmica važna, naše ambicije su jasne. Vremena za posebnu pripremu nije bilo, biće umora zbog utakmice Evrolige, ali očekujem da pokažemo energiju i želju", kaže Džikić.\nBudućnost je 20. septembra igrala u Laktašima protiv Igokee, u četvrtfinalu ABA Superkupa, i slavila 90:86.\n"Nakon teškog meča protiv Milana igramo protiv neugodne Igokee. Na evroligaškom nivou je potrebno svih 40 minuta igrati odlično, jer nema opraštanja grešaka. Teško se protiv evroligaškog tima vratiti sa minus 15 jer sve ekipe posjeduju odličan kvalitet na svim pozicijama. Moramo izvući pouke iz poraza i učiti iz grešaka. Okrećemo se meču protiv Igokee. Ne smijemo potcijeniti naše protivnike, jer je ABA liga kvalifikaciono takmičenje za Evroligu i svjesni smo koliko nam ona znači, kao i šta je naš prioritet", rekao je američki bek u Budućnosti, Edvin Džekson.\nIgokea ima polovičan uspjeh u prva dva kola, kod kuće je poražena od Mega Bemaxa, dok je u gostima savladala Cibonu.\n„Budućnost je tim koji u svom rosteru ima 14 odličnih igrača, trener ima problem sa tim koga da stavi među 12. Imaju mnogo iskustva, igrače koji znaju kako se osvajaju titule. Očekujem da Džikić osvježi ekipu jer prije nas ima meč protiv Armanija u Evroligi. Njihova energija i njihova cijela hemija će zavisiti od starta u Evroligi. U svakom slučaju, mi se moramo okrenuti nama, dobili smo Cibonu u Zagrebu, imamo elan imamo dobru energiju i veliku želju da u nedelju pokažemo našoj publici da idemo naprijed, a ne nazad. Mi smo kiksali u prvom kolu protiv Mege tako da moramo na neki način vratiti bodove protiv velikih timova, protiv koga to možemo uraditi ako ne protiv Budućnosti, kada ako ne sada“, rekao je Nenad Trajković, trener Igokee.\nNedjeljna utakmica u Laktašima počinje u 19 časova.\nNikola Ivanović: Ne mogu da vjerujem da smo izgubili 19 razlike\nRadović: Igrali smo 20 minuta, a zatim bez kontakta, energije...


bajker71 - BJBikers Forum\nO članu bajker71\nNedelja u 17:21\nbajker71 je odgovorio članu Vojin125 u Generalno\nMeni mačke redovno uriniraju po ceradi motora. Pre neki dan sam podigao ceradu da nešto pogledam i dok sam ušao u kuću neka od njih je iskoristila priliku i isprskala mi skroz po alternatoru i levom deklu... Dok nisam provalio da mi one to rade stalno sam bio u tripu da mi negde curi rashladna tečnost. Ne znam kako da ih odviknem, svašta mi padalo na pamet.\nbajker71 je odgovorio članu doda u Motoristi Na Drumu\nSreda u 16:58\nTo je savršena žena, po mom kriterijumu. Voli motore, može dobro i da popije... Ja sa 2,2 promila alkohola u krvi nisam u stanju da spustim motor sa štendera. Verovatno joj nije problem ni da se potuče ako treba. @zika56 raspitaj se malo, u tvom je kraju... Vidi jel' čemu, baci neku fotku!\nSreda u 16:45\nSreda u 15:49\nbajker71 je odgovorio članu shoyyka u Motoristi Na Drumu\nŽao mi je što ispade najskuplji scenario kada je opravka Suzane u pitanju. Dobro je što nosiš opremu, uključujući čizme koje su čvrste i koje su ti, verujem, spasle stopalo od teže povrede.\nUtorak u 20:09\nUtorak u 18:11\nbajker71 je odgovorio članu Surla85 u Akcije Motociklista\nZnam jako dobro koliko je tu ljudi poginulo do sada. Voziš li ti tom deonicom 60 km/h? Ja ne, priznajem...\nTaj pravac od Prislonice do Preljine je dugačak 4-5 km, nema tu mnogo kuća oko puta i ono što ima je udaljeno dosta od magistrale. Put je širok i pregledan, kada bi neko vozio 50-60 km/h kamioni bi ga obilazili. Nikakvi "buljuci dece" se ne šetaju magistralom lupkajući loptu. Nemojmo preterivati stvarno...\nPonedeljak u 12:51\nbajker71 je odgovorio članu Djeneral u Crna Hronika\nTuga velika, u nedelju dana ostadosmo bez tri dobra čoveka sa foruma. Putuj Lale i široki ti putevi nebeski.\nNedelja u 17:13\nbajker71 je odgovorio članu yogibear u Crna Hronika\nOvo je velika tragedija i gubitak, pre svega za njegovu porodicu a potom i sve nas na ovom forumu. Maločas videh temu i bio sam u neverici. Boris i ako mlad po godinama, bio je iskusan vozač, dobar poznavalac materije i odavao je utisak mirne i staložene osobe. Nekako mi ne ide uz njegov lik da je nešto jurcao bez kacige, obilazio... I ako je to sve sada manje važno bilo bi dobro saznati sve okolnosti pod kojima je naš kolega izgubio život. Boris je ostavio je trag na ovom forumu i bio poznat kao neko ko poznaje motocikle i bio je voljan da pomogne savetom ili ličnim angažovanjem. Saućeš\nNedelja u 09:40\nbajker71 je odgovorio članu Bane-shadow u Mehanizacija\nPa sinhronizovani karbovi!\nbajker71 je odgovorio članu sasa ns 1 u Motoristi Na Drumu\nJa sam za vožnju uvek spreman! Nisam hteo sam da se javljam i preporučujem pošto mi je žao da vas limitiram po pitanju izbora terena za vožnju. Ipak su vaše mašine sposobne i za neki lagani off a moja Yamaha je malo izbirljivija po pitanju podloge. Ako planirate nešto po asfaltu rado bih se priključio i ako oklope još nisam montirao. Hvala Deki što ste me se setili!


Maša Kakariđi: Kako sam se zaljubila u reiki - Zdrava i prava\nU svet reikija sam ušla gotovo slučajno, iako ništa nije slučajno, na sugestiju mog dragog prijatelja, a sada i učitelja- Branka Vitasa. Oduvek su me zanimali alternativni načini isceljenja, kao i tehnike za samorazvoj, unapređenje i očuvanje zdravlja. Posle interesovanja za NLP, jogu, Silva metod i neke druge, pretežno psihološke tehnike, u moru literature o čuvenom zakonu privlačenja i new age spiritualizmu, bila sam malo umorna i zbunjena. Zbog toga sam pre par godina rešila da pauziram sa seminarima i novim tehnikama, ali me je baš tada našao reiki. I ja sam se zaljubila.\nMaša Kakariđi, foto: privatna arhiva\nReiki je potpuno bezbedan, a pored ljudi ga vole i životinje i biljke. Takođe, reiki tretman je moguće uraditi i na daljinu.\nOD KLIJENTA DO MASTERA\nPre inicijacije u prvi stepen reikija i sama sam bila klijent. Sećam se da je moj učitelj rekao da sam “kao jež”, čime je slikovito želeo da mi objasni da bi trebalo da se opustim, prepustim i ne pokušavam da držim sve pod kontrolom.\nKod reiki tretmana do opuštanja dolazi spontano, jer reiki energija harmonizuje telo, duh i um i klijent se, hteo ne hteo, opušta. Slično se desilo i meni i zauvek mi izmenilo život.\nMoj prvi klijent je bio moj ljubimac(papagaj), a potom članovi moje porodice i prijatelji. Sećam se da sam sa nestrpljenjem čekala prve efekte i reakcije, tražeći “materijalne dokaze” da deluje i osluškujući da li nekome krče creva (što je čest propratni efekat). Sada mi to deluje smešno, ali se svaki prut obradujem kad čujem taj zvuk, jer onda i klijent “zna da to radi”. Ljudi vole senzacije i obično se dešava da osećaju intenzivnu toplotu, ponekada i hladnoću, da vide određene boje, svetlost, a pojedini imaju i vizije.\nTu leži i moja spoznaja da mir polazi od nas samih, kao i sreća i sve druge stvari kojima težimo.\nOtkrila sam da je sreća u davanju, služenju drugima i da ta sreća, ma koliko mi je to nekada izgledalo nemoguće, može biti veća od lične sreće. Na koncu, “naše je samo ono što drugima damo”.\nPristup koji negujem je integralni i uvek se trudim da moji klijenti dobiju i više nego što očekuju. Ne mislim samo na tretmane, nego i na savete, i na to što moji klijenti uvek, i po završetku tretmana, mogu računati na pomoć i podršku.\nMnogi ljudi sa kojima sam radila su mi postali pravi prijatelji, od mnogih sam svašta naučila i prava je radost gledati kako se životi menjaju na bolje pred vašim očima, kako ljudi bivaju zdraviji, zaljubljeniji, ostvareniji. To je najveća nagrada i istinski blagoslov.\nU praksi se svašta dešava, pa čak i to da se reikijem leče na daljinu uganuća zglobova, glavobolja, nesanica, psihološki problemi, stres. Pomogla sam devojci koju je mučio neidentifikovani bol u predelu sinusa, a za koji lekari nisu imali objašnjenje niti rešenje. Srele smo se kod stomatologa, pošto je tu bila upućena nakon lekara specijaliste, jer su sumnjalli na zub. Stomatolog nije mogao da joj pomogne, ali nakon reikija –i to vrlo kratkog tretmana od desetak minuta, njoj je bilo znatno bolje.\nReiki nije praksa koja deluje kao čarobni štapić, ali je kao tehnika način pomoću koje je moguće transformisati celokupan život.\nDeluje na svim nivoima bića- na fizičkom, mentalnom i duhovnom, balansirajući i harmonizujući energetsko polje pojedinca. Njegova svrha nije samo isceljujuća, nego i duhovna, a ono što je najbolje-ona je i dalekosežna, u smislu da klijent može doći iz jedno razloga(npr zdravstvenog), a za rezultat dobiti mnogo više (pozitivne promene u poslovnom, emotivnom, porodičnom životu).\nMaša Kakariđi je po obrazovanju diplomirani pravnik, ali i master reikija. Završila je tri stepena reiki obuke kod Branka Vitasa. Akreditovani je konsultant Human Synergisticsa, diplomac “Silva metoda”, zaljubljenik u NLP i Neville Godarda, hipnozu i regresiju.\njer sam naučila da se ne ljutim\nreiki protiv ljutnje\nReiki sam zavolela\nNaučnica SZO: Bezbednost vakcine na prvom mestu


Eko-toplane Banjaluka: Počela sanacija cjevovoda na najkritičnijim lokacijama – mojKontakt portal – Radio Televizija Kontakt\n#izdvajamo BANJA LUKA GRADOVI VIJESTI\nEko-toplane Banjaluka: Počela sanacija cjevovoda na najkritičnijim lokacijama\nBy Bojan Hrstić / 27. 08. 2019.\nTehničke službe banjalučkih Eko-toplana rade na sanaciji cjevovoda na dvije lokacije na Bulevaru vojvode Stepe Stepanovića u Banjaluci, a riječ je o kritičnim dionicama na kojima je najčešće dolazilo do kvarova.\n– Ovim popravkama i zamjenom cijevi trebalo bi da bude riješen problem prekida isporuke toplotne energije do kojih dolazi usljed pucanja cijevi tokom sezone grijanja na tom dijelu distributivne mreže – saopšteno je iz Eko-toplana.\nU okviru projekta izgradnje novog kružnog toka na ukrštanju ulica Isaije Mitrovića, Solunske i Kozarske, tehničke službe Eko-toplana krajem ove i početkom naredne sedmice zamijeniće dio dotrajale trase vrelovoda novim cijevima.\nU Eko-toplanama navode da se pripreme za novu sezonu grijanja u okviru sistema daljinskog grijanja, koje podrazumijevaju remont i sanaciju proizvodnih postrojenja i distributivne mreže, te nabavku energenta, realizuju u skladu sa definisanim planom.\nPodsjetili su da je u okviru sanacije distributivne mreže nedavno završena zamjena dijelova cjevovoda u ulicama Olimpijskih pobjednika i Carice Milice.\n– Sanirani su i toplovodi i vrelovodi na nekoliko najproblematičnijih lokacija na kojima već niz godina dolazi do čestih kvarova i velikih gubitaka vode, pa samim tim i gubitaka toplotne energije prilikom isporuke korisnicima. Među njima su vrelovod i toplovod u Ulici Anđe Knežević gdje su zamijenjene cijevi stare više od 45 godina u dužini od oko 100 metara. Kod tvrđave Kastel zamijenjene su dotrajale cijevi u dužini od 130 metara – istakli su u Eko-toplanama.\nSanacija je ranije završena na više lokacija u ulicama Braće Mažar i majke Marije, Kralja Petra Prvog Karađorđevića, Majke Јugovića, Dragiše Vasića, Slobodana Kusturića, te na Bulevaru vojvode Stepe Stepanovića i Bulevaru Desanke Maksimović.\nSanirani su i dijelovi cjevovoda u Pilanskoj ulici, Bulevaru vojvode Živojina Mišića i ispod mosta Venecija.\n– Do sada je obavljena i sanacija više od 40 vrelovodnih šahtova, te remont više od 95 odsto toplotnih podstanica – navode u “Eko-toplanama”.\nOvo preduzeće je još krajem prošle sezone počelo nabavljati energent za predstojeću sezonu grijanja i do sada je obezbijeđeno oko 60 odsto potrebne količine za narednu sezonu.


Više slobodnog vremena – ali za sve! - Mašina\nStan De Spiegelaere 07.08.2019. 12.01.2018.\nUslovi za skraćivanje radnog vremena postoje. Iskustvo pokazuje da bi pogodnosti bile višestruke.\nRičard Nikson je 1956. – kao tadašnji potpredsednik SAD – najavio da će četvorodnevna radna nedelja biti neizbežna u budućnosti. Ubrzo je povukao izjavu, ali danas, barem u Evropi, izgleda da je možda ipak bio u pravu. Prosečno radno vreme u Evropi opada: danas radimo gotovo ceo sat kraće nego pre deset godina.\nMnogi su smatrali da je tridesetočasovna radna nedelja budućnost. Kraći radni dan bi bio dobar za prirodnu sredinu, za produktivnost, za zdravlje zaposlenih, za društvo u celini, ili pak za sve njih zajedno.\nStoga, znače li ove evropske brojke da je vreme da šampanjac otvore svi oni koji se zalažu za tridesetočasovnu radnu nedelju?\nIpak ćemo malo pričekati na taj šampanjac. Problem, naime, leži u tom „proseku“. Smanjenje radnog vremena gotovo isključivo dolazi od širenja privremenog zaposlenja. Za stalno zaposlene ništa se nije promenilo – njihovo radno vreme je ostalo gotovo isto.\nTridesetočasovno radno vreme – u proseku\nTrenutno, u Evropi jednu petinu poslova čine privremeni poslovi. Fenomen je najizraženiji u Holandiji, gde više od tri četvrtine zaposlenih žena i jedna četvrtina zaposlenih muškaraca ima privremeni tip zaposlenja. Dakle tridesetočasovno radno vreme je realnost u toj zemlji, ali opet – samo u proseku.\nA problem leži u tome što rast privremenih i nesigurnih oblika zaposlenja širom Evrope ne znači smanjivanje postojećih oblika ekonomskih i rodnih neravnopravnosti već pre njihovo ojačavanje. Cifre pokazuju da je „izbor“ privremenog angažmana retko kada slobodan, već je pre određen dostupnošću poslova i porodičnim obavezama. Mnogi se laćaju privremenih poslova zbog činjenice da ne postoje opcije za puno zaposlenje, dok je za mnoge druge to jedini način da usklade porodični rad i zaposlenje.\nU isto vreme, ovaj oblik redukcije radnog vremena plaćaju gotovo isključivo zaposleni, kako smanjenim nadnicama, tako i smanjenim penzijama u budućnosti. Nesigurni oblici rada takođe nude daleko umanjene karijerne mogućnosti uz činjenicu da su daleko nesigurniji, što znači ne samo da su im trenutne zarade umanjene već i da su njihove buduće zarade ugrožene. Konačno, pošto se uglavnom žene prihvataju privremenih poslova, ovakve forme smanjenja radnog vremena verovatno neće doprinneti većoj rodnoj jednakosti.\nSmanjenje radnog vremena kroz redukciju privremenog oblika zapošljavanja na „lični izbor“ nije put kojim se valja kretati. Kraće radno vreme je nešto čije plodove bi svi morali da uživaju – pa stoga i mora biti organizovano na takav način koji garantuje podjednake rezultate za sve radnike.\nSvakako, postoje dokazi da je ideja smanjenja rada popularna kod mnogih zaposlenih. Primerice, u Austriji „freizeitoption“1 – kolektivni dogovor ispregovaran na granskom nivou, doduše neobavezujuć – ponudio je zaposlenima da biraju između dužeg odmora i uvećanja plate: vreme namesto novca. Iako je za ovo bilo potrebno da se i kompanija i menadžerske strukture dogovore u veoma tesnom vremenskom roku, između 8 i 10 procenata zaposlenih zahvaćenih ovim ugovorom izabralo je slobodno vreme pre nego uvećanu platu.\nUz ovu inicijativu, postoji još čitava lepeza eksperimenata i modela za smanjenje radnog vremena prema kojima se možemo okrenuti za inspiraciju i ideje. Najskoriji i najpoznatiji primer je švedski eksperiment sa uvođenjem šestočasovnog radnog vremena za zaposlene u domovima za stara lica. Tamo se subvencionisano umanjenje radnog vremena pokazalo dobrim i za zdravstveno stanje zaposlenih ali i za kvalitet usluga.\nDruga vrsta inicijativa se fokusira na očuvanje poslova. U Folksvagenu 28,8 časovna radna nedelja primer je dramatične redukcije radnog vremena koje je bilo uvedeno da bi se izbeglo raskidanje radnog odnosa sa oko 30 hiljada zaposlenih. U pomenutom slučaju, redukcija radnog vremena bila je obavezna za sve zaposlene ali u isto vreme i privremena mera. Troškovi su se uglavnom pokrivali iz smanjenja nadnica i veštog korišćenja bonusa, pa su zarade zaposlenih ostale stabilne.\nDevedesetih, finski eksperiment sa tridesetočasovnom radnom nedeljom uspeo je u zadatku da održi i zarade zaposlenih i troškove za kompanije na istom nivou. Kako? Simultano produžavajući ukupno vreme rada fabrike. Destočasovni ili dvanaestočasovni radni dan iseckan je na šestočasovne smene. Mehanizacija je korišćena intenzivnije – smanjujući relativnu cenu i u isto vreme stvarajući mogućnosti kraćeg radnog vremena za istu zaradu. Mnogi bi zaposleni na proizvodnim trakama danas rado pristali na takav kompromis.\nKonačno, postoje i sektorske i nacionalne regulative pomoću kojih se puno radno vreme zaposlenih postepeno skraćuje. Ovo za uzvrat radnike može pogurati da revidiraju svoje odluke o vremenu koje provode u kancelarijama – a u konačnici može i plate za muškarce i žene staviti na jednakije osnove.\nPre nego što skraćenje radnog vremena postignemo „u proseku“, kroz podržavanje i pojačavanje privremenih oblika zapošljavanja, valjalo bi da radno vreme smanjimo svima. Gorepomenuti primeri pokazuju da ne postoji samo jedan način da se ovo izvede a i da ovakva rešenja retko dolaze bez nužnosti kompromisa na nekim drugim stranama. Ali svi oni dele osnovni pristup zasnovan na fer odnosima i elementarnoj pretpostavci jednake dostupnosti, kao što svi pokazuju kako se pozitivni rezultati mogu postići korz organizovani pristup i kolektivnu akciju.\nSvima mora biti dostupno više slobodnog vremena: ne kao opcija koja dolazi po visokoj ceni,2 već pre kao pozitivna promena životnih praksi od kojih svi mogu da ubiraju plodove.\nS engleskog preveo: Stefan Aleksić\nDoslovno: opcije za slobodno vreme (prim. prev.)\nPrvenstveno po cenu smanjenja nadnica za radnike koji rade privremene i nesigurne poslove (prim. prev).\nTags levicaprekarni radreforme\nKako stranke gledaju na zabranu rada nedeljom i skraćivanje radnog vremena? Marko Miletić 18.06.2020.\nDa li je došlo vreme da zahtevamo četvorodnevnu radnu nedelju? Marko Miletić 07.12.2021.\nRadnici u Srbiji rade najviše u Evropi pokazuju zvanične statistike Mašina 19.01.2022.


Radnicima karlovačkog DIP-a do kraja mjeseca tri minimalne plaće i pola otpremnine - Index.hr\nRadnicima karlovačkog DIP-a do kraja mjeseca tri minimalne plaće i pola otpremnine\nRADNICI karlovačke drvoprerađivačke tvrtke DIP u stečaju, njih 62, dobit će do kraja ožujka od Agencije za osiguranje radničkih potraživanja u slučaju stečaja poslodavca tri minimalne plaće i dio otpremnina, što za većinu iznosi ukupno oko 15.500 kuna, doznaje se u sindikatu, a stečajni upravitelj najavljuje mogućnost davanja pogona u najam što bi značilo nastavak proizvodnje.\nStečajni upravitelj Zoran Mihajlović je kazao "da dobro idu pregovori za nastavak proizvodnje".\n"Borim se sada da se pokrene proizvodnja, da se ne bi tijekom stečaja potpuno uništila tvrtka. To mi sami iz stečaja ne bismo mogli, već pregovaramo s nekim investitorima da pogon damo u najam za vrijeme trajanja stečaja. Ne bih htio prejudicirati, ali sam optimist jer pregovori idu dobro", rekao je Hini Mihajlović.\nMihajlović: Zbog prezaduženosti nema struje\nNaglašava da strojni park postoji, radnici postoje, ali da zbog prezaduženosti nema struje, a potrebna su i neka druga ulaganja. "To je glavni razlog što pregovaranje o najmu još nije privedeno kraju, ali vjerujem u uspjeh", rekao je Mihajlović.\nRadetić: Skoro sve je pod ovrhom\nMeđutim, svi će vjerovnici imati problem s naplatom svojih prava jer je gotovo sve pod ovrhom, kako kaže Radetić, koja naglašava da se sindikat bori "pobijanjem dijela pravnih radnji odlučnih za ovrhe".\n#karlovac #dip #Zora Radetić #Zoran Mihajlović


HRT: Grčka dobila svoj prvi krematorij\n09:02 / 16.10.2019.\nGrčka dobila svoj prvi krematorij\nObjavljeno: 16. listopada 2019., prije više od godinu dana\nPrethodni pokušaji lokalnih vlasti diljem Grčke da izgrade nešto slično, uključujući u Ateni i Solunu, propali su zbog protivljenja Crkve.\nU Grčkoj je napokon otvoren prvi krematorij, nakon desetljeća protivljenja moćne Grčke Pravoslavne Crkve koja vjeruje da je kremiranje nepoštivanje tijela.\nKrematorij u Ritsoni, 80 kilometara sjeverno od Atene, izgradila je privatna tvrtka za četiri milijuna eura. Svi prethodni pokušaji lokalnih vlasti diljem Grčke da izgrade nešto slično, uključujući u Ateni i Solunu, propali su zbog protivljenja Crkve.\n- Ovo što vidite ovdje rezultat je napora koji su počeli još 1996., kazao je novinarima Antonis Alakiotis, član upravnog odobra krematorija u Ritsoni.\nKrematorij je počeo s radom i prije službenog predstavljanja javnosti pa je ondje već obavljeno 30 kremacija.\nPremda je kremiranje u Grčkoj ozakonjeno 2006. godine, postupci se nisu mogli provoditi zbog žestokog protivljenja Pravoslavne Crkve. Godine 2012. mjesni je biskup blokirao plan gradnje krematorija u gradiću Markopulu, blizu Atene.\nPrije pet godina Crkva je formalno zabranila vjerske obrede pokojnicima koji se kremiraju.\n- Crkva ne prihvaća spaljivanje tijela jer je ono hram Duha Svetoga. Svatko tko izrazi namjeru da se kremira potvrđuje svoje odvajanje od Crkve i stoga nema pravo na vjerski obred, priopćeno je tada.\nGrcima je dosad najbliži krematorij bio u Bugarskoj.


BRENDIRANJE I MARKETING MIKS – BeeZone – Biznis inkubator\nBRENDIRANJE I MARKETING MIKS\nU našim prostorijama krajem prošle sedmice održan je još jedan set predavanja u okviru naše BeeZone Startup akademije.\nOvoga puta naši polaznici učili su o brendiranju i marketing miksu za startup-ove, što će im pomoći u pokretanju njihovih biznisa i promociji proizvoda, odnosno usluga.\nDajana Džindo, izvršna direktorica Fondacije 787, zajednice koja pruža podršku ženama i mladima u poduzetničkim poduhvatima, polaznicima Akademije predstavila je sve bitne elemente brenda, od naziva, boje, logoa i slogana, te sve pokazala kroz praktične primjere, uz savjete kako najbolje kreirati brend.\nDio predavanja posvećen je i elementima marketing miksa, proizvodu, cijeni, promociji i distribuciji, a učesnici su se upoznali i sa pristupima formiranju pojedinih elemenata.\nOvo je ujedno bilo i posljednje predavanje u ovom ciklusu BeeZone Startup akademije, nakon čega će naši polaznici pred ekspertnom komisijom prezentovati vlastite poslovne ideje, u cilju prolaska u sljedeću fazu projekta “TRIK”, tj. osnivanje stratup preduzeća.\nProjekat “TRIK za nove mogućnosti u zapošljavanju i poduzetništvu” realizujemo u okviru projekta “Podrška lokalnim partnerstvima za zapošljavanje u Bosni i Hercegovini”, koji finansira Europska unija, a implementira Međunarodna organizacija rada (ILO).


Hoover planirao uhićenje 12 tisuća ljudi u SAD-u – Nacional.hr\n23.12.2007. / 14:06\nHoover planirao uhićenje 12 tisuća ljudi u SAD-u\n"Lista imena sada sadrži oko 12 tisuća osumnjičenika, od kojih su oko 97 posto građani Sjedinjenih Američkih Država", zapisao je Hoover u dokumentu\nNew York Times objavio je kako su deklasificirani dokumenti FBI-a otkrili kako je bivši direktor američkog FBI-a J. Edgar Hoover koji je vodio FBI pedesetih godina, planirao uhititi više od 12 tisuća Amerikanaca koje je smatrao mogućom prijetnjom nacionalnoj sigurnosti.\nHoover je prijedlog ove akcije poslao predsjedniku SAD-a Harryju Trumanu nedugo nakon početka Korejskog rata 1950. godine. Tražio je da mu predsjednik odobri masovna uhićenja kao nužnu mjeru borbe protiv "izdaje, špijunaže i sabotaže". Kongres je sličan zakon odobrio sredinom 1950. godine, nedugo nakon izbijanja Korejskog rata. Krajem 1950., nakon iznenadnog kineskog napada na američke snage u Sjevernoj Koreji, Truman je objavio kako postoje izvanredne okolnosti koje dozvoljavaju njegovu primjenu. No, nema nikakvih podataka da je Hooverov plan ikad primjenjen u praksi.\nHoover je tražio da predsjednik ukine nekoliko stoljeća staru zakonsku proceduru osnovane sumnje, koja građane štiti od nezakonitih uhićenja. Američki Ustav dozvoljava ukidanje te odredbe u izvanrednim okolnostima. Direktor FBI-ja zatim je osumnjičene, čiju je listu godinama slagao, planirao zadržati u federalnim zatvorima i vojnim bazama na ispitivanju.\n"Lista imena sada sadrži oko 12 tisuća osumnjičenika, od kojih su oko 97 posto građani Sjedinjenih Američkih Država", zapisao je Hoover u dokumentu s kojeg je sad skinuta oznaka državne tajne. Nakon što je ministarstvo vanjskih poslova SAD-a ovaj deklasificiralo dokumente iz razdoblja Hladnog rata od 1950. do 1955. postao je dostupan javnosti.\nIako nije poznat identitet ljudi pretpostavlja se da je riječ o komunistima, radikalnim ljevičarima i njihovim simpatizerima za koje se u SAD krajem 1940-ih i početkom 1950-ih pretpostavljalo da su odani Sovjetskom Savezu.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Društvo :: Nije problem broj ljekara, već kvalitet\nURA OCJENJUJE 22. 01. 2018. 14:47 >> 14:25 1\nNije problem broj ljekara, već kvalitet\nCrna Gora ima jedan od najgorih zdravstvenih sistema i najmanje ljekara po stanovniku, od svih država članica Evropske unije i zemalja kandidata, rekao je funkcioner Građanskog pokreta URA, Miodrag Pavličić.\nOn je, predstavljajući Program reforme zdravstvenog sistema Crne Gore, pod nazivom “Zdravstvo za sve!”, kazao da problem nije u broju ljekara, koliko u njihovom kvalitetu.\n"Crna Gora izdvaja najmanje finansijskih sredstava za zadravstvo u Evropi, svega oko pet odsto. Manevarski prostor u takvom sistemu je jako mali, gotovo nepostojeći, dok građani pored obaveznog zdravstvenog osiguranja izdvajaju skoro 40 odsto iz sopstvenog džepa, za pokrivanje troškova liječenja”, kazao je Pavličić.\nPavličić je kazao da URA predlaže donošenje dugoročne Strategije razvoja i unapređenja zdravstvenog sistema za period 2019-2030. godine i uvećanje godišnjih izdvajanja za zdravstvo “u 2019. godini na 5.36 odsto BDP-a, kako bi proporcionalnim uvećavanjem do 2023. godine izdvajali 6.8 odsto BDP-a”.\nOn je ocijenio da se mora depolitizovati zdravstveni sistem i zaustaviti negativna selekcija kadrova, kako bi bili birani po znanju, iskustvu, stručnosti i učincima, a ne po političkoj pripadnosti.\n"Neophodno je unaprijediti edukaciju, uslove za rad i organizaciju za funkcionisanje primarne zdravstvene zaštite, kako bi se stekli uslovi da se što više građana liječi u okviru primarne zdravstvene zaštite”, kazao je Pavličić.\nPavličić je naveo podatak da se u Kliničkom centru (KC) obavi čak 51 odsto svih pregleda u Crnoj Gori, umjesto da se do 80 odsto svih slučajeva rješava na nivou primarne zaštite. “Zbog toga je KC preopterećen, što je i najbolja slika stanja našeg zdravstvenog sistema".\n"KC je izgrađen prije 45 godina i postao je previše mala bolnica za potrebe svih građana. U posljednje tri decenije, otvorene su mnoge subspecijalističke jedinice, pa u KC-u nema dovoljno prostora i postoji povećan rizik od širenja intrahospitalnih infekcija”, kazao je Pavličić.\nOn je kazao da apsolutni prioritet mora biti izgradnja novog Urgentnog bloka sa smještajnim kapacitetima i operacionim salama, dok se u najkraćem roku mora krenuti u rekonstrukciju KC i izgradnju njegovog novog II bloka za najsloženije programe”.\n“KCCG je dao ogroman doprinos razvoju moderne medicine u Crnoj Gori, zbrinjava na hiljade pacijenata svakog mjeseca od najtežih bolesti i uslovi za rad ljekara i zdravstvenih radnika moraju biti prilagođeni evropskim standardima. URA je prepoznala značaj regionalnih bolnica i KC-a, šta mora biti jedna od prioritetnih reformi u cijelom zdravstvenom sistemu”, rekao je Pavličić.\nOn je kazao da se lokalne samouprave moraju uključiti u proces stvaranja uslova u bolnicama, shodno evorpskoj povelji, jer je “neshvatljivo da Glavni grad ne zanimaju katastrofalni uslovi u kojima se liječi skoro 250 hiljada građana”.\nProgram reforme zdravstva obuhvata i niz drugih mjera, među kojima su rekonstrukcija Instituta za bolesti djeteta, uvođenje prakse obaveznih sistematskih pregleda za djecu u školama, uvođenje dopunskog zdravstvenog osiguranja, uvođenje DRG sistema i informatizaciju sistema, preispitivanje položaja Montefarma.\nPrema njegovim riječima, doktora kao centralnu figuru mora pratiti i određeni sistem, koji bi se trebao zasnivati i na principima odgovornosti, humanosti, efikasnosti i finansijske održivosti.\n"Krajni ciljevi su produženje produktivnog života ljudi, kao i unapređenje kvaliteta života, poboljšanje materijalnog stanja zdravstvenih ustanova i zdravstvenih radnika”, kazao je Pavličić.\n"Vrijeme je za opozicioni dogovor"\n25. 01. 2019. 16\n11:45 Cetinjanin uhapšen sa torbom kokaina


Policija zatekla jeziv prizor: Užasna smrt kamiondžije sa balkana, tri dana ležao mrtav u kabini – Haber.ba\nKamiondžija iz Srbije (59) pronađen je u srijedu 13. novembra mrtav u svom kamionu, parkiranom u gradiću na sjeveru Italije. Kako je utvrđeno, leš se u kabini nalazio puna tri dana!\nKamion - Web-tribune.com\nKako prenose italijanski mediji, nesretni čovjek radio je za jednu slovačku firmu i trebalo je da isporuči robu jednom italijanskom preduzeću. Pošto se nije pojavio na odredištu, njegovi poslodavci su alarmirali policiju.\nKarabinjeri zajedno sa lokalnom policijom odmah su započeli potragu, a istraga je trajala sve dok prijava o nestanku nije povezana sa kamionom koji je danima stajao parkiran na trgu ispred hotelskog restorana „Al Sole di Saone“, na autoputu 237 kod mjesta Giudicarie.\nKarabinijeri i lokalna policija nisu mogli da uđu u vozilo, pa su u pomoć pozvani vatrogasci, koji su provalili u kabinu i zatekli jeziv prizor. Leš je poslat na obdukciju, koja je pokazala da nije bilo zločina, već da se radi o prirodnoj smrti, prenosi “Hayat“.\nTeme:kamiondžija, smrt, Srbija


Odnos majka - ćerka - sastav | Lektire.me\nSve u svoje vreme. Počnite odmah uspostavljati sa svojom majkom (ćerkom) drugarski odnos, zasnovan na ljubavi, razumevanju, poverenju i pažnji. Razgovarajte o svemu što biste želeli znati, a ne znate, o svemu što vas muči, tišti i boli. Majka će uvek razumeti. Nemojte zaboraviti, sve što vi, male princeze, sada doživljavate, vaša majka je već doživela. Iste sumnje, strahovi, neuzvraćene ljubavi... sve je to vašoj majci blisko i poznato. Obradujte je svojim poverenjem, sigurno se nećete razočarati. Nemojte čekati da se udaljite još više.\nNazad Odnos majka - ćerka


Mar 21, 2019 · Preostala četiri nacionalna tima koja će igrati EURO 2020 biće poznata kroz baraž utakmice, zakazane od 26. do 31. marta 2020. godine. Učesnici baraža biće najbolje plasirani timovi iz četiri divizije Lige nacija, koji kroz kvalifikacije ne osiguraju plasman na finalni turnir. Gledajte kvalifikacije za Euro 2020 ekskluzivno na kanalu Nova BH Budite uz tim Bosne i Hercegovine ovoga četvrtka u 20:45h, kada se igra prvi meč kvalifikacija za EURO 2020 sa reprezentacijom Lihtenštajna. Finland vs Bosnia & Herzegovina | Euro 2020 Qualification | PES 2019#euro2020qualification #euro2020 #ec2020qualificationRatinan Stadion (Tampere (Tammerfors Jun 12, 2021 · Euro Cup Tickets - Buy & Sell Euro Cup 2020 Tickets.\nNov 20, 2019 · Kvalifikacije za EURO 2020 - Ovo je poruka za sve pravoslavce, hrišćane, Albance: Čuvajte Evropsko prvenstvo u fudbalu 2021 — raspored utakmica. S Vikipedije, slobodne enciklopedije. Raspored na Evropskom prvenstvu 2021.\nSep 04, 2019 · Zahuktava se borba za EURO 2020: Vaš vodič za nedelju kvalifikacija | Mondo Portal. Izvor mondo.rs 04.09.2019. / 18:55. 7. Kvalifikacije za Evropsko prvenstvo naredne godine polako se bliže svom klimaksu. Tokom septembra, oktobra i novembra biće dovršene prve kvalifikacije koje se održavaju u toku samo jedne kalendarske godine.\nWatch the EHF EURO 2020 partneri za emitovanje Među brojnim medijskim kućama koje će oficijelno prenositi utakmice EURA 2020 među njima se našla i naša BHRT. Program posvećen Evropskom rukometnom prvenstvu na BHT1 počinje specijalnom emisijom u 17:30 sati, nakon čega u direktnom prijenosu od 18:05 možete pogledati utakmicu Bjelorusija – Srbija. „Predebeo, prespor, loš u odbrani“: Meloun svima odgovorio 9. jun. 2021; Novak o MVP Jokiću: Um caruje, snaga klade valja!\nGroup J consisted of six teams: Armenia, Bosnia and Herzegovina, Finland, Greece, Italy and Liechtenstein, where they played against each other home-and-away in a round-robin format. Euro 2020 teams & groups The Euro 2020 group stage will take place from June 11, 2021 – June 24, 2021 . Host nation Italy will kick off the tournament against Turkey at the Stadio Olimpico in Rome.\nYou can place bets on betPawa using our bo The number one ranked team in the world, Belgium are set to open their Euros campaign against Russia on Saturday Belgium, who finished third-place at the 2018 World Cup, begin their Euro 2020 UEFA Euro 2020 Saturday matches: Wales vs Switzerland, Denmark vs Finland, Belgium vs Russia - The Indian Express: UEFA Euro 2020 Saturday matches: Wales vs Switzerland, Denmark vs Finland, Belgium vs Russia The Indian ExpressBelgium v Russia: What the stats say SuperSportTop ranked Belgium make their Euro 2020 bow The CitizenBelgium n Jun 11, 2021 · The long-awaited Euro 2020 tournament finally kicks-off with Turkey taking on Italy in a repeat of their first duel at Euro 2000. Turkey lost that game 2-1, but still advanced to the quarter finals, and will have dreams of doing even better this time around after grabbing at least three goals in their last three encounters vs. sides ranked Friday 7 June 2019. Highlights: Faroe Islands 1-4 Spain. Group A: Czech Republic 2-1 Bulgaria, Montenegro 1-1 Kosovo.\nEuro 2020 elemeleri gruplar spain vs. sweden\nMinimalni koeficijent, te uvjeti klađenja i uplate se primjenjuju. Povrat novca ne uključuje vrijednost kredita za klađenje. Sep 04, 2019 · Zahuktava se borba za EURO 2020: Vaš vodič za nedelju kvalifikacija | Mondo Portal.\nAfter 2020, all eu members will have to adopt the euro ukraine vs. north macedonia


08.05.2010., 21:52 #1\nDa li je moguce, da jedan isti komp ubija USB-stik.\nnpr. imam tri nova USB-a i probam ih na kompu pa na drugom i sve ok. ali kada ih ubodem u taj treci komp vise od njega nema nista crko, neradi ni na jednom. i tako sva tri komada, plus citac kartica.\nda li je moguce da ih ubija i zasto?\n08.05.2010., 23:03 #2\nMoguce je. To sam vec video. Verovatno riknula neka zastita pa previsok napon. Jel se greje fles kad ubacis u taj komp?\n08.05.2010., 23:04 #3\nJel ubadas u prednje ili zadnje portove?\n08.05.2010., 23:46 #4\nnisam siguran mislim da se greje. ali cim ubodem on rikne.\n08.05.2010., 23:46 #5\n09.05.2010., 09:25 #6\nE zato ti crkavaju fleske. Desavalo se da je zajedno sa fleskom rikne i ploca, znam za dva takva slucaja. Prednji portovi nisu direktno na ploci, vec su povezani zicom. Izbegavaj prednje portove na bilo cijem racunaru, jer se desi da u momentu crknu i ode fleska u najboljem slucaju.\n09.05.2010., 09:37 #7\nPogresno povezani prednji portovi i ploca ,desava se ***\n09.05.2010., 10:52 #8\nmoguce ortak je sprzio fon, usb, ja mp3 na njegov prednji usb dok nismo izvalili da je usb pogresno na ploci povezan..\nmp3 mi je bukvalno spalio, kad sma ga uvatio bio je vreo kao ringla..i naravno crko..\n09.05.2010., 16:45 #9\nznači i to se dešava , dobro da znamo\nali šta ako je ispravno povezano da li onda utiču nekvalitetne žice na prednji usb?\ndrugi slučaj ako je sa ovakvom pločicom - ono je u stvari pozadi, mislim da one imaju idiotproof konektor\n(ili su imale dok su bile aktuelne)\nPoslednji put ažurirao/la dujkenujkeme : 09.05.2010. u 16:48\n09.05.2010., 18:07 #10\nNe mora da znaci da su lose povezane, mozda dodje do nekog spoja ili sta znam. Znaci portovi rade ok i samo jednog dana ubodes flesku i kvrc, gotovo.\nMoguce da su kod @leggionara ti portovi funkcionisali pre, ali su u medjuvremenu stradali i poceli da spaljuju fleske.\n09.05.2010., 20:08 #11\nhvala ljudi .... znaci desava se.\n09.05.2010., 20:40 #12\nNaravno, najbolje da kupis produzni kabli za USB i ubodes pozadi, a ovo ti je na stolu i miran si.\n10.05.2010., 11:24 #13\nevde nešto izmislio sa led diodicom\nAs for testing USB ports, I whipped up a little USB tester comprising of a LED, a Resistor and a USB plug from a dead flash drive hooked up to the +5V and ground pins. Resistor values for various LEDs can be found at the back of any dicksmith catelouge or googled. Its saved quite a few flash drives so far.\n(ali obično na ploči postoji overvoltage zaštita za te portove\nu obliku odvodnika za usb20 dok je usb11 imao rc filter\n, koji na usb 20 specifikaciji smeta jer smanjuje propusni opseg\nI've lost to much to those ports to try and figure out what went wrong. Final death count,\n2x USB mouse\n1x 1 TB external\n1x 1g Flash Drive\n1x iPod Nano 3rd gen\n10.05.2010., 11:27 #14\nProveri kako su povezani prednji USB-ovi na ploču. Po onome što si napisao to bi bio glavni razlog za stradanje memorija. Memorije pak treba da imaju neku zaštitu pa ako imaš garanciju odnesi ih na reklamaciju, kad te pitaju šta je sa njima kaži - ne znam, ne radi.\n10.05.2010., 11:39 #15\nna nekoj ploči ,sistem integrator ako greškom utakne usb 2.0 header u konektor za firewire , koji su obično identični šta li će tad da se desi\n(ali su to obično skuplje ploče )\ntakođe pomoću usb 11 headera moguće je zaštititi usb 20 host kontroler i/ili prikačene uređaje ali tada se automatski spusti na\nmanju brzinu , bar mislim da bi trebao da spusti\n(na osnovu tih RC otpornika logička kola automatski spuste )\novde kaže da je na usb1.1 max brzina oko 1.43 MegaBytes/sec\nali kad merim sa fleške meni je oko 990KiloBytes/sec\nPoslednji put ažurirao/la dujkenujkeme : 10.05.2010. u 11:46\n10.05.2010., 19:11 #16\nda, tako izgleda moja kucna varijanta, ovo sto sam probao to je na nekim drugim masinama.\n11.05.2010., 10:28 #17\nuglavnom su identični ovi konektori\nOSIM na nekim baš starim pločama kao na trećoj slici\ni još jedan link do dobre teme o kvalitetnim usb 2.0 kablovima\nPoslednji put ažurirao/la dujkenujkeme : 11.05.2010. u 11:10


Početna strana Tömlőköcsi, tömlőtartó\nTömlőköcsi, tömlőtartóTömlőköcsi, tömlőtartó\nPrvenstveno namenjena za odlaganje baštenskih creva od ½” i ¾”. Montirana su sa plastičnim bubnjem, metalnim okvirom i točkom. Preporučljiva za baštensku i maloindustrijsku upotrebu.\nJaka, stabilna, industrijska izvedba, idealna za poljoprivredne i baštenske upotrebe. Kolica za creva sa metalnim bubnjem mogu se naručiti i sa naduvavanjem guma\nKolica za crevo sa metalnom bubnjom\nKolica za crevo sa metalnom bubnjom (srednji kapacitet)\nKolica za crevo sa metalnom bubnjom (veliki kapacitet)\nKolica i nosači za creva izrađena od čelika (AISI 304). Upotreba u prehrambenoj i farmaceutskoj industriji.\nNerđajuca kolica za crevo\nNerđajuca kolica za crevo (veliki kapacitet)


Odluka o naknadi za superviziju kreditnih institucija za 2020. godinu (Nar. nov., br. 78/20) | TEB poslovno savjetovanje\nOdluka o naknadi za superviziju kreditnih institucija za 2020. godinu (Nar. nov., br. 78/20)\nU Nar. nov., br. 78/20 od 8.7.2020. objavljena je Odluka o naknadi za superviziju kreditnih institucija za 2020. godinu (u nastavku: Odluka) koja stupa na snagu 16.7.2020.\nOdlukom se propisuju obveze kreditnih institucija u vezi s visinom, načinom izračuna i načinom plaćanja naknade za superviziju (u nastavku teksta: naknada) za 2020. godinu. Odluku su dužne primjenjivati sve kreditne institucije sa sjedištem u Republici Hrvatskoj (RH) koje su od Hrvatske narodne banke (HNB) dobile odobrenje za rad. Odluku na odgovarajući način primjenjuju i podružnice kreditnih institucija sa sjedištem izvan RH.\nNaknada je prihod HNB-a i uplaćuje se u korist poslovnog računa HNB-a: HR6210010051011111116.\nNaprijed navedene kreditne institucije dužne su uplatiti naknadu za 2020. godinu jednokratno, i to u roku do 31.8.2020., a na temelju računa koji im do 31.7.2020. ispostavi HNB.\nKreditne institucije iz čl. 1. st. 2. Odluke (tj. kreditne institucije sa sjedištem u RH) dužne su HNB-u platiti naknadu u visini umnoška faktora 0,000111685 i iznosa ukupne imovine sa stanjem na dan 31.12.2019. Naknada se izračunava na temelju podataka iz revidiranih godišnjih izvješća za 2019. godinu.\nKreditne institucije iz čl. 1. st. 3. Odluke (tj. podružnice kreditnih institucija sa sjedištem izvan RH) dužne su HNB-u platiti naknadu u visini umnoška faktora 0,000111685 i iznosa ukupne imovine koja se odnosi na poslovanje podružnice u RH sa stanjem na dan 31.12.2019. Naknada se izračunava na temelju podataka iz revidiranih godišnjih izvješća podružnice za 2019. godinu.


Osnovcima i srednjoškolcima uručene nagrade u Aleksincu - LookerWeekly.com magazin\nU Aleksincu U subotu, 14. septembra u Svečanoj Sali opštine Aleksinac, uručene su nagrade u okviru projekta Održivi razvoj kulture suživota i zaštite životne sredine na području Niša, Aleksinca i Leskovca. Uručenju su prisustvovali i ambasador Republike Slovenije Franc But, predsednik opštine Aleksinac, Nenad Stanković i načelnik Opštinske uprave Dejan Milošević.\nPrisutnima se obratio i ambasador Republike Slovenije Franc But, koji je potom uručio nagrade učenicima i školama. U pitanju su bile vredne nagrade: Canon fotoaparati, Prestigio Multipad Tablet uređaji, Laptop računari, dok su škole nagrađene računarima i projektorima.\nProjekat, u kome je učestvovalo 46 osnovnih i 21 srednja škola, sa ukupno 12.000 učenika, u potpunosti je finansirala Razvojna agencija vlade Slovenije u iznosu od 111,500.00€.


Ko vodi lokalnu politiku - odbor ili centrala? | (Vesti - 15.11.2011) Subotica\nKomentara: 0 | Pregleda: 2775\nKo vodi lokalnu politiku - odbor ili centrala?\n15.11.2011 u 15:16h\nKo će s kim u predizborne i postizborne koalicije u Subotici najverovatnije će odlučiti odbori stranaka na gradskom nivou, zaključak je koji se može izvući iz našeg istraživanja na temu koliko partijske centrale utiču na vođenje lokalne politike. Iako su političke partije hijerarhijske organizacije sa piramidalnom strukturom i liderom na vrhu, zbog činjenice da u Srbiji postoji oko 150 lokalnih samouprava praksa odlučivanja se razlikuje od grada do grada.\nIako je konfrontirana na republičkom nivou sa Demokratskom strankom, Demokratska stranka Srbije u pojedinim gradovima i opštinama ima saradnju sa ovom strankom. U Subotičkom DSS-u kažu da pored Subotice, sa DS-om imaju saradnju u još 16 opština u Vojvodini, te da je to dokaz da njihova stranačka centrala ne utiče na vođenje lokalne politike, odnosno saradnje sa drugim strankama, osim u slučajevima stranaka gde su ideje i mišljenja dijametralno suprotna.\nSavez vojvođanskih Mađara sa sedištem u Subotici svojim okružnim, gradskim i opštinskim odborima pokriva celu Vojvodinu. U ovoj stranci tvrde da ti odbori imaju autonomiju po pitanju vođenja lokalne politike, osim po pitanju kadrovskih rešenja, o kojima mora da se izjasni predsedništvo stranke i glavni odbor stranke. Predlozi dolaze sa lokala, hijerarhija se poštuje, a konfrontacija nema, tvrde u SVM-u.\nProfesor na fakultetu političkih nauka Slaviša Orlović za Yu eco kaže da su političke partije hijerarhijske organizacije sa piramidalnom strukturom i liderom na vrhu, ali da zbog činjenice da u Srbiji postoji oko 150 lokalnih samouprava praksa odlučivanja se razlikuje od grada do grada.\nAko je suditi po prethodno rečenom, predizborne i postizborne koalicije u Subotici biće formirane na osnovu odluka i afiniteta samih lokalnih lidera. Priliku da saznamo kako će izgledati imaćemo već na proleće, kada bi trebalo da budu održani redovni lokalni izbori.\nPostavljeno pre 3057 dana i 20 časova


BiH: Parlament RS unatoč prosvjedima sindikata usvojio novi zakon o radu – NACIONAL.HR\nprije -42 minuta-Selak-Raspudić: "Preuzmite odgovornost i platite testiranje studentima ako plaćate profesorima"\nprije -38 minuta-Vidaković: "Začudilo bi me da GRECO pozitivnim ocijeni prijedlog Zakona o sprječavanju sukoba interesa"\nprije -36 minuta-Kravica Kraljica najbrže rastući brend u Hrvatskoj\nprije -11 minuta-Drastične kazne za nepoštivanje COVID potvrda: "70 posto umrlih protekli tjedan nije bilo cijepljeno"\nprije -9 minuta-'Idemo na poljski film': Ciklus suvremenih poljskih filmova na HRT-u\nprije -7 minuta-DORH objavio izvide o slučaju Žalac: Zaključuju da je za propuste u istrazi odgovoran USKOK\nprije 3 minuta-MUP-ova vozila na dražbi: 'Marica' već od 800 kuna, skuteri 400, a Golf za 600 kuna - No, postoji caka\nprije 16 minuta-Predsjednik o državnoj odvjetnici: "To je još jedna fleka na stolnjaku koji nam je stavio HDZ"\nprije 23 minuta-Milanović o obaveznom cijepljenju i sukobu oko MORH-a: "Jesam ja postavio polubudale?"\nprije 26 minuta-Znatno manje zaraženih u odnosu na prošli tjedan, no broj preminulih najviši u četvrtom valu\nBiH: Parlament RS unatoč prosvjedima sindikata usvojio novi zakon o radu\n29. 12. 2015. 11:21\nParlament Republike Srpske usvojio je u utorak novi entitetski zakon o radu unatoč silovitim protivljenjima sindikata i oporbenih političkih stranaka.\nPrijedlog zakona o kojemu se na zahtjev vlade RS raspravljalo po hitnoj proceduri prihvaćen je glasovima vladajuće većine predvođene Savezom nezavisnih socijaldemokrata (SNSD) Milorada Dodika a sjednicu na kojoj se to dogodilo pratili su burni prosvjedi i izgredi uključujući izbacivanje predsjednice Saveza sindikata RS Ranke Mišić iz dvorane u kojoj je parlament zasjedao.\nZbog njezina glasnog nastojanja da zastupnike uvjeri kako ne trebaju prihvatiti ni hitnu proceduru niti predloženi sadržaj zakona potpredsjednik Narodne skupštine Nenad Stevandić koji je predsjedavao zasjedanjem naložio je skupštinskom osiguranju da Mišić izbace iz dvorane.\nZaštitari su je nakon toga doslovno iznijeli iz dvorane te potom izbacili iz zgrade.\n“Ovo je obično porobljavanje radnika”, kazala je nakon toga Mišić najavljujući kako Savez sindikata neće odustati od borbe za radnička prava ni nakon usvajanja zakona.\nOporbeni zastupnici predvođeni onima iz Srpske demokratske strake (SDS) bojkotirali su raspravu i sjednicu parlamenta.\nJedan od lidera oporbe i nekadašnji predsjednik RS Dragan Čavić kazao je kako je vlada RS jednostavno prepisala najveći dio odredbi sličnog zakona kojega je ranije usvojila Srbija no pri tom je propustila uvrstiti one koji dodatno štite radnike, primjerice određujući im pravo na naknadu u slučaju prekovremenog ili rada vikendom.\n“Umjesto da (vlada RS) smanjuje poreze, ona smanjuje radnička prava”, kazao je Čavić.\nPredsjednica vlade RS Željka Cvijanović potrebu za usvajanjem novog zakona o radu pravdala je zahtjevima tržišta i potrebi prilagodbe zahtjevima investitora.\n“Unatoč našoj želju nismo uspjeli zadržati u dijalogu socijalne pratnere kako bismo zajednički došli do rješenja”, kazala je Cvijanović.\nReforma radnog zakonodavstva dio je obveza što su ih vlasti u BiH preuzele prihvaćanjem plana reformi na kojima inzistira Europska unija kako bi uopće razmatrala molbu BiH za odobravanje statusa kandidata za članstvo u Uniji.\nNovi zakon o radu kojega je ranije usvojio parlament Federacije BiH stupio je na snagu u kolovozu.\nI on kao i zakon usvojen u RS-u poslodavcima daju veću fleksibilnost pri primanju ali i otpuštanju radnika a restriktivnije definiraju prava radnika na dodatna primanja poput onih po osnovi minulog rada.\nTags: BiH parlament RS\n14. 11. 2017. 23:02\nVIDEO: SARAJEVO Izbio veliki požar u stambenoj zgradi, ima ozlijeđenih\n14. 07. 2021. 10:49\nDodik brani Milanovića, optužuje Bošnjake\n23. 11. 2021. 18:57\nSchmidt upozorava: “Dodik je glavni kreator krize u BiH, treba ga zaustaviti”


✔ » Imam više od 18 godina. Potvrđujem da sam pročitao Uslove, Pravila privatnosti i Pravila o korišćenju kolačića. Takođe, potvrđujem da želim da primam promotivne emailove, ažuriranje naloga, posebne ponude i komunikaciju od strane profila koje šalje fitnessdatingagency.com.


Original postavio Reichsmarschal Свети Синод Бугарске Православне Цркве одлучио је да Бугарска Црква више не учествује у богословском дијалогу представника Православне Цркве са римокатолицима.\nOriginal postavio Alekasandar3 Bugarska crkva odustaje jer su preskočeni u dijalogu. Mislili su da će oni voditi dijalog ali se odvija preko Moskve i delimično Beograda.\nOriginal postavio eremita Е, свашта од тебе, Ацо...\nOriginal postavio Alekasandar3 Pa zar nisu postavili novog predsednika koji odugovlači sa "Južnim tokom"?\nOriginal postavio eremita Једно је УНАПРЕДИТИ ОДНОСЕ а сасвим друго је "уједињење", "унијаћење" и остале глупости на којима у ствари и инсистира Ватикан.\nPrvo se unaprede odnosi, pa se unijati. Rusija i Vatikan nema potrebe da sovje odnose unapredjuju, posto su oni izuzetno dobri od 1917. godine do dana i idu samo (i jedino) uzlaznom putanjom. Niko nije bolje pomogao Vatikanu u pogromu nad pravoslavcima, kao sto je komunisticka Rusija, a to se i dalje nastavlja napadom crvene zveri na Gruziju.\nWASHINGTON, D.C., SEPT. 21, 2009 (Zenit.org)- Sometimes there are no fireworks. Turning points can pass in silence, almost unobserved. It may be that way with the "Great Schism," the most serious division in the history of the Church. The end of the schism may come more quickly and more unexpectedly than most imagine.\nOriginal postavio kami83 Pa naravno da ce se skoro sve pravoslavne crkve nekad u dalekoj buducnosti priznavati Papu kao verskog poglavara,to je normalan sled okolnosti,ako su oni koji vode te Crkve normalni. Protestanti nikada nece,ali pravoslavci hoce. Doduse,pravoslavci nece postati katolici,zadrzace svoju nezavisnost,ali papa ce im biti nesto kao sto je nama sada Vaseljenski Patrijarh.\nOriginal postavio kami83 Iz svih krajeva,osim iz protestantskih,protestanti ostaju 'otpadnici' , Glazgov i Seltik ostaju ljuti protivnici.\nJa ne vidim čemu paranoja i strah od unijaćenja i pokatoličavanja. Ako je neko čvrst u svojoj veri, onda niko to ne može da poljulja. A, zašto se ne bismo zajednički uhvatili u koštac sa zlima koja su postala sastavni deo zapadne civilizacije, kojoj i mi pripadamo, a koja se danas smatraju normalnima i ljudskim pravima? Zašto ne bismo postavili zajednički front u odbrani od nadiranja pretećeg islama? I na kraju, zašto ih ne bismo vratili na pravi put? Zašto uvek kada se pomene ujedinjenje crkava, vi pomišljate na unijaćenje i pokatoličavanje?\nOriginal postavio Alekasandar3 Zbog lošeg prizvuka. Neće se, verovatno, zvati tako.\nOriginal postavio Donqihote Ja ne vidim čemu paranoja i strah od unijaćenja i pokatoličavanja. Ako je neko čvrst u svojoj veri, onda niko to ne može da poljulja. A, zašto se ne bismo zajednički uhvatili u koštac sa zlima koja su postala sastavni deo zapadne civilizacije, kojoj i mi pripadamo, a koja se danas smatraju normalnima i ljudskim pravima? Zašto ne bismo postavili zajednički front u odbrani od nadiranja pretećeg islama? I na kraju, zašto ih ne bismo vratili na pravi put? Zašto uvek kada se pomene ujedinjenje crkava, vi pomišljate na unijaćenje i pokatoličavanje?\nOriginal postavio kami83 Ne znam,mzda to bude uslov pravoslavaca... Ili naprave kompromis,pa jedno od ta dva.\nOriginal postavio Alekasandar3 Ako je papa mogao da bude Poljak....\nOriginal postavio Donqihote Ovo je smešno. Ni u kakvoj budućnosti pravoslavni vernici, pa ni crkve, koje su btw autokefalne, ni za zilion godina neće prihvatiti katoličkog papu za svog verskog poglavara. Ako će i postojati zajednički poglavar, to može biti samo ako se oni vrate u ortodoksno hrišćanstvo, tj. obnove istočni obred. Onda bismo svi bili u istom obredu, te bi i izraz pravoslavci, sam po sebi bio besmislen. Ponovo bi bila jedna hrišćanska crkva, kao i pre 1054.\nOriginal postavio kami83 Ma ne mislim za nacionalnost,tu ce moci svasta,nego za ime poglavara i sediste...\nBiće neki novi poglavar sa minimalnim ovlašćenjima. Kami je to rekao na kraju svog teksta, nisi obratio pažnju kolega Zadržaće se autokefalnosti uz poglavara sa simboličnim ovlašćenjima.\nKatolicka Crkva znaci sveobuhvatna,hriscanska crkva je od svog nastanka bila katolicka,tj. Jedna,obred je tehnicko pitanje,to nije toliko bitno...Tako ce se zvati. Sve te razlike su toliko minorne,iako ih neki zele predstaviti za ogromne. A tacno je da nece biti naredbodavni poglavar,imacemo autokefalnost. A papa i ne zeli da bude naredbodavni poglavar,ja mislim da ce se oni dogovoriti,imaju toliko toga sto im je slicno,a razdvajaju ih samo tehnicka pitanja i politika...


Novoizabrani zamjenik gradonačelnika Sarajeva Abdulah Skaka čestitao Novu 2016. građanima i gostima grada na dočeku ispred BBI-a centra | Grad Sarajevo\n"U ime Grada Sarajeva i u lično ime želim vam puno zdravlja, sreće, uspjeha, da se volite. Posebno pozdravljam goste i turiste i pozivam vas da budete dobri domaćini, da im večerašnja noć bude u sjećanju. Sretno!", poručio je Skaka.\nNakon ponoći, dogradonačelnik Skaka je zajedno sa svojim saradnicima posjetio porodilište kako bi podijelio radost i sreću sa roditeljima prvorođene bebe. Dječaka je rodila Sarajka Alisa Vujinović, u sarajevskom porodilištu Jezero, tri minute iza ponoći. Tom prilikom, zamjenik gradonačelnika je sretnoj majci uručio buket cvijeća s novčanim iznosom od 500 KM, poželjevši roditeljima i bebi život pun zdravlja, blagostanja, sreće. Skaka je također dežurnim ljekarima i sestrama poželio sretnu i uspješnu Novu godinu. "Izrazito je lijep dan, ponosan sam i sretan što sam dio tima na čelu Grada Sarajeva. Prvi dan odmah imamo prvo muško dijete, nekoliko minuta nakon nove godine čuli smo informaciju da nam je došao dječak, posjetili smo majku, to je tradicija Grada Sarajeva, održavamo tradiciju da prvu porodilju obiđemo i darujemo je u novoj godini", istaknuo je Skaka.\nI ove godine nastavljena je tradicija obilaska Kantonalne uprave civilne zaštite/Profesionalne vatrogasne brigade Kantona Sarajevo, Prve policijske uprave MUP-a KS i Zavoda za hitnu medicinsku pomoć KS, kojima je zamjenik gradonačelnik Abdulah Skaka zahvalio što su u prazničnoj noći bili na usluzi građanima i gostima grada, te im poželio uspješnu i sretnu Novu 2016. godinu.


10 Razloga Zašto Treba da Posetite Niš - Upoznaj Grad\nŠta raditi i videti u Nišu - Upoznaj Niš\nŽelite da provedete kvalitetno vreme u Srbiji ispunivši ga relaksirajućim, ali i kulturno-istorijskim sadržajem? Niš je pravi izbor! Treći je po veličini, odmah iza Beograda i Novog Sada, ali podjednako zanimljiv po količini sadržaja koji će vaše putovanje učiniti nezaboravnim. Mi smo samo za vas izdvojili razloge zbog kojih baš Niš treba da bude vaš izbor za sledeće putovanje.\nNiš je jedan od gradova u Srbiji koji na najbolji mogući način čuva lepote i tradicionalne vrednosti kraja u kome se nalazi. Prepoznatljiv je po karakterističnom dijalektu, izuzetnim gastronomskim specijalitetima i brojnim kulturno-istorijskim spomenicima i znamenitostima. Dobrodošli u centar južnog dela naše divne Srbije, grad koji pleni svojom jedinstvenošću i atraktivnom, turističkom ponudom. Niš je mesto koje će vam mnogo toga lepog ponuditi i verujemo da kada jednom osetite prave čari Niša, uvek ćete mu se rado vraćati.\nNiš je grad koji se nalazi na jugoistoku Srbije i predstavlja centar Nišavskog upravnog okruga. Smešten je na reci Nišavi, na njenom ušću u Južnu Moravu. Grad zauzima površinu od 567,73 km2, uključuje 68 prigradskih naselja, među kojima i je Niška Banja. Njegov položaj jasno govori da je grad dobro povezan sa svim važnim delovima Srbije i ostalim gradovima.\nKako do Niša\nNiš je udaljen 273 kilometra od glavnog grada i nešto više od 350 kilometara od Novog Sada. Dobar položaj grada i povezanost sa više saobraćajnica omogućava izuzetno dobru povezanost Niša sa drugim gradovima u Srbiji. Do grada je moguće stići na više načina:\nAutomobilom - Auto-put Beograd-Niš poseduje deonica puta koja je duga 239 kilometara i vodi od Beograda preko Vrčina, Ralje, Lapova, Velike Plane, Jagodine, Ćuprije, Paraćina, Ražnja, Aleksanca, pa do naplatne rampe Nais ispred Niša. Osim ovoga, Niš je povezan i putem E-75.\nVozom - Železnice Srbije su povezale Niš sa važnim evropskim i srpskim saobraćajnicama. Stanica koja vodi do Niša smeštena je svega 20 minuta od centra grada i omogućava posetiocima da brzo i lako stignu do grada iz svih krajeva Srbije.\nAutobusom - veliki broj linija saobraća od Niša i ka njemu, i to iz svih krajeva Srbije. Niš ekspres je glavni autobuski prevoznik zadužen za ovaj deo Srbije, te sve informacije o autobuskim polascima možete naći na broju telefona: 018 255 177.\nZnamenitosti u Nišu\nNiš je bez sumnje jedan od istorijski najbogatijih gradova u Srbiji i zato su mesta ovakvog tipa neizostavna kada se uputite u ovaj velelepni grad. Znamenitosti u Nišu ima na pretek, tako da turisti zaista imaju gde da odu i šta da vide. Niš je savršen odgovor na pitanje gde na odmor Srbiji, kao i lepo mesto za okupljanje i stvaranje nezaboravnih uspomena sa celom porodicom. Potrudili smo se da za vas izdvojimo neke od najpopularnijih i rado posećnih mesta u Nišu.\nVećina tvrđava određuje se prema nekom geografskom pojmu, uglavnom prema nekoj vodenoj površini ili uzvišenju poput brda ili planine. Niška tvrđava se tako pozicionira prema reci Nišavi, pošto leži na njenoj desnoj obali, u samom srcu grada. Pretpostavlja se da ovo zdanje datira još od drugog veka nove ere, kada je i sam grad Niš po prvi put počeo da se spominje u izvorima i kada je bio pod rimskim snagama. Međutim, za tvrđavu kakvu poznajemo danas su zaslužne Osmanlije, koje su je podigle u 18. veku, konkretno u periodu od 1719. do 1723. godine. Artiljerijskog je tipa, sa četiri velike kapije: Stambol vrata, Beogradska vrata, Vodena ili jagodinmalska vrata i Vidinska vrata. Tu je i jedna mala kapija poznata kao poterna vrata ili vratanca, kojom se dospeva u gradske rovove, kao i osam bastionih terasa.Tvrđava danas više nema vojnu funkciju, ali uvek ostaje istorijski značaj i duh svih vekova kojima je verno svedočila. U njenom sklopu se danas, takođe, nalaze brojni turistički sadržaji, poput prodavnica suvenira, likovne galerije, ugostiteljskih objekata, ali i fenomenalne letnje pozornice, koja je tokom letnjih meseci svojevrstan kulturni centar.\nJoš jedno istorijsko mesto koje bi trebalo obići pri dolasku u Niš jeste koncentracioni logor Crveni krst, danas poznat pod imenom Memorijalni kompleks 12. februar. Svake godine se kroz različite vrste medija podsećamo na raznorazna zverstva koja su ljudi činili kroz istoriju, ne bismo li za sva vremena zacrtali da se to ne ponovi više nikada. Sigurno je da obilazak ovakvih mesta, koja su pravljena upravo sa ciljem da se drugi muče i/ili ubijaju, u svest čoveka još dublje ucrtavaju odbojnost prema svakom sličnom zločinstvu. Logor Crveni krst dobio je ime po železničkoj stanici Crveni krst koja se nalazila u neposrednoj blizini koncentracionog logora. Osnovan je u septembru 1941. godine, a u njega su dospevali ljudi koji su okarakterisani kao protivnici Trećeg Rajha, odnosno nacističke Nemačke. Tamo su se našli:\npredratni pripadnici demokratskih partija\npripadnici masonskih loža\npripadnici četničkih pokreta.\nLogor je u svom sastavu imao i stratište na Bubnju, gde se vršilo streljanje logoraša. U septembru 1944. godine je logor prestao da funkcioniše, a od 1979. godine se smatra spomenikom kulture od izuzetnog značaja za Republiku Srbiju. Ulaznica za ovaj objekat za odrasle jeste 200 dinara, dok je za studente i penzionere, odnosno lica starija od 65 godina cena ulaza 150 dinara. Deca mlađa od 7 godina imaju besplatan ulaz. U svojoj poseti imaćete priliku da pročitate dirljive poruke logoraša ostavljene na zidovima samica u kojima su boravili, pored kojih su izložene lične fotografije, dokumenta i pisma zajedno sa oružjem koje je u kampu korišćeno.\nJedan od najpoznatijih kulturno-istorijskih spomenika i simbola Niša svakako jeste čuveni spomenik na brdu Čegar. Smešten je 6 kilometara izvan centra Niša do kog se lako i brzo dolazi. Napravljen je u znak sećanja na poginule vojnike i njihovog predvodnika Stevana Sinđelića, koji se junačkim poduhvatom istakao upravo na ovom mestu 1809. godine, za vreme Prvog srpskog ustanka. Naime, pucanjem u barutanu koja se nalazila u neposrednoj blizini, pokušao je da zaustavi prodor Turaka. Svoje vojnike oslobodio je dužnosti i poslao u spasenje, ali oni su hrabro odlučili da ostanu uz njega i bore se do smrti. Od glava poginulih Srba Turci su iste godine u Nišu podigli Ćele-kulu.\nNedaleko od Stambol kapije u Nišu je od juna do jeseni 1809. godine građena Ćele-kula. Danas predstavlja monumentalno zdanje muzejskog tipa, koje ne samo da se mora posetiti pri dolasku u Niš, već prestavlja takvu atrakciju da posetioci ponekad dolaze u ovaj kraj samo zbog nje. Interesovaje za ovaj neverovatni objekat svedoče i mnogi pisani spomenici u kojima se Ćele-kula spominje, a zanimljiv je i podatak da je 2014. godine američki magazin Mental floss naveo Ćele-kulu kao najveću građevinu napravljenu od ljudskih kostiju. Poseta ovom lokalitetu, proglašenom spomenikom kulture od veikog značaja, će vas koštati svega 200 dinara ukoliko ste odrasla osoba, a deca do 7 godina ne plaćaju ulaz. Studenti i penzioneri, to jest lica starija od 65 godina, imaju popust, te za njih ulaznica iznosi 150 dinara. Pored Ćele-kule, u našem blogu o znamenitostima u Srbiji čeka vas još 19 lokacija koje morate posetiti.\nJedno od poznatih obeležja ulica Niša jeste i ova uspomena na čuvenog srpskog pisca Stevana Sremca i njegovog dobrog prijatelja i junaka iz Ivkove slave, Kalču. Naime, spomenik Stevanu Sremcu i Kalči nalazi se na samom početku Kazandžijskog sokačeta i rad je čuvenog akademskog vajara Ivana Felkera. Stevan Sremac je deo svog života proveo u Nišu i ostavio značajan trag u kulturi ovog grada. Bronzana skulptura prikazuje niškog lovca i merakliju Kalču sa svojim vernim psom kako za stolom sedi sa piscem, koji ga je u svom delu oblikovao. Za ovim stolom ostavljena je prazna stolica koja vas poziva da im se pridružite i zamislite sebe u njihovom veselom društu. Bilo da je užareno leto, hladna zima ili blago vreme u proleće i jesen, Niš je uvek idealan izbor za vaš zasluženi odmor.\nNiš je grad kulture i mesto gde ljudi zaista ulažu vreme i resurse u opstanak i razvoj kulturnih ustanova. Specifičan i temperamentan karakter Nišlija svakako je uticao na stvaranje njegove burne istorije i velikih, književnih dela koje je inspirisao. Zbog toga, nije nikakvo iznenađenje činjenica da je grad Niš bogat značajnim muzejima.\nNarodni muzej u Nišu je riznica bogate kulture, istorije i tradicije grada Niša. Stalna postavka muzeja je veoma impresivna jr obuhvata značajna dela i eksponate koji potiču iz doba neolita pa sve do srednjeg veka. Kada je pronađen veličanstveni, bronzani portret Konstantina Velikog, tada se rodila ideja za izgradnom velepnog muzeja u kome će takve važne dragocenosti biti čuvane. Zbog toga je Narodni muzej u Nišu osnovan 1933.godine i od tada, sve do danas, radi neprestano i punom parom. Muzej ima preko 40.000 istorijskih predmeta iz raznih oblasti. Još jedna značajna postavka ovog muzeja jesu dve spomen zbirke naših velikih književnika Stevana Sremca i Branka Miljkovoća. Narodni muzej u Nišu ima odeljenja:\nGalerija sinagoga u Nišu je zgrada od velike istorijske i arhitektonske vrednosti, a samim tim, i jedna od najznačajnijih građevina celog grada. Nalazi se u centru Niša, na svega 50 metara od trga Milana Obrenovića. Nezaobilazno je mesto svih turista koji dolaze u ovaj grad i predstavlja bitno svedočanstvo o istoriji grada Niša. Nekada je bila verski objekat namenjen svim pripadnicima jeverske veroispovesti da bi danas postala jedan od najistaknutijih muzeja grada Niša. Zbog svoje lepote, značaja i jedinstvenosti zgrada je stavljena pod zaštitu države. U današnje vreme ova zgrada se najviše koristi za organizovanje raznih izložbi i prezentacija. Galerijski prostor je svima na raspolaganju, a zbog dobre akustike celog prostora, ponekad služi za održavanje odličnih koncerata i svirki. Možete je posetiti tokom cele nedelje, osim ponedeljkom, i, bez plaćanja ulaznice, uživati u svim njenim čarima.\nArhitektura u Nišu\nNe postoji grad u kome arhitektonska ne predstavljaju bitan deo posete. Niš je veoma zanimljiv u ovom pogledu, kako zbog svoje dugovečnosti čuva arhitekturu iz raznih epoha i perioda. To je samo još jedno od bogatstava niških ulica, u čijim ćete lepotama uživati i gde ćete moći da napravite impresivne fotografije.\nBali-begova džamija jedna je od dve preostale džamije u Nišu i predstavnica je arhitekture koja je bila zastupljena u 16. veku na ovom prostoru, to jest za vreme Osmanskog carstva. Njen značaj i lepota uviđeni su i mnogo nakon oslobođenja Srbije od Turaka, pa tako danas možete turistički posetiti ovaj lokalitet koji je sada poznat pod imenom Salon 77. Galerije savremene likovne umetnosti Niš preuzela je upravu nad ovom nekadašnjom džamijom i njenu umetničku vrednost iskoristila je kao idealan izložbeni prostor.\nU neposrednoj blizini glavnog ulaza u Tvrđavu nalazi se velelepna zgrada Banovine. Prema mišljenju mnogih i meštana i posetilaca, ovaj arhitektonski dragulj predstavlja i najlepšu zgradu u Nišu. Izgrađena je 1889. godine u neorenesansnom stilu, prema projektu bečkog arhitekte i zato nije slučajno što podseća na arhitekturu carskog Beča. Danas Banovina ima veliki značaj u obrazovnom sistemu jer se upravo tu nalazi sedište Univerziteta u Nišu, kao i Univerzitetska biblioteka Nikola Tesla.\nŠta raditi u Nišu\nKao jedan od najrazvijenijih gradova u Srbiji, Niš poseduje vrlo bogatu turističku ponudu koja omogućava posetiocima da uživaju u raznovrsnim aktivnostima i atrakcijama. Bilo da uživate u opuštajućim okolnostima ili ste u potrazi za aktivnim odmorom, Niš je grad koji će ispuniti sva očekivanja. Ovaj prelepi grad na jugu Srbije nudi veliki izbor sadržaja kako za kulturno-istorijsko istraživanje, tako i za uživanje i odmor. Pored toga, Nišlije su poznate po svom gostoprimstvu i velikodušnosti, pa se nemojte ustezati od razgovora sa domaćim meštanima koji vam sa sigurnošću mogu ispričati poneku zanimljivu lokalnu anegdotu i dodatno ulepšati vaš boravak. U nastavku smo za vas izdvojili najzanimljivije sadržaje, koji će ispuniti vaše vreme i pružiti vam potrebnu dozu hedonizma, koja je najlepši deo svih putovanja.\nDegustacija niške kuhinje\nSvi ćemo se složiti da se tokom bilo kog obilaska umorimo, a, bogami, i ogladnimo. Upravo je iz tog razloga dobro unapred znati mesto gde se može predahnuti uz najbolja jela Srbije iz južnih krajeva.\nNišlijska mehana gaji svoju mnogogodišnju tradiciju na najbolji mogući način i predstavlja najposećeniju nišku kafanu. Upravo zbog toga i jeste savršeno mesto za ručak ili večeru kada ste u poseti Nišu. Nalazi se u najužem centru grada, što dodatno olakšava dolazak do nje. Razlog zbog koga je na odličnom glasu jeste tradicionalni pristup spremanju hrane. Na ovoj lokaciji, pored uobičajenih jela koje srećete po restoranima, možete naručiti i neko od starih, čak pomalo zaboravljenih, srpskih jela koja pričinjavaju užitak za sva čula. Pored neverovatno ukusne hrane, dočekaće vas i autentična atmosfera koja će vas, uz pesmu i domaće vino, potpuno relaksirati i uveseliti.\nŠetnja centrom Niša\nUživanje u gradu koji posećujete obuhvata i doživljaj grada koji stičete s nogu, odnosno, lepota koju upijate prolazeći preko trgova, čaršija i kroz ulice grada. Centar Niša je, naravno, najuređeniji deo grada i mesto koje svojom lepotom i jedinstvenošću prosto pleni sve one koji dolaze u posetu Nišu. Šetalište je veliko i prostrano, sa nizom popularnih kafića i radnji. Idealno je mesto za šoping ture i opuštanje u toplim napitcima nakon celog dana ispunjenog raznim aktivnostima.\nŽarište Niša, njegov najuži centar, verovatno je najprepoznatljiviji po Trgu Kralja Milana - glavnom trgu ovog grada. Zbog samog položaja Trg predstavlja i jednu od najposećenijih lokaciju u Nišu za turiste. Lepo uređeni platoi za pešake, zelene parkovske površine, kao i spomenik oslobodiocima Niša sadržaji su koji ispunjavaju ovaj prelepi Trg. Pored toga, mnoštvo ugostiteljskih objekata na trgu omogućavaju da predahnete i uz kafu ili čaj osmotrite celokupnu njegovu površinu.Ovaj trg je čuveno i kultno mesto susreta mnogih, pa nemamo sumnje da će vas energija srećnih ljudi posebno nadahnuti. Mnogi će reći kako baš ovaj trg predstavlja ono najlepše i najbolje u Nišu jer je srce samog grada i središte velikog broja bitnih dešavanja.\nLokacija na kojoj se danas nalazi čuveno Kazandžijsko sokače u Nišu veoma je specifična i karakteristična. Ime je dobila po kazandžijskim radionicama koje su se tu nalazile krajem 19. i početkom 20. veka, uz još radionica različitih drugih zanata. Danas je ova ulica zaštićena zakonom kao kulturno dobro od gradskog značaja. Poznato je da ova prostorna celina predstavlja meraklijsko jezgro grada, pa se zbog toga neretko naziva i Skadarlijom Niša. Spoj novog i starinskog, ambijentalnog i modernog, ovu ulicu čine nezaobilaznom turističkom atrakcijom u Nišu. Tokom prazničnih meseci ovo sokače dodatno oživi kada se u njemu organizuje festival Niš u srcu. Ovim festivalom Niš se pridružuje tradiciji Ulica otvorenog srca koje se u isto vreme održavaju širom Srbije i svoju ponudu tada uvrštava brojne performanse, ukrase, slatkiše i slaniše. Verujemo da je naš tekst uspeo da vam pokaže sve lepote i osobenosti grada Niša. Turistička ponuda Niša je bogata i sadržajna, tako da je bilo jako teško prikazati sva njena obeležja.\nGrad Niš misli i o svojim najmlađim građanima. Specijalno za decu napravljeno je odlično opremljeno igralište. Novo dečije igralište smešteno je na samoj Niškoj tvrđavi, u veoma lepom, gotovo srednjovekovnom ambijentu. Poseduje razne ljuljaške, tobogane, klackalice i vrteške. Pored zabavnih atrakcija dečijeg parka, Niška tvrđava je veliko prostranstvo, savršeno za zabavu, trčanje i zdravu razonodu dece. Pored toga, u Nišu se nalazi i popularno Lutkarsko pozorište. Reč je o pozorištu koje neguje tradiciju i već decenijama uspešno animira decu svih uzrasta. Repertoar je bogat, zabavan i sadržajan i gotovo se uvek traži barem jedna karta više.\nPoznate niške manifestacije\nVeliki je broj popularnih i rado posećenih manifestacija u Nišu kojima se turisti rado i često vraćaju. S obzirom na to da je Niš grad koji je najrazvijeniji u južnom delu naše zemlje, onda nije nikakvo iznenađenje činjenica da je Niš kulturni i edukativni centar cele regije. Shodno tome, Niš je grad bogate i razvijene kulturne scene, čiji građani neguju tradiciju i kulturni napredak.\nNaravno, prva poznata manifestacija koju prosto moramo pomenuti jeste čuveni Nišvil, festival muzike koji se tradicionalno održava svakog avgusta meseca i redovno okuplja izuzetno velike grupe zainteresovanih muzičara i turista širom sveta. Održava se na nekoliko upečatljivih mesta Niške tvrđave i često na njemu gostuju neka od veoma poznatih, značajnih i uticajnih imena iz sveta muzike. Vrsta muzike koja dominira celim festivalom je, svakako, džez. Za ovu popularnu manifestaciju se traži karta više i one nestaju velikom brzinom. Vremenom je Nišvil postao svojevrsni simbol grada Niša i manifestacija koja slavi i prikazje ovaj grad, njegovu lepotu i kulturu po celom svetu.\nJoš jedna veoma cenjena i istaknuta manifestacija grada Niša koja privlači veliki broj turista svake godine. Niš je poznat i kao grad glume i velikih glumačkh imena. Festival je posebno značajan za čitavu kulturnu baštinu i tradiciju grada Niša. Ovaj događaj je jedan od najposećenijih u ovom delu Srbije, a na njegovom crvenom tepihu zajedno su blistali Ričarda Bartona i Elizabet Tejlor. Ovaj veličanstveni festival ne bi bio sasvim potpun bez prestižnih nagrada koje se na njemu tradicionalno dodeljuju. Karte su često već nedeljama unapred rasprodate, tako da požurite da svoje mesto na vreme rezervišete i nađete se u društvu filmskih entuzijasta.\nIzvor: Institut Niška Banja\nNedaleko od grada Niša, nalazi se ova veoma lekovita i značajna banja. Niška Banja ima svoj priznati institut koji je važna istraživačka ustanova, opremljena najsavremenijim metodama i specijalizovana za lečenje velikog broja bolesti. Niška Banja ima tri zdravstvena stacionara u kojima se veliki broj gostiju rehabilituje i leči od raznih bolesti misića i vezivnih tkiva. Ova banja je idealna za oporavak, dok njene tople vode bogate mineralima utiču povoljno na ceo organizam. Ovo su samo neka od lekovitih svojstava Niške banje:\nSvaki od tri stacionara je celina za sebe i poseduje stručno, iskusno i profesionalno osoblje koje he tu da svim gostima i klijentima uvek rado izađe u susret. Ovde se možete prepustiti iskusnim rukama i biti uvereni da će boravak u Niškoj banji veoma povoljno uticati na vaš oporavak. Naša je topla preporuka da što pre posetite ovu banju i uživate u otkrivanju njenih mnogobrojnih blagodeti. Nalazi se na tačno 254 km od Beograda, a od grada Niša je udaljena svega 10 km. Ukoliko vas zanima koje su to još lekovite banje Srbije, naša je preporuka da pročitate naš blog o najboljim banjama Srbije.\nKako raste i napreduje turizam u Nišu, tako napreduje i izdavanje stanova, apartmana na dan i drugih smeštajnih objekata. Zbog toga, danas ovaj grad ima jako velik broj raznih smeštajnih jedinica. Cene variraju u zavisnosti od lokacije, opremljenosti i druguh luksuznih pogodnosti, ali smo gotovo sigurni da ćete uspeti da pronađete nešto baš za svoj džep i ukus. Apartmani Niš su raznovrsni i imaju bogatu ponudu. Izdvojili smo za vas neke od najboljih :\nNadamo se da je ovaj tekst uspeo u svojoj nameri da vam dočara bar deo tople i jedinstvene atmosfere Niša i da ćete što pre pakovati svoje kofere i planirati putovanje ispunjeno brojnim aktivnostima. Kao što smo istakli, ovo je grad koji će vas uvek dočekati na tradicionalan, južnjački način i u kome ćete se uvek osetiti veoma dobrodošlo i prijatno, kao da ste kod svoje kuće. Niš je mesto u kome cela porodica može uživati i o čijoj dugoj i turbolentnoj istoriji se može mnogo toga naučiti.


Grappolo International Beograd - Vozdovac\nD.o.o Grappolo International Beograd - Vozdovac\nKumodraska 247, 11000,Beograd Telefon:\n+381 11 309 14 16 Fax:\n+381 11 309 14 44\nhttp://www.grappologroup.com/ Pregled profila\nD.o.o Grappolo International Beograd - Vozdovac OPIS DELATNOSTI:\nKompanija Grappolo group D.O.O iza sebe ima 15 godina uspesnog poslovanja. Zahvaljujuci profesionalnom nastupu na trzistu i brizi o kupcima veoma brzo smo izbili u prvi plan kad je u pitanju veleprodajno trziste. Statistika govori da se nalazimo medju prvih 10 IT kompanija u Srbiji. Zbog takve pozicije na trzistu i rejtinga, strane kompanije su uvidele moguci potencijal za proboj na ovo trziste, pa su shodno tome ponudile ugovore o zastupnistvu i distribuciji svojih programa, tako da smo trenutno:\n* Gigabyte autorizovani distributer\n* Logitech autorizovani distributer\n* Kingston autorizovani distributer\n* Zyxel autorizovani distributer\n* Supertalent autorizovani distributer\n* Microlab autorizovani distributer\n* Optoma autorizovani distributer\nU ovom momentu Grappolo ima oko 50-ak zaposlenih, ali i velike planove ka sirenju svojih resursa. Da planiramo da sirimo svoj uticaj govori i to sto smo se krajem 2006. godine preselili u svoj novi objekat u Kumodraskoj 247.\nObjekat koji je radjen po savremenim arhitektonskim planovima ima preko 2.000 m2 i nalazi se u nasem vlasnistvu. Pored veleprodaje komponenti, razvoja programa, vrsimo i usluge projektovanja, implementacije i odrzavanja kompletnih informacionih sistema, ukljucujuci i hardverska i softverska resenja.\nVeleprodaja i podrska dilerskoj mrezi\nGrappolo group ima preko 1.500 dilera sa kojima radi vise od 10 godina. Nasim kupcima pruzamo kompletnu podrsku pocevsi od obezbedjivanja robe do servisiranja. Kvalitetom nase usluge i pouzdanoscu stekli smo poverenje nase dilerske mreze tako da se u potpunosti oslanja na nas i nase resurse. Administracija i odrzavanje\nVrsimo instalaciju, administraciju i odrzavanje operativnih sistema, servera i mreza pod windowsom i linuxom.\nNasa kompanija ima sopstvenu proizvodnu liniju racunara prepoznatljivih na trzistu pod nazivom Grappolo. Grappolo racunari imaju sve potrebne sertifikate nadleznih institucija u Srbiji. Nasi proizvodni kapaciteti i kontrola kvaliteta nam daju mogucnost da uspesno odgovorimo na zahteve i najvecih kupaca.\nU nasoj standardnoj ponudi znacajno mesto zauzimaju notebook racunari koji uzimaju sve veci deo trzista. Koristeci nase visegodisnje iskustvo biramo proizvodjace i modele koji imaju najbolji odnos cene i kvaliteta, a da ujedno odgovaraju potrebama nasih kupaca.\nSektor inzenjeringa i elektromontaze\nVisoko strucni kadar sektora za inzenjering i elekromontazu bavi se: Merenjem i izdavanjem atesta za racunarske mreze. Izradom, montazom i konfigurisanjem IP telefonskih centrala. Projektovanjem i izvodjenjem:\n* elektricnih instalacija jake struje\n* racunarskih mreza\n* telefonskih sistema\n* sistema obezbedjenja objekata\n* protivpozarnih sistema\n* sistema za video nadzor\nU ponudi imamo Informacioni sistem - ERP softver namenjen vodjenju poslovanja u kompanijama svih velicina i struktura. Poslednja verzija ovog softvera proizvedena je upotrebom najnovijih informacionih tehnologija kao i 15-to godisnjeg iskustva u radu sa klijentima. Potvrdu njegovog kvaliteta predstavlja i posebna nagrada JISA-e dodeljena na Diskobolosu 2007.\nKumodraska 247,11000\tBeograd\n+381 11 309 14 16\nKONTAKT: (*) Vaše ime:\ntri, sedam, devet, osam


elitemadzone.org - Novosti u slucaju smrti Đorđa Zarića\nNovosti u slucaju smrti Đorđa Zarića\nelitemadzone.org :: Svakodnevnica :: Novosti u slucaju smrti Đorđa Zarića\n[ Pregleda: 22007 | Odgovora: 142 ] > FB > Twit\nRe: Novosti u slucaju smrti Đorđa Zarića 16.12.2010. u 12:50 - pre 105 meseci\ndralle: za JNK.\nPre godinu dana je lik (sin direktora banke )u Novom sadu prošao kroz crveno (ALO KROZ CRVENO) I\nubio dvoje ljudi i nije još osudjen - ALO!!\nmisliš na ovo? http://www.021.rs/Novi-Sad/Hro...enja-za-tesku-saobracajku.html\nRe: Novosti u slucaju smrti Đorđa Zarića 16.12.2010. u 15:15 - pre 105 meseci\nKao po običaju, idete u dve krajnosti. Jedna grupa bukvalno veliča ovog policajca i tvrdi da ga ne treba kazniti nego mu još uručiti medalju za ono što je uradio i druga koja tri prolaska kroz crveno, bežanje od policije i ko zna koji su još prekršaj naprvili karakteriše kao "igrala se deca". E pa, nije ni jedno ni drugo. Taj policajac bi trebalo da bude obučen za ovakve situacije i morao je mnogo bolje da reaguje. Imate milion snimaka po youtube gde možete videti kako se završavaju slične potere u razvijenim zemljama poput USA. Lepo se opkoli begunac, policajci prilete kolima i izvuku ga napolje bez upotrebe oružija. Da li je takva situacija rizična za policajce ? Naravno da jeste, ali takav im je posao i njihova dužnost je da urade sve kako bi prestupnika doveli živog pred sud, a ne u kovčegu. Dakle, taj policajac definitivno zaslužuje neku kaznu, pogotovo ako je istina ovo da je davao lažne iskaze i pokušavao da prikaže iskrivljenu sliku onoga što se dogodilo, uz eventualne olakšavajuće okolnosti ukoliko se dokaže da ubijeni nije postupao po naređenju, nego je recimo rovario nešto po kaseti u kolima ili gurao ruke ispod majice ili jakne ili šta je već nosio i nije odmah podigao ruke u vis da policajci jasno mogu da vide da nema nikakvo oružije.\nSa druge strane, neko ko prođe kroz 3 crvena svetla i beži od interventne i ne zaslužuje bolje. Takođe je pitanje kako su se ponašali i kada su policajci uspeli da ih zaustave. Da li su mirno upalili svetlo u autu, podigli ruke na neko vidno mesto i da li su kada im je policija naredila da izađu to i učinili mirno sa podignutim rukama ili su neko vreme ostali u autu i prčkali nešto po njemu. Ako je ovo drugo, onda se definitivno radi o idiotima koji ne samo što su ugrozili tuđe živote jurcanjem po gradu i prolaskom kroz crveno, nego i svoje, jer policija ne može da zna da li oni ostaju u autu zato što su se uplašili ili čekaju pogodnu priliku da policajci priđu pa da ih ovi zaspu rafalnom paljbom. Hebi ga, sve ima svoje.\nU svakom slučaju, krivi su i jedni i drugi. Ovaj prvi je već platio glavom, a ovi drugi će verovatno dobiti neku kaznu. Jedino se vozač nigde ne pominje, a mislim da bi i on trebao da bude pozvan na odgovornost i odleži neku robiju, jer je upravo on taj koji je načinio te saobraćajne prekršaje i bežao od policije, te je i on velikim delom odgovoran za ono što se dogodilo.\nRe: Novosti u slucaju smrti Đorđa Zarića 16.12.2010. u 16:00 - pre 105 meseci\nMarko_L: Kao po običaju, idete u dve krajnosti. Jedna grupa bukvalno veliča ovog policajca i tvrdi da ga ne treba kazniti nego mu još uručiti medalju za ono što je uradio i druga koja tri prolaska kroz crveno, bežanje od policije i ko zna koji su još prekršaj naprvili karakteriše kao "igrala se deca". E pa, nije ni jedno ni drugo. Taj policajac bi trebalo da bude obučen za ovakve situacije i morao je mnogo bolje da reaguje. Imate milion snimaka po youtube gde možete videti kako se završavaju slične potere u razvijenim zemljama poput USA. Lepo se opkoli begunac, policajci prilete kolima i izvuku ga napolje bez upotrebe oružija. Da li je takva situacija rizična za policajce ? Naravno da jeste, ali takav im je posao i njihova dužnost je da urade sve kako bi prestupnika doveli živog pred sud, a ne u kovčegu. Dakle, taj policajac definitivno zaslužuje neku kaznu, pogotovo ako je istina ovo da je davao lažne iskaze i pokušavao da prikaže iskrivljenu sliku onoga što se dogodilo, uz eventualne olakšavajuće okolnosti ukoliko se dokaže da ubijeni nije postupao po naređenju, nego je recimo rovario nešto po kaseti u kolima ili gurao ruke ispod majice ili jakne ili šta je već nosio i nije odmah podigao ruke u vis da policajci jasno mogu da vide da nema nikakvo oružije.\nVrlo lepo osmišljeno, jedino fali da objasniš ulogu i krivicu suvozača u bahatoj vožnji. Naravno da mi ovde ne možemo znati zasigurno kako se pokojnik ponašao dok je izlazio, ali ajde ozbiljno, kakvu odgovornost ima suvozač u slušaju bahate vožnje?\nDrugar i ti se vraćate kući pijani, on vozi, policija vas spazi, a ortak krene da ubrzava umesto da stane. Šta bi ti uradio da se našao u takvoj situaciji? Jel bi oteo volan od vozača, ili iskočio iz kola? Jer je kazna za saučesništvo u bahatoj vožnji, kad je policajac loše raspoložen, metak u potiljak. Još ako si pijan, pa ne shvatiš da policajac te večeri hoće da oseti miris krvi, i ne budeš 100% krotak i hitar s dizanjem ruku, jao tebi.\nRe: Novosti u slucaju smrti Đorđa Zarića 16.12.2010. u 16:09 - pre 105 meseci\nAko svesno sednes u kola sa "drugarom" koji je pijan i pustis da te on vozi ti si budala. :-)\nRe: Novosti u slucaju smrti Đorđa Zarića 16.12.2010. u 17:05 - pre 105 meseci\nU svakoj autoškoli se uči da je dužnost, ne samo suvozača, nego i svih putnika da obezbede vozaču uslove za bezbedno upravljanje vozilom, što između ostalog znači da ne smeš da ga zagovaraš, ne smeš da mu zaklanjaš vidik, ne smeš da ga gurkaš, ne smeš da mu se unosiš u facu, ne smeš da pušiš ako vozaču smeta cigareta, pa samim tim ne smeš da mu dozvoliš da vozi ukoliko je pio alkohol, već si dužan da mu skreneš pažnju na to da nije sposoban da bezbedno upravlja vozilom, a ako on to odbija, možeš i ti da odbiješ da uđeš u auto. Svakako nije normalno da ti sedneš u automobil sa pijanom osobom i mirno gledaš kako prolazi kroz crvena svetla.\nJa ni ne mogu da se nađem u takvoj situaciji, jer kao prvo, obično se ne družim sa budalama koje su spremne da se ušljokaju, pa sednu za volan, već krug ljudi koje smatram prijateljima i sa kojima se družim uglavnom čine zdrave i normalne odrasle osobe koje kad popiju, ili uzmu taksi ili zamole nekog drugog ko nije pio to veče da vozi. A drugo, i ako se desi da izađem sa nekim koga ne poznajem baš najbolje, pa mi ponudi da me vozi, uopšte ne ulazim u automobil kao suvozač ako znam da je ta osoba popila, već ću mu predložiti da ja vozim. Ako odbije, lepo izvadim mobilni, okrenem taksi ili odem gradskim prevozom. Ako sam i ja popio (mada se to retko dešava, jer inače ne pijem), onda bih mu predložio da obojica idemo taksijem i dođemo po auto sutra. Ako neće, ja odoh. Nepotrebno je dodati da sa takvom osobom više nikada ne bih izašao negde.\nRe: Novosti u slucaju smrti Đorđa Zarića 16.12.2010. u 18:00 - pre 105 meseci\nZaboravio si da dodaš da redovno posećuješ dobrotvorne akcije, ideš u crkvu i podržavaš borbu protiv globalnog zagrevanja.\nRe: Novosti u slucaju smrti Đorđa Zarića 16.12.2010. u 18:04 - pre 105 meseci\nSlobodan Miskovic: Ako svesno sednes u kola sa "drugarom" koji je pijan i pustis da te on vozi ti si budala. :-)\nili si i ti pijan, ili si i jedno i drugo... svejedno ti zbog toga ne sleduje metak u glavu.\nšta god da je uradio, vozač/suvozač ne sledi mu smrtna kazna u srbiji (kao i veelikom delu sveta), pogotovo ne 'po kratkom postupku' na licu mesta.\nRe: Novosti u slucaju smrti Đorđa Zarića 16.12.2010. u 18:24 - pre 105 meseci\ncyofee: Vrlo lepo osmišljeno, jedino fali da objasniš ulogu i krivicu suvozača u bahatoj vožnji. Naravno da mi ovde ne možemo znati zasigurno kako se pokojnik ponašao dok je izlazio, ali ajde ozbiljno, kakvu odgovornost ima suvozač u slušaju bahate vožnje?\nOvo je drugi put uzastopno da potenciras totalno pogresne detalje. Prvi put ti nisam odgovorio, ali sada hocu.\nPrvi detalj se odnosi na suvozaca:\nJesi ti do sada propustio da primetiš da je ubijen suvozač? Čovek koji se vozi pored vozača?\nŠta ova rečenica znači, da je ubijen vozač onda bi bilo Ok?\nAutomobil u kome su se nalazili pijani vozac i suvozac je ugrozavao zivote slucajnih prolaznika i ostalih ucesnika u saobracaju, ma koliko sati bilo danju ili nocu, to ne moze biti opravdalje. Interventna policija pokusava da zaustavi automobil, tj natera vozaca da zakoci. Nakon odbijanja da se zaustavi, sto je nadprosecno glupo ponasanje - interventna ekipa prestaje da vozilo posmatra kao obicnog prekrsioca ZOBS-a i celo vozilo s putnicima tretira kao opasno, jer bekstvo ukazuje na ozbiljnije razloge (pljacka, zlocin). U takvim novonastalim okolnostima, poslednja stvar o kojoj policajci razmisljaju je da provere kad vozacu istice vozacka dozvola, vec je ideja da ih sve u kompletu izvuku iz automobila i s lisicama na rukama privedu. SUVOZAC u toj nejasnoj situaciji (za razliku od vozaca koji drzi volan) ima obe ruke slobodne, pa je on pogotovo na meti policije, jer je velika sansa da kod sebe ima neko oruzje koje moze upotrebiti.\nDo tog trenutka, Interventa policija sve radi kako se ocekuje.\nSlucaj od tog trenutka postaje bizaran jer u momentima privodjenja dolazi do opaljenja (namernog ili nenamernog, nek utvrdi sudija) u kome strada taj nesrecni suvozac koga pominjes. Policajac JESTE kriv sto je Zaric poginuo i MORA da odgovara za to. Nije smeo da dozvoli sebi da ubije momka koji je de facto NEDUZAN, bez obzira da li je doslo do guranja s njim, ili je zbog otvaranja vrata. Ovo je jasno kao dan. Policajac se pokazao kao nedorastao situaciji, to niko ne spori.\nDrugi detalj se odnosi na generalizovanje:\nNe zaboravi, ako te policija uhvati da sediš pored bahatog vozača, kazna je metak u potiljak.\nOtkuda ti ovakav zakljucak? Ovo je valjda prvi i jedini ovakav slucaj, a ko zna koliko privodjenja su izvele interventne ekipe. Nasuprot tome, od bahatih vozaca se gine svakodnevno.\nHoces da kazes da se vise plasis Interventne nego pijanih vozaca? Sorry, ja se i dalje vise plasim pijanih vozaca.\nRe: Novosti u slucaju smrti Đorđa Zarića 16.12.2010. u 19:57 - pre 105 meseci\nkako ne sledi kad smo videli da sledi i to ne po kratkom postupku vec bez ikakvog postupka !\nRe: Novosti u slucaju smrti Đorđa Zarića 16.12.2010. u 20:52 - pre 105 meseci\nPa tom logikom ti isto sleduje smrtna kazna bez ikakvog postupka ako krenes npr. u prodavnicu pa pretrcavas ulicu van pjesackog prelaza. I to ne presudjuje ti samo policija, nego moze da ti presudi bilo ko. Pretrcavanje ulice van pjesackog prelaza u Srbiji je dakle kaznjavo smrcu i to ne metkom nego kamionom ili autobusom u celo.\nTo je daleko bezazleniji prekrsaj od jurcanja automobilom kroz crvena svjetla, pa ako je smrtna kazna propisana za pretrcavanje ulice van pjesackog prelaza zasto se bunite i sto se smrtna kazna propisuje za daleko vece prekrsaje?\nRe: Novosti u slucaju smrti Đorđa Zarića 16.12.2010. u 22:33 - pre 105 meseci\nOvako policajci u Kanadi rešavaju problem kad neko beži od njih:\nPrate lika na motoru, sve ok, pale sirene tip se ne zaustavlja sve dok mu drugi policijski auto ne preseče put (ovo mi poznato zvuči). Policajac izlazi iz auta, odlučuje da ne rizikuje svoj život zbog budale i odmah puca u leđa tipu na motoru..\nA šta se dešava u USA kada se budala opire hapšenju:\nPolicajac ga privodi, tip uzme da se rve sa policajcem, to traje par minuta, policajac vadi pištolj i upuca ga na licu mesta.\ni još jedan sličan video, takođe iz USA\nRe: Novosti u slucaju smrti Đorđa Zarića 16.12.2010. u 22:42 - pre 105 meseci\na) ne znamo da li neki od tih policajaca nisu sankcionisani\nb) ovaj "nas" genijalac je dokazao koliki je debil samo u odnosu na kolege iz ekipe koje su bez problema resile vozaca, a da ne pricamo o desetinama slicnih i ozbiljnijih slucajeva koji se svakodnevno desavaju a niko ne zavrsi mrtav\nRe: Novosti u slucaju smrti Đorđa Zarića 16.12.2010. u 23:02 - pre 105 meseci\nzasto se mucis ventura i kopas ove snimke da bi pokazao kako policija ima licencu za stagod.\nZasto ne citirati ostrvo okrutnih malajaca - Singapur - gde vesaju za 30g trave ? Zasto ne spomenuti citluk sahibije i ianicare...\nRe: Novosti u slucaju smrti Đorđa Zarića 16.12.2010. u 23:15 - pre 105 meseci\nventura: Ovako policajci u Kanadi rešavaju problem kad neko beži od njih:\nda li se ti zezaš ili flejmuješ?? evo kako vlasti u Kanadi rešavaju taj slučaj:\nTOLEDO, Ohio (WUPW) - Former Village of Ottawa Hills police officer Thomas White was sentenced to 10 years in prison in Lucas County Common Pleas Court on Monday after being convicted of shooting motorcyclist Michael McCloskey in May 2009.\nWhite was found guilty of felonious assault on May 14 after a week-long trial in shooting McCloskey, who was shot in the back.\nRe: Novosti u slucaju smrti Đorđa Zarića 17.12.2010. u 01:09 - pre 105 meseci\nventura i jeste i nije u pravu, vozac pezoa je bjezao od straha (vjerovatno i zbog uticaja alkohola i samog straha da mu uzmu dozvolu sta vec) suvozaceva jedina "krivica" je bila to sto se vozio sa drugom za koga je sigurno znao da pije(ko trazi djavola taj ga i nadje jbg) a policajac je takodje 99% pucao iz straha jer mu se ucinilo da ovaj ima pistolj ili neko slicno oruzje..(poznajem par tih likova iz interventne pa znam kako razmisljaju) sto bi na sudjenju trebalo da mu bude olaksavajuca okolnost, ali zato bi otezavajuca trebalo da bude to sto je lagao na prvobitnom sudjenju, i to prilicno otezavajuca..nekih 10-15 god. je realna kazna(mada stvarno ne znam kako onda da se postavim prema onoj kazni od 10 god. za navijaca koji je oprljio policajca u civilu bakljom na sred stadiona(baklja na stadionu, kakvo cudo)) ali bi bolje bilo kada bi za to vrijeme obavljao neki "drustveno korisni" rad od koga bi se plata uplacivala porodici poginulog a ne da se ubica fakticki izdrzava u zatvoru od poreza koji placa i ta porodica...\nRe: Novosti u slucaju smrti Đorđa Zarića 17.12.2010. u 08:02 - pre 105 meseci\nVentura ovde flejmuje najžešće pokušavajući da pojedinačne slučajeve policijske brutalnosti predstavi kao zvanično i zakonski odobreno policijsko reagovanje.\nŠta kao, negde na kugli zemaljskoj je normalno da policajac na licu mesta bude i tužilac, i sudija, i porota i egzekutor ?!\nRe: Novosti u slucaju smrti Đorđa Zarića 17.12.2010. u 08:29 - pre 105 meseci\nEh, pa ne znate vi da je njegov omiljeni film "Sudija Dred".\nRe: Novosti u slucaju smrti Đorđa Zarića 19.12.2010. u 21:50 - pre 105 meseci\nKakva geekovska ispovest :) Zaboravio si da kazes kako nikad ne pricas sa nepoznatim ljudima na ulici, cigarete nisi nikad probao a drogu prezires.\nRe: Novosti u slucaju smrti Đorđa Zarića 20.12.2010. u 00:07 - pre 105 meseci\nZaboravio si da kazes kako nikad ne pricas sa nepoznatim ljudima na ulici, cigarete nisi nikad probao a drogu prezires.\nNe zaboravimo, kljucno: no sex before marriage\nRe: Novosti u slucaju smrti Đorđa Zarića 20.12.2010. u 00:35 - pre 105 meseci\nOvo sto je Marko_L napisao, a vezano za sedanje u kola sa pijanim budalama ili uzimanje taksija je najnormalnija stvar na svetu.\nAko popije, normalan covek ce uzeti taksi.\nMoron ce sesti u svoj auto i voziti...jer 'zna da vozi i kad popije'. Zato se i zove moron.\nZato moronima koji voze pijani treba uzeti dozvolu dozivotno, a ne samo na neko vreme...\nSlusaj molim te, geekovska ispovest...


Napet uzbudljiv roman koji je od samog početka pun isprepletenih tokova, preokreta, emotivnog naboja, i uverljivo svedočanstvo da nas izbori koje činimo i njihove posledice nikada ne napuštaju. Neke greške vam mogu zauvek promeniti život...Užas jedne večeri zauvek se urezao u pamćenje Meta Hantera: večeri kada je sasvim naivno pokušao da prekine tuču – a završio kao ubica. Sada, devet godina pošto je pušten iz zatvora, a njegova naivnost davno zaboravljena, kao bivši robijaš ništa ne prihvata zdravo za gotovo. Sa trudnom ženom Olivijom kupuje kuću u svom rodnom kraju i veruje da se konačno sve sređuje – samo do trenutka kada dobija zapanjujući, neobjašnjivi film sa Olivijinog mobilnog telefona. I u tom času sve počinje da se ruši.


Najveći pad u noćenjima imali turisti iz Kine - sa 14,8 hiljada na 351\n10212 pregleda\t3 komentar(a)\nU oktobru je u kolektivnom smještaju u Crnoj Gori (hoteli, moteli, kampovi,..) boravilo 46 hiljada turista koji su ostvarili 140 hiljada turista, što je tri puta više nego u istom mjesecu prošle godine ali i na oko 40 odsto u odnosu na 2019. godinu.\nTo pokazuju podaci Uprave za statistiku Monstat.\nU oktobru ove godine 78 odsto noćenja ostvarili su strani turisti, a 22 odsto domaći. Na primorske gradove odnosi se 77 odsto od ukupnog broja noćenja, u Podgorici je ostvareno 13,7 odsto noćenja, u planinskim mjestima 4,9 odsto, a u svim ostalim opštinama 4,4 odsto noćenja.\nNajviše noćenja ostvareno je u Budvi 57 hiljada, a zatim slijede Herceg Novi sa 26,7 hiljada, Podgorica sa 19 hiljada, Tivat sa 11 hiljada, Kotor sa 5,5 hiljada,...\nZbog malog broja izvještajnih jedinica, broj noćenja turista nije izbrojan u opštinama Andrijevica, Gusinje, Petnjica, Plav, Plužine, Šavnik i Tuzi. Tamo gdje su izbrojani najmanje noćenja je bilo u Mojkovcu 100 i to od 64 turista, kao i u Danilovgradu gdje je 82 turista napravilo 184 noćenja.\nU oktobru 2019. godine u Budvi je bilo 134 hiljade noćenja, Herceg Novom 72 hiljade, Podgorici 31 hiljada, Tivtu 18,7 hiljada noćenja,...\nU oktobru ove godine najviše noćenja ostvarili su turisti iz 16,8 hiljada, a zatim iz Srbije 10,6 hiljada, iz Francuske 10,2 hiljade, Izraela 8,7 hiljada, Rusije 8,1 hiljada, Bosne i Hercegovine 4,2 hiljade, Albanije i Poljske po četiri hiljade noćenja,...\nNajmanje noćenja od država koje su navedene na spisku ostvarili su turisti iz Koreje svega 24, kao i iz Novog Zelanda i Islanda po 28, Argentine 30, Čilea 36 noćenja,...\nU istom mjesecu prije dvije godine najviše turista bilo je iz Njemačke 48 hiljada, Ujedinjenog Kraljevstva 28 hiljada, Rusije 27 hiljada, Francuske 23 hiljade,...\nNajveći pad broja noćenja imali su turisti iz Kine koji su u oktobru 2019. ostvarili 14,8 hiljada noćenja, a ove godine svega 351.\nCrna GoraturizamUprava za statistiku Crne Gore