Usvojen rebalans budžeta Općine, vijećnici pozvani na jedinstvo oko odlagališta smeća Meždre-Vlaški do - JP "Radio Bosanska Krupa" | JP "Radio Bosanska Krupa"\nUsvojen rebalans budžeta Općine, vijećnici pozvani na jedinstvo oko odlagališta smeća Meždre-Vlaški do\nJuče je održana jedanaesta sjednica Općinskog vijeća Bosanska Krupa sa ukupno obradjenih 14 tačaka.Izmedju ostalog vijećnici su usvojili drugi ovogodišnji rebalans budžeta u visini od 11 250 502 KM i viši je za 850 000 KM. Medjutim, kako je juče rekao općinski načelnik Armin Halitović, u ovim budžetskim sredstvima je milion maraka koji je predvidjen za pokretanje projekta uredjenja ulice 511 Sbbr. kao i 200 000 KM za izgradnju mosta koji će spajati velike i male ade.\nU izmjenama budžeta je i nešto više od 10 000 KM za JU“Dječije obdanište i dom učenika“.\nOpćinsko vijeće odbilo je dva zaključka Grada Cazin.Jedan zaključak je onaj kojim se od Bos.Krupe traži da poništi odluku kojom su vijećnici Općinskog vijeća Bos.Krupa dali rok od dva mjeseca nakon kojih Cazin i Bužim ne mogu odlagati smeće na lokaciji Meždre-Vlaški do.Taj rok inače ističe 06.novembra. Drugi zaključak je onaj kojim traže nastavak dosadašnjeg načina funkcionisanja na odlagalištu Meždre Vlaški do. Vijećnici Općinskog vijeća Bosanska Krupa ne samo da su odbili ove zaključke, već su donijeli juče još jedan kojim se protive aktivnostima Cazina,a kojima je u planu ,kako je rečeno , otvaranje deponije u blizini granice sa općinom Bosanska Krupa(lokacija Miostrah) i to u blizini već postojeće Meždre-Vlaški do i ponovno iznad rijeke Une,udaljene ni dva kilometra. Inače, prema onom što se juče moglo čuti,a što je definisano i pomenutim zaključkom općina Bos.Krupa ne može dati saglasnost za izgradnju i traži od Vlade USK da odbije zahtjev kojim Cazin traži od Vlade kantona da se na Miostrahu preko 57 000 kvadrata šume u vlasništvu JP „Unsko-sanskih šuma „ izuzme ,posiječe i smjesti odlagalište,tim više što je riječ o državnoj imovini. Ovaj zaključak će biti proslijedjen kako Vladi USK,ŠPD“Unsko-sanske šume“,resornom federalnom ministarstvu i inspektoratu,ali i Pravobranilaštvu BiH,jer je riječ o imovini države.\nVijećnici su juče razmatrali i prihvatili više prijedloga rješenja koja se tiču komisija poput Komisije za provodjenje javnog nadmetanja, za praćenje rada jedinstvenog općinskog organa uprave,prostorno planiranje i poslove mjesnih zajednica.Izvještaj o finansijskoj reviziji općine za prošlu godinu primljen je na znanje,dok je Pravilnik o sistematizaciji u organu uprave odbijen.Načelnik Halitović je vijećnike upoznao o aktivnostima na izgradnji vatrogasnog doma u Bosanskoj Krupi,ali i o imovinsko-pravnim preprekama za koje se trenutno traži rješenje.Snimak jedanaeste sjednice Općinskog vijeća Bos.Krupa poslušajte u nedjelju, 31.oktobra od 10 sati.\nZadnji put promjenjen četvrtak, 28 Oktobar 2021 07:26


Faktor | Elektroprivreda BiH: Povećana naknada za obnovljive izvore energije\n15.10.2020. / 14:39\nDomaćinstva i firme u za oktobar će dobiti nešto veće račune, jer je Vlada Federacije BiH donijela odluku da poveća iznos naknade za obnovljive izvore energije.\nVlade Federacije BiH, 24. septembra, donijela je Odluku o utvrđivanju jediničnog iznosa naknade za poticanje proizvodnje električne energije iz obnovljivih izvora energije i efikasne kogeneracije za četvrti kvartal 2020. godine, u visini 0,004727 KM/kWh, bez obračunatog PDV-a.\nIznos naknade povećan je duplo za četvrti kvartal, u odnosu na iznos koji je važio za drugi i treći kvartal 2020 godine. Tada je, od aprila do septembra naknada iznosila 0,002555 maraka po kilovat satu, bez obračunatog poreza na dodanu vrijednost od 17 posto.\nPotrošač koji mjesečno prije poskupljenja naknade za obnovljive izvore energije dobijao račun za potrošenu struju od 50 maraka, mjesečno je plaćao naknadu 0,40 maraka, a po novom će plaćati oko 0,70 maraka.\n- Navedena Odluka Vlade FBiH se odnosi isključivo na visinu naknade za obnovljive izvore, dok cijena električne energije ostaje ista za sve korisnike univerzalne usluge, odnosno, za potrošače iz kategorije domaćinstava i ostale potrošnje na niskom naponu. Novac prikupljen po ovom osnovu Elektroprivreda BiH u cjelokupnom iznosu preusmjerava Operatoru za obnovljive izvore i efikasnu kogeneraciju – kazali su iz Službe za komunikacije Elektroprivrede BiH.\nElektroprivreda BiHposkupljenje struje\nPritvoreni zbog nezakonitih prijavljivanja birača za glasanje izvan BiH


U Barceloni još uvijek ne znaju šta žele - SportSport.ba\nEkipa Barcelone dobila je dozvolu od Fudbalskog saveza Španije da van prelaznog roka dovede napadača.\n13.02.20. 14:15 M. Šljivak\nNakon povreda Luisa Suareza i Ousmanea Dembelea Katalonci su ostali bez napadačkih opcija, pa su zatražili od Saveza dodatni potpis.\nBez problema su ga i dobili, ali za sada rukovodstvo Barcelone poprilično luta i još uvijek ne znaju koga žele u svojoj ekipi.\nPrethodno su u januarskom prelaznom roku povezivani sa Rodrigom i Cedricom Bakambuom. Ovog drugog su vratili iz aviona kući jer su odustali od transfera, a jučer su zbog cijene odustali i od Williana Josea.\nZa sada su četvorica fudbalera na listi za dolazak na Nou Camp. Trener Quique Setien ima svog miljenika, a to je fudbaler Betisa Loren.\nIpak, iako Betis i Barcelona imaju jako dobre odnose, ekipa iz Andaluzije će teško pristati da proda čovjeka koji je postigao 10 golova ove sezone. Klauzula u njegovom ugovoru je 40 miliona eura, a toliko Barca nije željela da plati za Williana Jose.\nPored Lorena među kandidatima je napadač Alavesa Lucas Perez. Njegova cijena je značajno manja i iznosi 15 miliona eura, ali ni Alaves nije previše spreman da ga pusti tek tako. Lucas Perez je ove sezone postigao devet golova.\nAngel Rodriguez iz Getafea u jednom trenutku je bio glavna meta Barce. Međutim, u jednom trenutku aktuelni španski prvak je odustao i okrenuo se drugim opcijama, ali sada su se ponovo predomislili.\nIskusni napadač je dostupan na tržištu za 10 miliona eura i Barcelona ima najlakši put do njega jer ga je Getafe spreman bez problema prodati. Ovaj 32-godišnjak je ove sezone zabio 13 golova u 28 nastupa.\nI posljednji na listi potencijalnih pojačanja je kolumbijski napadač Luis Suarez. On je trenutno na posudbi u Zaragozi iz Watforda, a ako bi ga uspjeli angažovati Barca bi imala dvojicu fudbalera s istim imenom u ekipi.\nBarcelona još uvijek nije donijela odluku koga žele. Ona se treba donijeti brzo i vidjet ćemo ko će na kraju završiti na Nou Campu.\nIcardi, Kane, Firmino, A ne neke debile sto nikad culi za njih nismo.\nSeher Rajvosa 13.02.20. 16:46


Vesti online / Vesti / Svet / Pobožni Poljaci: Prostitucija i šverc droge podižu BDP\nPobožni Poljaci: Prostitucija i šverc droge podižu BDP\nPoljaci važe za jednu od najpobožnijih nacija. Čak 90 odsto stanovništa je katoličke veroispovesti, a dali su svetu i jednog papu - Jovana Pavla Drugog. Ipak, uprkos toj pobožnosti, "bezgrešni" Poljaci odali su se porocima, pa su prostitucija, prodaja droga i šverc duvana u sivoj ekonomiji povećali privredni rast ove zemlje za 0,1 odsto tokom 2013. godine.\nProstitucija, šverc droge i duvana podigli BDP Poljske za 0,1 odsto\nKada se uračuna procena obrta od tih nezakonitih poslova rast BDP-a iznosi za tu godinu 1,7 odsto, umesto dosadašnjih zvaničnih 1,6 odsto, saopštio je poljski Glavni ured za statistiku.\nSiva ekonomija tokom 2013. godine dostigla je vrednost od 3,25 milijarde evra a većina tog novca, 2,45 milijarde evra, obrtala se u švercu i prodaji droga.\nŠverc duvana GUS je procenio na 625 miliona evra a prostitucija je 2013. godine u BDP donela 165 miliona evra.\nPoljska je procenu obrta i prihoda u sivoj ekonomiji, od droga, prostitucije i šverca duvana uključila sada prvi put, po dogovoru i u skladu sa smernicama Evropske unije da će se i taj nelegalni deo privrede uračunavati u BDP. Do sada je Poljska uzimala u obzir samo deo sive ekonomije.\nSVET "Izašli smo na kraj sa Grčkom, izaćićemo na kraj i sa Poljskom"\nEKONOMIJA Obećana zemlja: Ovo je "nova Nemačka"\nSVET Zaposlite se kao prostituka: Biro nudi posao u bordelu\nSRBIJA Srbija u borbi sa sivom ekonomijom\nPonedeljak 29.09.2014. 13:50\nKatolicki vernici i prostitucija??? Nista novo.\nPonedeljak 29.09.2014. 14:03\nсва им та доброта дошла из еу и ватикана


| Šifra proizvoda: M00068-7AS-ZT\nKomentarisao Bakixyz\t/ (Postavljeno 4.1.2020.)\nDa li su u pitanju decije naocare ili zenske?\nPoštovani naočare su dečije.\nKomentarisao el nino\t/ (Postavljeno 7.11.2019.)\nDa li ima negde u Bg ovih naocara?\nPoštovani naočare nisu dostupne u prodavnicama već samo za poručivanje putem sajta.\nKomentarisao Marija\t/ (Postavljeno 30.1.2019.)\nPoštovana Marija naočare su dostupne u Sava Centru, TC Big Fashion, TC Ušće, TC Rajićeva i u Immo Outlet Centru.


Škola pozitivnog roditeljstva – grupni rad sa roditeljima - EduCentar\nVećina ljudi uči da bude roditelj u procesu odgajanja dece. Mnogi roditelji misle da disciplina podrazumeva kritiku i strogo vaspitanje. Drugi roditelji misle da je loše kada izgube kontrolu nad svojim emocijama i postaju blagi. Neki se osećaju bespomoćnima. Međutim, postoji i drukčiji način.\nPozitivno roditeljstvo nije preterana popustljivost u vaspitavanju deteta, odsustvo pravila, granica ili očekivanja, niti kratkoročna reakcija ili alternativna kazni. Pozitivno roditeljstvo podrazumeva da deci jasno saopšavate vaša očekivanja, pravila i ograničenja , da sa vašim detetom izgradite odnos koji će biti pun uzajamnog poštovanja, da dete podučite vrednostima i veštinama koje će trajati celoga života, da povećate sposobnost i samopouzdanje vašeg deteta kako bi ono samo moglo rešavati životne situacije. Roditeljstvo daje temelj porodičnom funkcionisanju. To je niz principa koji se mogu primeniti u velikom broju situacija i porodicu učiniti uspešnijom i srećnijom. Program Škole roditeljskih veština promoviše pozitivno vaspitanje i roditeljstvo bez nasilnih metoda vaspitanja.\nEducentar razvija školu roditeljskih veština od 2014. godine koja je namenjena svim roditeljima koji žele da unaprede roditeljstvo. Stručni tim predavača čine specijalni pedagozi i psiholozi koji su u svom iskustvu pružili podršku za preko 600 porodica.\nPrema potrebama porodica razvili smo tri vrste programa:\nRoditelji dece školskog uzrasta od I do IV razreda (7 – 10 godina)\nRoditelji dece školskog uzrasta od V do VIII razreda (11 – 14 godina)\nRoditelji dece srednjoškolskog uzrasta od I do IV razreda (15 – 18 godina)\nProgram škole roditeljskih veština daje odgovore na sledeća pitanja:\nKoji stil roditeljstva primenjujem i kako odabrati najdelotvorniji?\nKako da postavim granice svome detetu, a da pri tome poštujem ličnost svog deteta?\nNa koji način da podržim snove i ciljeve svoga deteta, a da na tom putu ne zanemarim naše porodične vrednosti?\nKako kao roditelj deteta mladjeg uzrasta da pomognem u formiranju radnih navika, pružim mu podršku u obrazovanju i nosim se sa izazovima vršnjačkih odnosa mog deteta?\nKako kao roditelj adolescenta da razumem svoje dete i podržim ga u odrastanju? Na koji način adekvatno da reagujem kada primetim da je moje dete u stanju stresa i pružim mu podršku u prevazilaženju istog?\nNa koji način da usmeravam svoje dete uvodjenjem sistema nagrada i kazni, kako da odmerim adekvatnu kaznu ili nagradu, a da u celokupnom procesu zadržim smirenost i doslednost?\nKako da kod svog deteta prepoznam i podstaknem dobro ponašanje i izgradim pozitivan vaspitni odnos uz zajedničke porodične aktivnosti?\nKako da svog tinejdžera zaštitim od lošeg vršnjačkog uticaja i zloupotrebe cigareta, alkohola i droga?


Tematska otvorena vrata u Nišu- Kako obezbediti efikasnost i pravičnost u izvršnom postupku? | Otvorena Vrata Pravosudja\nNajaveTematska otvorena vrata u Nišu- Kako obezbediti efikasnost i pravičnost u izvršnom postupku?\nSreda, 04. mart 2020. godine\nMesto: Osnovni sud u Nišu, sudnica br 18.\nAdresa: Vožda Karađorđa 23\nPotvrdi svoje učešće do nedelje, 03. marta 2020. godine, na e-mail prijava@yucom.org.rs ili telefonom na broj 018/306975\nU saradnji sa Vrhovnim kasacionim sudom i Osnovnim sudom u Nišu, od juna 2019. godine, redovno se, tri puta godišnje, održavaju Tematska otvorena vrata. Ona predstavljaju otvoreni forum za diskusiju sa građanima o načinu rada njihovog suda. Na taj način građani će imati priliku da upoznaju sud iz drugačije perspektive i kroz dijalog sa predstavnicima pravosuđa reše brojne dileme koje imaju kao realni ili potencijalni učesnici u sudskom postupku.\nModerator Dragan Đorđević - CHRIS mreža\nVera Petrović, sutkinja Osnovnog suda u Nišu\nGoran Mitrović, Narodni parlament Leskovac TBD


RTS :: Brnabić: Ukinuta uredba Vlade o prostornom planu projekta Jadar, stavljena tačka na Rio Tinto\nPolitika Brnabić: Ukinuta uredba Vlade o prostornom planu projekta Jadar, stavljena tačka na Rio Tinto\nčetvrtak, 20. jan 2022, 18:13 -> 19:51\nDodala je i da su ispunjeni svi zahtevi lidera inicijative "Kreni-promeni" Sava Manojlovića.\n"Ispunili smo, ako mene pitate čak i neke njihove hirove, a ne samo zahteve i Savo Manojlović je to i potvrdio, mislila sam da je racionalan i kredibilan sagovornik, nažalost, imala sam priliku, koliko ovih dana, da se u to razočaram, gospodin Manojlović je pozvao na proteste iako je rekao da su ispunjeni zahtevi, pa je pokrenuo narodnu inicijativu za izmene i dopune zakona o rudarstvu. Po zakonu o referendumu i narodnoj inicijativi rok da se odgovori na narodnu inicijativu je 15 dana, meni deluje kao razuman rok, ako je mislio da nije, mogao je da kaže da mu se odgovori u roku od 48 sati", rekla je Brnabićeva dodajući da je Savo Manojlović na konferenciji za medije 18. januara izneo neistine.\n"Ne bi bio problem da su zainteresovani za životnu sredinu i da nema tog licemerja da ti koji finansiraju proteste, napadaju kompanije iz istih tih zemalja, a mi treba da ih branimo i politički slabimo. Jel' to igra koju igramo", upitala je predsednica Vlade.\nTo, kaže, pokazuje da ovde neki žele "i jare i pare", što znači, kako je rekla, da finansiraju proteste kako bi "oslabili i slomili kičmu Aleksandru Vučiću", a istovremeno "znaju da je Vučić posvećen i ozbiljan" i da će te projekte izgurati ako misli da su u interesu Srbije.\n"Volela bih da je Rio Tinto ranije pokazao zabrinutost"\nOdgovarajući na pitanje RTS-a povodom današnjeg saopštenja kompanije "Rio Tinto", koja je navela da je zabrinuta zbog nedavnih izjava predstavnika Vlade Republike Srbije o potencijalnom povlačenju prostornog plana za Projekat "Jadar", Brnabićeva je rekla da bi "volela da su takvu zabrinutost pokazali ranije" i da su bili otvoreniji za komunikaciju i prema medijima i prema narodu.\n"Da su stalno razgovarali sa njima šta je projekat, kakav je benefit, da su odgovarali na pitanja zbog kojih su ti ljudi i izašli na ulice. Nažalost, to nisu uradili i to mogu da kažem čista obraza, nekoliko puta sam rekla u razgovoru sa njima da to moraju da urade i poprave, ali to se nije desilo. Rio Tinto je poslao predsedniku Vučiću u popodnevnim časovima jedan dopis... Da vam kažem još jednom, nismo mi doveli Rio Tinto, pokušali smo da uradimo za građane, transparentno i otvoreno, sve sam učinila da ljudi razumeju o čemu je projekat", istakla je predsednica Vlade.\nNaglasila je da se "mi Rio Tinta ne plašimo".\n"Ovde smo zbog našeg naroda i naše zemlje, neka rade šta misle da treba, ovo je konačna odluka Vlade, dala sam jasna obrazloženja. Mislim da još jednom govori o tome da slušamo naš narod i da je naš posao da zaštitimo njihove interese i kad mislimo drugačije, da oni znaju da ćemo mi saslušati i da smo tu za njih i da ćemo staviti tačku", naglasila je Brnabićeva.\nDodala je da ne bi "ulazila u to" da li "Rio Tinto" tužiti Srbiju ili ne.\n"U ovom trenutku bilo je najvažnije da završimo to i da se posvetim nekim drugim stvarima. Moja lična želja je da svo svoje slobodno vreme, pored onoga što investiram i trošim na stranačke aktivnosti, ovih dana pokušam da objasnim ljudima svo licemerje koje se dešava jer mi se čini da to prolazi ispod radara na jedan perfidan način", navela je Brnabićeva.\n"Imali smo veće proteste i to smo izdržali, Nije iznuđena već odluka koja pokazuje da je Vlada Srbije tu za narod a ne za političke hirove", rekla je Brnabićeva.


Kolumne: Kafkijanska Srbija\nUsred hirovitih vremenskih prilika vlasnici novosadskih kafića uređuju, ukrašavaju letnje terase, sade muškatle, šišaju šimšir, dok građani, ispijajući kafu, glasno bistre politiku. Društvo za susednim stolom čini to čak i veoma bučno. Šta bi se drugo i komentarisalo, nego iznemogle studentske demonstracije. Jedan od njih strpljivo objašnjava: jeste da su se iscrpeli, ali jednoga dana, kao reka-ponornica pojaviće se neznano gde, jer one nisu uprte protiv ove ili one partije, bez obzira na to što su na nišan uzeli rukovodioce stranke koja je trenutno na vlasti. Da je kojim slučajem neka opoziciona stranka na vlasti, mladi bi i protiv nje demonstrirali. Ostali hmkaju, klimaju glavom. Kako se ispostavilo, bilo je među njima i opozcionara, i pristalica vladajuće stranke, ali su se svi složili da nešto nije u redu. U današnje vreme, to je moguće samo na terasi kafića. Na drugim mestima već bi se dohvatili za guše. Možda su zaista terase još jedina mesta gde se može opušteno razgovarati o javnim poslovima.\nSve druge prostore okupirala je partijska politika. Možda ove nedavne studentske demonstracije neće imati neposredne posledice, ali one su ipak simptomatične. Poslednjih nedelja sličnih demonstracija je bilo i u Budimpešti. Uzroci mogu da budu različiti, ali su koreni slični. O demonstracijama koje su pre nekoliko meseci potresle Rumuniju, Bela Marko je zabeležio ove pažnje vredne redove: „Nije ovde reč o raspravama između levice i desnice, kažem svom prijatelju, već o jednom mnogo opasnijem konfliktu: jedna zaista istrošena, ofucana politička elita, koja je izgubila i veru i verodostojnost, jedna zaista kompromitovana parlamentarna republika, jedna pokvarena i iskvarena predstavnička demokratija se konfrontira sa mladim, i od strane srednje klase podržanim autoritarnim populizmom”. Bela Marko je sa manjinskog stanovišta došao do ovih zaključaka. Prevazilazeći nacionalne granice, kao učesnik događaja, manjinski građanin je u stanju da razmišlja u komparativnim, srednje-istočno-evropskim, regionalnim perspektivama, i zato je i u stanju da shvati da nije reč o unutrašnjim stvarima poneke nacionalne države, već o krizi srednje-istočno-evropske i balkanske demokratije. Klatno se trenutno histerično njiše na ovu ili onu stranu. Krizu je moguće prevazići, može da dođe i do poboljšanja, ali može i da se zaglibi u krajnostima. Na tragu duboke razočaranosti u rezultate tranzicionih procesa budi se, ozbiljnim pretnjama bremenita srednje-istočno-evropska i balkanska istorijska histerija. Fašizam je, na primer – kako je to objasnio Ištvan Bibo – takođe posledica krize demokratije. A manjine su osetljiv seizmograf, budući da one podnose najveći deo tereta krize. U svom poznatom delu (Srednjom nazvana Evropa), francuska istoričarka Ketrin Horel takođe ukazuje na ovaj momenat. Ona navodi da su u Srednjoj Evropi posle istrebljenja Jevreja, odnosno, posle 1945. godine „štafetnu palicu kulturne raznolikosti ponele nacionalne manjine…”, manjine su ostale višejezične, ali njihova uloga se postepeno sužava. I polifonija Novog Sada je dolazila do izražaja u razdobljima u kojima je elita i imućnije građanstvo komuniciralo na tri jezika, i kad je postojao jevrejski kulturalni transfer. Kako je nestala, kud je iščezla ta trojezičnost iz „multikulturalnog Novog Sada”? Šta je od nje ostalo? „Multikulturalna” opsena? Ikebana koja se iznosi na sto gostujućim EU-političarima? Ili pak san nekolicine izuzetnih intelektualaca koji razmišljaju na evropski način? Za vreme Monarhije grad Novi Sad je imao srpskog gradonačelnika, da li je danas zamislivo da gradonačelnik Novog Sada bude Mađar? Ketrin Horel je izvela zaljučak: posle 1918. godine u državama-naslednicama Monarhije pokrenuti su procesi nacionalne homogenizacije koji izravno ugrožavaju egzistenciju manjinskih zajednica, a samim tim se umanjuju i šanse kulturalnog transfera, što znači da odumire ono kulturalno tkivo koje povezuje srednje-istočno-evropske kulture. šta ostaje, dakle, u Srednjoj Evropi i na Balkanu? Ketrin Horel nabraja: strepnja od uništenja, košmarna slika izumiranja nacije, agresivnost prema slabima, stalno traganje za žrtvenim jarcima, zla sudbina i apoteoza takve sudbine…\nImao sam dinamičnu nedelju. Putovao sam u Beograd, usred provale oblaka na promociju romana Balkanska lepotica ili Šlemilovo kopile. Pre toga sam dao intervju za Radio Beograd, a potom se javila i fotoreporterka nedeljnika Vreme. Devojka je iz Sombora, pozdravila me je na mađarskom. Žao joj je što svojevremeno nije bolje naučila mađarski, a sad se na somborskim ulicama slabo čuje mađarski govor. Zbog nevremena kasni i ekipa beogradske televizije. Oluja u međuvremenu jenjava, stiže i televizijska ekipa, snimamo intervju, sa malo zakašnjenja počinje i promocija. Uprkos kijametu dvorana je puna. Slušajući reči Vladislave Gordić-Petković, Teofila Pančića i Filipa Davida, ponovo preživljavam svoj romaneskni svet. Sve češće mi se dešava da kritičari identifikuju i moje skrivene misli. Drugi program Radio Beograda promociju Balkanske lepotice ubraja među četri najvažnija događaja u ovoj nedelji. Vladislava Gordić Petković primećuje da roman otkriva migraciju identiteta ljudi koji su prepuštani na milost i nemilost vlasti. Zavidim joj na ovoj tačnoj definiciji.\nU kafkijanskoj situaciji\nOtvoreno je ovogodišnje Sterijino pozorje. Deo medija podmuklo prećutkuje onaj deo govora Mirjane Gardinovački u kojem ukazuje na to da živimo u zlosrećnim vremenima u kojima zabranjuju, prećutkuju, diskvalifikuju i kleveću one autore koji se usuđuju da kritički govore o situaciji koja vlada u kulturi i u društvu. A to ne može da prođe bez posledica. Sve je više „mlakih romana” i „mlakih predstava”. Hrabrost je već i to kad neko pozorište stavi na svoj repertoar nekog stranog pisca koji kritički govori o stanju stvari u svojoj sredini. Tada se u pozorišnom klubu glumci sa zadovoljstvom došaptavaju. „Baš smo im skresali u brk”. „Kome ste skresali?” „Pa njima”, šapuću u poverenju. I tako se zavaravaju da su učinili sve što su mogli da učine. I zbilja ima u tome nečeg grotesknog. Dok političari najvišeg ranga daju izjave o idealnoj slobodi govora, dotle na nižim nivoima lokalna stranačka aristokratija se pravi kao da ne uzima ozbiljno svoje lidere. Ne tvrdim da je reč o nekakvoj „ideološkoj diktaturi” – ne, reč je samo o egoizmu stranački obojenih lokalnih interesnih grupa koje se uspostavljaju uglavnom na bazi ličnih prijateljstava. Neko je „sumnjiv”, a ne zna se zašto. Neko je opet „poverljiv”, ali ni za njega se ne zna zašto. Može da misli šta hoće, dovoljno je ako ćuti i ako se šunja oko lidera. Na beogradskoj promociji mog romana s tim u vezi sam još rekao da sam dugo pretpostavljao da politička elita koja je izvela tranziciju ozbiljno mislila da svi oni koji nisu protiv nje, u suštini jesu za nju. Bio sam u zabludi. Prema borbenoj paroli koja danas važi, ko nije sa njom, taj je protiv nje. Jedino su se pojmovi „sa njom” i „protiv nje” ispraznili, principi su zamenjeni ličnim, rodbinskim, porodičnim vezama, simuliranjem površne lojalnosti. Nepotizam nema granice. I nepotizam je organski deo razbokorenog opšteg relativizma. Jesmo antifašisti, ali rehabilitujemo kolaborante. Donosimo korektne EU-kompatibilne zakone, ali se oni ne primenjuju obavezno. Pominjemo doslednu politiku, ali menjamo stranke kao donji veš. Ćaskamo o stručnosti i o vrednostima, ali izvan partija nema života. Izvan partija samo smetenjaci gube vreme. Ne bih mogao da ustvrdim da smo u diktakturi, ali ljudi u četiri oka će priznati da se nečega plaše. Ne znaju, ili se ne usuđuju da kažu, od čega. Živimo u kafkijanskoj situaciji.\nLaslo Vegel, kolumna za portal Autonomija\nPodržite održavanje stranice Kolumne klikom na reklame ispod, unapred smo zahvalni


NVO: Hrvatska nije omogućila sistematski povratak » Kuca ljudskih prava i demokratije\nČlanice te organizacije ukazuju i da Srbija nije ispunila svoje obaveze prema žrtvama, a u prilog tome navode prinudnu mobilizaciju izbeglica i uskraćivanje prava na novčanu pomoć koje imaju po Zakonu o pravima civilnih invalida rata.\nGodišnjica akcije “Oluja”, smatraju te organizacije, treba da služi kao podsetnik da su za njeno obeležavanje neophodni konkretni postupci država kojima bi se žrtvama pružilo potrebno priznanje, obeštećenje i omogućena prilika za dostojan život.\n“Posle 20 godina ignorisanja i ponižavanja, naš stav prema žrtvama više ne sme biti simboličan i stati u Dan žalosti i zastajanje sa radom na jedan minut, zbog čega članice Kuće ljudskih prava poziva Vladu, ali i Skupštinu Srbije da se položaju žrtava u našem društvu posvete i na adekvatan način odgovore potrebama ove marginalizovane grupe”, pišu članice te organizacije.\nNju čine Građanske inicijative, Beogradski centar za ljudska prava, Komitet pravnika za ljudska prava i Centar za praktičnu politiku.\nPodsećaju da je u akciji “Oluja”, po podacima relevantnih međunarodnih organizacija, iz Hrvatske proterano više od 200.000 etničkih Srba i ubijeno preko 600 civila, kao i da je nakon akcije u Hrvatskoj u pojedinačnim incidentima ubijeno više do 400 etničkih Srba, dok se procenjuje da broj uništenih objekata u svojini Srba iz Hrvatske prevazilazi broj od 20.000.\nprevious post: Saopštenje povodom 20. godišnjice policijsko-vojne akcije „Oluja”\nnext post: Ni Srbija ni Hrvatska nisu ispunile obaveze prema žrtvama


Branson traži nove radnike u komšiluku: Planira ŠIRENJE BIZNISA na ceo Balkan - Bizlife.rs\nEkološka KATASTROFA na tirkiznim vodama Mauricijusa (VIDEO)\nBranson traži nove radnike u komšiluku: Planira ŠIRENJE BIZNISA na ceo Balkan\nKompanija Virgin Pulse Bosnia, u vlasništvu britanskog milijardera Ričarda Bransona, širi kapacitete.\nKompanija je objavila da će udvostručiti svoj radni prostor u Tuzli na 2.300 metara kvadratih, te da će zaposliti još 15+ softverskih inženjera, piše Manager.ba.\nProizvod Virgin Pulsea predstavlja jedinstvenu i inovativnu digitalnu platformu koju koriste kompanije i korporacije iz raznih industrija u cilju promovisanja zdravih životnih navika među svojim zaposlenima.\nPlatforma koja je koncipirana i razvijana u Tuzli se koristi širom sveta, a među klijentima se nalazi i 10 posto kompanija sa liste Fortune 500 najuspešnijih globalnih kompanija.\nKoristeći njihov proizvod, zaposleni se ohrabruju i nagrađuju za vođenje zdravog životnog stila, što podrazumeva uvođenje fizičkih aktivnosti u dnevnu rutinu, usvajanje zdravih navika u ishrani i održavanje kvalitetne društvene interakcije među kolegama.\nIz Virgin Pulsea su ranije kazali da nameravaju u narednih nekoliko godina da budu jedna od vodećih kompanija u IT sektoru, ne samo u Bosni i Hercegovini, već i u celom regionu.\nPodsetimo, Branson je ranije preuzeo tuzlansku firmu Piksel Interactive koja je zapošljavala oko 100 mladih i obrazovanih ljudi, i koja je time postala dio Virgin grupacije, pa je promenila ime u Virgin Pulse Bosnia.


Prva Evropska Kuća u Beogradu « Evropsko Veče u Beogradu – Najevropljani godine / European Evening in Belgrade – most european of the year\nHome » Prva Evropska Kuća u Beogradu\nPrva evropska kuća iz Beograda (u daljem tekstu: Kuća) je nevladino, neprofitno i nestranačko udruženje građana, osnovano početkom 2000. godine u prostorijama Evropskog pokreta u Srbiji. Kuću je osnovalo 50 uglednih i poznatih građana Beograda i Srbije iz oblasti kulture, politike, nauke, privrede, umetnosti, zdravstva i obrazovanja. Pored niza dobronamernih ljudi, prijatelja i pokrovitelja, osnivanje Kuće su posebno podržali Evropski pokret u Srbiji, SO Čukarica (Beograd) koja je Kući pružila gostoprimstvo, kao i Federacija evropskih kuća (FIME).\nINICIJATIVNI ODBOR – INITIATIVES BOARD\nJOKSIMOVIC Stamenko Ekonomist, M.Sc. Predsednik, European Movement Chukarica – – Local Council\nKANDIC Dragoslav Lekar specijalista, Generalni sekretar, Evropski pokret-Čukarica Localno Veće (Physician, Secretary General, European Movement – Chukarica Local Council)\nKOVACEVIC Živorad Ambasador, Predsednik, Evropski pokret u Srbiji (Ambassador, President, European Movement in Serbia)\nKRUNIĆ Spasoje Profesor arhitekture, Predsednik Izvršnog saveta, Gradsko veće u Beogradu (Professor of Architecture, President of the Executive, Board, Belgrade City Council)\nLIČINA Radomir Predsednik upravnog odbora, Dnevnik “Danas” (President, Managing Board, “Danas” Daily)\nLOPANDIĆ Duško Evropski pokret u Srbiji, Ekspert u Saveznom izvršnom veću (European Movement in Serbia, Expert in Federal Executive Council)\nMARKOVIĆ Predrag Izdavač, “Stubovi kulture”, Član predsedništva G17+ (Publisher, “Stubovi kulture”, Member G17+)\nMILOŠEVIĆ Milan Generalni sekretar, Evropski pokret – lokalno veće u Smederevskoj Palanci (Secretary General, European Movement – Smed.\nMINIĆ Jelica Ekonomista, Generalni sekretar, Evropski pokret u Srbiji (Economist, Secretary General, European Movement in Serbia)\nMOJSIJEV Radojica Predsednik, Udruženje malih i srednjih preduzetnika u Vršcu (President, Association of Small and Medium-Scale Entrepreneurs in Vrsac)\nOGNJENOVIĆ Vida Pisac, Direktor pozorišta (Publisher, Vice-President, European Movement in Serbia, Writer, Theatre Director)\nPAJEVIĆ Milan Konsultant, Potpredsednik, Evropski pokret u Srbiji (Consultant, Vice-President, European Movement in Serbia )\nPANTIĆ Danijel Zamenik Generalnog sekretara, Evropski pokret u Srbiji (Deputy Secretary General, European Movement in Serbia)\nPAUNOVIĆ Žarko Centar za razvoj neprofitnog sektora (Center for Development of Non-Profit Sector)\nSARAMANDIĆ Živan Operski prvak (Opera Singer)\nŠLAJH Nikola Predsednik, Evropski pokret – Lokalno veće u Zrenjaninu (President, European Movement – Zrenjanin Local Council)\nSPASOJEVIĆ Dragan Evropski pokret-Lokalno veće na Čukarici, član Izvršnog veća opštine Čukarica (European Movement-Chukarica Local Council, Executive Council of Chukarica Municipality)\nSTANIĆ Duško Evropski pokret – Lokalno veće na Čukarici (European Movement – Chukarica Local Council)\nTEPAVAC Mirko Bivši minister spoljnih poslova, Forum za međunarodne odnose (Former Foreign Minister, Forum for International Relations)\nTEŠIĆ Dragan Predsednik, Upravni odbor, Kulturno obrazovni centar “Chukarica” (President, Managing Board, “Chukarica” Cultural and Educational Center)\nTOŠIĆ Desimir Predsednik, Udruženje malih i srednjih preduzetnika u Vršcu (President, Association of Small and Medium-Scale Entrepreneurs in Vrsac)\nTRUHAR Nataša Prevodilac (Translator)\nVEJVODA Ivan Generalni direktor, Fond za otvoreno društvo (Managing Director, Open Society Foundation)\nVELJANOVSKI Rade Novinar, Fondacija za mir i rešavanje kriza (Journalist, Peace and Crisis Management Foundation)\nVUKOBRAT Boris Osnivač, Fondacija za mir i rešavanje kriza (Founder, Peace and Crisis Management Foundation, Honorary Member)\nSAVIĆ Jasmina Evropski pokret-Lokalno veće na Čukarici (European Movement-Chukarica Local Council)\nRISTIĆ Dušan Lekar specijalista, Pediatrican,\nŽIVKOVIĆ Borka Predsednik, Ženska grupa Čukarica (President, Women’s Group of Chukarica)\nOsnovni programski ciljevi i zadaci Kuće usmereni su na unapređivanje razumevanja, međusobnog poznavanja i saradnje građana, posebno na planu kulturnog, naučnog, obrazovnog, ekonomskog, zdravstvenog i drugih oblika povezivanja. Zahvaljujući nesebičnom (u najvećem delu volonterskom) radu preko 150 članova Kuće, ona je sve više postajala most izmedu građana, regiona, država i naroda, kao i mesto međusobnog upoznavanja i prožimanja naše i kultura prisutnih u bližem i daljem okruženju.\nZa prvog Predsednika Kuće izabran je mr Živorad Kovačević, ambasador i bivši gradonačelnik Beograda, osnivač i rukovodilac Evropskog pokreta u Srbiji, a za njegove prve saradnike (potpredsednike): dr Jelica Minić (potpredsednik i Generalni sekretar Evropskog pokreta, profesor univerziteta), dr Mijat Damjanović (direktor Palgo centra, profesor univerziteta), mr Zoran Alimpić (predsednik Opštine Čukarica, kasnije predsednik Skupštine Beograda, vd gradonačelnik Beograda), Desimir Tošić, po stažu najstariji i veoma popularni srpski demokrata i publicista (potpredsednik, kasnije član Političkog saveta Demokratske stranke, preminuo 2008.) i dr Zigfrid Gehrecke, ugledni naučnik i profesor univerziteta (preminuo 2003, na mestu potpredsednika zamenio ga mr Dragoslav Kandić primarijus, top menadžer u zdravstvenoj delatnosti, primarijus).\nGeneralni sekretar Kuće i predsednik njenog lzvršnog odbora bio je mr Stamenko Joksimović, član užeg rukovodstva Evropskog pokreta Srbije, jedan od inicijatora osnivanja i najupornijih promotera realizovanog koncepta razvoja Kuće; dr Vladimir Grbić, profesor univerziteta, jedan od osnivača Kuće, bio je potpredsednik lzvršnog odbora i koordinator njenog naučnog saveta. U najužem aktuelnom rukovodstvu Kuće nalazili su se i: Predrag Vasiljević (preminuo 2003.), mr Bogoljub Savić, top menadžer u kompjuterskoj tehnologiji, Milan Knežević, izdavač i producent, mr Vesna Drinčić, profesor univerziteta, fizičar, Nada Vasiljević, lekar specijalista, urgentolog, Jasmina Knežević, osnivač privatne zdravstvene ustanove “BelMedic” iz Beograda, Gordana Mladenović, osnivač privatnog preduzeća “Galfis”, top menadžer u konsaltingu, inžinjeringu i trgovini, Jasmina Savić, lekar specijalista, top menadžer u zdravstvu, Borka Živković, blagajnik (predsednik Ženske grupe Čukarica), Milan Ćolić, generalni menadžer, Milan Simeunović, generalni menadžer, članovi Kluba mladih evropljana: Mihailo Joksimović, Sara Rađenović, Ana Brkić, Filip Rađenović, Katarina Kandić, Aleksandar Vasiljević, Vladimir Brkić, Stefan Vasiljević, i omladinci: Toma Joksimović, Aleksandar Mladenović….\nDanas je Dr Dragoslav Kandić Predsednik Skupštine Kuće, mr Stamenko Joksimović je Predsednik Predsedništva iste, Gordana Mladenović dipl. ing, Zamenik Predsednika.\nCiljevi Kuće su:\nunapređivanje razumevanja, međusobnog poznavanja i saradnje ljudi, zajednica i država na evropskom prostoru i podsticanje svestrane i slobodne komunikacije među njima, pre svega u oblasti kulture, nauke, informisanja, privrede, obrazovanja, zdravlja, životne sredine, socijalne i deče zaštite, sporta, rekreacije i sl.;\nunapređivanje kulturnog, naučog, obrazovnog, ekonomskog i drugih oblika povezivanja među građanima, narodima, regijama i državama Evrope;\nuticanje na javnost Beograda, Srbije i regiona da svoje angažovanje usmeri ka demokratskom delovanju u višestranačkoj državi, ka ostvarivanju jednakosti i ravnopravnosti ljudi i njihovih zajednica, uz uvažavanje i unapređivanje najviših danas opšteprihvacenih standarda u ovoj oblasti;\ninformisanje građana o raznim aspektima evropskog povezivanja i ujedinjavanja;\nprezentacija kulturne i druge nacionalne baštine Beograda, Srbije i entiteta sa prostora bivše Jugoslavije;\nafirmacija nacionalnih posebnosti kao i opšteprihvacenih univerzalnih vrednosti;\npromovisanje ideja prava i pravde, kao osnove za sprečavanje svakog oblika nasilja;\nukazivanje na znacaj poštovanja ljudskog dostojanstva i opasnosti od kršenja kako pojedinačnih tako i kolektivnih ljudskih prava;\nformiranje i razvoj slobodnog građanina svesnog svojih odgovornosti u demokratskom poretku;\nsveobuhvatno razmatranje, protežiranje i razvoj ideje evropskog ujedinjenja u kontekstu jedinstva različitosti, suprotno amorfnoj uniformnosti ali i nacionalističkom podvajanju.\nOsnovni oblik aktivnosti Kuće je permanentna i intenzivna komunikacija sa brojnim organizacijama i pojedincima u zemlji i inostranstvu. Najintenzivnija saradnja se odvijala sa Evropskim pokretom u Srbiji i Federacijom evropskih kuća (FIME) u Saarbrueckenu (Nemačka), kao i sa mnogim drugim evropskim kućama u bližem i daljem okruženju (Vukovar, Beč, Zagreb, Sarajevo, Budimpešta, Laval, Stutgart, Tivat, Skoplje) i njihovim asocijacijama (SCENE – asocijacija Evropskih kuća jugoistočne i centralne Evrope). Takode, Kuća je ostvarila saradnju sa nosiocima evroregionalnog projekta “Link Diversity”, kao i drugih sličnih asocijacija u okviru FIME i Evropskog pokreta.\nPredstavnici Kuće aktivno su učestvovali u svim prethodnim proizbornim kampanjama, kao i u kampanjama vezanim za ljudska prava, zaštitu životne i radne sredine, decentralizaciju vlasti i razvoj lokalne samouprave, poboljšanje uslova za rad nevladinih organizacija itd.\nU proteklom periodu pod okriljem Kuće razvijeni su forumi, kao stalne forme rada, i to: preduzetnički, zdravstveni, ekološki, humanitarni i Forum mladih evropljana. Forumi okupljaju od 20 – 50 stalnih i veći broj povremenih članova, a održavaju se povremeno, u skladu sa interesom članova. Članovi foruma su vrhunski stručnjaci, eksperti koji na sastancima ili u projektima razmatraju, istražuju, ocenjuju i predviđaju stanje i razvoj segmenata društva i društvenih odnosa, iz delokruga konkretnog foruma.\nKuća je do sada pripremala ili realizovala veći broj domaćih ili međunarodnih projekata od kojih su neki postali prepoznatljivi kao stalni i realizuju se u određenom periodu svake godine. To su: (1) “Evropsko okupljanje” u maju (povodom obeležavanja Dana Evrope), prepoznatljiv po sportsko rekreativnim okupljanjima i druženjima većeg broja simpatizera i članova, posebno mladih (održavaju se na Adi Ciganliji ili u Košutnjaku); (2) “Balkanski mostovi ka Evropi”, jedinstven po okupljanju, saradnji i povezivanju regionalnih stručnih, poslovnih i NGO organizacija sa prostora bivše Jugoslavije na ideji međusobne podrške i uzajamnosti u procesima evrointegracija; (3) “Evropske večeri u Beogradu – Najevropljanin godine”, projekat Prve evropske kuće iz Beograda, koji se realizuje svake godine počev od 2000. Projekat se odvijao u najbližoj saradnji sa Evropskim pokretom u Srbiji, uz podršku i pomoć Opštine Čukarica i Grada Beograda, delegacije Evropske komisije u Beogradu (čiji je predsednik bio počasni član Inicijativnog odbora za osnivanje Prve evropske kuće) i drugih uglednin nevladinih, stručnih i poslovnih organizacija sa područja Srbije i šire; i (4) Logistički centri za preduzetnike, kao projekat podrške osnivanju, razvoju, afirmisanju i povezivanju privatnog preduzetništva na području Srbije i šire.\nDugoročni projekat pod nazivom “Balkanski mostovi ka Evropi” krenuo je odmah nakon završetka poslednjeg rata, sa idejom da se na našu inicijativu, na najprikladniji i najbrži način, otvore “mostovi” saradnje i prijateljstva sa susednim regionima i gradovima.\nU proteklom periodu održane su dve velike manifestacije – “mostovi” prema Vukovari i Sarajevu, kao simbolima nerazumljivih ratnih stradanja i želje da se posledice teških ratnih posledica što brže i u zajedničkom interesu prevazilaze. Oba skupa održana su u Beogradu, u prostorijama Hotela Sport Klub Trim na Košutnjaku, ali i u prostorima Skupštine opštine Čukarica, Skupštine Grada Beograda itd.\nU realizaciji projekta su učestvovali Evropski pokret u Srbiji, Veće Čukarica, Opština Čukarica, Grad Beograd, Gradjanske inicijative, YUKOM, Goethe institute, Konrad Adenauer fondacija, Ministarstvo spoljnih poslova itd. Naravno, nosioci projekta su bile i evropske kuće u Vukovaru i Sarajevu, zatim Evropska kuća u Zagrebu, Kuća u Beču itd.\nSkupovi su trajali nekoliko dana, uz kombinaciju međusobnih razgovora, sportskih takmičenja, kulturno umetničkog programa i zajednički urađenih, usvojenih i javnosti dostavljenih zaključaka.\nPored ovih većih skupova Prva evropska kuća je ostvarila niz kontakata, workshopova, sastanaka ili višestrukih razgovora sa predstavnicima gorepomenutih evropskih kuća iz regiona i šire.\n“Evropske večeri u Beogradu – Najevropljanin godine” je sada već jedna jubilarna, masovna manifestacija. Ideja projekta je da se na atraktivan i pristupačan način gradanima približi proces evropskih integracija sa njegovim najvažnijim stubovima: politikom, ekonomijom, kulturom i preduzetništvom. To je realizovano kroz afirmaciju pojedinaca, koji su u tekućoj godini najviše doprineli povezivanju naše zemlje sa Evropom i obrnuto.\nPre i za vreme manifestacije odvijao se raznovrstan program uz prisustvo brojnih eminentnih predstavnika političkog, kulturnog i privrednog života, diplomatskog kora, nevladinih organizacija i medija. Posebnu pažnju javnosti pobuđivala je javna dodela svečanih plaketa NAJEVROPLJANIN GODINE (za oblast: politika, kultura, ekonomija, ideja, projekat ili program, preduzetništvo i strani državljanin na privremenom radu u zemlji). Ova prestižna priznanja dodeljuju se najzaslužnijim pojedincima ili organizacijama za najveći doprinos u promociji evropskih ideja i vrednosti, kao i u stvaranju evropskog ambijenta ili realizaciji evropskih standarda i kriterijuma na području naše zemlje, odnosno u afirmaciji naše tradicije, naših potencijala, istorije, kulture i drugih kvaliteta i specifičnosti na području Evrope.\nIzbor i promocija Najevropljana u periodu 2000 – 2014. god. održana je četrnaest puta u kontinuitetu, izabrano je ukupno 72 Najevropljana godine, a manifestaciju je u pomenutom periodu podržalo nekoliko desetina nevladinih i poslovnih organizacija. Organizaciju Projekta je realizovala Prva evropska kuća u saradnji sa Evropskim pokretom u Beogradu, Većem na Čukarici, Opštinom Čukarica i Gradom Beogradom. U realizaciji pojedinih manifestacija određena podrška je pružana od strane Delegacije Evropske komisije u Beogradu, Privredne komore Srbije, Ministarstva inostranih poslova i drugih uglednih organizacija i organa.\nSve organizaciono operativne poslove na pripremi Evropskih večeri obavlja Organizacioni odbor u užem sastavu, koji danas čine: Stamenko Joksimović, Predsednik, Dragoslav Kandić, Potpredsednik, Gordana Mladenović, Potpredsednik, Jasmina Savić, Milan Knežević, Bogoljub Savić, Vesna Drinčić, Jovan Kepčija, Borka Živković, Mihailo Joksimović, Filip Rađenović, Branislava Brkić, Sara Rađenović, Toma Joksimović i Aleksandar Mladenović.\nOsnovni cilj projekta Logističkog centra za preduzetnike Čukarice (Pilot projekat) je obezbeđivanje kvalitetne, sveobuhvatne, ažurne i dostupne podrške osnivanju novih i razvoju postojećih preduzetničkih aktivnosti (pojedinačnih i grupnih poslovnih poduhvata) na području beogradske opštine Čukarica.\nProjekat svojim konkretnim ciljevima i zadacima omogućava blisku saradnju lokalnog nevladinog sektora, preduzetnika i njihove lokalne asocijacije, odnosno, lokalne samouprave na pospešivanju osnivanja i razvoja, kao i promociji preduzetništva. Podnosilac Projekta i njegovi partneri, kao i ostali učesnici koji pružaju podršku Projektu (privredne i druge organizacije na opštini i šire), imaju neophodne informacije, kompetentne kadrove i ostalu infrastrukturu (prostor, deo potrebne opreme i dr.) za realizaciju predviđenih aktivnosti.\nInicijator osnivanja Centra je Prva evropska kuća u Beogradu. Nakon nekoliko godina priprema i intenzivne koordinacije rada Foruma preduzetnika Prve evropske kuće sa drugim referentnim preduzetnicima i njihovim organizacijama na Čukarici, u Beogradu i Srbiji, osnovan je Evropski Centar za preduzetnike Srbije (u daljem tekstu: Centar) kao specifičan konsultantski servis za male i srednje preduzetnike.\nUdruženje gradjana “Evropsko udruženje preduzetnika u zdravstvu Srbije” osnovano je 28. 05. 2004. god. na inicijativu i uz podršku Prve evropske kuće, sa sedištem u Beogradu, koje je po svom karakteru nestranačko, nevladino i neprofitno. Osnovni cilj Udruženja je da okuplja i organizuje ugledne predstavnike preduzetnika i preduzetništva u oblasti zdravstva Srbije radi lakšeg i bržeg ostvarivanja njihovih zajedničkih i pojedinačnih interesa.


Visoka predstavnica EU Ešton predviđa „ispunjenu narednu godinu“ u odnosima sa Kosovom (SETimes.com)\nVisoka predstavnica EU Ešton predviđa „ispunjenu narednu godinu“ u odnosima sa Kosovom 05/03/2012\nU centru pažnje sastanka u Briselu bio je niz mogućnosti, a posebno Sporazum o slobodnoj trgovini. Linda Karadaku za Southeast European Times iz Prištine -- 5.3.2012. U četvrtak (1. marta) u Briselu, visoka predstavnica EU za spoljnu politiku Ketrin Ešton rekla je kosovskom premijeru Hašimu Tačiju: „Došli smo do prekretnice“. [Rojters]\nJedna poruka koju se visoka predstavnica EU za spoljnu politiku Ketrin Ešton svakako potrudila da uputi tokom sastanka sa kosovskim premijerom Hašimom Tačijem glasi: Unija želi da se Kosovo približi konačnom članstvu i spremna je da pomogne da se to ostvari. Ešton se sastala sa Tačijem u četvrtak (1. marta) u Briselu. Pohvalivši dogovore postignute između Kosova i Srbije tokom tehničkog dijaloga, u kojem posreduje EU -- sporazume o regionalnom predstavljanju Kosova i o integrisanom upravljanju granicama (IBM) -- Ešton je ukazala „Prešli smo dug, dug put“. Ona se takođe osvrnula na budućnost. „Predstoji nam ispunjena godina u našim odnosima: studija o izvodljivosti, dijalog o vizama, trgovinski sporazum, učešće Kosova u programima EU i nadam se članstvo u Evropskoj banci za obnovu i razvoj (EBRD)“, rekla je Eštonova na zajedničkoj konferenciji za novinare sa Tačijem. Mada to zahteva rad obe strane i nastavak saradnje, dodala je ona, „došli smo do prekretnice“. Tači je komentarisao istu temu i rekao da su sporazumi „prekretnica ne samo za Kosovo i Srbiju, nego i za EU“. On je dodao da je „budućnost Kosova i svih drugih zemalja zapadnog Balkana u EU i NATO-u“. Veton Vula sa kosovskog Evropskog instituta „JURIDIKA“ rekao je za SETimes da će razgovori i sporazumi postignuti sa Srbijom „ubrzati put Kosova ka EU; Kosovo je puno [dalo] i mora nekako da bude nagrađeno“. On je dodao da bi strateški „bilo dobro približiti [Kosovo] EU pre nego što Srbija konačno uđe, [u svetlu] makedonsko-grčkog modela i prepreka koje Grčka postavlja Makedoniji“. Samuel Žbogar, šef Kancelarije EU u Prištini, objavio je u utorak saopštenje u kojem se potvrđuje spremnost EU da podrži napore Kosova u pravcu unapređivanja trgovinskih odnosa „pripremom i obukom [vlasti] za poboljšanje njihovih administrativnih sposobnosti za vođenje trgovinske politike, što bi verovatno dovelo do trgovinskog sporazuma. To je svakako vrlo zahtevan zadatak: mada je EU otključala vrata, na Kosovu je da ih otvori i uđe“, rekao je on. Potpredsednica vlade i ministarka trgovine i industrije Mimoza Kusari Lila konstatovala je, kako se izveštava, da je „Kosovo ostvarilo vidan napredak ka otpočinjanju pregovora o slobodnom trgovinskom sporazumu, a trgovinski odnosi između Kosova i EU su se poboljšali“. EK i kosovske vlasi takođe su razmotrili napredak postignut na polju industrije i politike malih i srednjih preduzeća, carina i poreza. Kosovo i EU rade zajedno na takozvanom Dijalogu SAP, koji je Evropska komisija uvela na jesen 2009. godine kao modernizovani vid Mehanizma praćenja Procesa stabilizacije i pridruživanja. To je okvir u kojem EK i kosovska administracija redovno razmatraju tehnička i politička pitanja vezana za evropski program. Proizašao je iz studije izvodljivosti koju je EU predložila u novembru 2008. da bi se procenilo kako Kosovo na najbolji način može da iskoristi regionalnu i evropsku integraciju. Ali, Leonora Krieziju, izvršna direktorka kosovskog Instituta za političke studije (PIPS), izjavila je za SETimes da sporazumi neće doneti puno Kosovu. „Iako je EU dala zeleno svetlo za početak studije izvodljivosti, ne mislim da je da je to bio poklon, niti ubrzavanje, nego samo premeštanje tog pitanja iz Prištine u Savet ministara EU“, rekla je Krieziju za SETimes. Slični tekstoviLoading\nIsto važi za liberalizaciju viznog režima, koju „ne bi trebalo smatrati poklonom, nego ispunjenjem obaveza od strane Kosovara, kao što su do sada učinile sve zemlje regiona“. „Mislim da EU nije iskrena prema Kosovu, jer studija izvodljivosti može da dovede do toga da se još puno godina odugovlači sa integracijom Kosova, dok se ne donese mišljenje o potpisivanju sporazuma SSP“, rekla je ona. „Ovde se više radi o nepostojanju internog konsenzusa EU oko Kosova.“ Pet zemalja članica EU ne priznaje nezavisnost Kosova „a te sporazume treba da potpiše svih 27 zemalja članica“, rekao je Krieziju. Tači je u javnosti delovao pozitivno. „Koraci koje preduzimamo su teški zbog prošlosti. Ali, ti koraci su ključni za zajedničku evropsku perspektivu“, rekao je on, nazivajući sporazume sa Srbijom „istorijskim", i dodao: „Republika Kosovo je ponosna što je evropska država i spremna je da zauzme svoje mesto u EU, NATO-u i Ujedinjenim nacijama“. Ovaj tekst naručio je SETimes.com.


ZAKON O ZDRAVSTVENOM OSIGURANJU: ROK ZA ZAMENU PAPIRNIH ZDRAVSTVENIH KNJIżICA ELEKTRONSKIM JE 31. DECEMBAR 2016. GODINE\nElektronske zdravstvene knjižice, odnosno kartice zdravstvenog osiguranja (KZO) u Srbiji je do 29. decembra 2015. godine dobilo je 514.676 osiguranika, najnoviji su podaci Republičkog Fonda za zdravstveno osiguranje. Do kraja 2016. godine nju će po Zakonu o zdravstvenom osiguranju ("Sl. glasnik RS", br. 107/2005, 109/2005 - ispr., 57/2011, 110/2012 - odluka US, 119/2012, 99/2014, 123/2014, 126/2014 - odluka US i 106/2015) morati da ima svih oko sedam miliona osiguranika.\nOva kartica trebalo je da ubrza administrativni deo posete lekaru, odnosno zadržavanje na šalteru. Sudeći prema dosadašnjim iskustvima, to nije tako. Sa elektronske kartice ne može se iščitati ime izabranog lekara, vakcine koje je dete primilo, bolesti od kojih ste bolovali...\nZdravstvena kartica na sebi sadrži vidljive podatke kao što su ime i prezime, datum rođenja i lični broj osiguranika (LBO) i broj zdravstvene kartice, što su informacije dovoljne za ostvarivanje prava na zdravstvenu zaštitu u zdravstvenim ustanovama.\nZato je gotovo neophodno da uz karticu zdravstvenog osiguranja, kad sa njom prvi put krenete kod lekara, ponesete i staru, papirnatu zdravstvenu knjižicu. Ili barem ceduljicu sa brojem zdravstvenog kartona i imenom izabranog lekara.\nŠalterske medicinske sestre su se već dosetile kako da sebi olakšaju posao: na elektronsku karticu nalepe etiketu sa brojem zdravstvenog kartona. Ovu praksu kritikovao je Rodoljub Šabić, Poverenik za informacije od javnog značaja i zaštitu podataka o ličnosti. Uz fotografiju tako "dorađene" elektronske kartice, na svom tviter nalogu napisao je komentar da ovako izgleda "elektronsko doba na srpski način".\nDr Milica Nikolić Urošević, predsednica Udruženja za zaštitu prava izabranih doktora opšte medicine kaže da najveći problemi sa novim zdravstvenim karticama nastaju pri otvaranju bolovanja i pisanja doznaka, jer se ne može "pročitati" u kojoj je firmi osiguranik zaposlen.\n–Niti su pacijenti ovom novinom nešto dobili, niti je lekarima olakšan posao. Tražimo pacijente po registrima pisanim rukom. Nisu čak naznačeni ni podaci o tome da li je neko kao korisnik socijalne pomoći ili invalid oslobođen nekih plaćanja, što je delokrug rada Fonda. Lekari su pretvoreni u detektive dok nađu taj podatak, a pacijenti se nepotrebno ljute na nas – primećuje dr Nikolić Urošević.\nDr Nevenka Dimitrijević, izabrani lekar u domu zdravlja "Voždovac" kaže da uvođenjem novih zdravstvenih kartica nismo napredovali, već nazadovali.\n– Kartice sadrže samo podatke potrebne Fondu, odnosno da li je firma za svog zaposlenog platila doprinose za zdravstvo i da li je osiguran. Iz "očitane" nove kartice sestra na šalteru ne može da dobije ni jedan koristan podatak, na primer o izabranom lekaru, a samo u mojoj ambulanti radi 15 lekara sa kartotekom od 2.000 pacijenata – kaže dr Dimitrijević. Ona dodaje da se u šalterskim službama na kraju ipak nađe svaki pacijent, ali da to zahteva čekanje.\nDirektor doma zdravlja "Lazarevac"dr Jovan Milojević, navodi da zbog novih kartica i dalje ima malo dužih zadržavanja pred šalterima, ali da se zaposleni sve bolje snalaze.\n– Sve veći broj naših pacijenata ima nove kartice, a mi smo na vreme rasporedili 82 dobijena čitača i savladali korišćenje softvera. Na osnovu matičnog broja dolazimo do imena izabranog lekara i broja zdravstvenog kartona, mada nam je papirni karton još potreban za pisanje doznaka za bolovanje. Vodimo dvostruku zdravstvenu dokumentaciju, jer još ne postoje elektronski kartoni - objašnjava dr Milojević.\nMnoge zbunjuje i pin koji se dobija prilikom preuzimanja nove zdravstvene kartice. U RFZO-u kažu da taj broj važan samo u slučaju da se izgubi zdravstvena kartica.\nKartice zdravstvenog osiguranja ne sadrže podatke o prethodnim dijagnozama i terapijama, niti o primljenim vakcinama, kada su u pitanju deca. Te podatke sadržavaće elektronski karton, čije uvođenje Ministarstvo zdravlja najavljuje u perspektivi, kada zdravstveni sistem Srbije bude informaciono povezan.\nPojedini vlasnici novih kartica žale se da u zdravstvenim ustanovama, čije su usluge koristili, još ne postoje aparati za očitavanje elektronskih zdravstvenih knjižica. U RFZO kažu da je Fond do sada isporučio 8.000 čitača. Međutim, ovi uređaji su u punoj meri korisni samo ako je internet veza između zdavstvene ustanove i baze podataka Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje dovoljno brza, što nije slučaj ni u svim gradskim sredinama.\nIzvor: Vebsajt Politika, Olivera Popović, 08.01.2016.


Konkurs za stručnu praksu u oblasti građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture | Univerzitet u Beogradu - Arhitektonski fakultet\nUniverzitet u Beogradu - Arhitektonski fakultet > Najnovije > Vesti > Konkurs za stručnu praksu u oblasti građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture\nSa zadovoljstvom vas obaveštavamo da je Univerzitet u Beogradu potpisao protokol o saradnji sa Ministarstvom građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture kojim je omogućena stručna praksa za 412 studenata u sektorima i organima ministarstva, javnim preduzećima, stručnim ustanovama i agencijama iz resora ministarstva. Studenti će praksu obavljati u narednih godinu dana u tri različita ciklusa, a u prvom ciklusu (novembar 2016 – februar 2017.) planirano je 135 mesta.\nNajviše mesta otvoreno je za studente tehničkih fakulteta Univerziteta u Beogradu (najviše za studente Građevinskog i Saobraćajnog fakulteta), a među institucijama koje su otvorile najveći broj mesta nalaze se „Železnice Srbije“ i Republički geodetski zavod. Prijavljivanje za prvi ciklus stručne prakse traje do 01. novembra 2016. godine i vrši se isključivo elektronskim putem na portalu www.studentskapraksa.com. Potrebno je da student napravi korisnički nalog u zoni za studente i doda svoju biografiju, a zatim da odabere željenu poziciju iz baze praksi i izvrši prijavu.\nStudenti koji budu odabrani za obavljanje prakse u prvom ciklusu, moći će da obave praksu tokom perioda od 21. novembra 2016. do 20. februara 2017. godine. Trajanje prakse biće definisano za svakog studenta u skladu sa zahtevima odgovarajućeg studijskog programa i u dogovoru sa supervizorima prakse iz preduzeća i ustanova koje učestvuju u programu.\nInstitucije koje će primiti studente na praksu u prvom ciklusu su: Železnice Srbije, Direkcija za železnice, Republički geodetski zavod, Institut za puteve, Saobraćajni institut CIP, Aerodrom Nikola Tesla Beograd, AirSERBIA, Kontrola letenja Srbije i Crne Gore SMATSA, JP Putevi Srbije, Agencija za upravljanje lukama, Republička agencija za stanovanje, Ministarstvo građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture (različiti sektori), MGSI – Uprava za transport opasnog tereta, MGSI – Uprava za utvrđivanje sposobnosti brodova za plovidbu, Agencija za bezbednost saobraćaja.\nDetaljni pregled otvorenih mesta za prakse nalazi se na adresi http://www.razvojkarijere.bg.ac.rs/stranice/uploads/Pregled-mesta-prvi-ciklus-prakse-UB-MGSI.pdf. Studenti koji tokom ove godine imaju obavezu da obave stručnu praksu su u prilici da je obave u navedenim ustanovama i institucijama.\nPočetkom oktobra je na Univerzitetu u Beogradu održan Sajam stipendija. Obaveštavamo vas da su sve prezentacije i predavanja sa Sajma snimljene i dostupne za naknadno gledanje na Media Portalu RCUB-a. Sudeći prema utiscima posetilaca i učesnika možemo da zaključimo da je manifestacija u potpunosti uspela i da su za to u velikoj meri zaslužni sami studenti – volonteri koji su učestvovali u realizaciji sajma.\nKljučne reči:Konkurs, MGSI, Ministarstvo građevinarstva, praksa, Razvoj karijere, Sajam stipendija, saobraćaja i infrastrukture, stipendije, Stručna praksa, Univerzitet u Beogradu, Centar za razvoj karijere, Centar za razvoj karijere i savetovanje studenata


Rakija, uglavnom: Nepotrebne rakije\nAko je neko degustator rakije, ako pije radi uživanja i vrhunskih aroma koje dobre rakije imaju, ako želi da shvati jasnu vezu između tradicije pravljenja rakije, terena gde je ispečena i kvaliteta voća od kog je nastala, on ima tri, najviše četiri gutljaja koja može u tu svrhu da upotrebi. Najviše četiri pokušaja da pronađe kvalitet. Ovde mislim na situaciju gde rakiju gutate i ne izbacujete je iz usta poput profesionalnih ocenjivača. Vremenom, iskusan degustator rakije postaje jako oprezan na šta će da potroši svoja četiri gutljaja. Ponekad se dešava da i prvo probanje upropasti degustaciju za taj dan, da opečete čula prejakom rakijom, da vas zaboli glava od rakije prepune patočnih ulja, da ne možete da se oslobodite hemijskog ukusa.\nMeđutim, nije najveći problem kada je rakija loša. Od loših rakija se nešto može naučiti, često je zanimljivo i uzbudljivo pronalaziti greške u proizvodnji rakije i njih povezivati sa manama u ukusu i mirisu. Loše rakije imaju svoju edukativnu svrhu, one postavljaju kriterijum za nekvalitet, one su početna tačka od koje se kreće u rakijskoj karijeri. Kad neko ispeče lošu rakiju i svestan je da je ona loša, znamo da je na pravom putu, da svaka sledeća postaje bolja i da ima potencijal koji će se iskazati u budućnosti. Prvi korak ka savršenstvu je prepoznavanje grešaka.\nOno što je mnogo gore od loše rakije je nepotrebna rakija. Ove rakije često nemaju neke posebne mane sem što su neukusne i prazne. Nemaju ni vrline, ali nisu loše po zdravlje. Nepotrebne rakije su rakije pečene i plasirane na silu, bez jasne vizije o svom mestu među drugim proizvodima. To su rakije koje nisu vredne pijenja. Takvi destilati nisu proizvod apsolutnog neznanja, one mogu da budu čak i solidne, međutim, to su neme rakije, nisu u stanju da se izraze, nisu u stanju ništa da kažu o sebi. Takvi proizvodi su dosadni i pretvaraju se u gubljenje vremena.\nPostoji nekoliko bitnih razloga za pojavu nepotrebnih rakija, neke od tih razloga smo navodili kada smo pisali o brendiranju rakije, o autohtonosti, o kulturi pijenja, pa ih neću sada ponavljati. Svi znamo da novo, hibridno voće daje neutralnu rakiju, pa je potrebno biti jako oprezan i uložiti napor da se napravi proizvod sa identitetom. Dodavanje šećera u kominu pravi od rakije bezukusnu vodicu koja ima alkoholne efekte, ali je aromatski ništavna. Takođe, kada voćarima počne da truli voće usled nemogućnosti da ga prodaju, sete se destilacije. Ovo naročito važi za voćare „iz kafića“, one koji misle da mogu da vode biznis telefonom, bez prethodne računice, pripreme, rada. Ovakvim „menadžerima” rakija postaje krajnja mera spasa od bankrota. Oni peku rakije bez duše, one koje zauvek ostaju „destilati“.\nNepotrebne rakije najviše prave „rakijaši iz mode“. Da se primetiti da je postalo moderno praviti rakiju u Srbiji, pa se tog posla prihvataju i oni koji rakiju ne vole, ne piju i ne razumeju. Posebna komplikacija nastaje kada modni rakijaši nauče nešto o hemiji, savladaju osnove destilacije, pa samim tim i izbegnu glavne greške prilikom pečenja. Ono što se rađa iz tog modnog napora se može opisati kao votka od voća. Modisti saznaju glavno, ali kod rakija (kao i kod mnogih drugih stvari) uspeh se krije u detaljima. Detalji i strast prave razliku i čine jedno piće vrlo dobrim.\nUz modu i osnovna znanja iz oblasti tehnologije dolazi i ambicija. Javlja se i želja za društvenom potvrdom. Rađa se potreba za priznavanjem majstorskog znanja i zvanja u okviru rakijske zajednice. Počinju da se šalju rakije na takmičenja, da se prave prezentacije. Modisti često imaju novca da ulože u svoju proizvodnju pa prave rakije tehnološki ispravne i čiste. Međutim, ovakve rakije su najnepotrebnije od svih. To su rakije za ignorisanje. Prekupažirane, ni stare ni bezbojne, najčešće ostavljene na jačinu od 40% alkohola. Prepoznaćete takve rakijaše i po tome što žele da destilišu sve što ima šećera u sebi. Traže recepte za rakije od kupusa, lubenice, nara.\nNa kraju da podsetimo da ne mora baš sve da se oceni i na sve da se obrati pažnja. Posebno je važno da ne mora sve da se popije. Kao i u sportu, neki igrači su jednostavno netalentovani, neki treniraju da bi se sklonili sa ulice, neki da bi bili zdraviji. Neko ostane večiti talenat i nikada ne zablista. Sa rakijama je ista priča.\nUnknown 20.03.2019. 16:11:00\nMoram priznati da bolji tekst, bolju priču, bolje sagledavanje na temu rajije, do sada nisam čuo, niti pročitao.\nNekada se prezime gradilo i održavalo na domaćinskoj rakiji, onoj potpunoj, po mirisu, ukusu, boji, jačini, da li pali dok se pije, da li se posle nje i uz nju dobro mezi, jede, uživa... peva, a ne opija. Dodatni prihod porodici je bio, prihod od rakije, i danas je... ali nije sve u parama, mnogo toga više ima, u rakiji!\nUnknown 20.03.2019. 20:13:00\nStvarno je tekst savrsen,bravo.\nАнониман 20.03.2019. 21:55:00\nВрхунски текст, право у центар!!!!\nNore 20.03.2019. 22:25:00\nVidosava 21.03.2019. 09:36:00\nБраво! Сама суштина ствари. Што би моја баба говорила - ако радиш нешто, ради то људски! Дакле, поштено и надасве посвећено. Или једноставно - не ради.\nАнониман 13.05.2019. 11:22:00\nOd kolevke pa do groba, doba iskrenosti je najlepše doba. Živeli!\nUnknown 14.10.2019. 08:39:00\nBRAVO SVE NAPISANO TAČNO OD REČI DO REČI\nUnknown 22.11.2019. 13:37:00\nSvidja mi se razmisljamje. Doktorski nema sta...\nPravilno merenje jačine rakije i njeno razblaživanje (dodatna objašnjenja uz tekst)


Sale stvarno samo jedan - Smedia\nSale stvarno samo jedan\n08.10.2016 | 08:34\nMomčilo Vukotić i Saša Ilić foto: Arhiva VN\nPamtim svakog saigrača sa kojim sam kroz sve ove godine igrao u Partizanu i nikada se ni sa jednim nisam posvađao - rekao je svojevremeno Saša Ilić na pitanje o odnosu sa čitavom galerijom ljudi sa kojima je delio svlačionicu, dobro i zlo u Humskoj u prethodnih 20 godina.\nTo je Saša Ilić, čovek dečačkog osmeha, fudbalski i dalje jako koristan, koji će večeras sa početkom od 19.30 (Pink 2) u Humskoj protiv bratskog kluba PAOK stati uz rame Momčilu Vukotiću po broju utakmica za Partizan - 791. U bezmalo 800 utakmica za klub koji Ilić oseća svakim delom svog tela stalo je mnogo uspomena i lepih i onih drugih. Tu je čuveni promašaj iz meča sa Realom,...


Kuba pustila prvu grupu političkih zatvorenika\nPrva grupa oslobodjenih političkih zatvorenika sa Kube razgovara sa novinarima na aerodromu u Madridu\nSedam političkih zatvorenika koje je oslobodila vlada na Kubi jučer su sa svojim porodicama stigli u Španiju i odmah nakon sljetanja u Madrid pojavili su se pred novinarima. U njihovo ime govorio je Julio Cesar Galvez:\n"Mi smo prva grupa zatvorenika savjesti koja je stigla na špansko tlo, nakon što smo sedam godina nepravedno držani u pritvoru."\nOslobodjeni politički zatvorenici su napustili Havanu komercijalnim letom kako bi u izgnanstvu otpočeli novi život. Katolička crkva na Kubi je protekle sedmice saopćila da će biti oslobodjena 52 zatvorenika, nakon dogovora postignutog sa kubanskom vladom i Španijom.\nOmar Ruiz je jedan od oslobodjenih:\n"Bili smo pod stalnim stresom. Kubanska vlada nas nije dobro informisala. 72 sata prije oslobadjanja nismo znali da li ćemo biti pušteni ili ne."\nZatvornici su dio grupe od 75 disidenata uhapšenih tokom racije vladinih snaga 2003. godine. Ranije je oslobodjeno 23, medju kojima i Pedro Pablo Alvarez Ramos, prije tri godine. On sada živi u Miamiju i sumnja u motive kubanske vlade:\n"Rekli su nam da nas puštaju uslovno - ili ćete napustiti zemlju ili ćete ostati u zatvoru. Meni su rekli da idem u Španiju ili ostajem u zatvoru. Ostalim zatvorenicima je rečeno isto. To je bilo prisilno. Mislim da je i ovo prisilno, da ljudima nisu date nikakve garancije da ponovo neće biti uhapšeni zbog istih razloga, i vjerujem da pod pritiskom napuštaju Kubu."\nReakcije medju drugim kubanskim useljenicima su pomješane. Medju skepticima je profesor na Univerzitetu Miami, ekspert za Kubu, Jaime Suchlicki. On vjeruje da Havana oslobadja zatvorenike nadajući se da će Bijela kuća ukinuti zabranu putovanja na otok i promjeniti trgovački embargo.\n"To je pametan potez režima Raula Castra kako bi pridobio povlastice medjunarodne zajednice dajući jako malo sa svoje strane. Ovo je veoma mali ustupak jer ti ljudi, prije svega, nisu uopće trebali biti u zatvoru. On ih se sada oslobadja, progoni ih iz zemlje, a pažnja mu je usmjerena na američki Kongres i Obaminu administraciju kako bi pridobio ključne povlastice", kaže Suchlicki.\nBrojne grupe kubanskih useljenika proteklih dana su demonstrirali ulicama gradova na jugu Floride tražeći oslobadjanje svih političkih zatvorenika na Kubi.\n"Mi zahtijevamo trenutačno i bezuslovno oslobadjanje svakog političkog zatvorenika na Kubi, kako onih koji su medjunarodno poznati, tako i onih koji se možda drže pod uobičajenim optužbama za kriminal", rekao je za Glas Amerike jedan od demonstranata.\nKuba ostaje pri tvrdnji da nema političkih zatvorenika, i da su to samo plaćenici koji, kako kažu iz Havane, rade sa Sjedinjenim Državama da potkopaju kubanski komunizam. Organizacije za ljudska prava procjenjuju da na Kubi ima 167 političkih zatvorenika.


Benefit prvog mjesta sokola: Crna Gora može do SP alternativnim putem - PV Informer Benefit prvog mjesta sokola: Crna Gora može do SP alternativnim putem - PV Informer\nBenefit prvog mjesta sokola: Crna Gora može do SP alternativnim putem\n1 sedmica pre 107 pregleda Izvor: cdm.me\nFudbalska rerpezentacija Crne Gore pobjedom nad Kiprom zadržala je status jedne od dvije najbolje prvoplasirane selekcije iz grupa divizije C, što bi potencijalno moglo da joj donese alternativni put do plasmana na Svjetsko prvenstvo.\nNa SP u Kataru 2022. iz Evrope će se plasirati 10 pobjednika kvalifikacionih grupa, dok će u baražu učestovati 10 drugoplasiranih selekcija, kao i dvije reprezentacije – pobjednice grupa Lige nacija, a koje se baraža ili direktnog mjesta na Mundijalu ne domognu kroz redovne kvalifikacije.\nKonkretno, to znači da bi Crna Gora na dva koraka od SP (u baražu će se igrati polufinale i finale) mogla da se nađe ukoliko svih osam pobjednica grupa Lige nacija iz divizije A i B budu prve ili druge u kvalifikacionim grupama za Mundijal.\nZvuči komplikovano, ali nije nemoguće.


Nike PHANTOM 3 PRO DF FG, muške kopačke za nogomet, siva | Intersport\nNarančasta, Siva / AH7275\nNike Hypervenom Phantom 3 Academy (FG) su muške kopačke za nogomet koje odlikuje odličan nadzor nad loptom, zahvaljujući posebnoj teksturi gornjeg dijela i asimetričnik vezica koje ne smetaju u kontaktu s loptom.\nMuške tenisice za nogomet koje pružaju iznimnu potporu nozi.\nTekstura materijala osigurava dobar odjećaj za loptu.\nAsimetrične vezice ne smetaju u kontaktu s loptom.\nNapišite o čemu razmišljate… Nike PHANTOM 3 PRO DF FG, muške kopačke za nogomet, siva


Zapadna Srbija | Beautiful Serbia\nPredov Krst, planina Tara\nNa krajnjem zapadnom delu Tare, na 1075 m n.v ., nalazi se turistički lokalitet Predov Krst na koji se stiže preko Bajine Bašte i Perućca, kroz uski kanjon rečice Dervente. Predov Krst je ujedno i najudaljeniji i najnepristupačniji deo ove planine.\nPutovanje Tara – Beograd, okolo-naokolo (drugi deo)\nDanas je prilično uobičajeno da, kada negde putujete, za sam put (transfer) do odredišta isplanirate tačno onoliko vremena koliko treba za samu vožnju, zatim za jedno stajanje na pumpi (sa današnjim kolima ni to više ne važi; sa jednim rezervoarom stići ćete čak u drugu državu) i, možda, odvojite još desetak minuta ako želite da u nekom restorančetu uz put popijete kafu ili sok (i to obično ako vas deca nagovore). A ono što se apsolutno podrazumeva, to je da od mogućih pravaca A, B ili V, birate onaj koji je najkraći, ili onaj koji se barem delom poklapa sa auto-putem.\nDrvengrad je etno selo na planini Tari (Mokra gora, Mećavnik) izgrađeno po ideji slavnog filmskog režisera Emira Kusturice nakon snimanja kultnog filma „Život je čudo“ snimanog baš u ovim krajevima. Podno Drvengrada nalazi se početna stanica (Mokra Gora) čuvene turističke pruge „Šarganska osmica„.


Jedan deo britanske javnosti osudio je postupak fudbalera domaćeg tima, koji nisu klečali tokom minuta ćutanja, kao njihovi protivnici iz Engleske.\nFudbaleri Sitija tako su, po već ustaljenoj praksi, nastavili sa podrškom borbi protiv rasizma, a deo javnosti se obrušio na igrače Marseja, koji su stajali, te nisu bili solidarni sa kolegama iz suprotnog tabora i podržali globaln incijativu.\nSa druge strane, mediji u Francuskoj su stali u odbranu svog predstavnika, te prenose da u njihovom gestu nije bilo ničeg lošeg. Štaviše, fudbaleri Olimpika su imali da prenesu važnu poruku, jer su odali počast nedavno ubijenom francuskom nastavniku Samuelu Petiju, stradalom u terorističkom napadu.\nFudbaleri francuskog kluba su stajali poređani oko kruga na centru igrališta, čime su izrazili saučešće porodici ubijenog nastavnika, što se nije dopalo mnogim korisnicima društvenih mreža sa "ostrva", a čije su reakcije preneli pojedini mediji.\nOvavko ponašanje igrača Olimpika okarakterisano je "apsolutno sramotnim", a među fudbalerima koji su se našli na stubu srama je i naš Nemanja Radonjić koji je bio starter.


Ovo je pesma koja će vam odmah popraviti raspoloženje – Tračara\nOvo je pesma koja će vam odmah popraviti raspoloženje\nFredijev glas čini mnoge srećnijim (foto: Fanpop)\nDa li ste nekada primetili da su vam posle slušanja određene pesme emocije malo izraženije? Istraživanje Univerziteta u Misuriju potvrdilo je nedavno (ono što su mnogi znali već skoro četiri decenije) da će vas slušanje benda Queen usrećiti.\n2013. godine istraživači su od ispitanika tražili da dve nedelje bez prestanka slušaju popularne ritmove i ustanovili da muzika, bez obzira na žanr, čini ljude srećnijim. Nuerolog Jacob Jolij je sada otkrio formulu za ‘srećne pesme’, proučavajući 126 numera nastalih u proteklih 50 godina. Njegova studija obuhvatila je preko 2.000 ljudi i došao je do zaključka da mi “uglavnom volimo pesme čiji se ritam razlikuje od prosečnog pop ritma, koje su u visokom tonalitetu i malo su kompleksinije od troakordskih numera”. Prosečan tempo pesme za dobro raspoloženje je 150, što je dosta više od prosečnih 118 BPM.\nA pesma koja je pobedila sa preko dve trećine glasova je hit Queena iz 1978. godine, Don’t stop me now.\nNe znam, ali uvek rado slušam Queen\nPovezane temekvin, queen


Kako navode organizatori, ovog leta dolaze folklorci iz Severne Makedonije i Bugarske, kao i ansambli iz Bujanovca, Vladičinog Hana, Starih Banovaca, Kladova, Zaječara, kao i ansaml grada domaćina. Na pirotskom međunarodnom festivalu folklora minulih godina prodefilovali su ansambli sa svih kontinenata.\nfolklor Festival folklora Pirot vesti folklorci


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Hronika :: Bošković traži sporazumno priznanje?\nSLUČAJ "PRIMORKA" 21. 04. 2017. 08:15 >> 08:28 3\nBošković traži sporazumno priznanje?\nOsnivač preduzeća „Melgonia Primorka” Nebojša Bošković, koji se tereti da je sa još četrnaest bivših i sadašnjih državnih službenika zloupotrijebio ovlašćenja, zatražio je sporazumno priznanje krivice, saznaje Pobjeda.\nPrema saznanjima Pobjede, Tužilaštvo je donijelo naredbu o sprovođenju istrage. Bošković se, prijavom Tužilaštva, tereti da je sa bivšim direktorom NLB Črtomirom Mesaričem bio na čelu kriminalne organizacije.\nU srijedu u ranim jutarnjim satima osim Boškovića uhapšeno je jedanaest osoba a izdat je nalog za privođenje još tri povezana lica.Na spisku osumnjičenih je generalni sekretar Zajednice opština Crne Gore Refik Bojadžić, nekadašnji član borda direktora Elektroprivrede Boris Bušković, direktor „Melgonie” Mile Marković, vlasnica kompanije ,,Krisma trejd” Biljana Bošković, izvršni direktor „Krisma motors” Svetozar Marković i izvršni direktor „Melgonia Primorka” Vinko Marović.\nNjima je nakon saslušanja određeno zadržavanje od 72 sata zbog mogućeg uticaja na svjedoke i okrivljene, opasnosti od bjekstva i zbog težine krivičnog djela za koje se sumnjiče. Oni će danas biti privedeni sudiji za istrage, koji će se izjasniti o pritvoru.\nKako je Pobjedi potvrđeno iz više izvora, jedanaest osumnjičenih su pred specijalnim tužiocima Mirom Samardžić, Sašom Čađenovićem i Sanjom Jovović negirali optužbe za zloupotrebu službenog položaja i pripadnost kriminalnoj organizaciji. Direktor preduzeća „Melgonia Primorka” Vinko Marović je, prema nezvaničnim saznanjima Pobjede, ispričao da na račun kompanije kojom je upravljao „nije legao ni cent od iznosa koji je Vlada odobrila na ime državne pomoći”.\nOn je ustvrdio da je „Melgonia” bila u stečaju te da su cjelokupna imovina i bankovni račun bili blokirani. Otvoren je stečajni račun kojim je, kako je kazao, upravljao stečajni upravnik Ostojić.\nIstraga traje više godina\nTužilaštvo se nakon hapšenja oglasilo saopštenjem u kojem su naveli da je grupa formirana 2008. godine u Podgorici i Baru u cilju sticanja nezakonite dobiti.\n“U djelovanju su koristili poslovne strukture Ministarstva finansija Crne Gore, u kojima su pojedini pripadnici kriminalne grupe obavljali službene dužnosti, kao i privredne strukture pravnih lica, u kojima su neki pripadnici kriminalne grupe obavljali poslove odgovornih lica pojasnili su iz Tužilaštva. Prema sumnjama istražitelja „cilj kriminalne organizacije je bio da se preko dva pravna lica iz Podgorice i jednog pravnog lica iz Bara, u programiranom stečaju 'Primorke’ a. d. Bar, kupi imovina tog preduzeća po povoljnim uslovima, koju bi odobravanjem kredita finansirala određena banka”, naveli su oni.\nStamatović je tada pozvan da objasni ko je bio nadležan da Vlada u julu 2010. godine firmi iz Bara „Melgonia Primorka” da garancije od četiri miliona eura kako bi podigli kredit kod NLB Montenegro banke od 14,4 miliona eura. Tu garanciju, umjesto ovog preduzeća, u aprilu pretprošle godine platila je država. Stamatović je tada radio u Ministarstvu finansija na čijem je čelu bio Igor Lukšić. Istovremeno, Stamatović je bio angažovan za rješavanje radničkih zahtjeva AD „Primorka Bar“.\nNebojša Bošković Primorka\nBošković Čujoviću: Bez mene si mrtav


Građani vreme je za radovanje! Nis isplaćuje 6,5 milijardi dinara, a evo koliko će dobiti svako od vas! - alo.rs\nISPLATA DIVIDENDE Građani vreme je za radovanje! Nis isplaćuje 6,5 milijardi dinara, a evo koliko će dobiti svako od vas!\nAUTOR: Alo,rs/Informer/T.Đ DATUM I VREME: 24.10.2019. 13:36 - 24.10.2019. 13:54\nNaftna industrija Srbije, NIS, Foto: Alo!/Dejan Briza\nBILA SA NJIM I KADA SU BOMBE PADALE! Nada je bila žena bez koje veliki vladar nije mogao! Gadafi je bio "njena duša"!\nZLOČIN KAKAV SE NE PAMTI Nakon što su oteli devojčicu uradili su nešto još gore! Roditelji pronašli svoje mrtvo dete na najgorem mogućem mestu! (VIDEO)\nU STROGOJ TAJNOSTI! Počela eshumacija! Posmrtni ostaci španskog diktatora idu na drugu lokaciju! (SNIMAK UŽIVO)\nGRAĐANI ŠOKIRANI Vozačima dosadnih električnih trotineta - došao kraj? Uvodi se novi predlog!\nNada je bila žena bez koje veliki vladar nije mogao! Gadafi je bio "njena duša"!\nNada je ispričala da je tada Gadafi došao da joj izjavi saučešće kada se vratila u Libiju i dodala da je tom prilikom rekao da mu je žao što su joj se desile porodične tragedije i da može da računa na njega jer je ona „Ćerka Libije".\nUhapšen dvojac zbog krađe, na ovome su hteli da zarade!\nNajpre su pokušali da je zlostavljaju i siluju! Kada nisu uspeli nedužnu devojku spalili na krovu škole kako ih ne bi sačekala kazna!\nDžefri Najs prodavao poverljive informacije Albancima!\nNakon što su oteli devojčicu uradili su nešto još gore! Roditelji pronašli svoje mrtvo dete na najgorem mogućem mestu! (VIDEO)\nNarod im pomogao sa više od 200.000 dolara! Umesto da leči obolelog sina otac potrošio pare na prostitutke, alkohol i skup provod!\nOprali 542 miliona dinara!\nSAGOVORNICI ALO! SLOŽNI U OCENI NAPADA NA MINISTRA FINANSIJA Siniša, ne osvrći se na hajku neradnika!\nDIREKTNI PRENOSI Sport na TV: Današnji program (utorak, 12. novembar)


OVO SU NAŠI BORCI, OVO JE NAŠA ARMIJA: Pogledajte nevjerovatan snimak: Iako su mogli, vojnici ARBiH nisu uradili agresoru ono što su agresori radili Sarajevu i Domovini iz dana u dan! - ArmijaRBiH.com\nOVO SU NAŠI BORCI, OVO JE NAŠA ARMIJA: Pogledajte nevjerovatan snimak: Iako su mogli, vojnici ARBiH nisu uradili agresoru ono što su agresori radili Sarajevu i Domovini iz dana u dan!\n18. November 2020. 18. November 2020. redakcija 0 Komentara\nNaime, ovi momci koje možete vidjeti na snimku hrabro ulaze duboko iza neprijateljske linije, izviđaju i bilježe, a u jednom trenutku pred njima se pojavi vojnik agresora. Vjerovatno bi u svakoj drugoj vojsci za nesretnog vojnika to bio posljednji dan života, ali ovdje je ipak bilo drugačije.\n← U Mostaru obilježena 28. godišnjica formiranja 4. korpusa Armije RBiH\nPogledajte kako je izgledala vježba OSBiH i SAD-a sa F-16 avionima u Glamoču →\nNAKON IZNENAĐUJUĆEG PONAŠANJA SDP-a U FEDERALNOM PARLAMENTU, PODSJETIMO SE IZJAVE NIKŠIĆA: “Milorad Dodik je uvijek držao do svoje riječi”\n14. May 2019. redakcija 0\nVUČIĆEVI MEDIJI VRIŠTE: „KOSOVO OKUPIRANO TERORISTIMA!; Šiptari pozivaju na mobilizaciju, Kfor kontroliše ključne tačke, čeka se invazija zločinaca“!\nZnate li ko je Aida Karamešić: Bosanka koja je preživjela kliničku smrt, radi za NASU, pravi motore za avione\nKESIĆ IMITIRAO I ISMIJAO DODIKA: Eto šta se dešava kad čačkaš mečku, medvjeda, Milorada…(VIDEO) 1. December 2020.


Faktor | Ogromni dugovi i obaveze: Šta donosi "historijski sporazum" Vlade KS i GRAS-a\nOgromni dugovi i obaveze: Šta donosi "historijski sporazum" Vlade KS i GRAS-a\nObjavljeno: 05.10.2020. u 11:56\nPremijer Kantona Sarajevo Mario Nenadić danas je potpisao sporazum sa vršiocem dužnosti direktora Kantonalnog javnog komunalnog preduzeća GRAS Almirom Ahmetspahićem.\n- Sporazum će omogućiti GRAS-u da u narednih deset godina postane respektabilno javno preduzeće, a da se u tom periodu riješe mnogobrojni nagomilani problemi, koji praktično traju više od 25 godina. U prethodnom periodu problemi su rasli i kulminirali, zbog čega danas ovo preduzeće ima dugovanja - istakao je premijer Nenadić.\nKako je naveo, to su dugovanja prema Upravi za indirektno oporezivanje u iznosu 33 miliona KM, prema Poreznoj upravi u iznosu 92 miliona. Dugovanja preduzeća prema uposlenim radnicima, koji su tužili preduzeće zbog radnih sporova u skladu sa Kolektivnom ugovorom za oblast komunalne privrede, iznose više od 15 miliona KM. S druge strane, tu je rješavanje tužbi tužilaca GRAS-a protiv tuženog Kantona Sarajevo u iznosu većem od 300 miliona.\n- Problemi ovog preduzeća su brojni. Neophodno je smanjenje broja uposlenih i donošenje njegove optimalne organizacione strukture kroz restrukturiranje, nedovoljan je broj voznih jedinica, loše je stanje tramvajske pruge, neadekvatan je sistem naplate karata i upravljanje javnim prijevozom, nedovoljno je planiranje sredstava u Budžetu KS za prijevoz subvencioniranih kategorija korisnika i pokriće gubitaka iz prethodnih godina - naveo je premijer.\nDodao je i kako je osnovni problem nepostojanje generalne prijevozničke licence koju GRAS ne može produžiti zbog dugovanja za poreze i doprinose. Također, ovim sporazumom GRAS se obavezao da će u saradnji sa advokatima koji zastupaju radnike u radnim sporovima i sindikatom uposlenika uložiti napore za postizanje dogovora na način da se isplate glavnica duga u periodu od pet godina od dana postizanja sporazuma, uz uvjet da radnici odustanu od svojih potraživanja za kamate.\nPrema riječima premijera, oni će se odreći svih tužbenih zahtjeva protiv Kantona Sarajevo, što je također obaveza GRAS-a, a koji se vode pred Općinskim sudom u Sarajevu. Uprava preduzeća i Sindikat uposlenika obavezali su se pristati na bezuvjetno provođenje restruktuiranja preduzeća, kroz smanjenje broja zaposlenih i usvajanje optimalne organizacione strukture, u skladu sa preporukama studija o restruktuiranju preduzeća. Neophodno je osigurati podršku upravi preduzeća i Sindikata u realizaciji projekata i investiranje u javni linijski prijevoz, kako bi se novac za izmirenje dugova prema Upravi za indirektno oporezivanje koristio isključivo za otplatu navedenih dugova.\n- Kanton Sarajevo se obavezao osigurati dodatni novac u Budžetu KS i to za period od 2021. do 2030. godine u ukupnom iznosu od 140 miliona KM, a sa minimalnim iznosom od 14 miliona na godišnjem nivou. Investirat će u kapitalne projekte iz oblasti javnog prijevoza putnika za period od 2021. do 2025. godine u iznosu 200 miliona KM. Planirat će redovni novac za subvencioniranje javnog prijevoza putnika u iznosu oko 30 miliona KM, te dodatni novac za 2020. godinu u minimalnom iznosu od tri miliona KM, namijenjenih za izmirenje dijela obaveza prema Upravi za indirektno oporezivanje, te minimalni iznos od pet miliona za izmirenje obaveza po tužbama radnika a što je definisano sporazumom za koji se vodi postupak izvršenja pred Općinskim sudom u Sarajevu - pojasnio je premijer.\nPoručio je kako se radi o složenom sporazumu, u kojem sve mora da funkcionira kako je i dogovoreno, da bi se on u konačnici realizirao. Alternativa ovom sporazumu, po premijerovim riječima, je definitivan stečaj GRAS-a. Ovom prilikom, premijer se zahvalio Upravi preduzeća i Sindikatu koji su shvatili da je ovo zadnji pokušaj da se spasi ovo preduzeće i od njega napravi respektabilna javna kompanija, na koji je jednoglasno saglasnost dala i Skupština na prethodnoj sjednici.\nPremijer se zahvalio i Britanskoj ambasadi koja je pružila stručnu pomoć, kroz angažman međunarodnih konsultantskih kuća i preporuka, za konačno rješavanje i restrukturiranje GRAS-a. Najavljena je i treća faza realizacije sporazuma koja se već usaglašava, a koja će pomoći u implementaciji ovog sporazuma.\n- Kratkoročno ovaj sporazum će omogućiti da se odblokiraju računi prema Poreznoj upravi, Upravi za indirektno oporezivanje i korespondentnoj banci, jer su u situaciji da ne mogu isplatiti plate radnicima, nabaviti gorivo, te ne mogu raditi nijednu aktivnost zbog blokade računa. Vlada će nastaviti intenzivnu implementaciju sporazuma zbog čega pozivamo predstavnike Sindikata da ubrzano rade na realizaciji i svojih preuzetih obaveza - potcrtao je premijer.\nPredsjednik Sindikata Amir Muminović zahvalio se Vladi u ime radnika i uvjeren da će ovaj sporazum doprinijeti boljitku javnog prijevoza za građane.\n- Ovo je prvi korak za prevazilaženje problema koje imamo više od 15 godina, bili smo brzi i odlučni da ga potpišemo, kako bi mogli isplatiti plate radnicima i započeti sa prevazilaženjem nagomilanih problema. Vlada KS i Ministarstvo saobraćaja uložili su ogromne napore i sredstva na čemu im se posebno zahvaljujem - istakao je v. d. direktora Ahmetspahić.\nMinistar saobraćaja KS Adi Kalem je zaključio kako je ovo sporazum koji ni jedna Vlada do sada nije ponudila, te se nada da će im omogućiti da posluju dobro i napokon pruže bolju i kvalitetniju uslugu građanima, saopćio je Press KS.\nDžaferović se sastao sa Metom u Tirani: BiH i Albanija najavile otvaranje ambasada i bolju saradnju


Tragedija:Umro suprug Goge Sekulić – Balkan Life\nTragedija:Umro suprug Goge Sekulić\nIgor Ramović, suprug pevačice Goge Sekulić, preminuo je večeras posle kratke i teške bolesti.\nPrema nezvaničnim informacijama, Ramović je tek nedavno saznao da boluje od karcinoma. Lečenje je započeto odmah, zatražena je pomoć najboljih lekara, pa su terapije obavljene i u Nemačkoj, ali je Ramović ipak preminuo večeras. Goga je sa njim provela poslednje sate.\nIgor Ramović imao je 39 godina i dve decenije je živeo u Londonu, gde je držao brojne klubove. Družio se s mnogim facama iz svetskog džet-seta, poput Naomi Kembel, Gaja Ričija, princa Vilijama, Paris Hilton… Inače, poslovni Ramovića bio je i svetski poznati biznismen Erik Princ, s kojim je Ramović sarađivao u vezi s naftnim derivatima.\nGogi Sekulić i porodici Ramović upućujemo naiskrenije saučešće.


(12.01.2016 21:54)blistok Piše: Pre otvorene sezone banovanja prosečan broj poruka u cafeu, po danu, je bio oko 121-2. Sada je 104 i u daljem padu. Nije to samo zbog višestrukog Lazara (UBR otopio se sneg i u Jagodini a njega još nema sa nekim stelt alijasem) dosta nas se povuklo više ili manje iz Cafea, iz raznih razloga, tako da je teško da će ovde skoro doći i do ozbilnijeg pisanja a kamoli konstruktivne rasprave. No gledano sa strane admina, sada je verovatno bolja situacija.\nGledam danas statistiku na cafeu - Komentara po danu: 69,28...\npa sam potražio jedan svoj stariji post. Ova "sitna" razlika u ciframa, a nažalost i u kvalitetu, se može gledati iz više uglova :\n1. nas koji smo upozoravali, možemo sada da kažemo - jesam ti rekao ! Ali - kakve koristi od toga.\n2. korisnika LKO - isuviše zastarelih posteva i retko ima ljudi koji će priskočiti u pomoć objašnjenjem, savetom ili barem utehom pa neću ni da pišem ovde jer - kakve koristi od toga !\n3. admina LKO - operacija uspela, pacijent umro, ali - kakve koristi od toga ??\nMožda diZidenti (što napisa jedan uvaženi kolega :) ) i nisu bili tako loši za svrhu ovog cafea i možda je moglo da se nađe i neko bolje rešenje od trajnog banovanja jer koliko god da smo mi korisnici imali koristi od ovog cafea toliko ste imali i vi u smislu ideja (pa čak i ako su ponekad bile neželjene ili neprimereno napisane) edukacije (vršene od strane korisnika pa je vama šteđeno radno vreme) brzog ispitivanja tržišta (što ćete sada sa nikakvom reakcijom teško postići) i reklamom, a teško da je dobra reklama prazan cafe sa 800 *n članova.\nNo, svako ima pravo na svoju logiku, pa čak i ako ona nije shvatljiva :)


Dolar oslabio zbog straha od američko-kineskog trgovinskog rata | Gde Investirati\nDolar je oslabio prema jenu i švajcarskom franku, valutama-utočištima u koje ulagači usmeravaju kapital u neizvesnim vremenima. Jen je pritom ojačao 0,8 posto prema dolaru, kojim se tako trgovalo po 109,56 jena, a franak je bio na dobitku 0,3 posto, pa se dolarom trgovalo po 0,9918 franaka.\nDolarov indeks, koji pokazuje vrednost američke prema drugih šest najznačajnijih svetskih valuta, jutros je bio u plusu blagih 0,2 posto, nadomak najviših nivoa u sedam meseci, od 95,131 boda.\nEvro su istovremeno pogodile vesti o napetostima u nemačkoj vladajućoj koaliciji, a pritiske mu izazivaju i očekivanja da Evropska centralna banka (ECB) neće menjati rekordno niske kamatne stope pre kraja leta iduće godine.\nKurs evra skliznuo je nakratko na 1,1572 dolara, što je nedaleko najnižih nivoa u dve nedelje od 1,1541 dolara, na koje se u jednom trenutku spustio u petak.\nTržišne učesnike u ovom trenutku najviše brine eskalacija američko-kineskog trgovinskog rata, nakon što je zvanični Washington najavio nove carine na uvoz kineskih roba, a Peking smesta uzvratio najavom protivmera.\nPrevious Paul Tudor Jones: Nova recesija biće zastrašujuća!\nNext Zvanični srednji kurs je 118,1411 dinara za jedan evro\nTags dolartrgovinski ratvalute\nAzijske berze: Oprez na kraju nedeljne trgovine\nNa azijskim berzama u petak su cene akcija blago porasle, a trguje se oprezno uoči izveštaja o zapošljavanju u SAD-u, koje obično znatno utiče na smer tržišta.


Željezničar u polufinalu Kupa BiH | Bportal\nFudbaleri Željezničara plasirali su se u polufinale Kupa BiH nakon što su danas savladali ekipu Širokog Brijega s 2:0 u uzvratnom susretu na stadionu 'Grbavica'. Prvi meč 'plavi' su na 'Pecari' također riješili u svoji korist (1:0), tako da ukupnim rezultatom (3:0) idu u narednu rundu takmičenja.\nGolove za Željezničar postigli su Jovan Blagojević u 6. i Asim Zec u 54. minuti.\nGosti su bolje otvorili utakmicu i već u 2. minuti imali dobru priliku preko Edija Baše koji je dobro šutirao glavom iz neposredne blizine ali golman Željezničara Vedran Kjosevski dobro interveniše.\nČetiri minute poslije tim s Grbavice dolazi do pogotka, nakon što je Sinan Ramović lijepo ostavlja loptu Jovanu Blagojeviću koji sa 20-ak metara precizno pogađa gol Širokobriježana.\nU 28. minuti domaći su mogli udvostručiti vodstvo, nakon dobre kombinacije Zeca i Ramovića, poslije koje lopta dolazi do Voje Ubiparipa ali napadač 'plavih' ne pogađa gol sa desetak metara.\nMinut poslije Široki je mogao poravnati rezultat, kada se Stjepan Lončar našao sam pred Kjosevskim ali ne uspijeva poentirati.\nU drugom poluvremenu Željezničar je ponovo preuzeo inicijativu a u 54. minuti je to urodilo plodom kada je Goran Zakarić prošao po lijevoj strani, ubacio u šesnaesterac a Asim Zec glavom matirao golmana Luku Bilobrka.\nI nakon gola tim Admira Adžema je dominirao, kontrolisao utakmicu i stvarao šanse, ali nisu uspjeli poentirati.\nŠiroki se nije predavao a jedinu šansu u drugom dijelu susreta imao je u 75. minuti preko Lončara koji iz dobre pozicije šutira preko gola.\nPlasman u polufinale Kupa BiH ranije su ostvarili Zvijezda 09, Krupa i Sloboda.\nSljedeći članak: Rijaset IZ u BiH: Odluka predsjednika Trumpa ne doprinosi mirnom rješenju\nPrethodni članak: Dom naroda BiH: Usvojene izmjene Zakona o akcizama\nVIDEO Željezničar vodi protiv Širokog nakon prvog poluvremen…\nZbog magle odgođen susret između Željezničara i Širokog Brij…\nPotvrđeno: Željinim navijačima zabranjen dolazak na Pecaru


FLY FROM NIŠ: I druge niskotarifne avio-kompanije zainteresovane za letove iz Niša\nMilena Scekic 15. фебруар 2016. 22:22\nda li ce biti letova iz Nisa za Grcku (Solun, Atina ili Heraklion) ?\nFly from Niš 15. фебруар 2016. 22:54\nnemamo takve informacije, čim budemo imali takve informacije objavicemo.


Pogledajte najnovije vesti iz kategorije kk galatasraj. Uvek pravovremene i tačne sportske vesti. - HotSport - Najnovije sportske vesti - Sve na jednom mestu\nDERBI PRIPAO GOSTIMA: Dudin Efes i Grendžer srušili Galatu\nAna Đorđević| 2015-10-19T21:02:19+00:00\t19. okt 2015. 20:58|0 komentara|HotSport\nAnadolu Efes je na gostovanju pobedio Galatasaraj sa 71:60, u derbiju 2. kola turskog šampionata.\n19. okt 2015. 20:58\nFOTOGALERIJA: Ovako su Zvezda i Delije ugostili Galatasaraj (FOTO)\nAna Đorđević| 2015-01-17T01:11:22+00:00\t17. jan 2015. 0:30|0 komentara\nDelije su napunile Arenu, navijale, sve je proteklo bez većih incidenata, ali Crvena zvezda nije uspela da savlada turski Galatasraj. Treći poraz crveno-belih u TOP 16 fazi Evrolige u slikama izgleda ovako:\n17. jan 2015. 0:30\nRADONJIĆ O ATMOSFERI I PAPCIMA: Sve je bilo kako treba…\nAna Đorđević| 2015-01-17T00:03:08+00:00\t17. jan 2015. 0:03|1 komentar\nTrener Crvene zvezde Dejan Radonjić priznao je da je ekipa Galatasaraja bila bolja u trećem kolu Top 16 faze Evrolige.\n17. jan 2015. 0:03\nATAMAN: Predivna atmosfera, naša najbolja utakmica\nAna Đorđević| 2015-01-16T23:43:08+00:00\t16. jan 2015. 23:43|0 komentara\nTrener Galatasaraja Ergin Ataman izrazio je saučešće srpskom napadu zbog smrti Marka Ivkovića, te istakao da je njegov tim u Areni odigrao meč sezone.Turski tim je savladao Crvenu zvezdu 74:65, u trećem kolu Top 16 faze Evrolige, pa sada ima skor 2-1 u grupi E.\n16. jan 2015. 23:43\nEVROLIGA: Galatasaraj ‘preživeo’ punu Arenu i slavio (VIDEO) (FOTO)\nAna Đorđević| 2015-01-16T23:28:37+00:00\t16. jan 2015. 22:57|0 komentara\nU meču 3. kola Evrolige, utakmici visokog rizika, Crvena zvezda je u prepunoj Areni ugostila turski Fenerbahče i izgubila sa 65:74 u TOP 16 fazi Evrolige. crveno-beli su i dalje bez pobede u nastavku takmičenja, a treba naglasiti da je meč protekao bez većih incidenata.\n16. jan 2015. 22:57\nKAPITENI APELUJU: Odajmo počast Marku. Takve stvari više ne smeju da se ponove!\nAna Đorđević| 2015-01-15T19:33:33+00:00\t15. jan 2015. 19:33|1 komentar\n15. jan 2015. 19:33\nTOP 16 EVROLIGE, E GRUPA: Real slomio otpor Galate pre poluvremena\nAna Đorđević| 2015-01-08T22:45:26+00:00\t8. jan 2015. 22:45|0 komentara\nReal Madrid je pobedio Galatasaraj na svom parketu sa 93:78, u meču 2drugog kola Top16 faze Evroligie\n8. jan 2015. 22:45


25 Best Universities in Serbia - Top Ratings (2020 Fees)\nList of 11 Best Universities in Serbia (2020 Fees)\nBelow is a comprehensive list of all universities in Serbia (Ada, Aleksandrovac, Aleksinac, Alibunar, Apatin, Aranđelovac, Arilje, Babušnica, Bač, Bačka Palanka, Bačka Topola, Bački Petrovac, Bajina Bašta, Batočina, Bečej, Bela Crkva, Bela Palanka, Belgrade, Beočin, Blace, Bogatić, Bojnik, Boljevac, Bor, Bosilegrad, Brus, Bujanovac, Čačak, Čajetina, Ćićevac, Čoka, Crna Trava, Ćuprija, Despotovac, Dimitrovgrad, Doljevac, Gadžin Han, Golubac, Gornji Milanovac, Inđija, Irig, Ivanjica, Jagodina, Kanjiža, Kikinda, Kladovo, Knić, Knjaževac, Koceljeva, Kosjerić, Kovačica, Kovin, Kragujevac, Kraljevo, Krupanj, Kruševac, Kučevo, Kula, Kuršumlija, Lajkovac, Lapovo, Lebane, Leskovac, Ljig, Ljubovija, Loznica, Lučani, Majdanpek, Mali Iđoš, Mali Zvornik, Malo Crniće, Medveđa, Merošina, Mionica, Negotin, Niš, Nova Crnja, Nova Varoš, Novi Bečej, Novi Kneževac, Novi Pazar, Novi Sad, Odžaci, Opovo, Osečina, Pančevo, Paraćin, Pećinci, Petrovac na Mlavi, Pirot, Plandište, Požarevac, Požega, Preševo, Priboj, Prijepolje, Prokuplje, Rača, Raška, Ražanj, Rekovac, Ruma, Šabac, Sečanj, Senta, Šid, Sjenica, Smederevo, Smederevska Palanka, Sokobanja, Sombor, Srbobran, Sremska Mitrovica, Sremski Karlovci, Stara Pazova, Subotica, Surdulica, Svilajnac, Svrljig, Temerin, Titel, Topola, Trgovište, Trstenik, Tutin, Ub, Užice, Valjevo, Varvarin, Velika Plana, Veliko Gradište, Vladičin Han, Vladimirci, Vlasotince, Vranje, Vrbas, Vrnjačka Banja, Vršac, Žabalj, Žabari, Žagubica, Zaječar, Žitište, Žitorađa, Zrenjanin).\nCountryAlbaniaAlgeriaAndorraArgentinaAustraliaAustriaBahrainBelarusBelgiumBosnia and HerzegovinaBulgariaCanadaChinaCroatiaCyprusCzech RepublicDenmarkEgyptEstoniaFinlandFranceGermanyGreeceHong KongHungaryIcelandIndiaIndonesiaIrelandItalyJapanJordanKuwaitLatviaLebanonLiechtensteinLithuaniaLuxembourgMacedoniaMalaysiaMaltaMexicoMoldovaMonacoMoroccoNetherlandsNew ZealandNicosiaNorthern IrelandNorwayOmanPakistanPhilippinesPolandPortugalQatarRomaniaRussiaSan MarinoSaudi ArabiaScotlandSerbiaSingaporeSlovakiaSloveniaSouth AfricaSouth KoreaSpainSwedenSwitzerlandSyriaTaiwanThailandTunisiaTurkeyUAEUkraineUnited KingdomUnited StatesWales\nAddress: Tadeusa Koscuska 63\nAddress: Vojvode Putnika 85-87\nAddress: 8 Bulevar marsala Tolbuhina\nAddress: 32 Danijelova St\nAddress: Vuka Karadzica bb\nUniversity Business Academy\nAddress: Cvecarska 2\nAddress: Kosancicev venac 29\nAddress: Studentski trg 1\nAddress: Jovana Cvijica bb\nAddress: Univerzitetski trg 2\nAddress: Dr Zorana dindica 1\nCoronavirus: schools cut fees but urge parents to help protect teacher salaries\nSchool operator GEMS to 'means-test' parents before cutting tuition fees\nCoronavirus in UAE: Distance learning to continue until end of academic year\nCoronavirus in UAE: Parents call for fee relief as learning goes online\nCoronavirus: Going to university this year? Here's what you need to know\nCOVID-19: Transition to Online Learning in Business Schools\nSerbia Public & National Holidays


Uncategorized - Psihoterapija Todorović\nod strane Tanja Todorović | Пон.апр.2022. | Uncategorized\nPresosetiljiv/a si, dramiš, zašto tako reaguješ, histerišeš, uznemiravaš me, ne plači…bežanje, izbegavanje dubljih tema, tema o emocijama, dosadan/a si, ne mogu sad o tome…mnogi se u partnerskim pa i prijateljskim odnosima, ponekad I na relaciji roditelj-dete susreću...\nod strane Tanja Todorović | Сре.мар.2022. | Uncategorized\nIdealizacija je ona koja nam gradi iluzije i snove i čitave filmove o onima koje volimo, ili bar mislimo da je to ljubav.Služi nam da pravimo te ljude i odnose sa njima boljim, lepšim, moćnijim, u svakom mogućem smislu vrednijim i kvalitetnijim nego što stvarno...\nod strane Tanja Todorović | Уто.мар.2022. | Uncategorized\nTokom tretmana, patološkog kockanja, radimo sa na detektovanju različitih rizičnih situacija i faktora koji dovode do kockanja. Kockari često navode da se kockaju kada im je dosadno, kada prime platu, kada im je loš dan na poslu… Onda razmišljamo i detektujemo...\nod strane Tanja Todorović | Пон.феб.2022. | Uncategorized\nČinjenica je da prošlost ima velikog uticaja na našu sadašnjost, ali da li je istina da je njen uticaj toliko jak da utiče i na našu budućnost? Odgovor je NE. Uticaj uslova u kojima smo odrastali, uticaj značajnih drugih (roditelja, braće, sestara,...


Edge je sigurniji preglednik od Chrome i Firefoxa, tvrdi Microsoft | ICT Business\nTomislav Car 04.12.2016. Print Komentiraj\nMicrosoft i dalje gura svoj Edge preglednik i pri tome, izgleda, ne bira sredstva. Windows savjeti naglašavaju kako je Edge sigurnija alternativa, a u prošlosti Windows Tips korišteni su kao način na koji se educiraju korisnici OS-a.\nSada nam se pak čini kako ovi „savjeti“ više djeluju kao neka reklama, a ne obrazovni materijal.\nObavijesti se pojavljuju iznad Edge ikone u traci, a možete ih isključiti tako da idete na Settings > System > Notifications > Disable “Get tips, tricks and suggestions as you use Windows.” Microsoft ima pravo promovirati svoj preglednik, međutim sve nam se ovo čini kao uzaludno vikanje u stilu „moj preglednik je najbolji“. Chrome je ipak jedna sasvim druga priča.


Izvor: nova.rs/BjBikers/Lokalne novine | Obrenovac, 19.06.2022.\nVožnja motocikla nije igra\nSvi koji vole i voze motocikle moraju da shvate da vožnja motocikla nije igra. Prema statistici, vozač motocikla je čak 17 puta podložniji povredama ili pogibiji u odnosu na vozača automobila. Uprkos tome, MUP je nedavno objavio poražavajuće podatke - u samo jednoj akciji koje je sprovela saobraćajna policija, više od 2/3 motociklista bilo je u teškom prekršaju.\nSaobraćajna policija je 27. maja u periodu od 17.00 – 24.00 časova na teritoriji Beograda zaustavljala motocikliste u jednoj od akcija. Od 66 zaustavljenih motociklista, čak 47 je bilo u prekršaju. Nisu to bilo kakvi prekršaji, već teški prekršaji koje najoštrije osuđujemo. Svi prekršaji koje ćemo spomenuti su teški prekršaji koji mogu na ovaj ili onaj način dovesti do ugrožavanja sebe ili drugih učesnika u saobraćaju.\n20 vozača pod dejstvom alkohola\nOd 66 kontrolisanih vozača, čak 20 je bilo pod dejstvom alkohola. Iako se ne navodi koliko je tačno promila alkohola u krvi, čak i da je najmanja moguća vrednost, propisi nalažu da je za vozače motocikala dozvoljeno da imaju 0,0 promila alkohola u krvi.\n17 vozača bez odgovarajuće vozačke kategorije\nPosle vožnje pod dejstvom alkohola i opijata, jedna stvar koja jako "bode oči" je to što je čak 17 vozača upravljalo motociklom bez odgovarajuće vozačke kategorije.\nVozačke kategorije postoje sa razlogom. Mnogi vozači prve dodire sa motociklima imaju upravo na obukama, gde pored teorijskog dela uče i neke osnove tehnike vožnje. To što je neko odličan vozač, ne znači da ima pravo da upravlja bez vozačke dozvole.\nKoliko vozača je bilo bez kacige, koja je zaista osnovna oprema, a koliko njih je vozilo motocikl pod dejstvom psihoaktivnih supstanci, pročitajte ovde.\nSvi koji vole i voze motocikle moraju da shvate da vožnja motocikla nije igra. Neka statistika kaže da je vozač motocikla 17 puta podložniji povredama ili pogibji u odnosu na vozače automobila. Zato je bitno nositi opremu i poštovati propise.\nVožnja motocikla (ili bilo kojeg drugog vozila) pod dejstvom alkohola ili psihoaktivih supstanci je za svaku osudu i zato podržavamo svaku akciju saobraćajne policije usmerenu ka suzbijanju tog problema.\nNišta manji prekršaj nije ni vožnja bez odgovarajuće kategorije za upravljanje motociklom. Ukoliko nemate dozvolu, jednostavno nemojte voziti. Isto važi i za nenošenje kacige. Ne postoji nijedan valjan razlog da se ne vozi bez zaštitne opreme. Ukoliko neko vozi da bi bio viđen, to je već znak da ne treba da vozi motocikl.