Payoneer - Globalni servis za prijem novca i online plaćanje\nPayoneer – servis za prijem novca i plaćanje\nPayoneer je plaforma koja pruža usluge globalnog transfera novca. Payoneer putem svojih servisa omogućava korisnicima siguran i lak način za prijem novca i plaćanje inostranih klijenata (dobavljača usluga) širom sveta – bez obzira u kom delu sveta se klijenti nalaze.\nPayoneer nalog možete otvoriti besplatno. Upotreba platforme je besplatna ukoliko u toku 12 meseci imate bar jednu obavljenu transakciju putem svog naloga ili kartice. U slučaju inaktivnosti u periodu dužem od 12 meseci – biće Vam naplaćena godišnja naknada od $29.95.\nSve nove korisnike koji se registruju putem linka ispod očekuje bonus od $25 na Payoneer nalogu:\nBonus važi isključivo za nove korisnike registrovane preko linka iznad.\nBonus se dodeljuje automatski i jednokratno, nakon što korisnik ostvari prijem novca u ukupnom iznosu od najmanje 1000$ na svoj Payoneer račun.\nKome je namenjen Payoneer?\nFreelanceri i dobavljači usluga – programeri, dizajneri, konsultanti, kopirajteri, prevodioci, call centri i sl.\nKompanije i kreatori digitalnog sadržaja – SaaS kompanije, kreatori audio, grafičkog i video sadržaja, razvoj aplikacija i video igara\nE-prodavci (E-commerce) – online prodavnicama, prodavcima na e-commerce sajtovima\nDigital Marketari – Marketing agencije, CPA-mreže, affiliate marketari\nVlasnici smeštaja za iznajmljivanje – naplata smeštaja direktno od klijenta i isplata putem Airbnb, Homeaway, Pandabed i dr.\nKako postati Payoneer korisnik?\nPayoneer korisnik postajete registracijom nakon čega su Vam dostupni svi servisi koje ova platforma nudi.\nRegistracija je jednostavna – za ceo proces Vam je potrebno nekoliko minuta.\nSastoji se iz nekoliko koraka u kojima je potrebno da unesete kontakt podatke (ime, prezime, adresa, telefon, lozinka) i unesete podatke deviznog računa iz lokalne banke. Pod ovim podacima se podrazumevaju ime i prezime vlasnika računa, ime banke, država u kojoj je banka, valuta deviznog računa i IBAN i SWIFT brojevi.\nUkoliko nemate ove detalje, možete ih zatražiti u lokalnoj banci u kojoj imate otvoren račun kao “Instrukcije za priliv na devizni račun”.\nNakon ovoga Vaša aplikacija je uspešno primljena. O statusu aplikacije i ostalim detaljima bićete obavešteni emailom na adresu koju ste uneli u prvom koraku registracije.\nUkoliko Vam je potrebna pomoć pri registraciji – pogledajte uputstvo korak po korak kako se registrovati na Payoneer.\nSve novi korisnici registrovani putem linka ispod stiču pravo na bonus od $25 na svom Payoneer nalogu:\nPrijem novca putem Payoneer platforme\nSvojim korisnicima Payoneer nudi različite servise za prijem novca, bez obzira da li novac primaju od klijenta kao fizičkog lica ili kompanije:\n1. Namenski računi za prijem novca iz inostranstva\nRegistrovanim korisnicima su dostupni namenski tekući računi za prijem novca iz kompanija u SAD, Velikoj Britaniji, zemljama EU, Kanade i Australije putem lokalnih bankarskih transakcija.Novac primljen putem namenskog računa korisnika se direktno prosleđuje na Payoneer nalog korisnika.Tako na primer, korisnik u zavisnosti od potrebe može koristiti dolarski namenski račun za prijem novca od klijenta iz SAD, Eurski namenski račun za prijem novca od klijenata iz Evropske unije i slično.\nU osnovi, na ovaj način registrovani Payoneer korisnik ima mogućnost prijema međunarodnih uplata putem bankovnog transfera.\nNema provizije za prijem novca putem namenskog računa u EUR, GBP, JPY, AUD, CAD. Provizije za prijem novca putem namenskog USD računa provizija iznosi 0 – 1%.\nJednostavno je – prosledite klijentima detalje svog namenskog računa i on će Vam lako poslati uplatu, kao da živite u istoj zemlji.\n2. Pošalji fakturu (Billing Service) – Zatraži uplatu (Request a Payment)\nPayoneer korisnicima je u svakom trenutku dostupan jednostavan način za prijem novca iz inostranstva – Request a Payment (Billing Service). Ovaj servis omogućava da klijentu maksimalno olakšate plaćanje – neophodno je samo pošaljete fakturu koju kreirate direktno sa svog Payoneer naloga i prosledite je na klijentovu email adresu.Prilikom kreiranja fakture Vi odlučujete ko će snositi provizije uplate – klijent ili Vi. Provizija zavisi od načina uplate koji klijent izabere prilikom uplate po fakturi.Po prijemu fakture klijent može izabrati način kojim će izvršiti uplatu po fakturi – lokalna bankarska transakcija, ACH depozit (provizija 0 do 1%) ili putem debitne/kreditne platne kartice (provizija 3%). U svakom trenutku klijent može izabrati siguran način uplate koji mu najviše odgovara.\nNa ovaj način, klijent je u mogućnosti da uplatu realizuje u roku od nekoliko minuta, a uplaćeni iznos fakture će biti direktno prosleđen na Vaš Payoneer nalog.\nPored toga, sa svog naloga možete upravljati i pratiti zahteve za plaćanje, zakazati podsetnike za plaćanje svojim klijentima i fakturi priložiti bilo koju vrstu dokumenta (poput računa).\n3. Prijem novca od Payoneer partnera – Marketplaces, Freelance, Photo Stock i slične platforme\nJedan od najvećih benefita Payoneer korisnika je mogućnost automatizovanog prijem novca koji ste zaradili na vodećim svetskim Freelance platformama (Upwork, Fiverr, 99designs, iStock, Shutterstock, Envato, Amazon, Google, Airbnb i dr.).\nNeophodno je samo da izaberete Payoneer kao način isplate sa Vaše platforme i možete da primate uplate u roku od nekoliko minuta direktno na Vaš Payoneer nalog.\nNema provizije od strane Payoneera na prijem novca sa platformi koje imaju status partnera. Međutim moguće je da će Vam platforma prilikom isplate naplatiti određenu proviziju (zavisi od platforme i najčešće iznosi do nekoliko dolara).\nUkoliko platforma sa koje želite da primate uplate nije trenutno u spisku Payoneer partnera, postoji rešenje i za to: Jednostavno prosledite platformi od koje zahtevate isplatu podatke Vašeg Payoneer namenskog računa – i platforma će je obraditi kao isplatu putem bankarske transakcije, a novac će Vam biti prosleđen na vaš nalog.\n4. Prijem novca od drugih Payoneer korisnika\nPrijem novca od drugih Payoneer korisnika je dostupan u USD, EUR, GBP i JPY valutama. Na transakcije prijema i slanja novca između korisnika u okviru Payoneer sistema – nema provizije (besplatno). Transakcije se momentalno obrađuju, a primljeni novac odmah raspoloživ na računu.\nRaspolaganje novcem na Payoneer nalogu\nNovcem primljenim na Payoneer nalog možete raspolagati na sledeći način:\n1. Putem Payoneer debitne MasterCard® kartice\nKarticu možete poručiti sa svog naloga. Kartica vam omogućava da podižete novac na bankomatima širom sveta, plaćate online, i plaćate na POS terminalima (u prodavnicama u zemlji i inostranstvu) svuda gde je MasterCard kao sredstvo plaćanja podržan.\n2. Povući novac na devizni račun u lokalnoj banci\nPrimljeni novac sa Payoneer naloga jednostavno možete proslediti na EUR ili USD devizni račun u Vašoj domaćoj banci. Povlačenje sredstava možete izvršiti na privatni devizni račun ili devizni račun firme. Provizije za povlačenje sa Payoneer naloga na Vaš devizni račun iznose maksimalno do 2% iznosa.\n3. Plaćati klijente, dobavljače i partnere\nZa plaćanja klijentima (kompanijama) koje imaju Payoneer nalog – nema provizije. Ukoliko kompanija (klijent kojem šaljete novac) nema Payoneer nalog – plaćanje možete izvršiti direktno na njegov bankovni račun sa svog Payoneer naloga.Na ovaj način u svakom trenutku imate potpuni pristup zarađenom novcu uz fleksibilnost u raspolaganju istim kombinacijom debitne kartice i mogućnosti isplate na lokalni devizni račun.\nPayoneer kartica je debitna platna kartica koja Vam omogućava da raspolažete novcem sa Payoneer naloga. Kartica je dostupna samo registrovanim korisnicima Payoneera.\nUkoliko želite da poručite karticu – neophodno je da se prethodno registrujete.\nRegistracijom putem linka ostvarujete pravo na bonus od $25 koji će Vam biti automatski dodeljen nakon što primite prvih $1000 u zbiru na svoj Payoneer račun\nKarticu poručujete sa Payoneer naloga i stiže Vam poštom na željenu adresu. Prilikom poručivanja birate da li želite karticu koja je vezana za USD, EUR, GBP ili CAD račun Vašeg Payoneer naloga. Najčešće će Vam biti potrebna samo jedna kartica – u zavisnosti u kojoj od navedenih valuta pretežno primate novac.\nMožete poručiti i više od jedne kartice ukoliko za to imate potrebe, međutim imajte na umu da u tom slučaju plaćate godišnje održavanje za svaku karticu pojedinačno.\nUkoliko kao način isporuke izaberete “Standard Shipping” – isporuka je besplatna. U ovom slučaju Vam kartica stiže na željenu adresu u roku od 7-15 dana.\nDruga opcija je isporuka DHL-om, koja je znatno brža – ali se isporuka dodatno plaćate.\nKada kartica stigne na Vašu adresu, kako bi postala funkcionalna – , neophodno je da je aktivirate. Proces aktivacije kartice je krajnje jednostavan i možete ga izvršiti na nekoliko načina.\nSva neophodna uputstva za aktivaciju dolaze sa karticom.\nPayoneer kartica Vam omogućava da raspolažete novcem sa Payoneer naloga. Kartica je debitna – to znači da ne možete potrošiti više novca nego što imate na Vašem Payoneer nalogu (“nema minusa”). Pročitajte više detalja o tome kako možete upotrebiti Payoneer karticu.\nTroškovi održavanja kartice i provizije\nIzdavanje Payoneer Mastercard kartice je besplatno.\nGodišnja naknada za korišćenje kartice iznosi $29.95 za USD karticu, ili €24.95 / £24.95 ukoliko ste poručili EUR ili GBP karticu. Godišnja naknada se plaća jednokratno, i biće Vam naplaćena tek od prvog iznosa koji primite na Payoneer nalog.\nProvizije prilkom plaćanja na POS terminalima (prodavnice) i online plaćanja nema, ukoliko plaćate u istoj valuti. Prilikom plaćanja u različitoj valuti od one za koju je kartica izdata u nekim slučajevima može biti naplaćena cross-border fee (konverzija) do maksimalnih 3,5%.\nProvizija za podizanje novca na bankomatima iznosi fiksnih $3.15 po transakciji bez obzira na iznos keša koji podižete (odnosno €2.50 / £1.95 ukoliko govorimo o EUR i GBP kartici).\nZa svaku odbijenu transakciju na bankomatu (nedovoljno sredstava) i upit stanja plaćate proviziju od 1$ (odnosno €0.80 ili £0.65 u slučaju EUR i GBP kartica). Savet je da pre podizanja novca proverite iznos sredstava na Vašem Payoneer računu online ili putem mobilne aplikacije (besplatno) – kako ne bi bespotrebno plaćali ove provizije.\nPrilikom podizanja novca na bankomatimakeš uvek dobijate u domaćoj valuti. To znači da iako je Vaša Payoneer kartica vezana za USD račun (koji će biti zadužen prilikom isplate), a novac podižete u Srbiji – dobijate dinare. Ukoliko novac podižete u Hrvatskoj sa Vaše kartice – dobićete kune. Sa druge strane ukoliko sa kartice vezane za EUR Payoneer račun zatražite isplatu na bilo kom bankomatu zemlje u kojoj je EUR zvanična valuta – dobićete eure u kešu.\nU situacijama kada se valuta kartice razlikuje od valute bankomata na kojem podižete novac – primenjuje se konverzija valuta. U Srbiji iz USD u RSD, u Hrvatskoj iz USD u HRK i sl. U tom slučaju je moguće je da će Vas bankomat pitati da li želite isplatu bez konverzije ili isplatu sa konverzijom, što nekada ume biti zbunjujuće. Pitanje se odnosi na to da li će izdavač kartice vršiti konverziju (opcija bez konverzije) ili banka na čijem bankomatu podižete novac (opcija sa konverzijom).\nU većini slučajeva je povoljnija opcija “bez konverzije” jer u tom slučaju konverziju između valuta vrši Payoneer (koji primenjuje kurs MasterCard-a). Ovaj kurs je obično znatno povoljniji od onoga što nude domaće banke.\nPayoneer mobilna aplikacija\nNakon što registrujete svoj Payoneer nalog, možete preuzeti i Payoneer mobilnu aplikaciju za Vaš uređaj. Aplikaciju možete preuzeti na App store-u, ukoliko ste korisnik Apple uređaja, odnosno Google Play Store-u ukoliko ste korisnik android uređaja.\nAplikacija Vam omogućava da upravljate svojim nalogom i kada ste u pokretu. Svom nalogu možete u svakom trenutku pristupiti brzo i sigurno (2-factor authentication, finger print), pratiti stanja i transakcije, lako proslediti detalje o primajućem računu, primati notifikacije o pristiglim uplatama i slično.\nUpravljanje valutama na Payoneer nalogu\nU okviru naloga na jednostavan način možete konvertovati jednu valutu u drugu u iznosu koji vi izaberete. Na ovaj način možete izbeći dodatne troškove eksterne konverzije prilikom plaćanja klijenata ili ukoliko povremeno primate novac u ostalim valutama (različitim od valute za koju je kartica vezana).\nNa primer, ukoliko želite da podignete keš na bankomatu sa karticom koja je vezana za USD račun, a imate i EUR na računu – možete izvršiti konverziju EUR iznosa u USD iznos. Na taj način iznos koji je konvertovan iz EUR postaje dostupan za podizanje na bilo kom bankomatu i putem Payoneer kartice koja je vezana na USD račun.\nDrugi primer u kojem je ovo primenjivo je ukoliko plaćate klijenta u EUR, a imate USD na nalogu – možete iznos iz USD konvertovati u EUR i na taj način platiti zahtevanu sumu u valuti koja odgovara klijentu.\nProvizije na konverziju valuta u okviru Payoneer naloga iznose 0.5% – što je dosta povoljnije ukoliko se uporedi sa konverzijama istih koje bi radili eksterni procesori.\nPrednosti za kompanije\nBankovni računi u lokalnim valutama SAD, Nemačke, Velike Britanije, Kanade i Australije na jednom mestu\nPrijem novca i plaćanje funkcioniše kao da imate bankovne račune u više zemalja – koristeći ih po potrebi u fakturama\nPlaćanje klijentima, dobavljačima i poslovnim partnerima direktno sa Payoneer naloga – na njihov Payoneer nalog ili bankovni račun\nMogućnost registracije kompanijskog Payoneer računa u nekoj od zemalja bez potrebe za otvaranjem lokalnog bankovnog računa\nStatus Payoneer VIP klijenta\nKlijenti sa mesečnim prometom većim od 10.000 USD imaju mogućnost apliciranja za status VIP klijenta, čiji su benefiti:\nKonsultacije sa ličnim menadžerom\nPrijema bankovnih transakcija putem SFIWT-a\nVeći limiti za plaćanje i podizanje sredstava\nVirtuelne kartice po zahtevu (npr. za oglašavanje na internetu)\nAutomatizacija masovnih isplata kooperantima i sl.\nBez godišnje naknade za uslugu i besplatna zamena kartice.\nSigurnost i usklađenost za važećim zakonima\nPayoneer je vodeći u FinTech industriji u pogledu infrastrukture i procesa koji garantuju da je Vaš novac siguran\nPoslovanje strogo regulisano američkim i globalnim licencama\nPoslovanje sa mrežom najvećim i najstabilnijih banaka širom sveta\nSvi finansijski izveštaji su revidirani na kvartalnom nivou od strane PWC-a\nZa program usklađenosti su zadužene vodeće revizorske kuće u industriji\nSredstva korisnika se nalaze na odvojenim i zaštićenim računima\nZa sva pitanja Vam je u svakom trenutku dostupna i korisnička podrška.\nUvek aktuelne detalje (provizije, servisi) možete pronaći na Payoneer sajtu.


Вучић организује контрамитинг уз помоћ лажних удружења грађана - Доста је било\nОрганизовање контрамитинга у Новом Саду опасно је поигравање ситуацијом у којој се вештачки међу грађанима стварају супротстављене групе. Иза организације контрамитинга, који нема јасну тему, циљ, а још мање сврху, стоји Александар Вучић који је за ту прилику иницирао чак и оснивање две фантомске невладине организације које стоје иза контрамитинга: “Патку дај тати” и “Одбрана изборне воље грађана”.\nОбе ове организације основане су у истом дану, одмах након трећег протеста због нелегалног рушења у Савамали, бруталног урушавања правне државе и увођења диктатуре фантомки. Занимљиво је да је једна од тих фантомских НВО добила назив на основу дела увредљивог транспарента који је истакнут на згради поред које су протестанти пролазили. Ни једна од ове две организације, супротно одредбама Закона о удружењима, нема пријављену адресу седишта у Агенцији за привредне регистре, осим уопштене одреднице да им је седиште у Београду. Статути су им веома слични и занимљиво је да обе организације као један од циљева истичу покретање “јавних иницијатива и петиција”. Случајност за овако нешто равна је нули.\nСтатут Патку дај тати\nСтатут Одбрана изборне воље грађана\nОснивање фантомских “удружења грађана” је очигледна манипулација и изигравање закона који грађанима омогућава удруживање по слободној вољи и у циљу остваривања аутономних, грађанских циљева, а не циљева једног фантома, као што је овде случај. Иза свега стоји употреба опробаног рецепта из времена режима Слободана Милошевића када је, у жељи да туђим телима одбрани своју диктатуру, режим такође формирао такозвана удружења или злоупотребљавао постојеће нестраначке организације само са циљем изазивања сукоба међу грађанима.\nОвде су с једне стране слободни грађани који захтевају поштовање права, а са друге уцењени и изманипулисани припадници Вучићеве војске који себе називају “тиха већина”, ма шта то значило.\nВучићев једини циљ је остваривање енормне добити и богаћење од отимања највреднијег грађевинског земљишта у Београду, прикривање криминала уз помоћ контролисаних медија а све то намерава да изведе изазивањем вештачких конфронтација међу грађанима.\nAПР, Удружење “Патку дај тати!”\nАПР, Удружење “Одбрана изборне воље грађана”\n16. јуна 2016. у 15:13\nНадам се да сте кеширали странице АПР-а где није било адресе, пошто их сад обе организације имају (видите у картици “Седиште”, једна је у Устаничкој 65… могли бисте отићи проверити шта тамо стварно има).\nСвакако, треба да проверите и остале организације које квази-организују овај контра-митинг. Ја, на жалост, познајем заступника једне од тих организација од раније, и могу само рећи да је веома тужно како људи олако продају достојанство…\n16. јуна 2016. у 15:40\nУ кратком времену од објаве овог саопштења, на страницама удружења на АПР-у појавиле су се адресе на којима се налазе седишта.\n16. јуна 2016. у 16:03\nIzgleda da državna administracija radi efikasno isključivo za potrebe diktatora Vučića.\n16. јуна 2016. у 16:36\nMolim Vas da pocnete da insistirate na sledecim podacima jer su oni najbitniji. Uvredjena sam i izlozena svakodnevnom premijerovom ponizenju i omalovazavanju , Smatram da su mi ljudska prava ugrozena !!! Radi se o sledecem : BROJ GLASACA U SRBIJI 6.737.808 BROJ GLASOVA SNS (necu ulaziti u to da je koalicija vise stranaka) 1.823.147 GRADJANI KOJI SU GLASALI ZA DRUGE STRANKE I KOJI NISU GLASALI (znaci nisu za SNS) 4.914.661 tj. 72% gradjana medju kojima sam i ja VECINA GRADJANA trpi torturu manjine -VELIKE MANJINE !!! DOKLE!!!\n17. јуна 2016. у 16:45\nUz svo postovanje, nemojmo sugradjane koji nisu izasli svrstavati ni u jednu kategoriju. Nisu glasali za SNS, ali nisu glasali ni za DJB. Prema tome, prepustili su drugima da izraze svoju volju umesto njih i to je to. Jedino sto je bitno jesu glasovi koji su tu. Smatram da je tuzno sto je toliki broj gradjana ostao kuci, ali odgovornost za to imaju svi ucesnici na izborima. Niko ocigledno nije uspeo da ih dovoljno motivise. Napred DJB.\n16. јуна 2016. у 16:45\n“Одбрана изборне воље 1.823.147грађана”,e tako treba da se zove.\nTada ima demokratski naziv doticnog politickog protivnika,i ima kredibilitet i obavezu prema istim.\nSta cemo sa preostalih 4.914.661,da li vam to izgleda i zvuci kao manjina???\n16. јуна 2016. у 16:52\nИницијатори контрамитинга би требало да се сете 1996. год., када само пуком срећом није дошло до крвавих догађаја. Тада су организатори били СПС и ЈУЛ, а само захваљујући полицији која се ставила између супростављених страна није дошло до крви. Да ли и коме треба опет тако нешто, и ко ће сносити одговорност?\n16. јуна 2016. у 17:22\nTo sam se i ja pitao. Ovo je bukvalno huskanje na gradjanski rat… ili?\n17. јуна 2016. у 10:46\nMislim da nije huškanje na sukobe. Bar ne sada, ali ni to ne isključujem u budućnosti.\nSloba je ipak bio veći majstor i imao je mnogo više motivisanih ljudi.\nOvi svoje moraju da teraju i ucenjuju da dođu.\nMislim da ovaj put samo pokušavaju da pokažu da je njihova patkica veća 🙂\n16. јуна 2016. у 16:53\nPa eto imate sansu da zaustavite anarhiju i sukobe u zemlji.Pametniji ste od ovih seljobera a i prvi ste zapoceli kavgu pa popustite.Usli ste u skupstinu pa tamo resavajte problem.Ostavite vise ovaj narod na miru.I vi i oni.\nDa se zaustavi anarhija i sukobi? Protesti su način da se anarhija zaustavi. Anarhija je fantomsko rušenje u Savamali. Protesti su miran i legitiman način da se izrazi neodobravanje oko toga šta država radi. Niko narod nije naterao da izadje, sami su izašli.\n16. јуна 2016. у 17:25\nPa gde je logika da vlast drzi mitinge? Mozda u Severnoj Koreji, ali tamo ni nema opozicije.\n16. јуна 2016. у 18:27\nPričala sam o protestima protiv rušenja, oni su gradjanski, i treba još više ljudi da izadje. Kontramiting je kad vlast izadje protiv naroda. Za šta oni protestuju kad je sve u njihovim rukama!?\n16. јуна 2016. у 17:40\nU ovom tekstu pise da su ovi novi mitinzi oprobani recepti iz vremena Slobodana da bi doslo do sukoba izmedju gradjana.\nAko je ovo tacna procena a nema razloga da ne verujem pa budite pametniji a jeste pametniji.Popustite zarad Srbije a probleme resavajte u skupstini a ne na ulici.\nVlada K каже:\n16. јуна 2016. у 17:50\nNina, ne organizuje proteste DJB.\n16. јуна 2016. у 18:11\nPa nije ni ove Vucic organizovao.Isto neka leva udruzenja kao i ona.\nAli to je satro ko sto je satro da u protestima opozicija ne ucestvuje.\nVucic nece da smiruje situaciju i to znamo jer je ludak i njemu su ti protesti super..I zato kazem Sale,Bosko i ekipa ne budite i vi ludaci.\n16. јуна 2016. у 17:58\nKome je upućen ovaj vaš apel? Pa nije DJB organizator protesta. To je građanski protest i građani će dolaziti dokle god se ovakve skandalozne stvari budu događale u ovom gradu.\n16. јуна 2016. у 18:20\nOrganizatori iz Ne davimo BG neće biti pametniji ako otkažu protest, naprotiv. Takodje, poenta ovog kontramitinga je upravo da se nadje neko kao vi i kaže, pa dobro, nećemo valjda nerede, otkažite sve. I čuj ,Vućić ne organizuje kontramiting, već leva udruženja. A ja sam mala prepelica… Samim tim kad kažete – prvi ste započeli KAVGU. Ne znam ni zašto trošim vreme na botovski način razmišljanja…\n16. јуна 2016. у 23:06\nNebitno da li je dotična (ako se stvarno radi o ženskoj osobi) BOT ili samo budaletina sa ispranim mozgom,\nobjašnjavati joj razliku između organizacije Ne davimo Beograd i ovih botovskih lakrdija je čisto gubljenje vremena…\n17. јуна 2016. у 12:54\nPa da su ljudi bili Ljudi, ne bi popustili ni pre 30 godina!\nJeste išli nekada u školu? Jel znate šta se desi sa detetom koje popusti pred nasilinikom i “bude pametno”?\nMaltretiraju ga celo školovanje i celi život, jer ne zna da se brani.\nKada je prvi krenuo na mene, štrebera sa naočarima, završio je na podu, krvavog nosa i sa uvrnutom rukom iza leđa na kojima sam ja stajao i mirno čekao nastavnika fizičkog da odvede malo uplakano đubre.\nApsolutno se treba boriti. Neko će da dobije po nosu, neko da ostane bez posla, neko… Ko će ga znati. Ali bez borbe – svi će ostati samo bedna podjarmljena masa koja živi da bi glasala, platila bedni porez i razmnožila se. Ne da bi živela.\n20. јуна 2016. у 12:42\n@nina, poceo sam da citam stranicu http://dostajebilo.rs/wp-content/uploads/Statut-Patku-daj-tati.pdf i odustao posle par recenica jer sam naleteo na pominjanje “Evropskih vrednosti.” Nisam imao zivaca da citam dalje filozofije mudraca koji ne zna sta se pise velikim a sta malim slovom. Uzgred, upravo zbog toga sto nepismeni pokusavaju da nadvladaju pismene, ne treba odustajati od protesta. Jos davno je jedan meni nepoznat pisac aforizama zavapio “Mole se pametniji da vise ne popustaju!”\nSin Veselin каже:\n16. јуна 2016. у 17:27\nRado bih se pridružio protestima nezadovoljnih građana vlašću ali, iako su nabrojani mnogi gresi, o genocidu nad penzionerima nema ni reči.\n16. јуна 2016. у 23:16\nO, pominjale su to sve stranke opozicije više puta, a rešenje tog problema je u dve od 20 tačaka programa DJB.\nSa druge strane ovi protesti su tematski, nisu u organizaciji DJB i pokret nema pravo obraćanja na skupovima.\nSačekajte da se tema penzionih fondova i socijalne zaštite pokrene u parlamentu, pa ćete čuti šta ima pokret da kaže o tome.\nDo tada pročitajte skraćeni program pokreta:\n16. јуна 2016. у 18:33\nJa vise ne razumem sta DJB i njegovi simpatizeri hoce.Ko moze da zabrani da se neko udruzi\nImamo jednog lekara koji ceo dan ostavlja komentare.Da sam ja na njegovom mestu,seo bi u kola i po selima tom glupavom narodu ponudijo pregled,savet.Cinjenica je da ljudi zive pod stresom,cesto idu i kod lekara bez potrebe i trose i ono malo crkavice na lekove iz ne znanja.\nDJB vec dve godine kuka na medie,Studio B je prodat za 500000 eura.Mogli su formirati fond i kupiti tu kucu i da pricaju beogradjanima sta hoce a to je 1 500 000 glasaca.3000 clanova po deset eura mesecno je 30000 eura, , jos hiljdu mogucnosti,kako oni da vode drzavu?Ne dostaje strategija i delanje.\nOvde se samo pametuje i zajedno sa DJB celnicima ne radi nista.\nNarod nije glup nego ne zna,rece neko.Zna narod jer 25 godina gleda Canka,Cedu,Ivicu,Slavicu,Pajtica,Micunovica,Vuka,Velju i onda zlo podnosi,gorega se cuva.A ovi DJB-ovci u koje sam i sam naivno poverovao ne cine nista.\nMadjari ulaze u vlast,postoje tendencije da to ucine Albanci i Bosnjaci sta je tu ruzno.\nPajtic kritikuje zbog Kineza,tehnicka Vlada,Nizozemci bi i obicnog catu poturili da potpise neki ugovor.Kad Kralj ide u posetu Kini povede 200 privrednika,u milijardama se skalapaju ugovori.\nSavamala,organizuju se protetsti,nigde specijalne policije,pritisak je i od Sase Jankovica,tako da se to mora resiti.Ovi klinci i Sasa Jankovic su ucinili mnogo,opziciji bi ponudili i izglasali mesto potpresednika u Skupstini,ovce na broju vukovi siti.\nNATO je unistijo infrastrukturu,poubijao ljude,i danas maltretiraju ljude na nekim prelazima,oduzimaju Brezovicu,Jezero,Trepcu,kome i gde da podneses tuzbu?\n17. јуна 2016. у 08:37\nIli ste jako mladi pa još puno toga treba da naučite ili ste kanalisani da razmišljate partokratski.\nVi polazite od pogrešne pretpostavke da je svejedno ko Vas leči! Zato opravdavate i sugerišete da DJB treba da radi isto što i SPS, DS i SNS – da organizuje besplatne partijske preglede.\nTakav postupak je u suprotnosti sa umetnošću lečenja i u svojoj suštini birokratsko-partokratski. Neka se melje pa ma kako bilo.\nVidite, nisu lekari badava jedna od najuvaženijih profesija – oduvek. Lečenje osim što zahteva znanje zahteva i poverenje. Bez poverenja nema uspešnog lečenja. Dakle da sam ja na mestu nekog seljanina u nekoj zabiti i da mi dođe neki dr sa partijskom knjižicom i ponudi besplatni pregled, ja bih mu se zahvalio i otišao kod svog lekara kod koga idem već 20 godina. Svako normalan bi tako postupio.\nTe ekskurzije lekara izmislili su komunisti posle rata usled nedostatka kadrova. Do rata svako je imao svog porodičnog lekara koji te je pratio od kolevke pa dokle stigne.\nnn vaša ideja ne samo da je besmislena, nego je i u suprotnosti sa zdravom logikom a i načelima profesije. Ne kažem da pomenute partije to ne rade i da nije realno ali kažem da je licemerno, u suprotnosti sa osnovnim načelima umetnosti lečenja, samoživo, alavo, pogrešno…\nNe DJB ne treba time da se bavi. DJB treba da instalira program u 20 tačaka koji će omogućiti da i u Srbiju profunkcionišu sve zakonitosti koje važe svuda drugde na planeti. Srbija nije Afrika i mogla bi imati odličan zdravstvenii sistem ako bi jednoga dana neka vlast ukinula idiotski fond za zdravstvo koji predstavlja ne mašinu za rasipanje već za pljačku.\nDokaz: Direktor fonda za zdravstvo (ne sećam se imena) koji je pobegao u CG (možda se setite je na Dedinju “od plate” podigao vilu od 1000 kvadrata koju je svojevremeno izdavao po milion dolara jednoj Ambasadi (da je ne imenujem).dok su bolnice propadale. Ojadio je fond. Koliko je takvih? Ko je stavio šape na fond posle 5 oktobra? Setite se! Zašto?\nPokušajte da se odlepite od partokraskog načina mišljenja.\n16. јуна 2016. у 18:47\nСви знају али се неки можда не сећају како су велике жеље појеле наду. Ове представе су већ игране а и главни глумци су исти само мало “пресложени”. Већина њих има само једну жељу да игра неку улогу бар још једну сезону. Друштво које хоће нову предствау са новим играчима свима је трн у оку!\n16. јуна 2016. у 18:54\nImam iz prve ruke informaciju kako su clanovi i simpatizeri SNSa dobiliinstrukcije da se pojave na protestu uskoro protiv Pajtica, koji organizuje NVO (nisam siguran koji ali ne bi me cudilo da je jedan od ova dva), i da svako od njih povede bar po 10 ljudi ili ce imati sankcije u stranci. Jedva cekam protest pa da vidim kolko ima da bude na sve strane na pinku sa navodima da su hiljade ljudi dosli.\n16. јуна 2016. у 18:59\nPa ti nn ako ne razumes da ljudi koji se okupljaju zele pravdu i da se kazne osobe odgovorne za krimial u centru Beograda onda ti imas opasan poremecaj sns botizma!DJB zeli pravdu i to je to i da se takve stvari vise nikada ne desavaju u Srbiji.Idi botuj u informeru ili na stranici sns ostavi nas da mislimo i radimo kako mi mislimo da treba ne moraju nas botovi da savetuju jer mi ne funkcionisemo na tom principu kako vodja kaze tako!Nije tako ako nije tako i zahtevamo da se ta kriminalna radnja ponavljam u centru Beograda ispita i osude krivci a to je samo jedna u nizu stvari koje tek treba ispitati.A kao sto su ovde vec neki pomenuli DJB ne organizuje taj skup vec ga podrzava i zato i ne trazite od DJB da ga otkaze.Trazite da se otkaze onaj ko pravi kontramiting jer ovaj skup je legalan jer je i sam vas vodja priznao da je tamo krivo najvise gradsko rukovodstvo e sada hocemo da vidimo ko sve i koje su to krivicno delo uradili kada su vec priznali!\n16. јуна 2016. у 23:28\nPod pseudonimom nn se javlja bar 3 komentatora, što stvara priličnu zbrku.\nOvaj gore je najnepismeniji od njih i stvarno liči na bota, ali mi se sve više čini da nije.\nTo je samo neki iskompleksirani jadnik, kome su decenije dezinformisanja isprale mozak…\n16. јуна 2016. у 19:14\nNajnovija informacija iz Sombora glasi da sutra svi aktivisti koji su dobili posao preko stranke SNS moraju za NS ali bez ikakvih obelezja. Svi koji su dobili direktorska i neka rukovodeca mesta su obavezni da koriste svoj licni auto za prevoz ostalih clanova. Gorivo ce im biti nadoknadjeno davanjem gotovine u stranackim prostorijama mesnih odbora.\n16. јуна 2016. у 20:17\nPa ovo je za Nušića.\n16. јуна 2016. у 21:58\nNajavljeni mitinzi su dobra prilika da čujemo mišljenja zagovornika kadrovskih promena u RTV i krivičnih dela počinjenih u Savamali. Ovo je retko izlaganje u javnosti nekih ljudi koji nisu Aleksandar Vučić a podržavaju njegovu politiku.\nPustimo ih da na miru iskažu svoje ideje. Bez uznemiravanje. Kad ih javno iskažu bićemo načisto sa nekim stvarima i kako se prema tim idejama postaviti.\n16. јуна 2016. у 23:34\nVrlo objektivan i ispravan način razmišljanja. Vi Vaš način razmišljnja predstavljate na naučni i analitički način, što zna biti malo suvoparno, ali je svakako učinkoviti i jasno. Samo nastavite, volim ljude koji su originalni…\n17. јуна 2016. у 10:32\nMožda je dovoljno da se protesti opozicije ne organizuju u isto vreme i na istom mestu gde i SNS-ovi?\n16. јуна 2016. у 22:59\nSad bi mi manje pristojni mogli da osnujemo nvo “Dam ti patku kevi” i organizujemo kontrakontramiting..\n16. јуна 2016. у 23:29\n“Вучићев једини циљ је остваривање енормне добити и богаћење од отимања највреднијег грађевинског земљишта у Београду, прикривање криминала уз помоћ контролисаних медија а све то намерава да изведе изазивањем вештачких конфронтација међу грађанима.” – dakle, ovako se zavrsava zvanicni deo teksta. Ne vidim ko je autor i na kojoj je funkciji u DJB, ali se slazem sa njime i iskreno se nadam da ce DJB kad dodje na vlast zaista uvesti red u ovu drzavu i njene institucije i da ce potom svi mesetari pomenuti u ovom i drugim tekstovima od strane DJB biti sudski adekvatno isprocesuirani i kaznjeni!!!\n17. јуна 2016. у 08:14\nGovorili su ljudi “ovi ce biti gori od zutih” ali im nisam verovao, nisam mogao da poverujem da vecih hostaplera, neznalica, ekonomskih ubica i politikanskih uzurpatora uopste moze da ima. Sada kad vidim kako grcevito ovaj manijak stiska vlast, kako bahato i bezobzirno grabi sve, ukida institucije republike, otpusta ljude, poput raka metastazira na kompletan drustveni organizam, kako nas u stilu onog ludaka iz 90 tih laze, mulja, zastrasuje, manipulise medinima, mitinzima, ljudima i resursima drzavne uprave ja vidim ustvari koliko smo opet blizu ambisa i plasi me to. Moramo nauciti lekcije iz proslosti, moramo jednom za svagda stati na put fenomenu vodje. Drzavu vratiti sebi. Nema nazad.


Zlatara Magioni - Online prodaja prefinjenog dijamantskog nakita\nSPOJ TRADICIJE I PRESTIŽA\nOdabirom jednog komada nakita, priveska, svakog dana ćete sebe učiniti srećnom i zadovoljnom kao da je svaki dan povod za malo slavlje. Na vama je da izaberete privezak za određeni događaj, priliku, Vama bitan i važan momenat u životu koji se zauvek sa osmehom pamti.\nZahvaljujući svojoj najvećoj kolekciji dijamantskog nakita, zlatara Magioni je uspela u kratkom vremenskom periodu da se pozicionira među vodeće brendove u regionu. Posebni senzibilitet i strast prema luksuznom, otmenom i vanvremenski vrednom nakitu naše dizajnerke i gemologa, a uz profesionalnost majstora, doprineli su da srpska prestonica zasija svetskim sjajem.\nLjubitelji najzahtevnijeg dizajna i vrhunskog nakita, princeze modernog doba, kupovinom nakita iz Magioni kolekcija mogu biti sigurni da su postali vlasnici jednog ozbiljnog brenda na svetskom nivou kvaliteta i dizajna sa neprolaznom vrednosću.\nBiseri su posebna vrsta dragog kamenja. Svom nosiocu donose iskrenost, čistoću…\nNajskupoceniji i najpoželjniji dragi kamen je svakako dijamant. Smatra se da je…\nRubin, pored dijamanta, safira, i smaragda spada medju najcenjenije dragulje. Drugi…\nSafir krase predivne nijanse plave boje, i pored rubina, smaragda, i dijamanta spada…\nSmaragd je jedan od najlepših i najcenjenijih dragih kamenja još iz vremena egipatskih faraona…\nLuksuzni i ekstravagantni zlatni nakit sa dragim kamenjem i biserima privlači pažnju najzahtevnijih ljubitelja dizajna i ukrašava poznate ličnosti iz javnog života i diplomatije. Zahvaljujući originalnom dizajnu i izuzetnom kvalitetu, unikatni nakit Tijane Stanimirović postao је svetski brend za veoma kratak vremenski period.\nNegujte i volite svoj nakit. Svaki komad nakita iz Magioni-a rađen je sa posebnom pažnjom, ljubavlju i preciznošću vrhunskih majstora.\nZahvaljujući svojoj najvećoj kolekciji dijamantskog nakita, zlatara Magioni je uspela u kratkom vremenskom periodu da se pozicionira među vodeće brendove u regionu. Posebni senzibilitet i strast prema luksuznom, otmenom i vanvremenski vrednom nakitu naše dizajnerke i gemologa.\nDugmad za manžetne iz kolekcije The Roots dizajnerke Tijane Stanimirović nagrađena su prestižnim priznanjem Iron A’ Design Award u kategoriji nakita, naočara i satova. A’ Design Award and Competition je najvažnije svetsko dizajnersko priznanje. Predstavlja izuzetnu dizajnersku izvrsnost i najveće dostignuće u svetu dizajna.


Vesna Vujić i Maja Divac\nVesna Vujić i Maja Divac | 20. mar 2017.\nKakva je uloga privatnih medija i koja su pravila oni dužni da poštuju? Da li se oni, u svom radu, smeju voditi samo sticanjem profita ili su dužni da rade u interesu javnosti? Da li veliki broj privatnih medija garantuje i veću raznovrsnost i kvalitet medijskih sadržaja? Na koji način se privatni mediji finansiraju?\nU emisiji PG Mreže “Pravo na medije” govore: Lila Radonjić, Jovanka Matić, Dejan Radosavljević, Dušan Petričić, Jugoslav Barjaktarević, Veran Matić, Miroslav Milićević, Milomir Marić.\nAutori: Vesna Vujić i Maja Divac.\nKomercijalni mediji PG Mreža Propaganda Rijaliti Tabloidizacija Vlasništvo medija\n← RTV angažuje prezentere na crno\nDržava da sanira posledice privatizacije →


Naslovna Fudbal Važan potpis za Kristal Palas\nIskusni belgijski napadač Kristijan Benteke produžio je ugovor sa Kristal Palasom na još dvije godine.\nBenteke je član Palasa od ljeta 2016. godine kada je stigao nakon svega jedne sezone u Liverpulu.\nNakon solidne uvodne dvije sezone uslijedio je krah u naredne tri, a tek je u prošloj podsjetio zašto je već deceniju član državnog tima “crvenih đavola”.\nU karijeri je igrao za Aston Vilu, Genk, Mehelen, Kortrijk i Standar iz Liježa.\nPrethodni tekstKodi Miler ima novi klub\nSljedeći tekstTOP 5 poteza ABA2 lige: “Poster” Alena iz Studentskog centra najbolji potez lige\nMateja 3/06/21 13:02 At Četvrtak, 3 Juna 2021, 13:02\nSteta bi bila da njega tek tako puste …\nSrdjan 3/06/21 13:04 At Četvrtak, 3 Juna 2021, 13:04\nPa i da je otisao ne bi mnogo izgubili .. solidan igrac\nA.D. - 28/05/21 14:18 3\nA.D. - 10/02/21 22:28 0


Srbija, gluvi i nagluvi i televizija: RTS ukinuo, ali vraća Dnevnik na znakovnom jeziku : Južne vesti\n13:23, 1. 2. 2022.\nJavni medijski servis Srbije najpre je ovu mogućnost ukinuo, ali je u sredu, 2. februara ove godine, saopštio da će omogućiti gluvim i nagluvim ljudima da ponovo prate centralnu informativnu emisiju - Dnevnik 2.\n„Rešen da zasija u novom ruhu, rukovodstvo RTS-a je rešilo da taj prozor zatvori i da ugasi svetlo zajednici gluvih", napisao je Gordić.\nU Srbiji, prema podacima Saveza gluvih i nagluvih Srbije, ima oko 70.000 osoba kojima je prvi jezik - srpski znakovni jezik.\nPosle protesta na društvenim mrežama, održan je sastanak uprave RTS i predstavnika Saveza gluvih i nagluvih Srbije i dogovoreno je da će od sada Dnevnik 2 prilagođen gluvim i nagluvim osobama biti emitovati na kanalu RTS3 (u istom terminu - od 19.30), pod uslovima koji u većoj meri od dosadašnjih zadovoljavaju potrebe gluvih i nagluvih osoba.\nObjašnjeno je da je „uvođenjem novih tehničkih standarda i sistema nastao problem zbog koga je došlo do prekida prevođenja na znakovni jezik", naveo je RTS.\n„Prevodilac je samo otišao, rečeno im je da vesti nema i poslali su ih kući", objašnjava sudski tumač.\n„Verujem da najnovija odluka RTS-a ima veze sa tim", smatra J. L.\nProtest gluvih i nagluvih iz 2019.\n„Nadamo se da će uz prevod na znakovni jezik ili putem titla, gluvima i nagluvima biti dostupna i najvažnija saopštenja koja su od značaja za građane, poput saopštenja predsednika, premijera i slično", navela je Maslić Matović za RTS.\nNa drugom kanalu RTS-a, više od decenije, dva puta mesečno, prikazuje se i emisija na srpskom znakovnom jeziku „Mesto za nas" posvećena ljudima sa invaliditetom\nRTS je realizovao i prvu domaću titlovanu igranu TV seriju „Mansarda".\nSvako ima pravo na istinito, pravovremeno i blagovremeno informisanje o pitanjima od javnog značaja, propisuje najviši pravni akt Srbije - Ustav.\nSa jednog od ranijih protesta u Beogradu\nIzveštaj Regulatornog telo za elektronske medije „Program pristupačan osobama sa invaliditetom" iz 2019. godine, ujedno i poslednji, ukazuje da je došlo do poboljšanja na ovom polju u poređenju sa 2013. godinom kada se takođe radilo ovo istraživanje.\nOvoj listi se priključio B92, a onda RTS pre više od 17 godina", priseća se J.L.\n„Ispoštovali su i za vreme vanrednog stanja kada je pandemija virusa korona počela. Tada je sadržaj na svim televizijama bio dostupan i na znakovnom jeziku."\nPogledajte video o fudbalskom znakovnom jeziku


HomeKulturaMirović obišao ekipu na snimanju filma „Drava se ne predaje“\nNakon Beograda glumačka postava filma „Drava se ne predaje“ preselila se u Belegiš kod Stare Pazove, gde je nastavljeno snimanje dokumentarno-igranog ostvarenja o posadi kraljevskog ratnog broda „Drava“, a radnja je smeštena u 1941. godinu kada su članovi posade poginuli u Aprilskom ratu.\nPredsednik pokrajinske Vlade Igor Mirović, koji je danas prisustvovao snimanju, rekao je da veruje da će reditelj Nikola Lorencin uspeti da na filmskom platnu ovekoveči ove istorijske događaje.\n„Za nas, posebno nas u Vojvodini, to je još jedan dokaz heroizma, patriotizma naših ljudi, rodoljublja, svega onoga što krasi i obeležava srž našeg naroda, želju da u teškom vremenu pokažemo ljubav prema svojoj zemlji, a poručnik Berić uz sve teškoće pre 80 godina izabrao je heroizam, žrtvu i verujem da će glumci i reditelj uspeti da to prenesu na filmsko platno“, rekao je Mirović.\nOn je istakao da će Pokrajinska vlada putem konkursa resornog sekretarijata nastaviti da podržava filmove koji se pre svega odnose na našu istoriju i tradiciju, jer se na taj način podsećamo na najveće ljude naše istorije i stvaramo uzore mladim generacijama.\nReditelj Lorencin priča kako je Lazar Đukić „otkrovenje“ u ulozi poručnika Berića, te da je danas tokom snimanja ležao dva sata, pola u vodi, pola u pesku kako bi dočarao jedan trenutak te dramatične priče o komandantu Drave.\n„Marija Bergam je vrlo dobro tu ličnost donela jer smo je koncipirali kao ženu koja je rasla u Crnoj Gori i koja je ponela iz Kotora svoj način govora i akcente i Marija je to izvanredno uradila“, naveo je reditelj.


Na EP u Beogradu 16 timova ! - Vaterpolo vesti\nPočetna » Nacionalna selekcija » Na EP u Beogradu 16 timova !\nNa EP u Beogradu 16 timova !\nKako prenosi Internet sajt Mađarske vaterpolo federacije (waterpolo.hu) na sastanku Biro LEN tokom vikenda u Istanbulu odlučeno je da od Evropskog prvenstva 2016. u Beogradu 16 timova učestvuje na završnom turniru u konkurenciji muškaraca i 12 u konkurenciji dama. Povećanje broja učesnika promenilo bi i sam sistem takmičenja, a umesto dve grupe po 6 ekipa, kako sada izgleda turnir u muškoj konkurenciji, igralo bi se u četiri grupe po 4 tima. Pobednici grupa plasiralili bi se direktno u četvrtfinale a drugoplasirani i treeplasirani bi se ukrštali u kvalifikacijama ta najboljih 8.\nU konkurenciji dama igralo bi se po sistemu po kome trenutno nastupaju muške kolege. Dve grupe po 6 timova, pobednici grupa idu direktno u polufinale, a drugi i treći se ukrštaju u četvrtfinalnim duelima.


Kako da dodate Facebook „Like“ na WordPress blog | Adriatek\nKako da dodate Facebook „Like“ na WordPress blog\nby tokugawa | May 12, 2010 | web-mastering\nFacebook je zvanično otkrio svoj novi Open Graph API i nove alate pre nekoliko nedelja, na taj način omogućujući developerima i krajnjim korisnicima da vrlo lako svoj sistem “prikače” na Facebook-ov veliki ekosistem.\nSamo u prvoj nedelji, Facebook društveni pluginovi su integrisani u više od 50,000 sajtova. Očekuje se da će taj broj nastaviti da raste velikom brzinom, naročito kada poslovni sajtovi i sajtovi elektronske trgovine otkriju koji je najbolji način da iskoriste snagu Open Graph-a.\nIako Facebook ima dokumentaciju kao pomoć pri implementaciji “Like” dugmeta u sajt ili blog i dalje je na nekim platformama lakše implementirati ga, dok na nekima nije baš tako. Danas ćemo pogledati neke od načina za implementaciju Facebook Like dugmeta i drugih društvenih pluginova u vaš hostovan WordPress blog ili web sajt.\nOpcija 1: Editujte fajlove u svojoj temi\nKao što će i kasnije biti reči, postoje desetine Facebook Like pluginova za WordPress dostupnih na web-u i u zvaničnom WordPress.org Plugin Repository. Ova rešenja su verovatno najlakši način da dodate “Like” dugme ili neki drugi društveni plugin na svoj sajt, ali vam neki od njih neće dati svu moguću kontrolu koju možete dobiti ubacivanjem nekoliko linija koda u fajlove svoje teme.\nZašto biste ovo radili? U zavisnosti od dizajna vašeg bloga ili web sajta, možda želite dugme ili neku drugu društvenu informaciju da budu prikazani na određen način i u određenom delu sajta. Neki pluginovi vam dozvoljavaju da kreirate CSS klase koje se mogu editovati u okviru vaše teme, ali većini developera će verovatno biti lakše da “Like” dugme dodaju direktno u fajlove teme.\nWPBeginner i Devlounge imaju dobre tutoijale kako i koji kod ubaciti u temu, ali srž je u sledećem:\nU vašem single.php fajlu, u post loop-u, dodajte sledeću liniju koda gde god želite da se Like dugme pojavi:\nMožete podesiti parametre kao što su show_face=true/false i colorscheme=dark/light u zavisnosti od izgleda vašeg sajta. Opet, možete pogledati zvaničnu Facebook dokumentaciju ili dva tutorijala koje smo pomenuli za više informacija.\nOpcija 2: Koristiti plugin\nOva opcija će biti najlakša za implementaciju većini korisnika. U ovom trenutku, postoji pregršt Facebook “Like” i drugih društvenih pluginova koji se mogu skinuti na internetu. Odlično je imati više opcija, ali ponekad to može otežati nalaženje pravog plugina.\nEvo nekoliko pluginova koji mogu da vam pomognu (ovo naravno nije konačna lista, možda baš u ovom trenutku izlazi neki plugin koji je bolji od svih navedenih):\nLike – Ovaj plugin podržava višejezičnost, ima više opcija prikaza i može biti postavljen na vrhu ili na dnu posta, na pojedinačnim stranama ili na početnoj strani, sve u zavisnosti od podešavanja.\nFacebook Like Button – Ovaj plugin ima fin panel sa podešavanjima koji pojednostavljuje nameštanje izgleda Like dugmeta.\nFacebook Like Button Plugin – Ovaj plugin podržava shortcode, što bi značilo da možete unošenjem kratkog koda da postavite Like dugme u post i tako odrediti da li će se u nekom postu pojaviti Like dugme ili ne. Naravno možete i postaviti default podešavanja.\nPlugin koji bi posebno izdvojili jeste Facebook Social Plugins. Ima standardne Facebook “Like” opcije kao i drugi pluginovi, ali takođe ima u sebi i widget koji podržava druge Facebook društvene plugin-ove.\nNa primer, možete postaviti widget koji ćebiti “Like” dugme za svaku stranu koja prikazuje taj widget. Ovo je odlična opcija za ljude koji ne žele da imaju Like dugme na početku ili kraju posta, ali opet žele da pruže svojim posetiocima priliku da ih “Like-uju”\nMožete takođe uključiti “Like Box” za vašu Facebook stranu. Pa ako imate Facebook stranu vaše kompanije ili web sajta možete postaviti i ovaj box koji će voditi ka toj strani.\nDrugi widget-i uključuju Activity Feed, Facebook Comments box i FB Recommendations . Ove opcije bi morale da se prilagode kako bi se uklopile u vaš sajt ili WP temu, ali omogućavaju da implementacija ovih pluginova bude brza i bezbolna.\nKako ste vi integrisali Facebook u svoj WordPress blog? Podelite svoja iskustva sa nama!


Održana Zajednička svečana sjednica Gradskog i općinskih vijeća povodom Dana državnosti BiH - Grad Sarajevo\nKonstatirajući kako mladi danas u Bosni i Hercegovini prošlost ne poznaju, a budućnosti ne vjeruju, Abazović je citirao jedno veoma recentno istraživanje o političkoj pismenosti među srednjoškolcima u Hrvatskoj čiji su rezultati pokazali da samo 27 % mladih smatra da je NDH bila fašistička tvorevina. „U Srbiji je već odavno prisutna percepcija kod mladih da su četnici u Drugom svjetskom ratu na braniku otadžbine bili osvjedočeni antifašisti. Doista, šta možemo očekivati u Bosni i Hercegovini u kojoj nismo u stanju izglasati zakon o zabrani organiziranja fašističkih organizacija i korištenja fašističkih simbola?“, upitao se Abazović.\n„Želim vjerovati i boriti se za to da antifašizam ovdje bude dovoljno star da bi bio vječno mlad. Znam isto tako da nam se neće zamjerati na onome što smo bili koliko na onome što nismo bili, a mogli smo da budemo. Ako smo propustili priliku da osiguramo uslove generacijama koje dolaze da nas pitaju \_’šta smo radili u ratu\_’, siguran sam da će nas pitati, htjeli mi to ili ne, šta smo radili u miru.“, rekao je između ostalog docent Abazović obraćajući se prisutnima, među kojima su bili predstavnici svih nivoa vlasti u BiH, diplomatskog kora kao i sami građani.


Reč žena: Najseksipilnija muška zanimanja!? – Nadlanu.com\nReč žena: Najseksipilnija muška zanimanja!?\nObjavljeno 30. jan 2013. / 18:47:06\nNajpoželjnija muška profesija prema mišljenju većina žena jeste muzika, najpre zbog umetničkog i neobičnog stila života koji podrazumeva, pokazalo je istraživanje britanske internet stranice IllicitEncounters.com.\nU istraživanju 32 odsto ispitanih žena odabralo je muzičku ili umetničku karijeru kao onu najseksepilniju kod muškarca, navodi “Dejli Mejl”.\nZa 24 odsto žena najpoželjniji partneri su ekonomisti, menadžeri i finansijski savetnici, upravo zbog finansijske sigurnosti koju pružaju takve karijere, a na veliko iznenađenje istraživača najgore su prošli fudbaleri.\nTek jedan odsto žena reklo je da je to najpoželjnije zanimanje, a ispred njih se na listi nalaze učitelji, lekari i novinari.\n“Visina plate nije najvažniji kriterijum za poželjno zanimanje muškarca. Žene fudbalere doživaljavaju kao sujetne, umišljene, plitke i sebične osobe, te bi radije bile s nekim ko ima naizgled dosadnije zanimanje”, zaključila je autorka studije, Rosi Frimen-Džouns.\nPogledajte listu najseksepilnijih muških zanimanja kod žena:\n- Muzičari i umetnici (32 odsto)\n- Poslovi vezani za finansije (24 odsto)\n- Učitelji (13 odsto)\n- Lekari (9 odsto)\n- Novinari (7 odsto)\n- Fudbaleri (1 odsto)


Još jedan poraz Krajine - NMR Info\nKreirano mar 20, 2021\nPosle tri odigrana kola u prolećnom delu sezone fudbalski klub Krajina beleži tri poraza. Ono što je zabrinjavajuće je da je dva poraza doživela na svom terenu i to sa ubedljivim rezultatima. Od Jedinstva iz Banatskog Karađorđeva je izgubila rezultatom 0:6 i danas protiv Borca iz Starčeva 1:5.\nNa današnjoj utakmici Krajina je odolevala prvih trideset minuta kada iz kornera Borac postiže svoj prvi gol. Samo dva minuta kasnije gosti postižu i drugi gol.\nPočetkom drugog poluvremena Nemanja Kovačević postiže gol i tračak nade da će se ekipa Krajine pokrenuti ali stvarnost je drugačija. Do kraja susreta totalna dominacija gostujuće ekipe koja postiže još tri gola.\nU sledećem kolu Krajina putuje za Čentu gde će igrati protiv ekipe Banata.


Izvor: NoviMagazin.rs, 05.Apr.2020, 11:52\nČak smo sada globalni izuzetak. Zbog vanrednih antivirusnih stanja svuda vazduh mahom postaje čistiji jer se rekordno smanjuju >> Pročitaj celu vest na sajtu NoviMagazin.rs << industrijska proizvodnja, saobraćaj i dejstva ostalih zagađivača – ali ne i ovde. Razlozi za takvu našu izuzetnost još su bez uverljivog obrazloženja. Samo uz još jedno obećanje vlasti da će se ovom temom ozbiljnije pozabaviti kad se otarasimo pandemije, kad budu imali više vremena.


Filteri za gas tip 414 – Gasteh\nFilteri za gas tip 414 sa finim izmenjenim ulošcima\nFilteri za gas tip 414 sa finim izmenjenim ulošcima su uređaji koji služe za prečišćavanje gasa od mehaničkih nečistoća koje je neophodno odstraniti radi zaštite osetljivih regulacionih, sigurnosnih i mernih uređaja, ugrađenih na regulacione ili merne stanice. Sa standardnim filcanim uloškom iz gasa se odstranjuje 98% čestica većih od 5µm. U filtere tip: 414/1 ugra|en je 1 (jedan) filterski uložak, a Filter tip: 414/2 se uglavnom ugrađuje na GMRS i MRS većih kapaciteta. Filter čini telo (cev + duboka danca), odgovarajuće prirubnice sa grlom (na ulazu i izlazu gasa), filterski filcani uložak i poklopac filtera (slepa prirubnica). Na najnižoj tački tela filtera se postavlja slavina za ispust kondezata i rasterećenje filtera od pritiska gasa.


Insajder: Adrija Ervejs prijavila Srbiju zbog - Er Srbije - Bizlife.rs\n19:18 Brisel, 13/06/2019\nSlovenački avio-prevoznika Adrija Ervejs (Adria Airways) pokrenuo je postupak pred institucijama Evropske unije zbog toga što Srbija dodeljuje državnu pomoć nacionalnoj avio kompaniji Er Srbiji, objavio je Insajder.\n„Adrija Ervejs je zabrinuta zbog pomoći koju je Republika Srbija nezakonito dodelila Er Srbiji i takvo postupanje smatra nepravičnim, jer dovodi do narušavanja slobodne konkurencije na tržištu“, rekao je za Insajder.net advokat Dragan Gajin, čija kancelarija zastupa slovenačku kompaniju.\n„Shodno tome, Adrija Ervejs je u vezi s državnom pomoći Er Srbiji pokrenula i odgovarajuće postupke koji su joj na raspolaganju na osnovu SSP, a u koje su uključena i nadležna tela EU“, navodi Gajin.\nEr Srbija je nacionalna avio kompanija u kojoj je 51 odsto vlasnik država, a 49 odsto Etihad iz Ujedinjenih Arapskih Emirata.\naviokompanija air serbia er srbija pomoc prijava adrija ervejz adria airways


Crna Gora: Zbog korone otkaz dobilo 5.000 građana\nTanjug 22. decembra 2020. 09:07\nPODGORICA – Približno 5.000 crnogorskih građana, 2.500 muškaraca i 2.200 žena, izjavilo je da je u periodu od aprila do septembra dobilo otkaz isključivo zbog situacije sa kovidom, pokazuje istraživanje zvanične statistike o uticaju pandemije na tržište rada u Crnoj Gori.\n„Istraživanje je pokazalo da je u periodu april-jun 45.000 zaposlenih bilo odsutno sa posla zbog situacije sa koronavirusom, dok je u periodu jul-septembar taj broj iznosio 4.100“, izjavio je za Dnevne novine Vuk Čađenović, pomoćnik direktorke za sektor socijalnih statistika i demografije.\nUdeo odsutnih zaposlenih bio je veći kod žena (50,8 odsto) nego kod muškaraca(49,2%) u periodu april- jun, kao i u periodu jul-septembar (67,2 odsto za žene u poređenju sa 32,8 odsto za muškarce), naveo je Čađenović, prenosi portal Cdm.\n„Istraživanje je pokazalo da su mladi, životne dobi od 15 do 29 godina, najviše osetili krizu izazvanu koronavirusom, jer ih je za 29,7 odsto manje zaposleno u poređenju sa istim periodom 2019, i sada je broj zaposlenih nešto više od 41.000“, dodao je on.\nPad zaposlenosti mladih doveo je do značajnog povećanja neaktivnosti, dok su promene u nezaposlenosti manje. Tako je sedam od 10 mladih osoba neaktivno na tržištu rada, što je rast od 22,8 odsto u odnosu na podatke od pre godinu dana.\nNezaposlenost u ovoj kategoriji stanovništva je porasla za 28,2 odsto u odnosu na treći kvartal prošle godine i sada je broj nezaposlenih 20.300.\n„Skoro svaka druga mlada osoba je zaposlena u sektorima čija je aktivnost bila zabranjena ili smanjena u toku epidemije koronavirusa što čini da je ova populacija ranjivija u odnosu na ostale građane“, naglasio je Čađenović.\nPrema njegovim rečima, zabrinjava podatak da skoro 43,2 odsto mladih ljudi koji su nezaposleni u proseku traži posao 12 meseci ili duže.\nIstraživanje je takođe pokazalo da je u Crnoj Gori od aprila do septembra bilo više od 266.000 aktivnih građana na tržištu rada, te da je tokom 2020. bilo najmanje zaposlenih u trećem kvartalu (215.000), a najviše u prvom tromesečju (236.000).\nNešto više od 50.000 građana, navodi Čađenović, bilo je nezaposleno u trećem kvartalu 2020. i to više muškaraca (28.000) nego žena (22.000).\nS druge strane, 235.000 građana nije bilo aktivno na tržištu rada, što je za 17,5 odsto više u odnosu na isti period 2019. a ne ohrabruje podatak, kako je rekao, da je čak 140.000 žna bilo neaktivno u trećem kvartalu, nasuprot 95.000 muškaraca.


Zasijajmo zajedno u Noći! Počinje 6. Noć istraživača! Beograd 2015\nUrban BUG :: Magazin :: Art Area :: Zasijajmo zajedno u Noći! Počinje 6. Noć istraživača\nZasijajmo zajedno u Noći! Počinje 6. Noć istraživača\nSve je spremno za najsjajniju noć u Srbiji!\nPod sloganom „Zasijajmo zajedno u Noći“, šesta Noć istraživača održaće se 25. septembra od 16 do 23 sata, u deset gradova širom Srbije. Evropska Noć istraživača ove godine obeležava svoj deseti rođendan širom starog kontinenta, a u Srbiji će nauka biti razlog za slavlje u čak deset gradova! Najzanimljivije naučne igre i izazovi biće organizovani upravo u Beogradu, a ulaz na sve događaje je tradicionalno besplatan.\nVeć od 16 sati uz brojne eksperimente, naučne zadatke i druženja sa istraživačima manifestacija će otvoriti svoja vrata na nekoliko gradskih lokacija: duž cele Knez Mihailove ulice (Galerija Progres - kolonade Privredne komore Srbije - Francuski institut - Biblioteka grada – velika i mala galerija SANU - galerija Singidunum - Institut Servantes), u Akademskom parku ali i u Pedagoškom muzeju, dvorištu Rektorata Univerziteta u Beogradu, zatim ispod kolonada Hemijskog fakulteta kao i u tržnom centru Delta City.\nKnez Mihajlova ulica i ove godine postaje jedinstveno, naukom zaštićeno područje, savršeno za Lov na blago u kojem mališani, vođeni neobičnim zadacima, upoznaju ne samo nauku već i svet oko sebe, da bi na kraju nabolji među njima došli do nagrada. Na putovanje od onog najmanjeg univerzuma zvanog ćelija do velikih prostranstava Sunčevog sistema krenuće svi posetioci Velike naučne avanture, na kojem će saznati kako bi mogao da izgleda prvi potencijalni kontakt sa vanzemaljcima ali i da se upoznaju sa simpatičnim laboratorijskim superherojima.\nAkademski park mesto je na kojem će se svi koji to već nisu zaljubiti u nauku već na prvi ogled. Razigrani poligon na kojem će se sudariti matematika i robotika, fizika i hemija, otkriće zainteresovanima zašto je svako drvo dobro drvo i kako se to do mišića može lako stići uz pomoć naučnih otkrića, a sva čula biće stavljena na proveru kroz zanimljive naučne zavrzlame! Uz pomoć fizičke hemije, i malo Hari Poter magije, svi radoznalci imaće prilike da nauče eksperimente iz kuhinje! A ako nas kiša iznenadi, svi sadržaji se iz Akademskog parka sele u Galeriju Progres gde će kroz izložbu biti predstavljene lepota vanzemaljskog sveta. Tržni centar Delta City svoja vrata otvara u Noći istraživača najmlađim posetiocima, izazivajući mališane-velikane da se otisnu na put u središte zuba, zavrte matematički kaleidoskop i uđu u svet zvani robotika bez ijednog naučnog trika.\nZvezda večeri biće ipak Marija Kiri, najpoznatija naučnica na svetu, jedina žena koja je osvojila čak dve Nobelove nagrade. Sa njenim životom i naučnim dostignućima bliže će moći da se upoznaju svi koji se u Noći istraživača budu vozili naučnim autobusom na relaciji Studentski trg – Slavija – Studentski trg. Osim toga, u Akademskom parku, na Naučno-istraživačkoj bini, biće izveden i umetnički plesni performans „Svetlo Marije Kiri“, u njenu i u čast Međunarodne godine svetlosti. Naučno-istraživačka bina ugostiće i prof. dr Predraga M. Mitrovića koji će pokazati kako to muzika i note mogu da leče bolesti, dok će posetioci imati prilku da porazgovaraju sa pet istraživača iz različitih oblasti u okviru Sastanka na brzaka, ali i pogledaju naučno-muzički scenski performans koji je za ovo veče pripremilo Udruženje EkoFon.\nSeptembar je poznat kao mesec koji, osim Noći istraživača, obeležava i povratak u školske klupe. Ipak, ove večeri svi školarci i njihovi roditelji moći će da vide kako će izgledati učionice u skoroj budućnosti. Tako će u Francuskom institutu svi zainteresovani moći da vide kako to izgleda učionica u kojoj su krede i table zamenjene tabletima i matematičkim formulama koje lete u vazduhu, kao i kako je to kada se u ćošak ide zbog radoznalosti i želje za znanjem, a ne po tradicionalnoj kazni.\nU Institutu Servantes posetioce čeka još jedan pozdrav iz budućnosti – dnevna soba koja bi uz malu pomoć nauke i prirode mogla da olakša naš svakodnevni život na sasvim jednostavan način.\nNa nekoliko lokacija, ali i na nekoliko sasvim različitih načina, budući naučnici moći će da se upoznaju sa onima koji sada krče naučne putanje. Kuvanje sa naučnicima, zavirivanje u njihove foto-albume, razgovori skajpom ili jedan na jedan... sve su to različiti susreti pomoću kojih će mališani moći da uvide koliko je uzbudljiv i nepredvidiv poziv jednog naučnika.\nSavremena tehnologija povezaće celu Evropu te večeri, pa će tako posetioci moći putem skajpa da razgovaraju sa našim naučnicima koji trenutno rade u inostranstvu, a kao posebna poslastica sačuvani su konferencijski pozivi naučnika uživo iz celog sveta, koji će pokazati kako se to problemi rešavaju uprkos velikoj udaljenosti samih naučnika.\nU okviru Evropskog ćošeta posetioci će dobiti i jedinstvenu priliku da se upoznaju sa našim naučnicima koji su dobitnici važnih evropskih projekata, od kojih se neki prvi put realizuju kod nas, a svetla naučnih reflektora biće usmerena i na prve dobitnike prestižne Marija Kiri stipendije u Srbiji.\nKoordinatori Noći istraživača u Beogradu su Festival nauke, Institut za molekularnu genetiku i genetičko inženjerstvo. Partneri ovogodišnje manifestacije su Institut za biološka istraživanja „Siniša Stanković“, Fakultet za fizičku hemiju, Matematički fakultet (Univerzitet u Beogradu), Institut Mihajlo Pupin, Elektronski fakultet Univerziteta u Nišu, Univerzitet u Kragujevcu.\nNoć istraživača finansirana je iz programa „HORIZON 2020“ koji predstavlja najveći program Evropske unije za istraživanje i inovacione delatnosti, a u okviru pod-programa Marija Sklodovska-Kiri.\nSpremite se za Noć istraživača: Istraži, prikaži, znanje potraži\nOdržana Noć istraživača: Radoznalost u pohodu na zabavnu nauku\nPogledajte šta Beograd sprema za Noć istraživača\nNoć istraživača: Upoznajte sedam veličanstvenih istraživača\nIstraži, prikaži, znanje potraži: Naučni kamion za sve radoznale umove


Na kokain lepili zečice iz Plejboja\nBeograd - Draško Vuković (34), svedok saradnik u postupku protiv grupe Darka Šarića, detaljno je opisao svoja zaduženja u narko-klanu, objašnjavajući metode krijumčarenja i načine provere kvaliteta i pakovanja kokaina nabavljanog od kartela Kolumbijaca i Nigerijaca u Južnoj Americi, saznaje “Blic”.\nSvaki narko-tovar morao je prvo da proveri novi saradnik Specijalnog tužilaštva\nVuković je u decembru na suđenju podrobno svedočio o aktivnostima Šarićeve grupe od 2008. do oktobra 2009. godine. Potvrdio je da su u krijumčarenje kokaina bili uključeni Darko Šarić, kao glavni organizator, i njegovi saradnici Željko Vujanović i Goran Soković, koji su takođe optuženi. Kao najvažnijeg Šarićevog saradnika imenovao je Dragana Dudića Frica, koji je ubijen u centru Kotora 31. maja 2010. godine, za koga je crnogorska policija tada saopštila da je ubijen zbog navodne osvete za ranije ubistvo Dejana Đukovića.\n- Darko Šarić je bio nesporni vođa i svi smo ga zvali Drug - svedočio je Vuković, opisujući kako je vodio pisanu evidenciju o svakoj isporuci droge.\nVukovića je naveo da ga je angažovao Vujanović i da je na njegovu preporuku i otputovao u Južnu Ameriku. Prema njegovim rečima, svako u grupi je imao precizna zaduženja, a njegova su bila kupovina kokaina od južnoameričkih kartela, prenos, skladištenje i prebacivanje droge sa kopna do prekookeanskih brodova, koji su zatim plovili ka Evropi.\nPotvrdio je i da je bio odličan poznavalac kokaina, zbog čega je bio zadužen za utvrđivanje kvaliteta, pa je zato obilazio i laboratorije gde se droga proizvodila da bi sklapao poslove. Kokain je najčešće kupovao od Kolumbijaca i Nigerijaca u Južnoj Americi, a kvalitet je zavisio od laboratorija u kojima se proizvodio.\n- Najčistiji i najbolji kokain je pravljen u laboratorijama - ili kako smo mi zvali kuhinjama - Kolumbijaca. Oni su imali najbolji način prečišćavanja kokaina i zato je njihov bio najkvalitetniji - naveo je Vuković.\nPrema njegovom svedočenju, upravo je on bio jedan od onih koji su osmislili način pakovanja kokaina u plastične balone, po čemu je ova grupa postala poznata. Vuković je ispričao da je svaka isporuka bila posebno obeležena kako bi se znalo koji je kokain u pitanju, koja je tura i odakle dolazi. Tako su na svaki paketić jedne isporuke lepili samolepljive slike, na primer loga „Plejboja“, horoskopske znake, oznake karata - karo, pik, tref i herc.\nNa suđenju su pokazani paketi zaplenjenog kokaina, a Vuković ih je prepoznao i potvrdio da je lično učestvovao u kupovini, pakovanju i transportu. On je takođe potvrdio presretnute razgovore i poruke pripadnika grupe, koji su predloženi kao dokazi.\nVuković se srpskom pravosuđu predao 10. oktobra 2011. godine. Prethodno se, u februaru 2010, predao policiji u Beranama, ali je pušten posle saslušanja jer kao crnogorski državljanin tada nije mogao da bude izručen Srbiji. Posle potpisivanja sporazuma o izručenju državljana između Crne Gore i Srbije, u oktobru 2010, Vukoviću se gubi svaki trag, nakon čega se pojavio i predao u Beogradu.\nOsim što je detaljno svedočio u postupku protiv Šarića za krijumčarenje više od dve tone kokaina iz Južne Amerike, zaplenjenog u vodama Urugvaja, kao i o švercu droge u Italiji, Vuković je svojim iskazom pokrenuo i novu istragu za druge velike isporuke kokaina.\nODŠTETA Šarićev brat će od Crne Gore dobiti 103.000 evra zbog tri godine pritvora\nZavršnica suđenja Šariću u septembru, presuda u oktobru?\nOTKRIVAMO Nova KOKAINSKA RUTA ide preko Balkana, a evo zašto su se najveći dileri odlučili baš za ovaj put\nOTKRIVAMO Ko je Vranjanac osumnjičen za šverc TONE KOKAINA VREDNE 300 MILIONA EVRA\nBlack-label Svi oni koji mogu sami sebe obezbediti drou, dovolnjo su samostalni i odrasli da biraju nacin zivota. A uostalom narod se truje i sa cigarama, alkoholom, nezdravom hranom, automobilima koje voze itd...... Prema tome ako trazimo neku istinu moramo ga pocet trazit sami kod sebe i tada se moze zakljuciti da svi sami sebe i narod oko nas trujemo!! Prema tome bih ti preporucio sebe prihvatit kao kriminalac i samog sebe zatvorit.........\nbzzz-bzzz Jel ovo neka zaebancija ili ozbiljno? Cuj on/oni smislili da pakuju u balone, a to Kolumbijci rade decenijama...no comment, ili zeza miliciju i tuzioce, ili svi zajedno zezaju gradjane, lupetajuci i nadajuci se da cemo im poverovati\nBoske Ovog Sarica bi trebalo staviti za premijera....Sa takvom organizacijom i takvim vezama cela Evropa bi nam bila za ledjima....\nBoske Ovom Saricu treba dati premijersku fotelju.Sa takvom organizacijom i takvim vezama Evropa bi nam duvala u ledja.\nlemi A ova manekenka je morala da se uda za njega i ako je u zatvoru. Sta je ljubav\ntravoltaborcagreda uh, sto mene nisu zvali na degustaciju!\nnaravno naravno da su lepili slicice od zecica...lakse se polizu...\nAnonymous Sve li je njima dozvoljeno.... jos neka mu naprave vilu umjesto zatvora!!!!\nRatko cao lemi, jesil ti onaj sa big-a?\nVlada Koji je ovo kriminal dragi Boze!


27. SFF: Najbolji momenti sa crvenog tepiha druge večeri Festivala - FBL\nEkipa filma Quo Vadis, Aida? je prošetala crvenim tepihom drugog dana 27. izdanja Sarajevo Film Festivala. Film o genocidu u Srebrenici jučer je u 13 sati prikazan u Cineplexxu, a zatim su uslijedile projekcije na još četiri festivalske lokacije – u 20:45 u Ljetnom kinu Stari Grad, u 21 sat u Ljetnom kinu Safet Zajko, Dječijoj kući Novo Sarajevo i MMC – Kinu Ilidža.\nDrugu večer festivala ujedno je počeo i takmičarski program – igrani film 27. Sarajevo Film Festivala počeo u sarajevskom Narodnom pozorištu, i to regionalnom premijerom debitantskog filma kosovske rediteljice Luàne Bajrami. Film Brdo na kojem riču lavice je svjetsku premijeru imao ove godine na Filmskom festivalu u Cannesu.\nDruga regionalna premijera u Takmičarskom programu – igrani film također je debitantsko ostvarenje, ovaj put gruzijske rediteljice Juje Dobrachkous. Film Bebia, jedina čežnja moje duše svjetsku je premijeru imao ove godine na Međunarodnom filmskom festivalu u Rotterdamu.\nProšla objava Wimu Wendersu uručeno Počasno Srce Sarajeva\nSljedeća objava Bono Vox počasni gost Sarajevo Film Festivala


Krstajić spreman za revanš?\nSubject: Krstajić spreman za revanš? Sun Aug 02, 2009 12:04 pm\nSrpski šampion Partizan u sredu igra revanš meč protiv kiparskog APOEL-a, a u tim bi mogao da se vrati iskusni štoper Mladen Krstajić.\nBivši igrač Šalkea i Verdera propustio je prvi meč 3. trunde kvalifikacija za LŠ zbog povrede, ali je u subotu počeo sa laganim treninzima. "Ne znam da li ću biti spreman za meč. Videćemo, važno je da me ništa ne boli", izjavio je Krstajić za 'Novosti'. Bivši reprezentativac smatra da on ipak nije neophodan u timu i da je poraz u Nikoziji pre svega posledica loše igre celog tima.\n"Ne mislim da sam baš ja nedostajao u prvom meču, ima Partizan dovoljno kvalitetnih igrača da nadomeste svačiji izostanak. Podbacili smo u igri, sigurno možemo mnogo bolje, a posebno me boli što je APOEL postigao golove zbog naše dekoncentracije, a ne zato što nas je nadigrao".\nKrstajić smatra da Partizan može do četvrte runde kvalifikacija, jer je pre svega kvalitet na strani 'crno-belih'.\n"Na njihovoj strani je iskustvo, a na našoj mladost, žar, borbenost, fizička spremnost i - kvalitet! Moramo im od prvog minuta staviti do znanja da smo mi ta ekipa koja će proći u naredno kolo. Istina, moramo da imamo i dozu opreza, jer imaju dobre igrače, mirnoću u igri, mogu da nas ugroze iz nekih pozicija. U suštini, treba da pokažemo srce i karakter i u tom slučaju rezultat neće izostati", zaključio je Krstajić.\nU tim se vratio i omladinski reprezentativac Adem Ljajić, koji je bio sa selekcijom na Evropskom prvenstvu u Ukrajini. Ipak, pošto mesec dana nije trenirao sa ekipom male su šanse da u sredu izađe na teren u Humskoj.


Savršena teksas jakna za proleće brenda H&M - Ženski magazin - Horoskop, ljubav, fitness i zdravlje\nTeksas jakna je osnova prolećne garderobe. U novoj sezoni najmodernije će biti one u boji.\nTeksas jakna je naš omiljeni odevni komad tokom tople sezone. Moderna je, praktična i univerzalna zato se vraća sa svakom novom sezonom.\nPonovo će biti u trendu na proleće 2020. godine, ali pored - bezvremenskih nijansi plave - pojaviće se i nova boja. H&M model savršeno se uklapa u najtoplije trendove!\nModernu jakna smo pronašli u prolećnoj H&M kolekciji i dostupna je u predivnoj nijansi žute boje. Upravo je ova boja jedna od najmodernijih za sezonu proleće/leto 2020. Jakna švedskog brenda ima ne samo modernu boju, već i kroj na koji valja obratiti pažnju. Jakna je kratka, ravnog kroja, sa džepovima na grudima i klasičnim kopčanjem. Cena jakne je 2299 dinara.\nDostupna je u veličinama od XXS do XL. Model je privukao pažnju korisnika Instagrama koji objavljuju puno postova sa stajlinzima koristeći jaknu brenda H&M. U prodajnim objektima H&M takođe možete kupiti suknju koja savršeno odgovara jakni.\nKada je u pitanju kreiranje moderne odevne kombinacije sa žutom teksas jaknom u glavnoj ulozi preporučujemo da malo eksperimentišete. Žuta jakna će odgovarati majicama sa grafičkim printom. Takođe možete da pokušate da kombinujete uz suknju u žutoj boji ili sa drugim neutralnim odevnim komadima. Mogućnosti su mnogobrojne, ali pazite ... žuta - iako moderna - nije laka za kombinovanje. Uverite se da su drugi elementi stajlinga lepo uklopljeni.\nPROČITAJTE SLEDEĆI TEKST: Nike - nove veganske patike od recikliranog materijala\n17. decembar 2019. Moda - Trend\nTop 5 prazničnih stajlinga prema Pinterestu\nVreme praznika je pred nama, što takođe donosi puno problema...\n16. decembar 2019. Moda - Trend\n12. decembar 2019. Moda - Trend\n60 stajlinga za najluđu noć u godini\nUkoliko niste, pravo je vreme da potražite savršenu odevnu kombinaciju za doček Nove godine!\n10. decembar 2019. Moda - Trend\n07. decembar 2019. Moda - Trend\nNajpopularniji model pantalona ove sezone\nOvo je jedan od najpopularnijih modela farmerki za ovu sezonu.\n06. decembar 2019. Moda - Trend\n05. decembar 2019. Moda - Trend\nNova kolekcija odeće i obuće Vans –„Save Our Planet“\nVans je predstavio novu kolekciju obuće, odeće i modnih dodataka pod nazivom –„Save Our Planet“.\n04. decembar 2019. Moda - Trend\nNova kolekcija Reserved zasnovana na filmu "Blue Velvet"\nProblem izbora novogodišnje odevne kombinacije sada je rešen: Reserved brend predstavlja novogodišnju kolekciju pod nazivom "Blue Velvet".\n10 stvari u kući koje svakodnevno morate dezinfikovati\n9 ideja za dizajn kuhinje na otvorenom koje će vam pomoći da napravite dvorište iz svojih snova\nNapravite baštu na balkonu - 10 lakih koraka\n10 lekovitih biljaka koje možete uzgajati na balkonu i u bašti\n» Kako fashioniste ovog proleća nose cvetni print\n» Vreme prolazi – samo najbolji opstaju\n» FOREVER FRIENDS Fondacija donirala 100.000 eura za borbu protiv Corona virusa\n» Isprobajte masku za lice koju Điđi Hadid koristi u karantinu\n» Karantin i samoizolacija: najbolje beauty ideje\n» Odmah ih uklonite: parfemi koje muškarci ne vole\n» Cvetni ajlajner: najromantičniji Instagram trend za proleće 2020. godine\n» Kako će Venera u Blizancima uticati na vaš ljubavni život, na osnovu vašeg horoskopskog znaka\n» Kada će se završiti pandemija korona virusa i kriza širom sveta – otkriva poznati astrolog\n» Horoskop otkriva: šta možemo očekivati od aprila 2020?\n» Astro podsetnik: kako smiriti nervozu i napetost tokom pandemije


Vreme 894 - Istrazivanje – nove vojske bivse Jugoslavije (1): Uspon i sunovrat Jugoslovenske narodne armije -->\nIstraživanje – nove vojske bivše Jugoslavije (1) >\nUspon i sunovrat Jugoslovenske narodne armije\nVojska bivše Socijalističke Federativne Republike Jugoslavije postojala je 51 godinu, nešto duže od pomenute države. Njena prethodnica, vojska Kraljevine Jugoslavije, trajala je samo 23 a, opet, njena prethodnica, vojska Srbije – ako računamo od Prvog srpskog ustanka do kraja Prvog svetskog rata, 114 godina. Najveći deo XIX i početak XX veka stanovnici teritorije na kojoj će 1918. nastati Jugoslavija proveli su – uzajamno ratujući, kao podanici dve carevine, austrougarske i turske, i jedne kneževine/kraljevine (Srbije) koja se između njih udenula. Ta "tradicija" će se, krvavo i žestoko, obnoviti u raspadu Jugoslavije devedesetih godina prošlog veka\nPre tridesetak godina, otprilike, regrutne komisije Jugoslovenske narodne armije (JNA) imale su problem da odbiju momke čije psihofizičko stanje nije zadovoljavalo standarde neophodne za ulazak u "najveću školu bratstva i jedinstva", što je bio jedan od eufemizama za ondašnju vojsku.\nKandidate je počesto pratila familija opremljena jaganjcima na ražnju – ali i zgodnim motkama za slučaj da se regrutna komisija ne pokaže baš uviđavnom. Jer tada je još bilo rašireno uverenje da ko nije odslužio vojsku nije baš sasvim muško, teško može da se oženi a brkove da pušta može samo na prevaru.\nOsim kriminalaca, u to doba samo su se još vojnici dičili tetovažama s obaveznim "JNA", oznakom roda i datumima ulaska i izlaska iz vojske.\nTrebalo je imati više nego ozbiljne veze – i petlju da se rizikuje sud i zatvor – kako bi se "oslobodilo" od obaveze služenja. Nešto lakše bilo je sređivanje da se vojska služi u blizini mesta boravka, jer je JNA imala nezgodan običaj da Slovence šalje u Crnu Goru ili Makedoniju, a "južnjake" u Sloveniju ili Hrvatsku. Manje upadljiv običaj bio je da se određena vrsta regruta, recimo oni s pedigreom politički sumnjivih, šalju u određene jedinice. Tako se sedamdesetih godina, na primer, garnizon u Postojni slobodno mogao smatrati filijalom Filozofskog fakulteta u Beogradu; Postojna je posle Drugog svetskog rata, sve tamo do šezdesetih godina, bila "kazneni" garnizon, a prilično čvrst režim zadržala je i posle zvaničnih ukidanja kaznenih jedinica u JNA.\nU jednom trenutku postojanja, JNA je bila kvalifikovana kao četvrta najveća oružana sila u Evropi.\nPOČETAK: Njena istorija počinje stvaranjem prvih partizanskih (isprva se ravnopravno koristio i naziv "gerilskih") jedinica za borbu protiv okupatora i njihovih domaćih saradnika u Drugom svetskom ratu. Posle nekoliko spontanih pobuna iz juna 1941, u kojima je uglavnom učestvovalo stanovništvo izloženo nasilju na etničkoj osnovi – Srbi u Hrvatskoj, na primer – organizaciju otpora preuzela je Komunistička partija Jugoslavije (KPJ), za relativno kratko vreme istiskujući druge članice Oslobodilačkog fronta, simpatizere i članove drugih političkih organizacija. Ta veza s KPJ ostaće do kraja osnovna karakteristika JNA, bez obzira što je već pedesetih godina formalno ukinula političke komesare u korist oficira zaduženih za "moralno-političko vaspitanje". Sada već bez naročitog preterivanja, može se reći i da je JNA, nastala kao oružana sila u borbi protiv okupatora – ali i u građanskom ratu s pristalicama Kraljevine Jugoslavije, čija se vojska raspala tokom desetak dana od 6. aprila 1941. kada su sile Osovine i njihovi sateliti pregazili Jugoslaviju – i propala u jugoslovenskim ratovima 1991–1995.\nPoseban – partijski – status JNA očigledan je i iz činjenice što je, uz republičke komunističke partije, imala sopstvenu partijsku delegaciju u Centralnom komitetu KPJ/SKJ. Na početku raspada SFRJ tradiciju partijske vojske pokušali su da nastave/obnove aktivni i penzionisani visoki oficiri JNA. "Generalska partija" zvala se Savez komunista – pokret za Jugoslaviju, a ubrzo će je progutati jedna znatno manja parapolitička formacija, Jugoslovenska levica.\nPrvi službeni naziv buduće JNA bio je Narodnooslobodilačka vojska i partizanski odredi Jugoslavije (NOV i POJ). KPJ i njen generalni sekretar Josip Broz Tito veoma brzo shvataju nužnost da se uz postojeće partizanske, teritorijalno vezane odrede, formiraju operativne jedinice sposobne da zadatke izvršavaju tamo gde je to potrebno. I tako je, posle sloma Užičke republike početkom zime 1941, 21. decembra u Rudom formirana Prva proleterska brigada.\nGeneracije i generacije regruta i građana Jugoslavije kasnije će 22. decembar – dan kada je Prva proleterska ušla u prvu borbu – slaviti kao Dan Armije, jedan od dva-tri datuma kada je u kasarnama JNA točen alkohol, čije je unošenje Pravilom službe inače bilo zabranjeno, ali znatno slabije kontrolisano od druge zabranjene stvari, verske literature.\nIme NOV i POJ ili samo Narodnooslobodilačka vojska Jugoslavije trajalo je do marta 1945, kada sad već ozbiljna oružana sila s oko 800.000 boraca postaje Jugoslovenska armija, da bi na desetogodišnjicu formiranja Prve proleterske brigade, 22. decembra 1951, dobila i dodatak Narodna, postajući tako JNA.\nVRHOVNI KOMANDANT: Josip Broz, ilegalac, pre...\nMOĆ I NEMOĆ: Tokom većeg dela posleratnog razvoja JNA je u kopnenim snagama, ratnom vazduhoplovstvu i ratnoj mornarici imala oko 180.000 ljudi od kojih su većinu, više od 100.000, činili regruti na odsluženju vojnog roka. Trajanje roka se tokom godina smanjivalo s tri i dve godine (mornarica-ostali) na 18 odnosno 15 meseci za "obične" regrute i 12 meseci za studente odnosno one koji bi na fakultetu odslušali i položili dve godine predvojničke obuke (uz marksizam i samoupravljanje jedini predmet obavezan na svim fakultetima).\nJNA je bila izrazito nesklona promenama. Sredinom osamdesetih godina uzdrmala su je dva događaja koja se iz današnje perspektive mogu smatrati početkom njenog raspada.\nNajpre je Aziz Keljmendi, regrut Albanac na odsluženju vojnog roka u Paraćinu, na spavanju ubio nekolicinu svojih drugova, da kasnije u bekstvu izvrši samoubistvo. Neposredna istraga nije dala rezultate jasnije od – inače uobičajene – sumnje da je reč o politički motivisanom zločinu; naknadno šire "češljanje" stanja u JNA iznelo je na videlo veliki broj nacionalističkih grupa i grupica osumnjičenih za delovanje protiv državnog uređenja i vojske. Manje primetna posledica paraćinske tragedije bilo je prećutno prihvatanje činjenice da se mladi kosovski Albanci slabo ili nikako odazivaju na pozive za odsluženje vojnog roka – pa se, takođe tiho i bez buke, ubuduće odustalo i od njihovog formalnog pozivanja u vojsku.\n...i posle rata, sa Staljinom\nNešto kasnije, takođe sredinom osamdesetih, JNA se suočila s prvim pozivima da poštuje prigovor savesti i regrutima koji iz nekog razloga ne žele da nose oružje omogući civilno služenje vojnog roka. Zahtev je stigao iz Slovenije i, s uobičajenom inercijom, protumačen je kao napad na temelje državnog uređenja, isto kao i slični zahtevi iz drugih delova zemlje, najintenzivnije postavljeni u Hrvatskoj, da regruti vojni rok služe u matičnim republikama. Ignorišući i politički osuđujući takve zahteve, JNA se odlučila za kratkotrajan i savršeno neuspeo eksperiment uvođenja žena u vojsku. Dobrovoljke su prikazivane na televiziji i drugim medijima, a dobile su i priliku da učestvuju na vojnoj paradi – i to je uglavnom bilo sve.\nIsprva opremljena zaplenjenim i oružjem dobijenim na osnovu reparacija ili u obliku savezničke pomoći, JNA se zbog sukoba sa Sovjetskim Savezom i istočnim blokom u periodu od 1948. do sredine šezdesetih godina oslanjala na zapadne izvore, da se posle velikog pomirenja vrati na sovjetsku opremu i naoružanje. Uz to, Jugoslavija je razvijala snažnu vojnu industriju – s oko tri milijarde dolara godišnjeg prihoda sedamdesetih i osamdesetih godina, vojna industrija je bila više nego dva puta uspešnija od druge po značaju, turističke.\nU SVAĐI SA RUSIMA: Američki super sejbr u JRV\nISTORIJSKO ZAKAŠNJENJE: Do 1990. godine JNA je manje-više okončala unutrašnju reorganizaciju, prelazeći sa divizijske pešadijske organizacije na brigadnu. Armija je reorganizovala 10 od 12 pešadijskih divizija u 29 tenkovskih (oklopnih), mehanizovanih i planinskih brigada s integrisanim artiljerijskim, protivvazdušnim i protivtenkovskim pukovima. Reorganizacija je omogućavala znatno veću operativnu fleksibilnost, pokretljivost i taktičku inicijativu, smanjujući mogućnost uništenja velikih vojnih jedinica angažovanih protiv agresora. Već naredne, 1991. godine, JNA će se suočiti s licem neočekivanog neprijatelja, umesto onog za koji se tokom čitave svoje istorije spremala.\nOpštenarodna odbrana je – na Zapadu nazivana i totalna nacionalna odbrana – bila vojna doktrina JNA. U osnovi, podrazumevala je angažovanje vojske u odbrani granica, dovoljno dugo da jedinice Teritorijalne odbrane – sastavljene od rezervista JNA – preuzmu otpor po celoj dubini države, a privreda i industrija pređu na rad u ratnim uslovima. U osnovi te zamisli stajalo je uverenje, delom zasnovano i na iskustvu iz Drugog svetskog rata, da je takvo angažovanje svih potencijala najbolji način odbrane malih zemalja od znatno jačeg napadača. Problem je što se napadač nije pojavio spolja, a kada je shvaćeno da Teritorijalnu odbranu i njene magacine opreme i naoružanja kontrolišu republike sklone otcepljenju, bilo je kasno.\nZapadni izvori konstatuju da je na početku raspada SFRJ 1991. u zemlji vladala potpuna konfuzija u pogledu načina upotrebe i uloge JNA. U Sloveniji i Hrvatskoj ona je tretirana kao neprijateljska sila, u čemu je argumentacija da se radi o "srpskoj" vojsci baratala uglavnom netačnim ili sumnjivim podacima o etničkom sastavu komandnog kadra. Službeni podaci o sastavu nižih jedinica u, na primer, operaciji "oslobađanja Vukovara" u jesen 1991, pokazuju očuvan multietnički sastav; problem je došao s druge strane. Kakve-takve, regularne jedinice su se na terenu suočile ne samo s prisustvom nacionalnih i partijskih paravojnih formacija, već i etnički čistim grupama lokalne teritorijalne odbrane. Tome je suvišno dodavati faktor opšteg haosa na terenu: rezultat je, ovako ili onako, bilo osipanje jedinica i masovno dezertiranje.\nZAROBLJENI NEMAČKI TENK: Valjevski partizanski odred, 1941.\nDramatičnih primera sukoba morala i stvarnosti ima, nažalost, više nego dovoljno. Rezervista Miroslav Milenković (40), građevinski radnik iz Gornjeg Milanovca, otac dvoje dece, ubio se 20. septembra 1991. u Šidu, odakle je njegova jedinica trebalo da pređe u Hrvatsku. JNA je tada već shvatila da nema koristi od prisiljavanja ljudi da idu u rat: u ovom slučaju pripadnici jedinice pozvani su, kao u nekoj strašnoj priči, da naprave dve vrste: jednu oni koji su spremni da pođu na ratište i, drugu, pošto odlože oružje, oni koji u rat neće. Miroslav Milenković se ubio između ta dva stroja. Na sasvim drugom kraju vojne hijerarhije, samoubistvo je 29. septembra 1991. u mornaričkoj bazi na Visu izvršio admiral Vladimir Barović. U oproštajnom pismu objasnio je da njegovo osećanje časti ne može da se pomiri s napadom JNA na Hrvatsku.\nVeć krajem 1991, posle otcepljenja Slovenije i Hrvatske, JNA ni formalno više nije mogla da se predstavlja kao oružana sila nepostojeće države. Nezavisnost Makedonije i početak otvorenih sukoba u Bosni i Hercegovini s proleća 1992. ukida svaki smisao daljeg postojanja JNA. Srbija i Crna Gora formiraju Saveznu Republiku Jugoslaviju i svoju vojsku, ostavljajući u Bosni ogromne količine naoružanja i veliki broj oficira i vojnika: ta podela obavljena je 12. maja 1992; ono što je u Bosni ostalo od JNA priključeno je Vojsci Republike Srpske.\nSledeći tekst u veb izdanju je nastavak ovog teksta\nPodručje kasnije nastale Jugoslavije zauzimale su u XIX veku Austrougarska monarhija, Otomanska imperija i Republika Turska, Italija i Srbija u raznim fazama razvoja. Iz ugla vojnih tradicija, to znači da su vojni obveznici pomenutih država značajno vreme, sve do 1918. godine, proveli međusobno ratujući. Ta činjenica opravdava istoričarsku izjavu da je, na primer, u slavnoj bici na Ceru 1914. izginuo cvet srpske omladine na jednoj, i cvet hrvatske omladine, na drugoj strani.\nVojska Srbije ušla je posle oslobođenja Srbije 1918. godine na teritoriju buduće Kraljevine Srba, Hrvata i Slovenaca, potom Kraljevine Jugoslavije, s oreolom saveznika pobedničkih sila i posle neuspeha projugoslovenskih organizacija u Sloveniji i Hrvatskoj da za odbranu od Austrije s jedne i Italije s druge strane ozbiljnije mobilišu lokalne snage. U prvim godinama nakon Svetskog rata vojska nove države očišćena je od nepouzdanih elemenata, oficirskog kadra austrougarske vojske, istovremeno s negovanjem "solunaških" tradicija srpske vojske.\nNauka i bog >\nDebata na koju Darvin nije došao\n170 godina diplomatskih odnosa Srbije i Rusije >\nPokroviteljica, interes i uticaj


Navijači Fulama su birali između četvorice igrača ovog kluba, ali je većina svoj glas dala reprezentativcu Srbije.\nAleksandar Mitrović je obeležio Fulamom povratak u elitni rang, postigao je 26 golova i bio prvi strelac Čempionšipa. Ove sezone je na 12 utakmica postigao dva premijerligaša pogotka, oba na meču protiv Lids Junajteda na Eland Roudu.\nPored Mitrovića u konkurenciji su bili Englez Džoe Brajan, Majk Hektor sa Jamajke i slovački golman Marek Rodak. Svi oni su bili zapaženi tokom godine, ali je Mitar zasluženo postao ljubimac navijača sa Krejven Kotidža.


IGEA - WEB GIS rješenja\nNaslovna » TEHNOLOGIJA » Open source » Open source GIS » WEB GIS rješenja\nWEB GIS rješenja\nDesktop GIS rješenja\nKod implementacije web GIS rješenja koristimo provjerene open source tehnologije, koje prilagođavamo specifičnom projektu te zahtjevima klijenta. Ove tehnologije koristimo od najjednostavnijih primjena kao što su prikaz GIS podataka na web-u, pa do kompleksnih implementacija OGC WEB servisa (WMS,WFS,WFS-T,WMTS), nacionalnih GIS portala te web aplikacija za editiranje podataka (uređivanje grafike i atributnih podataka).\nRješenja koja možemo implementirati uporabom ovih tehnologija:\n• preglednik GIS podataka na WEB-u\n• podrška za sve standardne GIS formate (rasterske i vektorske)\n• podrška za prostorne baze podataka (PostGIS, Oracle, MSSQL, MySQL)\n• pretraživanje podataka\n• uspostava web servisa prema OGC standardima\n• rad sa velikim količinama prostornih podataka\n• optimizacije podataka i performansi\n• uređivanje podataka putem web aplikacije\n• definiranje vlastitih slojeva\n• definiranje izgleda slojeva na klijentu\n• autorizacija (posebne ovlasti u aplikaciji za pojedine grupe korisnika i sl.)\n• ispisi i izvještaji\n• uspostava infrastrukture prostornih podataka\nTehnologije koje koristimo u ovakvim rješenjima i za koje možemo ponuditi vlastitu ekspertizu:\nGeoserver je open source software koji služi za objavu prostornih podataka putem web servisa. Geoserver je referentna implentacija OGC web servisa, pa su tako svi naši projekti sukladni sa OGC standardima.\nStručnjaci IGEA-e mogu Vam pomoći u implementaciji rješenja baziranog na ovoj tehnologiji, ili Vam ponuditi kompletno rješenje.\nGeoWebCache je software koji služi za ubrzanje posluživanja prostornih podataka putem interneta. Kako imamo puno iskustva u implementaciji ovog rješenja, možemo Vam pomoći da i Vaša web-GIS aplikacija ima odlične performanse.\nPostGIS je dodatak PostgreSQL bazi podataka, koji omogućuje spremanje prostornih podataka, te dodaje PostgreSQL bazi podataka mnoštvo funkcija za rad s prostornim podacima. PostGIS je odlična alternativa komercijalnim bazama podataka. Stručnjaci IGEA-e mogu Vam ponuditi konverziju vaših postojećih podataka u PostGIS bazu podataka, te izradu raznih prostornih analiza i izvještaja.


Vitezovi iz Francuske u srpskom MANASTIRU grade VITEŠKO SELO – Priče sa dušom\nLomljenje slavske pogače na praznik Svetog Trifuna, 14. februara 2018. godine u porodici mladog profesora francuskog jezika Olivera Uroševića (27) u selu Roanda, kod Svilajnca, Francuzima je zauvek ostalo u sećanju, pogotovo jer su, kako su rekli za Priče sa dušom, imali neprocenjivu čast da u tome učestvuju. Frederik koji je sa Oliverovim dedom prelomio slavski kolač i danas čuva jedno parče u vitrini u svojoj kući u Francuskoj, dok se trenutno zajedno sa još dvoje entuzijasta i zaljubljenika u srednji vek, viteštvo i francusko-srpsku istoriju ubrzano priprema za ovogodišnje, četvrto po redu, izdanje festivala Despot Stefan Lazarević – Just out, kraj manastira Manasija.\nNa slavi kod Olivera\nProšle godine, iz Francuske je u Despotovac doputovalo četrdesetak Francuza, koji su noseći oklope, mačeve i ostalu opremu sa učesnicima iz desetak zemalja predstavili srednjovekovnu tradiciju njihovih zemalja, borili se, družili se sa vitezovima i uživali u srpskoj gostoljubivosti, prirodi i istoriji. Reportažu o tome na sajta Put oko sveta pronađite OVDE.\nHrana im se dopada, ali kažu da se u Srbiji jede mnogo i da su porcije ogromne, da je sve ukusno, da jedemo dosta povrća i salata, da se meso servira velikodušno, da je pivo odlično, a rakija izuzetno jaka\nUpravo tu su se slučajno upoznali sa Oliverom, koji na ovom festivalu dobrovoljno radi kao prevodilac. Stekli su mnogo prijatelja i poznanika, a od leta 2017. već dva puta su bili u Srbiji. Poslednji put, u maju, kada su na poziv Snežane Resavac, direktorke Osnovne škole Branko Radičević u selu Sedlare, u kojoj Oliver predaje, prisustvovali dečjoj predstavi u režiji Đokice Miljkovića.\nOliverov kabinet francuskog jezika\n– Sreli smo se i sa sveštenikom Draganom Nikolićem koji nam je pričao o selu, o crkvi i o poplavi koja je zadesila ovaj kraj pre četiri godine. On nam je otpevao jednu liturgijsku kompoziciju, bili smo dirnuti – uzbuđeno mi pričaju Francuzi.\nSa njih troje, Frederikom Planteženestom, Veronik Žijaneri i Lujom Furnijeom sreo sam se u Beogradu, u povratku ka Francuskoj. Oni su glavni „krivci“ za nastanak udruženja „Srednjovekovno prijateljstvo Francuska – Srbija“ („Amitié France – Serbie Médiévale – AFSM“) 22. oktobra 2017. godine.\nLuj je bio na svim izdanjima festivala u Manasiji, a Frederik i Veronik su redovni gosti od 2016.\n– Nije bilo teško jer smo to već jednom prošli kad smo pravili udruženje Steam Medvik. Nedavno smo se sreli sa predsednikom opštine Despotovac Nikolom Nikolićem i direktorom festivala Just out, Vladimirom Blagojevićem. Pozvali smo ih da dođu kod nas na „Cidre et Dragon 2018“ u Normandiju da vide kako je jedan mali festival u Francuskoj za 10 godina postao ogroman. Razgovarali smo sa predsednikom tamošnjeg festivala, a on je kontaktirao gradonačelnika grada Merville Franceville, tako da se sada uspostavlja više partnerstava zahvaljujući našoj maloj intervenciji. Želimo da se na ovaj način otvore vrata vrata ka evropskim subvencijama – priča Veronik za Priče sa dušom.\nLuj kod gradonačelnika Despotovca, Nikole Nikolića\nKada sam ih pitao zbog čega vole Srbiju i Manasiju, rekli su mi da je pitanje preopširno, kao i da je glavni razlog to što su pasionirani ljubitelji izuzetno bogate zajedničke istorije Francuske i Srbije. Našu zemlju vole i zbog lepe dobrodošlice i uvek prijateljskog gostoprimstva.\n– Ta veza postoji još od Petra Amijenskog (Petra Pustinjaka) koji je 1096. bio na čelu krstaša na putu za Jerusalim, preko Boja na Kosovu 1389, kada je Karlo VI, francuski kralj, verujući u pobedu nad Turcima slavio u Notr Damu, pa do Eugena Savojskog, heroja anti-otomanskih ratova koji je ovde doneo elemente francuske civilizacije, urbanističko planiranje i apoteke u srpsku prestonicu. Takođe, tokom Prvog svetskog rata, u čast saveza sa Srbijom, koju je napala Austro-ugarska, predsednik Poenkare potpisao je deklaraciju 1915. i 1916 – navodi Veronik podatke koji povezuju dve zemlje i nastavlja:\nSedište udruženja nalazi se u gradiću Šampinji na Marni kraj Pariza, a upravni odbor čine predsednik Louis Fournier, potpredsednik Frédéric Plantegenest, blagajnik Jean-Claude Berger, sekretar Véronique Gianeri i predstavnica članova Edwige Ouvrard. Tu su i administrativni članovi Franck Rulleau, Josiane Dran, Dany Beger i Hervé Martin.\n– Srpski dan uveden je u francuske škole kao podrška desetinama hiljada srpske siročadi. Ne treba zaboraviti i borce Beograda koje je zaštitio pilot, kapetan Rošfor. General Franše Depere jedini je stranac koji je dobio titulu vojvode za svoje poduhvate. Aleksandar I u suzama je ponudio „Karađorđev krst“ jednom ranjenom francuskom pilotu govoreći mu: „Izvini što mogu samo ovo malo da ti dam, tebi koji si toliko učinio za moju Srbiju.“ Možemo spomenuti i pisce Lamartina, Malea (učitelja vašeg Aleksandra Obrenovića), Igoa, slikara Vladimira Veličkovića i Ljubu Popovića, violonistu Nemanju Radulovića, strip crtača Enkija Bilala, reditelje Aleksandra Petrovića i Emira Kusturicu i na desetine fudbalera koji su osvetlali šampionat Francuske. Jednom sam pročitala da su boje Srbije izabrane na osnovu onih na francuskoj zastavi, ali drugačijim redosledom.\nVeronik ističe za Priče sa dušom da upravo zbog tople dobrodošlice, Srbija ima sve što je potrebno da bi privukla evropske turiste, a da je na njima, Francuzima, da prevaziđu svoje strahove i upuste se u avanturu.\n– Srbi i mi smo slični. Iako i dalje vidimo posledice poslednjeg rata, Srbija se oporavila i očigledno nam je oprostila bombardovanje Beograda, zlonamerne primedbe i zverstva u kojima su učestvovale i ličnosti iz Francuske. One i dalje nisu optužene i to nas dodatno šokira. Kad dođemo ovde, Srbija nam govori samo o istorijskim trenucima kada su Francuska i ona održavale svoje bratsko prijateljstvo.\nUdruženje ima u planu da u opštini Despotovac, uz podršku lokalnih vlasti učestvuje u podizanju viteškog srednjovekovnog sela. Frederik i Veronik su već radili na sličnom projektu u Normandiji, u Francuskoj, pa se raduju što će svoje iskustvo preneti i na Balkan. Članovi udruženja trenutno prikupljaju novac za dolazak na festival koji se od 24. do 26. avgusta 2018. održava u Manasiji.\n– Ostalo je da nađemo finansije, i sponzore a napravićemo i crowdfunding kampanju skupljanja novca na internetu. Očekujemo da će nam najviše pomoći Srbi koji žive i rade u Francuskoj, a ima ih oko 250.000. Nama su porodice i prijatelji rekli da nije bezbedno da idemo u Srbiju, i stoga mi želimo da damo skroman doprinos menjanju te slike koju Francuzi imaju prema Srbiji. Mnogo je razloga za dolazak. Ove godine se slavi 600 godina Manasije, a i godišnjica je završetka Prvog svetskog rata, koji je dosta uticao na francusko-srpsko prijateljstvo.\nPo povratku kući, moji sagovornici će pitati svoje članove da li mogu da doniraju biblioteci u selu Sedlare stripove, postere i statuete, kako bi đaci ulepšali učionice i kako ne bi čitali, kako kažu Francuzi, samo preozbiljnu literaturu na stranom jeziku.\nAna Bogdanović, direktorka Turističko-sportske organizacije opštine Despotovac i Oliver Urošević, profesor francuskog jezika\n– Želimo da pomognemo profesoru Oliveru da nastavi da inspiriše mlade ljude da proučavaju naš tako lep jezik. Pošto je san direktorke škole da uspostavi saradnju sa jednom francuskom školom, radimo i na tome u gradu Merville-Franceville. Držimo im palčeve. Želimo i da pomognemo crkvi i dragom svešteniku Draganu – rekli su Luj, Veronik i Frederik za Priče sa dušom.\nFotografije: Amitié France – Serbie Médiévale\nDespot Stefan Lazarević Despotovac festival Just out Francuska francuski jezik Just out Manasija manastir Manasija Oliver Urošević Priče sa dušom Srbija srednji vek vitez vitezovi\nnaredni tekstoviNAPUSTILA JE GRAD da bi živela kraj izvora i pečuraka, a sada joj svi postavljaju isto pitanje „Koja je ovo gljiva?“\n8. јуна 2018. у 13:35\nIma par glupih recenica, sto iz neznanja, sto iz gluposti. Francuski kralj Karlo VI nije verovao da smo pobedili, nego je znao ! Mi JESMO pobedili turke i tek decenijama kasnije su nas turci okupirali, jer je nasa vojska bila unisena na Kosovu, ali i njihova !!!!!!!!!\nDrugo, pisac moze da oprosti francuzima bombardovanje i ubijanje naseg naroda, male Milice, u svoje ime. U ime naseg naroda NEMA prava !!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!\n31. јула 2018. у 22:16\nJeste bre, Srbi pravoslavci, mrzimo i osudjujmo normalne ljude EU i SAD-a, koji nikakve veze sa dogovorima NATO-o predstavnika i vodja Amerike koja se sastoji od 50 drzava, jel, svaka je kao ili je veca od nase itd. nemaju, to je bas hriscanski, alal nam vera. Svaka cast\nОставите одговор на Pera\tОдустани од одговора


PAJIĆ PROM d.o.o.Istočno Sarajevo (Trgovina, Veleprodaja, Maloprodaja)\nTelefon: + 387 (0)57/342-741 Faks: + 387 (0)57/340-643 Pregleda: 12720\nPajić prom je jedna od najmodernijih i najperspektivnijih industrijskih firmi u ovom dijelu RS, sa bogatim potencijalima u proizvodnji sirovog mesa i suvomesnatih proizvoda na domaći a ujedno moderan način.Bogata ponuda sirovog mesa, svakodnevno je prisutna u maloprodajnim objektima, a tradicionalno čuveni suvomesnati proizvodi PAJIĆ zauzimaju svakodnevno sve šire područje BiH. U pečenjarama Pajić, svakodnevno se nude najbogatiji izbori specijaliteta od mesa-kako pečenja,praseće i jagnjeće, tako kompletna roštiljska paleta na najukusniji način. PAJIĆ PANSIONI-ubrzano postaju jedno od atraktivnijih mjesta u Istočnom Sarajevu za smještaj gostiju i turista na duzi i kraći boravak-o čemu možete da se upoznate na stranici


ⓘ TijanaTri: Žene koje crtam nisu usamljene, one imaju snagu samospoznaje\nKako fiktivni pisac piše istinitu biografiju?\n16. August 2018. | Salon\nSvoje prvo delo, The Mechanical Butterfly: A Book of Impressions, Dimitrije Ostojić je objavio početkom godine, a pre mesec dana objavio je i kratku knjigu filozofskog karaktera\nUrbani zvuk istoka\n23. July 2018. | Salon\nSertač Ogul je autor primamljivih, rado posećenih „Midnight orient“ žurki sa potpisom „As smooth as“\nNevena Savić – Špaga koja spaja telesno i duhovno\n10. July 2018. | Salon\nMršave devojke pate zato što su slabe, krupnije zato što nisu manje, a filozofija je jasna: gaji ono što jesi!\nKlara ili kako funkcioniše Krstarica u 21. veku – Intervju sa Jelenom Pantelić\n9. July 2018. | Salon\nKo je Klara? I zašto je Klara baš Klara, a ne, recimo, Tara, Sara ili Mara?\n2. July 2018. | Salon\nOblakoder vam donosi utiske sa dva koncerta benda Svemirko


Ćiro: Prosinečki je čisti pogodak za BiH, trenerski je nadaren više i od Slavena Bilića - Klix.ba\n4.1.2018. u 16:10\n"Čisti pogodak!", samouvjereno je odgovorio Ćiro na pitanje o izboru Prosinečkog na mjesto selektora BiH.\n"Prosinečki će sigurno dati satisfakciju nogometnom puku BiH, jer je znalac, jer je jedna moralna vertikala i što je nainteresantnije ambiciozan je, jer on nikada ne bi preuzeo tu odgovornost da nije siguran da će vam svima dati satisfakciju", kazao je Blažević.\n"Tu nema nikakvih prepreka. Prosinečki je samostalan čovjek koji zna svoj posao. Niko mu se neće moći miješati bez obzira na stanovite deformacije ljudi koji vode savez", smatra Ćiro.\nnogometna reprezentacija BiH Zmajevi Nogometni savez BiH NSBiH Robert Prosinečki Miroslav Ćiro Blažević\nNovogodišnja turneja Četiri skakaonice: Fenomenalni Stoch slavio i u Innsbrucku\n04.01.2018. u 16:08


Građanima Centralne i Istočne Evrope Amerika veća pretnja od Rusije - 14.06.2019, Sputnik Srbija\nU zemljama Centralne i Istočne Evrope među javnim mnjenjem sve je prisutniji trend negativnog pogleda na SAD, što je najverovatnije izazvano dezinformacijama koje... 14.06.2019, Sputnik Srbija\nPa to uopšte niej za porediti! Amerika je postala simbol svakog zla.\n"sve je prisutniji trend negativnog pogleda na SAD, što je najverovatnije izazvano dezinformacijama koje stižu iz Rusije" ---- Da li je moguće da su stvarno toliko kratkovidi (da ne kažem glupi) pa da ne shvataju da Rusija nema potrebe da se bavi dezinformacijama. Dovoljno je samo da upre prstom na već postojeće probleme koje prouzrokuje upravo amerika.\n12:39 14.06.2019 (Osveženo: 12:45 14.06.2019)\n11 Jun 2019, 19:43\n14 Jun 2019, 16:24