Komentari - "NE ZNAM DA LI GA POKVARI KURTI ILI JA" Vučić iz Davosa: Ne mogu da govorim o detaljima sastanka, ali smo izneli potpuno različite vizije razvoja Balkana (FOTO)\n"NE ZNAM DA LI GA POKVARI KURTI ILI JA" Vučić iz Davosa: Ne mogu da govorim o detaljima sastanka, ali smo izneli potpuno različite vizije razvoja Balkana (FOTO)\nNa sastancima u Davosu bilo je razgovora sa premijerima i predsednicima brojnih zemalja, naravno uvek sa svima iz regiona, razgovara se uvek o istim stvarima.. Na sve to dodajte ljude iz EBRD, finansijskog sektora, mnoge iz evroposkog krema, koji su prisustvovali tom prvom okupljanju, za koje se našalim pa kažem "ne znam nikad da li ga pokvari Kurti ili ja", kaže predsednik Srbije Aleksandar Vučić.\nTreba svi da budemo svesni da nema napretka balkana ako svi ne budemo slozni i jedno ekonomsko trziste sa pojednostavljenim procedurama za dobijanje dozvola i manjom birokratijom.\nPredsedniče Vučiću, komunicirajte tamo u Davosu sa svim tim ljudima. Jer svi ti ljudi idu prema zapadu i civilizaciji. Ostavimo zauvek propalu Rusiju jer nas je dovoljno unazadila.\nAleksandar Vučić se zalaže za stabilnost na Balkanu i svestan je da saradnja i korektni odnosi mogu biti dobro za sve strane.Brani interese Srbije i želi da njen evropski put ne uspori kriza i pritisci koji su svakodnevni na našu državu.\nKurti ima svoj stav I nema sta drugo\nVreme je da pristina pocne da se drzi sporazuma\nKurti nece jos dugo moci da se pravi tosa\nKada ce Kurti da se drzi sporazuma iz Brisela\nKurtiju je vreme da opameti\nVučić i Krti su dva različita političara a i čoveka. Kurti je običan plaćenik Zapada, dok Vučić isključivo gleda interese nacije.\nVučić ima dijametralno suprotne stavove od Kurtija, koji konstantno opstruiše svaki vid dogovora.\nBalkan mora nastaviti da se razvija jos brze i bolje a to se moze postici regionalnom saradnjom\nUporedite Srbiju sa predsednikom Vucicem na celu i Kosovo sa Kurtijem na celu pa mi recite ko i koliko stranih investitora ima?\nDavos a tamo glavna "zvezda" nas predsednik Vucic!\nSrbija je u naletu ekonomskog razvoja, predsednik Vucic se bori za mir svih u regionu.\nVucic je borac za mir i napredak svih ljudi sa podrucja Balkana\nVucic se zalaze za stabilnost na Balkanu i svestan je da saradnja i korektni odnodi mogu biti dobro za sve strane. On brani interese Srbije i zeli da njen evropski put ne uspori kriza i pritisci koji su svakodnevni, spreman je na kompromise ali ne na stetu Srbije i gradjana svojih\nMnogo dobrih sastanaka i tema je bilo danas u Davosu\nSrbijs je odavno na evropskom putu i bez obzira na trenutnu situaciju i ucene, ostajemo na tom putu, ali polako, koliko god trajalo i ne protiv naših interesa.\nSrbija se nalazi na Evropskom putu, ali moraju i razumeti poziciju Srbije, a i naroda kako zemlje Članice Evropske unije tako i svi drugi.\nNa primeru Kosova i Metohije se pokazalo da je sila iznad medjunarodnog prava i na taj nacin je otvorena Pandorina kutija, sto ce naneti stetu celom svetu.\nSrbija vodi odgovornu politiku, zasnovanu na poštovanju Međunarodnog prava sa ciljem zaštite državnih i nacionalnih interesa. Čuvamo mir i stabilnost.\nNasoj drzavi je cilj ocivanje mira i stabilnosti, postujemo Medjunarodno pravo i borimo se da ocuvamo teritorijalni integritet i suverenitet nase drzave.\nMedjunarodna zajednica je pod pritiskom sile, izgubila svaki integritet i uticaj, kada je u pitanju Kosovo i Metohija.\nKosovo i metohija, kako na tu srpsku pokrajinu gledaju Amerika i Zapad je u suprotnoscu sa svim medjunarodnim pravima i suverenitetim svake drzave.\nU Davosu je Vučić obavio važne razgovore za napredak Srbije i to će biti od velikog značaja za sve nas.\nSrbija se zbog svog EU puta nece odreci svoje teritorije KiM i svojih principa .\nSrbiji je mesto u EU, ali se ne možemo zbog toga ni odreći dela svoje teritorije. KiM mora ostati u sastavu Srbije kao sto je bilo do sada.\nSvako drugacije sagledavanja situacije u vezi Kosova i Metohije, osim nasilne secewsije pri agresiji NATO pakta na SRJ, je protiv svih medjunarodnih prava i demokratije.\nVučić vodi nezavisnu politiku za ostvarivanje nacionalnih interesa. Tako trena i da ostane.\nSrbija tezi daljem evropskom putu uspeha i napretka. Tezimo očuvanju mira i samostalnosti.\nVazno je biti iskren i objektivan, pa svidelo se to kome ili ne. Nas predsednik uvek iskreno iznosi stavove Srbije i na njega ne mogu da uticu, ni pretnje, ni pritisci. Ponosni smo na svog predsednika, cvrsto stoji pri svojim stavovima i odoleva izazovima.\nVučić otvoreno, bez uvijanja štiti interese Srbije. Naš jedini cilj je napredak i očuvanje nacionalnog identiteta.\nOčigledno da Kurti želi Srbiju da predstavi kao neki remetilački faktor na Zapadnom Balkanu a to sve radi po nalogu Zapada.\nDobra regionalna saradnja je bitna za sve\nPotrebno nam je da se okrenemo budućnosti i što boljoj regionalnoj saradnji ali to ne znači da ćemo da se odreknemo naše teritorije.\nSrbiji je u interesu da ima dobru saradnju sa svima\nSrbija sve čini da u regionu sačuva mir ali Kurti sve radi da taj mir naruši a Zapad ga u tome podržava.\nTaj ceo balkan mogu i medjusobno saradjivati da trebaju cuvati mir da imaju dobre medjusobne odnose mrznje nam nisu potrebni mi zivimo svi zajedno na balkanu ako je potrebno trebase pomoci jednim i drugima tako se to treba i ziveti na ljudski nacin !!!\nMnogo dobrih sastanaka i dogovora za skoro vidjenje a samim tim i unapredjenje saradnje.\nU jedno nemamo dilemu, nas predsednik nas je u Davosu predstavio na najbolji moguci nacin. Kao i uvek.\nNesmese stvarati jos veca mrznja rusiji i ukrajini jer su jedan natod i rusija ima pravo da se ljuti !!!\nImajuci u vidu kakvi su sve svetski i evropski lideri bili na Forumu, mozemo reci da je vredelo biti tamo. Nas predsednik je boravak u Davosu koristio na najbolji nacin.\nSlobodan protok robe,ljudi,kapitala ce umnogome ojacati saradnju zemalja regije\nJedno je sigurno, nas predsednik je govorio iskreno bez namere da se nekome dodvorava.\nBilo bi dobro da sto vise zemalja iz regiona pristupi inicijativi Otvoreni Balkan\nPolitika mira i stabilnosti je politika buducnosti Balkana,jer bez mira i stabilnosti nema ni napretka\nSvaki drug srpski političar da je na Vučićevom mestu bi odavno ispunio sve zahteve Zapada i uveo sankcije Rusiji.\nSrbija zeli dobru saradnju sa susedima,to je put napretka i daljeg razvoja\nRegionalna saradnja je bitna zarad napretka i prosperiteta svih zemalja na Balkanu\nSu u svemo zlom i silom pocinili sto nisu imali pravo da rade u tudjoj zemlji !!\nAbazoviću dostavljen zahtev za pregovore o zaključenju ugovora s nepriznatom Crnogorskom pravoslavnom crkvom\nFAJNS, BOČELI, MARIZA, BIKOVIĆ, PIKSI... Otkrivamo koga će sve predsednik Vučić sutra odlikovati povodom Vidovdana\n"URADILI SMO SVE ŠTO JE U NAŠOJ MOĆI" Predsednik RIK-a o ponavljanju izbora u Velikom Trnovcu: Imenovan novi birački odbor\n"BUDUĆNOST SRBIJE JE U EU" Šib: Priduživanje sankcijama Rusiji, Srbiji će pomoći da napreduje\nMiroslav Lajčak do kraja nedelje stiže i u Beograd?\nNenad Čanak za "Blic" posle okršaja sa Sergejem Trifunovićem: PRESTRAŠIO SE, KRPICA I PSETO!\nŠEŠELJ NAJAVIO POVLAČENJE SA ČELA RADIKALA "Uskoro će biti izabran novi predsednik SRS, narod me je odbacio"\nPatrijarh Porfirije stigao u Gračanicu, sutra služi liturgiju i pomen na Gazimestanu\nRadovi na više deonica puta u Srbiji, ovo je detaljan spisak izmena u saobraćaju\nDO SREDNJE SA ČAK 98, A NEGDE ZA SAMO 35 POENA! Mala matura je u toku, a ako još niste prelomili ovo je kompletna lista srednjih škola koje je NAJTEŽE I NAJLAKŠE upisati\nBANKAMA FALE LJUDI, A PLAĆAJU IH I PO 2.000 EVRA! Prijavite se na "Blic Biznis" newsletter i saznajte ekskluzivne informacije iz sveta biznisa\nUMRO VLASNIK SVETSKOG LIDERA U PROIZVODNJI NAOČARA Kompaniju je osnovao pre 50 godina, u Italiji je u samom vrhu bogataša, a evo i koje sve brendove drži\n50 KVADRATA U TURSKOJ ZA 70.000 EVRA! Suv luksuz na obali prodaju za pristojne pare, Srbi sve češći kupci: Kako do stana u Alanji\n22:40 KAKO DA PREŽIVITE PRVE LETNJE VRUĆINE "Blic" vodič sa cenama kroz najlepše vojvođanske bazene i akva parkove\n22:39 RESETOVANJE ODNOSA I PROMENA MILOVOG NEPRIJATELJSKOG KURSA Abazović u sredu stiže u Beograd, a očekuje se dogovor o ČETIRI KLJUČNE TEME\n22:35 OD 1. JULA POSKUPLJUJU I CIGARETE! Najeftinija paklica ide na 300 dinara, najskuplja 580: Tačno se zna i kad će cene biti kao u EU


Čovek koji je živeo u snovima : Radoslav Petković\n1999; Tvrd povez; latinica; 12 x 16 cm; 168 str.;\nIzdavač: Stubovi kulture; 1999; Tvrd povez; latinica; 12 x 16 cm; 168 str.;\nProtejska svest motiva\nRadoslav Petković: Čovek koji je živeo u snovima, Stubovi kulture, Beograd 1998.\nU DRASTIČNOM OKRUŽENJU i pitanja su drastična. Ovih dana mi je jedan prijatelj, s depresivnim izrazom na licu, postavio poznato pitanje o smislu književnosti, tj. utiče li knjiga na život oko nas. Kasnije, setivši se blic-susreta koji se sav pretopio u blic-pitanje, prizvano mi je u sećanje moje prvo čitanje Čarobnog brega. Dobro pamtim da sam imao osećaj da, pažljivo prateći temperaturalne avanture H. Kastorpa, upravo inaugurišem nešto što bi se slobodno moglo nazvati organskim čitanjem. Tačnije, dobio sam temperaturu i blago se razboleo. Ništa čudno za zimsko doba, osim što sam vremenom saznao od bar još pet ljudi da su u različitim godišnjim dobima temperaturalno proživeli/inaugurisali organsko čitanje istog romana. Šesti je bio sa atipičnim simptomom zapaljenja slepog creva. Ova zagonetna i istinita anegdota tek je jedna moja automatska reakcija sa zadrškom na postavljeno pitanje. Mnogo intrigantnije deluje činjenica da smo nas dvojica, zapravo, delimično improvizovali jednu scenu iz nove Petkovićeve zbirke. Delimično, jer je moja žurba sprečila iskušavanje zapisanosti naših sudbina.\nZa razliku od svoje prve zbirke priča Izveštaj o kugi, za koju je 1990. godine dobio "Andrićevu nagradu", i gde je umetnički postupak uglavnom izgrađen na tragu D. Kiša, ali i M. Pavića, u svojoj drugoj zbirci Petković teži ka ostvarivanju drugačijeg prosedea. Iako ostaje vezan za neke istorijske repere, on istoriju više tretira sa sinhronog nego sa dijahronog stanovišta, pri čemu ona više nije "provodnik", već okvir smisla. Nova zbirka, takođe, pokazuje jasan pomak ka strožije ustrojenoj strukturi i smisaonoj homogenosti. Sve priče samo su različiti fiktivni odjeci jedne zapitane svesti nad okamenjenim shvatanjem stvarnosti ali i čovekovom odgovornošću prema jezičkom i delatnom činu.\nOsnova strukturne celovitosti nove Petkovićeve zbirke počiva na u naročitoj povezanosti nekoliko ključnih motiva, za čije je pojavljivanje karakterističan oblik varijantnosti. Motivi se predstavljaju kao složene, kompleksne pojave, koje ne samo da imaju različite vidove svog "objavljivanja", već se teško može govoriti o bilo kakvoj dovršenosti istih. "Mnogolikost" jednog motiva ne teži bogatstvu oblika, već naglašavanju nemogućnosti bilo kakvog vida dovršivosti ili uvođenja logičkog sistema. U okviru takve poetike postavlja se pitanje da li je to i dalje govor o strukturiranosti, ili tek o njenom prividu.\nStiče se utisak da pričajući priče autor na lagan, nepretenciozan način stvara i motive, koji na nekakav podsvestan način crtaju njegovu opsesiju. Otuda raznovrsnost u "strukturi" jednog motiva, jer podsvesno/nesvesno ne može biti čvrst temelj za izgradnju "ovostrane" smisaone celovitosti. I pored toga, unutrašnja kohezivnost knjige nije dovedena u pitanje, samo je ostvarena u mogućim vizurama koje se otkrivaju/naslućuju kroz napukline stvarnosti. A Petković na te napukline upućuje ne samo kroz motivsko u priči, već ih suptilno sugeriše i putem pričanja.\nPod pričanjem ovde ne podrazumevam u prvom planu njegovu razvijenu i vešto izbalansiranu rečenicu, već prisustvo pripovedačke svesti o vremenu. Za razliku od Izveštaja o kugi, pripovedačko vreme ovde je funkcionalno "radikalizovano". Ženetove anahronije, tj., vremena narativnog diskursa, uspešno bi se mogli proučiti u dobrom delu priča nove knjige. Odabiranje ovakvog pripovedačkog postupka, međutim, ne predstavlja samo vid menjanja i osvežavanja umetničkog postupka, već je sastavni deo problematizacije stvarnosti. U veoma indikativnoj vezi sa pripovedačkim vremenom stoje i najfrekventnije profesije među likovima u zbirci. U pitanju su arhitektonske profesije ("Smanjivanje" i "Čovek koji je živeo u snovima") koje se prevashodno i isključivo bave trima poznatim prostornim dimenzijama. Pridruživši im i vreme, Petković dovodi u sumnju koordinate ovostranog, tačnije, na ovostranoj logici zasnovane stvarnosti. Na taj način nastaje nekakav asocijativni fluid koji natkriljuje preispitivanje stvarnosti. Ali to preispitivanje niti je dogmatsko, niti je vrsta zalaženja u čistu/običnu fantastiku, već je ono koje tanano i nesigurno naslućuje.\nPokušaj ovlašne analize naslovnog motiva ove zbirke, označenog kao fantastično-čudno, podrazumeva da nas njegova uslovljenost drugim motivima goni da naše problemsko polazište stalno granamo. Sa naslovnim motivom prvi put se srećemo u drugoj priči, u "Prelazu preko Stiksa". Valerijan, od momenta kada su mu varvari uništili porodicu, počinje da živi u snu. Tačnije, sopstveno spašavanje brodom on percipira kao san, kao mitski san o Haronovoj barci. Odvajajući se od porodice, izneverujući svoju sudbinu, u junaku zamire duša, bez čega život/stvarnost gubi svoju postojanost. S druge strane, u priči koja završava zbirku ("Umesto zaključka") motiv sna se kao varijanta javlja na kratko kod Valtazara i to usled nesposobnosti i zbunjenosti da prepozna značenje uloge koju je imao u Vitlejemu. U pričama koje su smeštene u savremenost, opet, isti motiv je jasno prisutan, ali ne i njegov uzrok. Pripovedač/lik iz priče "Grad, sećanje", proživljava šetnju pustim gradom (u bukvalnom značenju) ne znajući je li po sredi san ili java. Isto ono, dakle, što je i Valtazar na kratko doživeo, više kao osećaj, nakon darivanja bebe tamjanom u Vitlejemu. Ali, dok kod legendarnog proroka znamo da je snu prethodilo čudo, u "modernom" slučaju možemo samo da naslutimo analogiju ali ne i da je konkretno odredimo. Čudo, tako, postaje tekstovno opipljivo tek u svetu bez svesti o fantastičnom, a izraženo kroz jezik svedoči o svom egzistencijalnom prisustvu. Ili je, pak, moderan svet/čovek bez duše, a puste ulice iz sna slika stvarnosti očišćena od privida: "...kada jasno svitanje osvetli jedino ono što uistinu postoji" (95). Možda zato likovi u središnjim pričama nemaju imena: bezimenost je metafora beslovesnosti, čime se, opet, dolazi u dodir sa značenjem i vrednošću jezika, a govor o knjizi se nezaustavljivo grana. Množina, tj. varijantnost istog motiva dopušta različitu konotativnost ne samo usled drugačijeg konteksta svakog od njih, već i zbog intimnog ogledalnog odnosa koji se odvija među njima, a koji je omogućen postmodernom nestabilnošću znaka. Jednostavno, kroz recepciju motivskih varijanti nastaju njihova protejska obličja čija su konačna značenjska uobličavanja nemoguća.\nU okvirnim pričama ("Pavle u Rimu", "Umesto zaključka") nema fantastično-čudnog u obliku tekstovne činjenice, ali je ono implicitno prisutno svojim istorijskim situiranjem. Vreme Hristovog rođenja i propovedanje apostola, koje se vršilo isključivo živom rečju, samo po sebi je vreme čuda i vreme vere u čuda. Od takve svesti nerazdvojan je istinit i iskren odnos prema jeziku/govoru, ali i prema samom delanju. U susretu sa prijateljem ja sam izbegao dijalog koji bi, možda, bio pun opštih mesta i zadržaka, tipa "ovaj", "pa", i sl., uz obilnu upotrebu staroslovenskog poluglasa. Izvrdao sam dijalog i, možda, suočavanje sa odgovornošću, čime sam samo odložio konsekvence jedne ili druge vrste. Ali neki likovi u Petkovićevim pričama nisu. Profesorovo upozorenje "da jednom ne biste odgovarali zbog svih praznih reči koje ste izrekli", lebdi nad nekim sudbinama: kao da je stiglo vreme naplate za rizik govora. I življenja.\nBez namere da moralizuje, u priči "Smanjivanje" autor na oneobičen način slika palu ljudsku prirodu. U jednom momentu, u jednom neiskrenom i sve izraženijem simulakrumu braka, ona je počela da se smanjuje (a na kraju joj se i on, arhitekta, pridružio). Saobrazno svojoj portabl-svesti, smanjivanje je "spontan" odjek prethodne priče "Objava", u kojoj jedan par otkriva svog portabl-boga, kako sedi na komodi. U ovom čudu od smanjivanja, koje kao da je nekakva metaforična slika gogoljevske muve, odigrava se jedna paradoksalna ironija: lekari dopuštaju mogućnost čuda (čitaj: ozdravljenja). Profesor bi rekao: "Ko traži znak da bi počeo da traži, neće ga dobiti. (...) Znak vidi samo onaj koji traži" (str. 126). Treba li, otuda, i Valtazarevo "slepilo" shvatiti kao ironiju traganja?\nI apostol Pavle i Profesor, likovi iz različitih priča i vremena, imaju jednu bitnu zajedničku odliku: insistiraju na govoru bez ograde, na jezičkom ili delatnom izrazu bez alibija. U priči "Hrist nad Zemunom" zanimljiv je, pre svega, upravo odnos koji devojka, stoperka, ima prema jeziku i činu. Pripovedač je začuđen jer je stoperka koju je upravo primio, izgovorila: "Do Zemuna". Stvarno, kao da je s Marsa pala. Takva izjava jeste čudnovato naivna, međutim u kontekstu njenih reči i postupaka u priči ona predstavlja afirmaciju sklada koji treba da postoji između misli, jezika i delanja. No, u vreme bezimenosti/bezličnosti takvo apsolutno saglasje je, najblaže rečeno, čudnovato. Ovde se javlja jedna vrsta izvorno dobrog, bratskog odnosa među ljudima koje propoveda izvorna hrišćanska misao. Drugim rečima, pristajanjem na vezu/kontakt sa ljudima, niko nema pravo da je bilo čime uslovljava. Kao da u najdubljoj iskrenosti i dobronamernosti leži onaj smisao koji će ukloniti privide i senke, a "oblicima" vratiti punoću i imena.\nNova Petkovićeva zbirka se svojom motivskom varijantnošću i nepostojanim značenjima predstavila kao vešto osvarena knjiga smele konstrukcije. Njena zavodljivost je u nesvodivom protejskom prožimanju osnovnih smisaonih dimenzija knjige, koja Pavlovo i Profesorovo nametanje odgovora "sa da ili ne" na umetnički dosetljiv način izbegava. Neka prizvuk paradoksa, kao figure koja je primer začudnosti, završi ovaj prikaz: bez antologijske priče, Petković je uspeo da napravi istinski vrednu zbirku priča.\nVITALOVU nagradu "Zlatni suncokret", za knjigu 1998. godine dobio je Radoslav Petkovic za zbirku pripovedaka "Covek koji je ziveo u snovima", u izdanju "Stubova kulture".\nOdluku je jednoglasno doneo ziri u sastavu: Radovan Vuckovic, Jovan Delic i Novica Petkovic, predsednik. Nagrada, koju cini plaketa "Zlatni suncokret", novcani iznos (5.000 maraka u dinarskoj protivvrednosti) bice dodeljena 28. januara u Vrbasu. Predsednik Vitalove fondacije za knjizevnost, Stojan Draskovic, rekao je da ce "Vital" nagradjenu knjigu stampati u novom izdanju.\nKnjiževnost: Čovek koji je živeo u snovima\nPetković sebi postavlja pitanja vredna odgovaranja i neodgovorljivosti, dostojna da budu izgubljena i poništena. On je pronašao pravi pripovedački izazov i veliku temu\nDubinu treba ponovo steći, makar da bi se opet imalo šta gubiti. Svet sveden na površinu, svakodnevicu, omamu trenutaka koji prolaze iako ostaje stalno isti životni čas... Sve je to iskustvo pozne jeseni veka na izmaku, njegova paradoksalna mitologija. Kada se pogled koji više ne vređaju oštri, izlomljeni profili modernizma, ali ne zadovoljavaju ni blaži, uvijeni citati postmoderne, ponovo podigne, ima li u svetu još štogod vredno gledanja? I može li onaj ko se osvrće i gleda unazad da se obrati istoriji, a da to ne bude komentar tog obraćanja?\nNa onom mestu na kojem su nekada bili patos, dubina i događaj postojanja, na tom mestu su u savremenoj prozi ostali poetika i komentari. Takvo otpuštanje od nekada bitnog može da se prati u prozi Radoslava Petkovića čiji roman Sudbina i komentari (1993) jeste najnagrađenije delo sa početka devedesetih. Uspeh obavezuje na najbolje, trebalo je izdržati punih pet godina do objavljivanja nove prozne knjige, zbirke priča Čovek koji je živeo u snovima (Stubovi kulture, 1998). Vreme provedeno u pisanju paražanrovskog Ogleda o mački (1995), prevodima sa engleskog i popunjavanju uporne, ispravne i ne baš mnogo zanimljive ili nadahnute kolumne u dnevnim novinama, poslužilo je Petkoviću da sebi postavi pitanje koje pre toga nije pogađalo njegove junake. To pitanje je starije od svega i govori o čovekovoj potrebi da se razume sa nebom, a rađa se u velikoj usamljenosti kada sa neba ne dopiru reči i znaci.\nILUZIJA ZLATNOG DOBA: Pažljiv čitalac i strpljiv pratilac Petkovićevih proznih traganja uvideće kako se u delu ovoga pisca jedan veliki krug, čija je osnovna tema istorijska praznina, zatvorio Sudbinom i komentarima. Taj krug obuhvata dve decenije otkako su dva mlada čoveka, od kojih će jedan postati poznati pisac a drugi je ovaj kritičar, obilazila periferijske domove kulture i raspravljala o kratkom romanu i dvigradskoj istoriji. Put u Dvigrad (1979), odlična prva Petkovićeva knjiga, nedavno je preštampan u tišini koja ne ide u prilog novoj generaciji srpskih kritičara. Ovaj roman je sa lepom ironijom razlagao mitografiju jednog malog mesta i njegove tobožnje istorije, iluziju zlatnog doba i spomenika na nekadašnju veličinu, sa finim podsmehom gradio lik istoričara, istraživača ili pisca, junaka i suočavao nas sa izazovom mladosti, mediteranskog leta i eteričnog ljubavnog zanosa. Kada je senovita površina sveta prizvana u istoriji slikanja i albumu jedne familije, jedne regije, jedne povesti, u Senkama na zidu (1985), tema istorije koja bledi i iščezava još više se otvorila za pitanje odnosa prošlosti i savremenosti. U zbirci priča Izveštaj o kugi (1989, Andrićeva nagrada) taj odnos je proširen na budućnost u rasponu od uhronije do futurizma, uz preplitanje tajne povesti i stripa. A onda se u Sudbini i komentarima lažna istorija slovenskog pohoda na jug izmeštala sa senkama junaka Crnjanskog, pa je oživela prava istorija srpskog pohoda na slobodu koji je devetnaesti vek učinio gordim među vekovima ovog naroda. Znanje pravog Dositeja i lažnog grofa Brankovića, jedno kraj drugog, izdaje Katarine i Čarnojevića, daleke jedna od druge, u Sudbini i komentarima posvedočile su čovekovu nemogućnost da se sa srećom svojom zauvek sretne, da svoje biće prepozna i u zagrljaju voljene žene dočeka ono što se sudbini smrtnika uvek jednako nudi, i nikada ne daje.\nZVEZDOZNANCI: Istorija je, međutim, prazna ne zato što su takvi junaci delali u njoj, već zato što je osujećena za događaj spasenja sveta, za delanje samog Boga i višnje sile u njoj. To je probni kamen pisanja i pisca, pa i njegovog značaja. Tu gde uviđa nužnost Petković, međutim, pripoveda, ali i ćuti. Ako je nešto dobro u njegovoj knjizi, a on za razliku od mnogih ume da priča i pripoveda, onda je to što se ne trudi da bude mudriji od sebe, što ne gnjavi tobože velikim mislima i otužnim parabolama. U knjizi Čovek koji je živeo u snovima umesto toga nakupljene su različite, neujednačene priče, koje nemaju pretenziju da nateraju čitaoca da svede sve svoje račune sa istorijom. Knjiga počinje dvema poznoantičkim pričama: "Pavle u Rimu" i "Prelaz preko Stiksa". Jedna govori o apostolskim vremenima i početku kraja, a druga o padu Rimskog carstva i vezane su Neronovim paljenjem Rima. Knjiga završava odsutnim događajem, nagoveštajem i rođenjem Hrista u poslednjoj priči "Umesto zaključka". Trojica istočnih mudraca, zvezdoznanaca, kojima se događaj najavljuje kroz san i pojavu nove zvezde na nebu, umeju da prorokuju budućnost, jer su svet i život nebo i ljudska očekivanja takva kakva su, ali ne razumeju taj događaj. Njihova mudrost nije bolja od gubavog otpadnika koji umotan u krpe sedi kraj puta kojim se jedan od njih vraća iz Vitlejema. Zanimljivo je da je i u Izveštaju o kugi poslednja priča bila vezana za zvezdu padalicu, ali u naučnofantastičnom okruženju daleke planete Ulro, iako priča počinje motom iz Otkrivenja Jovanovog o zvezdi padalici koja najavljuje apokalipsu.\nNedorečene priče o učenicima i propovednicima novog vremena na početku zbirke Čovek koji je živeo u snu, a priča o mudracima koji ostaju zbunjeni i bez saznanja o smislu sopstvene vizije, na kraju knjige samoga Boga ostavljaju po strani. Niti su se oni koji su, kao trojica istočnih mudraca, zvezdoznanaca, videli i pozdravili Boga u tom događaju iskupili, niti su se apostoli i učenici vere kao ljudi promenili. Tek u saznanju o svojoj ljudskoj nedostojnosti mogu na meru svojih reči i dela da prevedu Božji zavet. Između ove tri priče našlo se potresno "Smanjivanje", u kojoj priči se kroz postupno prilaženje smrti vidi tragično iskustvo razdvajanja. Reklo bi se da je ovde i mera Petkovićeve lične investicije, nekog nedavnog bola, bila najveća.\nIzmeđu ovih priča, kao tačke ukrštanja i skretanja, stoje dva "Teološka dijaloga u savremenom okruženju", sa kompozicionom ulogom poput Albaharijeve serije "Poetika kratke priče". Bez neke naročite mudrosti i zapretane dubine, oni koliko-toliko omogućavaju da u knjizi opstanu i neke zabeleške i skice, ili nedovršene priče, pomalo infantilne vizije i identifikacije sa Bogom. I sama naslovna priča deluje nedomišljeno. Utisak koji sve ovo izaziva zapravo govori o lakuni, praznini koja je namerno ostavljena, jer to što bi zapravo trebalo reći, to ne zna niko.\nLETO U ROVINJU: Zato Petković u nekoliko priča, ne preduzimajući više od onoga što njegove lepo sklopljene rečenice mogu da ponesu, oblikuje slike i prizore u kojima se ono što je tajna vere, događaj poznavanja Boga, skriva koprenom sna. U tom raskolu koji sprečava stvarnu veličinu i nenadmašnost, pripovedanje zbacuje suvišan teret, pa se priče čitaju lako i sa zanimanjem, a antropologizmi, sentenciozne misli o čoveku i njegovom životu uklapaju se u tok pripovedanja. Sporost i zrelost pričanja, to je ponekad sasvim dovoljno. Jednom dugom nizu priča sa biblijskom građom kojim se savremena srpska književnost odlikuje od Dragutina Ilića i Stanislava Vinareva do Pekića i Kiša, Radoslav Petković je ovom knjigom dao svoj pripovedački doprinos. Kao što prazna istorija ostaje za njim, praznina vere ili prazna potraga za njom sada stoje pred njim. Petković sebi postavlja pitanja vredna odgovaranja i neodgovorljivosti, dostojna da budu izgubljena i poništena. On je pronašao pravi pripovedački izazov i veliku temu. To je najbolja strana njegove stvaralačke ličnosti, u ovoj knjizi najavljena otrežnjujućim rečima iz priče "Smanjivanje" gde se umesto pogleda kroz stakleno dno vidi dno života. Njegov kraj čeka na nas, ali ako se za Boga ne zna, tužni ishod postojanja još za života je poznat.\nJednog davnog leta u Rovinju gledao sam ga kako sedi sam i ispija kafu. Pre nekoliko letopisa u Baru, zahvaljujući vremenu letovanja knjige, Vava ustaje sa stolice, u naboranim crnim kupaćim gaćama, gladeći bradu i stiskajući cigarete u ruci, gleda nas, neodlučan da li da krene, a i kuda, na plažu ili u sobu, ka vodi ili hladu, da li igde da ode, još više da li da ostane, dok naše u međuvremenu stečene žene i deca pored bazena izlažu se letu, i stoji sporog, neodlučnog pogleda, u očima zauvek sam, ćuti ili nerazgovetnim, prozuklim glasom kaže nešto, da li više sebi ili nama, i šta uopšte kaže, mrzovoljan, naizgled zabrinut, i kada dolazi i kada odlazi, jednako ozbiljan i osmehnut, i voli ako se onome što hoće da kaže iskreno, od srca nasmeješ, makar samo zato što voliš svoje stare drugove... Sada, kada se retko viđamo, ili se ne viđamo uopšte, na pragu poznije sredovečnosti, kada je čovek sve više sam, pitanje vere i Boga, makar u neverici sna postavljeno, bez obaveze da zadivi u priči, dovoljno je da znam da još ima dobre proze u njemu.


"Rusija bi trebalo da se čisti sa Bliskog istoka" - BIGportal.ba\n5 Juna, 2020 5 Juna, 2020 0112\nRusija bi trebalo da se “čisti sa Bliskog istoka”, jer tamo igra “destruktivnu ulogu”, smatra pomoćnik američkog državnog sekretara Dejvid Šenker.\n“Već 45 godina to je kamen-temeljac američke politike – držati Ruse dalje od Bliskog istoka. Sada su oni tamo i imaju destruktivnu ulogu. I mi, iskreno, mislimo da bi trebalo da se čiste odande”, rekao je Šenker na video-konferenciji u Institutu za Bliski istok u Vašingtonu, prenosi Sputnjik.\nGovoreći o “rivalitetu velikih sila” u regionu, pod kojim on podrazumeva Sjedinjene Američke Države, Rusiju i Kinu, pomoćnik državnog sekretara primetio je da Sjedinjene Američke Države “ne primoravaju ove zemlje da učine bilo kakav izbor, ali žele da one znaju kakve bi mogle biti posledice izbora koje prave”.\nŠenker je takođe ponovio tezu aktuelnog američkog predsednika Donalda Trampa da je administracija prethodnog predsednika Baraka Obame „pozdravila dolazak Rusa u Siriju“ da pomognu lideru zemlje Bašaru Asadu, smatrajući da će se zbog toga “Rusi zaglaviti u močvari”.\n“Rusi su promenili tok rata, a Asadov režim i dalje opstaje. Iskreno govoreći, mislim da je to bio neuspeh (Obamine administracije)”, naveo je on.\nPrema njegovim rečima, uspeh u Siriji potaknuo je Rusiju na akciju u Libiji, gde sada “ne igra produktivnu ili stabilizujuću ulogu”, piše Sputnjik.\nRusija od 2015. godine, na zahtev zvaničnih sirijskih vlasti, pruža vojnu i drugu pomoć Siriji u borbi protiv terorizma i obnovi zemlje.\nŠto se tiče situacije u Libiji, gde unutrašnji oružani sukob traje od 2011. godine, Rusija je više puta izjavljivala da se ne meša u situaciju ni na čijoj strani ovog sukoba i da ne pruža vojnu pomoć.\nZvezda tinejdž-serije otkrila da je biseksualna\nSAD: Najveći dnevni rast od početka pandemije\nTri osobe preminule od virusa korona u RS\nD 7 Jula, 2020 6 Jula, 2020\nPala cijena: Sergej može da napusti Rim za 70.000.000 evra\nDeklaracija poslanika EP: Izmijeniti crnogorski Zakon o slobodi vjeroispovijesti


Sve Apart hoteli Apartmani Bed & Bike Boutique hoteli Bungalovi Eko lodge Etno sela Garni hoteli Gostionice Hosteli Hoteli Kampovi Kuće za iznajmljivanje Mali hoteli Moteli Odmarališta Ostale vrste smještaja Pansioni Planinarski domovi Sobe za iznajmljivanje Turistička naselja Turističko domaćinstvo Wild Beauty Resort Mali hoteli Gacka Mojkovac Turistička naselja Slovenska Plaža STANDARD Budva Hoteli City Hotel Podgorica Hoteli Maestral Resort & Casino Budva Pogledaj sve / Events Manifestacije, Izložba Planinarske priče Šavnik - Nevidio 11-18\nPočetna Zurück 06 Sep 2013\nMoj prvi susret sa Crnom Gorom ovoga puta bio je sa gradom Nikšićem, gde sam se našao sa vodičem i vozačem terenca sa kojim ćemo putovati narednih dana. Grad sa nekih 75.000 stanovnika meni je bio poznat do sada, pre svega, po Nikšićkom pivu koje je bilo poznato u celoj bivšoj državi. Grad leži u polju na visini od oko 600 m.n.v. na severo-zapadnom delu Crne Gore, i važna je veza između primorja i planinskog dela države, pa zato predstavlja važan saobraćajni centar. Nekada jak industrijski grad danas pati od klasičnih post privatizacijskih nevolja, tako da je ekonomija videla i boljih vremena. Na prvi pogled na polje u kome se nalazi Nikšić na ulazu sa istočne strane, pleni pažnju veštačka akumulacija – Slano jezero. To nije jedino jezero, nedaleko od centra se nalazi još jedna akumulacija – jezero Krupac na kome se nalazi uređena plaža sa restoranom i barom, sa prelepim pogledom na jezero i branu-nasip koja zadržava vodu. Ono što prvo upada u oči je čistoća vode u jezeru, kao i uređenost plaže i svih sadržaja neposredno uz obalu.\nNikšićani zaista imaju sreću da imaju takvo bogatstvo vode neposredno uz grad, pa u letnjim mesecima ovo jezero i plaža predstavlja pravi biser i mesto za prijatno osveženje.\nKroz grad protiče reka Zeta na kojoj, gotovo u centru, postoji uređeno kupalište. Moram priznati da sam drugačije zamišljao Nikšić, najmanje sam se nadao tolikim vodenim površinama u i oko grada, koje definitivno čine zanimljivo mesto za odmor građanima i njihovim gostima, turistima koji putuju kroz grad na sever ili na jug.\nIznad grada dominira brdo Trebjesa sa svojih 762 metra visine i zelena je oaza Nikšića. Nešto malo ispod samog vrha nalazi se moderno uređen manji hotel Trebjesa, zanimljivog oblika, poput krila galeba.\nSa svojim domaćinima doručkovao sam na lepoj terasi sa panoramskim pogledom na grad, a sve je uređeno u skladu sa prirodom. Nedaleko od hotela se nalazi trim staza u borovoj šumi sa spravama za vežbanje od prirodnih materijala, uglavnom drveta.\nNakon ukusnog doručka bili smo spremni za polazak iz Nikšića prema severu, u Pivsku planinu. Na izlazu iz grada sam primetio par kampova na reci Zeti, pa putnici namernici imaju i taj oblik ponude neposredno uz grad. Kampovi su manjeg kapaciteta ali dovoljni za predah.\nEtno sela – oaze u prirodi\nNakon nekih malo više od pola sata lagane vožnje od grada dolazimo na planinski plato i visinu od oko 1.000 metara, gde se značajno menja pejzaž. Sa leve strane u daljini dominira masivni dugački bedem. Gledam kartu i saznajem da je to Golija, koju ostavljamo u daljini i uskoro, nakon par minuta od skretanja sa glavnog puta ulazimo u planinsko selo Brezna. U selu se nalazi nekolika izvora hladne, bistre, pitke vode.\nEko turizam u Crnoj Gori je počeo upravo u Brezni, gde je i napravljeno prvo Etno selo, nazvano “Montenegro“. Trenutno se u Brezni može smestiti oko 100 gostiju u bungalovima i sobama, a smeštajni kapaciteti pod šatorima nisu ograničeni. Hrana je organska sa seoskih farmi i služi se u restoranu. Odmah se primećuje maštovito osmišljen svaki kutak sela i mnoštvo raznih simpatičnih detalja.\nPoruka i doskočice ispisane na raznim mestima odaju vlasnika koji ima smisla za humor. U suvenirnici su gotovo svi suveniri sa svojim potpisima izazivali smeh svih gostiju i bilo se teško odlučiti koji kupiti. Ovde se inače održava nesvakidašnje takmičenje u izležavanju pod sloganom “ima hleba bez motike”, gde prvoplasirani dobija novčanu nagradu u iznosu od 200 €. Lenčine navalite.\nSelo se sastoji od desetak kućica na blagoj padini i jedne centralne koja je ujedno i restoran, a može se slobodno reći i muzej sa starim predmetima i nameštajem. Kako mi kaže vlasnik etno sela Milonja Blagojević, to je nekada bila štala, koja je preuređena prilikom podizanja ovog zanimljivog mesta.\nKako ulazimo sa jedne strane koja je uzvišenje, uskoro shvatamo da smo na spratu i da se ispod svega nalazi još jedan veliki prostor. Gornji deo služi za posluživanje hrane i pića. Silaskom u donji deo niz drvene stepenice otkrivamo pivski podrum sa starim nameštajem i detaljima koji me oduševljavaju, a uz osećaj znatno niže temperature nego na spratu osećaj je posebniji. Prvobitno uz dilemu i raspravu da li se radi o klimatizovanom prostoru ili ne, shvatamo da je donji deo do pola kuće ukopan u zemlju i na taj način čini prirodno hlađen prostor leti, a zimi sigurno znatno topliji i prijatniji. Svakako pametno i korisno rešenje. Inače, za smeštaj možete birati između Medenih, Kamenih i Kanjonskih koliba.\nU sredini etno sela se nalazi i manji bazen sa čistom vodom sa obližnjeg izvora, pa se gosti mogu i rashladiti na taj način. U okolini sela se nalazi oko 200 km obeleženih pešačkih i biciklističkih staza. Reka Komarnica je puna potočne pastrmke i pravi raj za ribolovce. Livade i okolne planine su prepune jagoda, malina, borovnica, jestivih gljiva, lekovitog bilja koje je moguće brati i sakupljati. Deca se mogu zabavljati igrajući na toboganima, ljuljaškama, u Diznilend kolibi… Osvežili smo se, a čime drugim nego Nikšičkim pivom i polako krenuli dalje na sever.\nPutovanje obiluje prelepim pogledima na sve strane, gotovo da se teško odlučiti u kojem smeru fokusirati pogled. Na putu prema Plužinama, malom gradu gde smo planirali da prenoćimo, zastajemo u selo Rudinice, jednom od najlepših i najstarijih, a samim tim i najpoznatijih sela, ne samo po čuvenom harambaši Baju Pivljaninu, koji ima najveći značaj u bogatoj istoriji Pive, već i po samom položaju, prirodnom okruženju i bogatstvu.\nTeritorijalno se nalazimo u opštini Plužine koja je okružena visokim planinama: Durmitorom, Vojnikom, Golijom, Volujakom i Maglićem, predstavlja izuzetno planinsko područje. U ovom selu svraćamo u još jedno etno selo imena„Izlazak“. Sagrađeno je na samoj ivici kanjona Pivskog jezera.\nIzuzetno atraktivna lokacija ovog sela okružena netaknutom prirodom istovremeno pleni lepotom i jedinstvenošču. Etno selo ima u svom sastavu pet dvokrevetnih brvnara, tri četverokrevetne i jednu staru kolibu sa apartmanom. Restoran sa bogatom domaćom kuhinjom nudi jela, jedinstvena za ove krajeve poput kačamaka, cicvare, priganica, sireva, pa do jagnjetine na više načina, ribe, pita, domaćeg hleba itd. Mi smo se odlučili na ručak na ovome mestu i definitivno nismo pogrešili. Terasa restorana se nalazi na tri nivoa sa kojih puca predivan pogled na kanjon Pivskog jezera.\nZadnja destinacija prvog dana je mesto Plužine na obali Pivskog jezera, gde dolazimo u predvečerje. Današnje Plužine su nastale 1975. godine i kasnije, nakon gradnje brane na Pivi koja je trajala od 1967. do 1975. godine i potapanjem starog grada koji se nalazio približno 100-200 metara niže, i koji je izmešten na današnju lokaciju. Ovo mesto je dobra početna lokacija za odlazak na rafting na Taru, zatim za istraživanje i upoznavanje kanjona Pive, Komarnice i Sušice. Za alpiniste i one koji žele da testiraju svoje mogućnosti pravi je izazov kanjon Nevidio. Tu su i krstarenja brodićem i čamcem po Pivskom jezeru. Definitivno mesto iz kojeg počinju sva moguća istraživanja i aktivnosti u prirodi.\nU ulici koja vodi ka Pivskom jezeru, sakriven u zelenilu, nalazi se caffe bar „Zvono“. Poznat po domaćoj medovini, po dobrim izložbama, rok i džez koncertima u letnim večerima, koje odišu svežinom okolnih planina i jezera. Od pre nekoliko godina ponuda je upotpunjena sa prijatno uređenim apartmanima sa ukupno 13 ležajeva. „Zvono“ je odmorište za sve generacije, ali i polazište za ljubitelje i istraživače prirode. Mesto u kojem treba zastati i osetiti kako izgleda život bez žurbe, bez buke, bez moranja. Kako kaže vlasnik objekta, život sladak kao domaća medovina koju ovde spremaju. Tu smo večerali i onako puni utisaka otišli na večernji počinak. Sutra nas čeka novi dan i nova otkrivanja Crne Gore.\nIzmeđu planina i morablogeri PDF version


Vakcinacija stranih državljana u Srbiji: „Jako smo zahvalni" | Mačva zdravog razuma\nNaslovna Društvo Vakcinacija stranih državljana u Srbiji: „Jako smo zahvalni“\n„Svi drugi treba da znaju da, ukoliko nemaju zakazen termin, neće biti u prilici da se vakcinišu“, rekao je Jovanović, a prenosi Radio-televizija Srbije (RTS).\nKolone vozila formirane su na prelazima Rača, Šepak i Karakaj, objavilo je sarajevsko Oslobođenje koje donosi i fotografije sa kamera Auto-moto saveza Bosne i Hercegovine.\nNa graničnom prelazu Tabanovce iz Severne Makedonije u Srbiju takođe je gužva, a prosečno se čeka oko 40 minuta, navodi skopski list Kurir.\nPotpis ispod fotografije,Gužva ispred Belekspo centra u Beogradu\n„Jako smo zahvalni“\n„AstraZeneka, prva doza, izvolite svi!“, na svakih par minuta čuje se glas jednog od mladića zaposlenog u obezbeđenju punkta na Sajmu.\n„Za vakcinaciju se nismo prijavili, čuli smo da može i bez prijave“, kaže Stojović za BBC na srpskom koji je zajedno sa suprugom u jutarnjim satima primio prvu dozu AstraZeneka vakcine besplatno.\n„Jako smo zahvalni“, dodaje ovaj Sarajlija.\nMihajlo Jovanović, direktor Kancelarije za IT i elektronsku upravu, rekao je početkom februara da „strani državljani čine tek oko 0,8 odsto ukupno vakcinisanih“ u Srbiji.\nPočetkom februara Mirsad Đerlek, državni sekretar u Ministarstvu zdravlja, rekao je da su „priče o masovnoj vakcinaciji stranaca u Srbiji- dezinformacije“ .\nĐerlek je tada rekao da podržava izjavu predsednika Srbije Aleksandra Vučića da „ukoliko bude mogućnosti treba pomoći i komšijama“.\n„Poziv je stigao u sredu u kome je pisalo da majka vakcinu treba da primi u četvrtak na Sajmu“,\n„Odmah je krenula na put, sve smo brzo završili“, kaže Trajkovski za BBC na srpskom.\n„Tu smo vakcinu želeli, kako bismo putovali u Evropsku uniju“, kaže za BBC na srpskom Ana Marija Kopert, njegova supruga.\nOvaj bosanski medij piše i da je u Srbiji „značajan deo populacije vakcinisan, kao i da se interes za vakcinaciju usporio“.\n„Kako bi se iskoristile kupljene vakcine, otvorena su vrata za sve“, navodi se u tekstu.\nPotpis ispod fotografije,Jedan od puntkova za vakcinaciju\n„Treba da delimo, ako imamo za nas“\n„Ako još jednom budem čula da je vakcinacija dobro organizovana…“, kaže Rokvić rezignirano.\n„Čula sam da u Bosni uopšte nema vakcina, jadni ljudi“, rekla je ona.\nGP Rača danas\nPrethodni tekstPreminuo Čičak, legenda Sarajevske rok scene\nSledeći tekstPodržimo Vladu da postane najomiljeniji kuvar u Americi


11-09-2019 16:33 Srbija Politika\nPremijer privremenih prištinskih institucija u ostavci Ramuš Haradinaj rekao je da ni Amerika ni bivši savetnik za nacionalnu bezbednost DŽon Bolton nisu bili za podelu KiM, već da su zvaničnici u Prištini iznosili lažne izjave.\n“Mislim da su greške napravljene na Balkanu, a ne u Vašingtonu, tako da su sugestije od strane balkanskih lidera zvaničnom Vašingtonu bile loše. Razumljivo od predsednika Srbije Aleksandra Vuč”, rekao je Haradinaj i dodao:\n“NJegov državni i nacionalni interes je da oslabi i podeli tzv. Kosovo. Greške su činili i drugi. Uvereni smo da sve američke institucije štite Kosovo, da je Kosovo za njih prva linija".\n"Mi smo linija fronta i uveren sam da će Amerika uvek biti uz tzv. Kosovo", dodao je Haradinaj.\nPročitajte OVDEkako Kina jača srpsku vojsku.


Napušteno više od 500: Plač stotina beba zbog roditelja koji nisu došli - BIGportal.ba\n14 Maja, 2020 14 Maja, 2020 01098\nNaime, u Kijevu u Ukrajini više od 500 novorođenčadi koje su bogati zapadnjaci naručili preko surogatskih agencija ostalo je bez roditelja zbog pandemije koronavirusa i krize koja je nastala svuda u svetu. Ovaj portal je objavio šokantan video-snimak na kojem se vide desetine beba na klinici BioTexCom u Kijevu, koji plaču zbog roditelja koji nikada nisu došli po njih.\nKlinika BioTexCom reklamira se kao centar za reprodukciju, a u njihovom katalogu potencijalni roditelji mogu naći “atraktivne” ponude u prodaji sa slikama nasmejanih beba koje su priložene uz njih. Za mnoge je cena dece jedna od najatraktivnijih karakteristika. Naime, svaka beba košta samo 9.900 evra.\nPortal navodi da sada postoji zabrinutost jer bi zbog, kako navode, “porasta zaliha”, ova kompanija za surogat ovu decu mogla da ponudi bilo kome, tačnije svima koji hoće da preuzmu bebe i kliniku oslobode obaveza.\nZatvaranje granica zbog pandemije dovelo je do toga da kupci nisu došli da uzmu svoju decu, što je izazvalo zabrinutost zbog ljudske katastrofe i pogubnosti ove situacije za svako dete. U Evropi je Ukrajina vodeća zemlja surogata. “Materica za unajmljivanje” u Ukrajini košta mnogo manje nego u ostalim zemljama, a kupac ima garanciju da će dete koje bude dobio biti belo.\nBriga o ovoj deci je postala finansijsko opterećenje za agenciju, napominje se i dodaje da se ni ne zna šta će biti sa ovom “odbačenom decom”. Ova pandemija otkrila je tako mnoge savremenih patoloških pojava pa tako i surogat, kako se ističe, ali i autor teksta pita – šta se dešava kada kupac ne zatraži nazad proizvod koji je kupio?\n“U tim modernim ljudskim mrestištima leži na stotine beba lišenih bilo kakvog majčinskog dodira, roditeljske topline ili nesebične brige nakon rođenja – bez ljubavi. S njima se postupa kao sa predmetima čija je jedina vrednost cena po kojoj se prodaju. Nažalost, snimci iz hotela u Kijevu govore mnogo o našoj civilizaciji.”\nDnevnik Megan Markl mogao bi da bude uzbudljiv bestseler


Kako od jabuka napraviti brend? — natureforpeople.org\n11.1.2018. Autor: Ljubiša Pejović\nlokalni_proizvodi lokalne_inicijative upravljanje turizam\nKako od jabuka napraviti brend?\nSlovenski Kozjanski park idealan je primjer odlične suradnje lokalne zajednice i parka koji je prepoznao najveće bogatstvo kraja – jabuke.\nSunčano novembarsko jutro bez gužve na granici Hrvatske i Slovenije.\n„Putujete turistički?,“ upitao je policajac na granici, gledajući pasoše.\n„Ne, idemo da radimo priču o Prazniku jabuka“.\n„Idete u Kozjanski? Sok od jabuka im je izvanredan!“\nSa velikim očekivanjima dođosmo do oznake Kozjanskog parka, pored koje je stajala tabla „Slovenia Green park“. Dočekao nas je direktor mag. Teo Hrvoje Oršanič, sa saradnicom mag. Valerijom Slemenšek, koju je predstavio kao „spiritus movensom“ Praznika Kozjanske jabuke.\n„Istrajnošću, predanošću i uvjerenjem da je to dobra ideja i da se vrijedi potruditi uspjeli smo da uvjerimo i privučemo i lokalnu zajednicu i širu javnost.“\nUz sok od jabuka počinje priča, čiji su počeci vezani za 1999. godinu kada u Sloveniji počinje nacionalni projekat obnove tzv. „travnjačkih voćnjaka“ sa starim sortama. Kako travnjačke voćnjake oblikovati u priču koja će biti primamljiva za lokalnu zajednicu, a u isto vrijeme imati osnovu u zaštiti prirode? Počeci su bili skromni, prisjeća se Teo: „Istrajnošću, predanošću i uvjerenjem da je to dobra ideja i da se vrijedi potruditi uspjeli smo da uvjerimo i privučemo i lokalnu zajednicu i širu javnost.“\nPrvih godina na Prazniku Kozjanskih jabuka bilo je do 10 izlagača, koji su besplatno dobijali štandove za izlaganje. Deceniju i po kasnije pred 16 000 posjetilaca predstavilo se 170 izlagača. Kako je to maksimalan broj koji može da se smjesti na glavnom trgu u Podsredi, čak 50 izlagača ostalo je na čekanju.\nIako se Praznik održava polovinom oktobra, interesovanje i rezervacije štandova počinju već u maju. Sa organizacijom se već počinje u avgustu.\nTravnjački voćnjaci u Kozjanskom su Natura 2000 područje, jer se na ovom prostoru parka štite ptičije vrste bitne za Evropu. Jedna od tih ugroženih vrsta jeste djetlić vijoglavka (Jynx torquilla), koji voli da gradi svoja gnijezda u krošnjama na starijim stablima voćaka. Upotreba pesticida i insekticida diretno bi ugrožavala tu vrstu. Sledeća simboiza travnjačkih voćnjaka i biodiverziteta, jesu hoteli za insekte. S obzirom da bez oprašivanja nema ekološke hrane, njegovanje insekata oprašivača je esencijalno za proivodnju “zelene“ hrane.\n“Kozjanski park svake godine proizvede oko 2 500 sadnica domaćih sorti jabuka, za proizvođače sa njihovog područja“, kaže Slemenšek.\n„Da bi povećali svijest lokalne zajednice o značaju održavanja voćnjaka za biodiverzitet, u smislu povećanja populacije ptica, insekata koji vrše oprašivanje, osnovana je 'Genska banka' starih sorti. U okviru nje Kozjanski park svake godine proizvede oko 2 500 sadnica domaćih sorti jabuka, za proizvođače sa njihovog područja“, kaže Slemenšek. To je i glavni razlog ekspanzije uzgajanja starih sorti na ovom području. Osim sadnog materijala, park pruža i tehičko stručnu pomoć. Svake godine održavaju se radionice, na kojima se pripadnci lokalne zajednice obučavaju za rezidbu jabuka. „Radionice su jako dobro posjećene, jer se uz učešće 40 predstavnka, uvijek traži mjesto više. Stručna služba parka vrži rezidbu voćaka na terenu, za starije ljude koji nisu u mogućnosti da održavaju zasade starih sorti na svojim imanjima“, objašnjava Slemenšek. Dodaje kako je vlasnicima voćnjaka na raspolaganju i cijela linija za proizvodnju soka od jabuka, a za tu uslugu plaćaju samo troškove za ambalažu. S obzirom da park nema dovoljno svojih travnjačkih voćnjaka, otkupljuje se komplet tržišni višak od lokalnih proizvođača starih sorti. Prošle godine park je kupio 3,5 ha zemlje na kojoj je zasađeno oko 200 sadnica, kako bi imali i svoj travnjački voćnjak.\nStari voćnjaci su i u prošlosti bila specifičnost Kozjanskog parka. „Uprava parka je samo prepoznala važnost tih starih voćnjaka sa stanovišta zaštite prirode, započela program proivodnje voća bez upotrebe mineralnih đubriva, pesticida i insekticida“, navodi direktor Oršanič. Stare sorte su puno otpornije na bolesti, i zahvaljujući tome mogu da prežive i rađaju bez upotrebe hemijske zaštite.\nSvi proizvodjači soka koji na tradicionalan način proivode sok od starih sorti, mogu dobiti zaštitni žig Kozjanskog parka „Sožitje“ (suživot), kao garanciju kvaliteta. Ista stvar je i sa ne manje popularnim proizvodom od soka, a to je štrudla.\nJoš od 2009. godine, stručna komisija ocjenjuje u kakvom su stanju voćnjaci jabuka. Vlasnik najboljeg voćnjaka dobija ponosnu titulu „Carjevič“, koja je dobila ime po jednoj do najpoznatijih sorti jabuka. Ove godine stručna komisija je nagradila voćnjak Franca Stegenšeka iz Dobleščiča.\n„Uzgajanje voća kod nas je porodična tradicija i već decenijama glavni izvor prihoda na imanju nešto većem od dva hektara, na kojem rastu mnoge stare sorte jabuka. Neke od njih su starije od 100 godina. Komplet imanje sa proizvodnjom i preradom voća već dvadeset godina uključeno je u organsku kontrolu“, kaže Franc Stegenšek, jedan je od osnivača Udruženja Kozjanske jabuke.\nUpravo na njegovom voćnjaku izvedene su prve replike starih sorti u Kozjanskom. Frank Stegenšek od početka aktivno učestvuje u realizaciji projekta Revitalizacija livadskog voćnjaka u parku. Svoje bogato voćarsko znanje nije dobio samo radom na farmi, već i učešćem na kursevima u Kozjasnkom i u okolini, kao i na specijalizovanim posjetama. Svake godine aktivno je učestvovao na prazniku Kozjanskog jabuka bogatom ponudom jabuka i drugih delikatesa sa organske farme.\nKao krovni rezulat promocije travnjačkih voćnjaka sa zaštitom prirode u pozadini nastao je Praznik Kozjanske jabuke, koji je vremenom postao najposjećeniji događaj zaštite životne okoline u Sloveniji. Jedna od tajni uspjeha ovog praznika, jeste činjenica da ga je lokalna zajednica prihvatila kao svoj događaj. Naime, kao izlagači prioritet imaju lokalni proizvođači koji se bave isključivo uzgajanjem starih sorti jabuka. Nakon njih prednost imaju proizvodjači sa biosfernog područja, pošto se područje Kozjasnkog nalazi i pod UNESCO zaštitom biosfere, a tek taa proizvodjači sa šireg područja Slovenije. Uslov za sve izlagače je posjedovanje sertifikata o ekološkoj proizvodnji.\nJoš jedna jako bitna komponenta „Praznika Kozjanskega jabolka“, jeste očuvanje tradicionalnog nasljeđa ovog kraja, kad je u pitanju kultura, zanatstvo, edukativne radionice za djecu, predstave na kojima kao glumci nastupaju lokalci, izložba starih sorti jabuka ili leptira, sportske manifestacije i prezentacija inovativnih rješenja u poljoprivredi. Za doprinos razvoju lokalne zajednice, na 15. izdanju Praznika Kozjankse jabuke, park je nagradjen najvećim priznanjem Opštine Kozje, „Zlatnim grbom“.\nU velikoj mjeri upravo ovaj Praznik je postigao ono što većina zaštićenih područja nema: sinergiju lokalne zajednice i samog parka. Uspješan model iz Kozjanskog nastavio je i Krajinski park Goričko iz Slovenije. Osim u Sloveniji, ovaj model kopiran je u susjednoj Hrvatskoj, u opštini Desinić i u Koprivnici, gdje uz pomoć Kozjanskog parka organizuju Dane jabuka. Postoji saradnja i sa Javnom ustanovom Za zaštitu prirodnih vrijednosti Krapinsko-zagorske županije koja iz Kozjanskog nabavlja sadni materijal za stare sorte jabuka.\nUprava parka zajedno za lokalnim proizvođačima nakon 17 godina upornog rada može da bude ponosna na postignuto. Umjesto zapuštenih voćnjaka kao na kraju prošlog vijeka, danas jabuke rastu u travnjačkim voćnjacima - najvažnijim zaštićenim staništima u Kozjanskom parku. Stare sorte jabuka postale su simbol zaštite prirode, nasljeđa slovenačkih predaka, prosperiteta, zdrave hrane, identifikacije mještana sa zaštićenim područjem a ujedno i simbol prepoznavanja zaštićenog područja Kozjanskog parka.\nPostanite dio naše platforme i riješimo zajedno izazove.\n* BCS je Bosanski/Hrvatski/Srpski jezik


Rusija šalje bataljon inženjerije u Liban - Klix.ba\nSvijet Rusija šalje bataljon inženjerije u Liban\nRusija šalje bataljon inženjerije u Liban\n11.9.2006. u 15:15\nRusija se priprema da do kraja septembra pošalje bataljon vojnika inženjerije u Liban radi radova na obnovi zemlje, saopćili su u ponedjeljak ruski predsjednik Vladimir Putin i ministar odbrane Sergej Ivanov.\n"Pripremite poruku Vijeću Federacije o slanju grupe vojnika u bataljonu, čiji će cilj biti izvođenje radova na obnovi kako bi pomogli Libanu", naredio je Putin šefu administracije Sergeju Sobianinu pred televizijskim kamerama.\nVijeće Federacije, gornji dom parlamenta, zadužen je za donošenje odluka o raspoređivanju vojnika u inozemstvu.\nLiban je spreman da primi "bataljon inženjerije koji će postavljati pontonske mostove", izjavio je nekoliko trenutaka ranije, na sastanku vlade u Kremlju, ministar vanjskih poslova Sergej Lavrov a navodi ga agencija Itar-Tass.\n"Bataljon je spreman da krene za Liban pomorskim putem do kraja mjeseca", rekao je ministar odbrane Sergej Ivanov na sastanku, čije je pojedine odlomke prenosio televizijski Pervy kanal.\nIvanov je precizirao da Rusija neće učestvovati u operacijama održavanja mira u Libanu, već samo u obnavljanju infrastrukture u toj zemlji.\n"Istraživačka grupa sastavljena od stručnjaka vojne inženjerije i minera spremna je da otputuje ove sedmice za Liban jer tamo ima veliki broj neeksplodiranih bombi i granata. Oni moraju pogledati puteve koji vode do mostovnih instalacija", objasnio je Ivanov.\nRuski zvaničnici nisu precizirali broj ljudi koji će biti upućen, ali se bataljon najčešće sastoji od oko 400.\n4h 26min 121\n5h 11min 20\n5h 49min 54\n6h 11min 14


Istekao rok za donošenje presude o beogradskoj gondoli - NOVA portal\nIstekao rok za donošenje presude o beogradskoj gondoli\nPolitika Autor:Nataša Latković16. mar. 202121:04\nUpravni sud još nije doneo odluku o izgradnji gondole u Beogradu, iako je istekao zakonski rok. Kako za Nova.rs navodi Jovan Rajić, advokat organizacije RERI koja je podnela tužbu u ovom slučaju, iznenađen je što presude još nema, budući da je morala da bude doneta u roku od 15 dana.\nJoš 9. februara održano je poslednje ročište po tužbi RERI-ja protiv Ministarstva građevinarstva, koje je izdalo građevinsku dozvolu za izvođenje pripremnih radova na Kalemegdanu. Ta organizacija traži da se građevinska dozvola poništi kao nezakonita.\nNa poslednjem saslušanju u Upravnom sudu, kada je sudija odbio da prihvati nove dokaze RERI-ja, rečeno je da postoji dovoljno dokaza za donošenje presude. Uprkos tome, kako navodi Jovan Rajić, ona još nije doneta.\n„Juče smo zvali Upravni sud i rečeno nam je da odluka nije doneta. Iznenađeni smo što nema odluke, ali smo strpljivi“, kaže za Nova.rs Rajić.\nOn navodi da bi po zakonu presuda trebalo da bude doneta u roku od 15 dana, osim u slučaju ako se nisu pojavile neke nove činjenice.\nI novinari našeg portala u nekoliko navrata su kontaktirali Upravni sud sa pitanjem da li je doneta presuda, ali nam je rečeno da će javnost o tome biti obaveštena kada bude dostavljena stranama u postupku.


"Da li ste svesni da je osvojena medalja u ženskoj košarci? Mi imamo sjajne sportiste, suvišno je pričati o vaterpolistima, košarkašima... Ali, ovo je čudo, osećam veliku sreću i radost!", rekla je selektorka i u dahu dodala:\n"Bolje da ne znate šta sam rekla devojkama u poluvremenu. Vređala sam ih, prvi put sam upotrebila teške reči za mnogo godina moje trenerske karijere. To je bio jedini način da izađe iz njih sve što znaju, da pukne negde i da dobiju tešku utakmicu".


Pađen: Slabiji su otišli, na nama hrabrima je da izdržimo u odbrani naših prava i dostojanstva koje imamo i kao ljudi i kao radnici - Novinar.rs\nRepublički geodetski zavod (RGZ) saopštio da je utvrđeno da sindikat Nezavisnost RGZ nije više reprezentativan u toj instituciji.\nU tom sindikatu tvrde da je ova odluka nezakonita, da je posledica štrajka i najavljuju žalbu Ministarstvu za rad. Sporan je broj pristupnica, odnosno članova sindikata koji, kako navode iz RGZ ne ispunjava zakonski minimum za reprezentativnost, dok iz sindikata tvrde suprotno, navodeći da su pojedini članovi protivzakonito ispisani iz sindikata, ali i da bez njih imaju dovoljno članova da bi bili reprezentativni.\nPovodom toga oglasio se Zoran Pađen, član Glavnog odbora Policijskog sindikata Srbije i predsednik Sindikalne jedinice Kikinda.\nIsti scenario se ponavlja kao sa Vojnim sindikatom Srbije i našim Policijskim sindikatom Srbije.\nAko kao sindikat nisi lojalan poslodavcu, ako ne pristaneš na igru koju ti serviraju “moćnici”… odgovor je kratak i jasan: “NEMA TE”!\nPolicijski sindikat Srbije NIKADA neće prodati interese zaposlenih u MUP-u kao što to rade ostali kvazi veštačko osnovani sindikati, i to sve zarad ličnih interesa onih koji te organizacije vode. Zato veliko HVALA svim članovima našeg sindikata koji odolevaju pritiscima da se isčlane iz PSS, i time ne dozvoljavaju da postanu akteri-učesnici i neme sluge onih koji svim silama žele da uguše radnički glas, radnička prava, kao i u svakom smislu te reči – sindikalizam u MUP-u.\nPodelili su veće plate, radna mesta… time napravili razdor među kolegama, pustili su svoje kvazi sindikate da unose pometnju medju zaposlenima… i na kraju uspeli su da nametnu jedan HAOS, pa se više ne zna ni “ko pije ni ko plaća”! Jednom rečju olakšali su sebi “prljavu rabotu”…\nProtivzakonito su nas, kao PSS, “sklonili” da ne bi učestvovali u donošenju novog Posebnog kolektivnog ugovora, kao i da ne bi učestvovali u bilo kakvom aktivnom radu sindikata, u kome se reprezetativni sindikat pita i bori za prava radnika!\nSlabiji su otišli iz ovih ili onih razloga, na nama hrabrima je da izdržimo i damo svoj maksimum u odbrani našeg Policijskog sindikata Srbije, naših prava, našeg integriteta i dostojanstva koje imamo i kao ljudi i kao radnici i naše dalje radne budućnosti.\nUvek uz narod i uvek u službi svih zaposlenih u MUP-u – vaš Policijski sindikat Srbije.\nPosted in DRUŠTVOTagged #POLICIJSKI SINDIKAT SRBIJE #PSS #REPREZENTATIVNOST #ZORAN PAĐEN\nŠta traže šverceri cigareta i preparata za potenciju sa parapolicijskim značkama, na proslavi Dana policije? Nakon prošlomesečne zaplene cigareta bez akciznih markica, kada su pripadnici MUP-a u Brusu, u zaustavljenom […]


Energa – Ambasada BiH Moskva\nPosted By: admin_v 08/03/2018\nNadamo se da ste se u okviru naših dosadašnjih komunikacija mogli kvalitetno informisati o programu i mogućnostima nastupa na predstojećem Međunarodnom sajmu ENERGA, koji se održava u Sarajevu / Centar Skenderija u periodu od od 19-21. juna/lipnja 2018. godine, a koji je po svom programu i interesnoj javnosti jedinstven ne samo u BiH nego i u široj regiji.\nOvom prilikom podsjećamo Vas na povoljnosti prijave izlaganja do 30. aprila/travnja odnosno uplate do 15. maja/svibnja 2018. godine, a koje su navedene na prijavnom obrascu.\nSlogan ovogodišnjeg sajma i prateće konferencije THINKING THE FUTURE / MISLITI NA BUDUĆNOST izražava posvećenost modernoj, održivoj i efikasnoj energetskoj budućnosti, čemu su koncept i svi programski sadržaji Sajma i Konferencije prilagođeni.\n– Energetske i klimatske politike u BiH – dekarbonizacija energetskog sektora u BiH\n– Tržište električne energije – WB6 inicijativa\n– Obnovljivi izvori energije (OIE) – mogućnosti i prepreke investiranju u sektor OIE u BiH\n– Energijska efikasnost u BiH, prilike i mogućnosti\n– Pirofilit kao materijal ekološke budućnosti\n– Primjena energijske efikasnosti u industriji i vodič za investitore u elektroenergetski sektor\nU konferencijskom dijelu, svoje učešće su između ostalih uzeli Ministarstvo vanjske trgovine ekonomskih odnosa (MVTEO) BiH, UNDP, GIZ Open Regional Funds (ORF) projekt, USAID Energy Investment Activity (EIA) projekt, Federalno ministarstvo okoliša i turizma, Ministarstvo za prostorno uređenje, građevinarstvo i ekologiju RS, Energetska zajednica; Državna regulatorna komisija za električnu energiju BiH (DERK BiH), Nezavisni operator sistema u Bosni i Hercegovini (NOSBiH), Svjetska banka, Regulatorna komisija za energiju u FBiH (FERK), Regulatorna komisija za energetiku RS (RERS), Federalno ministarstva energije, rudarstva, industrije FBiH (FMERI), Ministarstvo industrije, energetike i rudarstva RS (MIER RS), Elektroprivreda BiH, Elektroprivreda HZHB, Elektroprivreda RS; Češka razvojna agencija, Operator za obnovljive izvore energije i efikasnu kogeneraciju (OIEiEK) FBiH, Western Balkans Green Economy Financing Facility (WB GEFF), Fond za zaštitu okoliša FBiH, Fond za zaštitu okoliša RS, Privredna/Gospodarska Komora FBiH, AD Harbi d.o.o. Sarajevo, Ankara Gazi University, Univerzitet u Tuzli – Rudarsko-geološko-građevinski fakultet (RGGF), Institut za tehnologiju nuklearnih i drugih mineralnih sirovina – ITNMS Beograd.\nPreliminarni program konferencije je dostupan na web-stranici ENERGA.\nSrdačno Vas pozdravljamo i radujemo se susretu u Sarajevu.\nVaš, Tuzlanski sajam


Srbija na korak od vakcinacije dece protiv korone, pokrenuta procedura - Naši u svetu\nSrbija na korak od vakcinacije dece protiv korone, pokrenuta procedura\nObjavljeno 31/05/21 u 14:30\nTiodorović je za Novosti rekao da je velika stvar odobrenje kojim je Evropska agencija za lekove odobrila korišćenje Fajzerove vakcine za decu od 12 do 16 godina.\n“Ima već mesec i nešto dana kako smo očekivali ovu odluku. Ona je vrlo značajna, jer će imunizacijom moći da bude pokrivena grupa školaraca koji su potencijalno veliki prenosioci virusa”, naveo je Tiodorović.\nOn je podsetio da su vakcine Fajzera i AstraZeneke do sada mogle da se daju deci iznad 16 godina, a kineski Sinofarm i ruski Sputnjik V starijima od 18 godina.\n“Znači, nama su adolescenti već pokriveni, a neki su se i vakcinisali ovih dana. Sada će moći da im se pridruže i mladi drugari, jer to je jedini mogući način da se virus korona dotuče”, poručio je Tiodorović.\nOn je naglasio da odobrenje Fajzerove vakcine ne znači da je ona obavezna.\n“Odluku da li će je dete primiti vakcinu roditelji bi trebalo da donesu po savetu pedijatra, koji najbolje zna kakvog je zdravlja dete. Jer, pokazalo se da deca sa hroničnim oboljenjima mogu da razviju tešku kliničku sliku, pa i da dođe do fatalnog ishoda”, upozorio je Tiodorović.\nPoslodavci u Nemačkoj i Austriji imaju zahtev prema svojim radnicima: DA SE NE VAKCINIŠU! Obe firme rade isti posao (FOTO)\nGnjatović: Ne treba žuriti\nMarija Gnjatović iz Instituta za primenu nuklearne energije (INEP) izjavila je danas da ne treba žuriti s vakcinama protiv kovid-19 za malu decu, jer su rezultati INEP-ovog istraživanja pokazali da su deca visoko prokužena.\nGnjatović je za RTS rekla da je praćena infekcija korona virusom kod dece do 10 godina u porodicama gde je bilo više inficiranih.\n“Čak i kad su nalazi bili negativni, ispostavilo se da je na 70 porodica, 80 odsto dece imalo antitela. Za taj mlađi uzrast treba dobro razmisliti koliko je neophodna vakcinacija”, izjavila je Gnjatovićeva, dodajući da doze neće biti pripremljene i ispitane pre 2022. godine.\nNapominje da na vakcinama za malu decu treba raditi ako se pojavi neki soj posebno opasan za decu, a posebno je važno da se pruže informacije mlađoj populaciji, od 16 do 25 godina, u kojoj je malo vakcinisanih.\nTreća doza vakcine će, kako dodaje, verovatno biti potrebna kod određenog broja ljudi koji ne razvijaju adekvatan odgovor u proizvodnji antitela.\n“Postoji jedan blaži problem kod humoralnog odgovora vakcinisanih ”Sinofarmovom” vakcinom i oni će biti kandidati za treću dozu. UAE su prve uvele treću dozu, a na snazi je preporuka da je prime oni koji uopšte nemaju antitela ili ih nisu razvili posle šest meseci od primanja druge doze”, navodi Gnjatovićeva.\nPrema istraživanjima INEP-a, vakcine novije generacije – “Fajzer”, “AstraZeneka” i “Sputnjik” – razvijaju imunološki odgovor nešto ranije nego kod klasične vakcine “Sinofarm”, i pružaju zaštitu od minimum godinu dana.\n“Antitela kod novih vakcina se javljaju kod većine već nakon nekoliko nedelja od prve doze, a druga doza produžava zaštitu”, izjavila je Gnjatovićeva, dodajući da je kineska vakcina blaga i bezbedna i da se ljudi brinu jer se zaštita dešava kasnije.\nNapominje da je epidemiološka situacija dosta dobra i da je najmanji broj novozaraženih u poslednjih sedam meseci, a sve je to, kako kaže, zahvaljujući vakcinaciji i dostupnosti vakcina.\nDr Branislav Tiodorovićvakcinacija dece\nBez karantina kao olakšica za ulazak u Slovačku uz DVA USLOVA, Srbija na crvenoj listi\nPatrijarh Porfirije uručio orden Svetog Save prof. dr Nadeždi Basari: Pored lečenja brigu pokazujete i za uslove u kojima su srpski pacijenti smešteni, zbog čega Vas zovu srpskom majkom (FOTO)\n“Vakcinisali smo jedanaestoro dece i nastavićemo”\nNEMAČKA počela zakazivanje za VAKCINACIJU DECE, a za to se pripremaju i druge…\nSkandal u Nemačkoj: Umesto oca, vakcinisali devetogodišnje dete protiv korone\nKina odobrila vakcinu Sinovak za decu od tri do 17 godina\nEvropa počinje da vakciniše i decu: EMA odobrila Fajzer vakcinu za adolescente\nU Nemačkoj zahtev za vakcinacijom dece: “Jedini način da se nakon letnjeg…


Web aplikacije i custom rješenja - Besoft informaticka rjesenja\nU moru gotovih aplikacija niti jedna od njih neće\n100% zadovoljiti Vaše potrebe i uvijek fali “ono nešto”.\nWeb aplikacije po mjeri korisnika\nZa početak, počnimo s objašnjenjem onoga što je web-aplikacija?\nWeb aplikacija je računalni program koji koristi web preglednike i web tehnologiju za izvršavanje zadataka preko internetske veze.\nWeb aplikacija je u osnovi dinamička web stranica u kombinaciji s programiranjem na strani poslužitelja koji uključuje funkcionalnosti kao što su interakcija korisnika, povezivanje s back-end bazom podataka i još mnogo toga.\nSvakodnevni primjeri web-aplikacija uključuju internetsko bankarstvo, društvene mreže, web stranice, web shopove, aplikacije za košarice, online ankete, blogove, interaktivne igre i sustave za upravljanje sadržajem.\nSvijet web aplikacija je ogroman i raznolik, zbog čega nije ni čudo da je potražnja za razvojem custom web aplikacija u naglom porastu.\nU moru gotovih rješenja u 90% slučajeva niti jedna od njih neće 100% zadovoljiti Vaše potrebe i uvijek fali “ono nešto”.\nUpravo iz tog razloga se poduzetnici polagano okreću programerskim firmama kao što smo mi da im osmisle i razviju program / aplikacija po njihovoj mjeri.\nSada kada je koncept web-aplikacija jasan i definiran, prijeđimo na sljedeće:\nProces razvoja web-aplikacija možete zamisliti kao nacrt web-aplikacije, gdje je detaljno opisan sveobuhvatni pregled onoga čemu je namijenjena, dizajn, funkcionalnosti, značajke, ciljanu publiku i drugo do kojega dolazimo nakon pračenja procesa u poduzeću te iscrpnim razgovorima sa djelatnicima kojma će i biti namjenjena web aplikacija.\nDjelatnici su ključ uspjeha u razvoju aplikacija, jer su upravo oni ti koji će dati najbolje savijete za ubrazavanje odrđenih procesa, prijavit razne bugove koji se pojave u produkciji te dati konstruktivne prijedloge za unaprijeđenje aplikacije.\nPrilagođena web aplikacija\nSuštinski sastojak modernog poslovanja Web-aplikacije su temeljne u suvremenim poslovnim okruženjima jer donose brojne prednosti koje tvrtkama pomažu brže i učinkovitije ostvariti ciljeve.\nOve pogodnosti uključuju: mogućnost pokretanja web-aplikacija na više platformi, bez obzira na njihov operativni sustav ili uređaj, sve dok je preglednik kompatibilan.\nKorisnici mogu pristupiti istoj verziji web-aplikacije, uklanjajući sve probleme s kompatibilnošću.\nIzrada prilagođenih web-aplikacija ima u vidu skalabilnost prilikom izrade aplikacije, s obzirom na buduće potrebe tvrtke da se nosi s promjenjivim potrebama u razvojnom okruženju koje odgovara potrebama korisnika.\nWeb-aplikacije su isplative jer zahtijevaju malo podrške i održavanja.


Socijalno-ekonomskim savetom narednih godinu dana predsedavaće sindikalista Zoran Purić - www.025.rs\nwww.025.rs / SOMBOR / DRUŠTVO / Socijalno-ekonomskim savetom narednih godinu dana predsedavaće sindikalista Zoran Purić\nSocijalno-ekonomskim savetom narednih godinu dana predsedavaće sindikalista Zoran Purić\nJednoglasno je odlučeno da SES-om u 2018. godini predsedava Zoran Purić, predstavnik Saveza samostalnih sindikata grada Sombora.\nNa predlog Tomislava Bošnjaka, člana SES-a ispred Unije poslodavaca Vojvodine – poslodavci Sombora, jednoglasno je prihvaćeno da se pokrene postupak registracije Socijalno-ekonomskog saveta grada Sombora.\nČlanovi SES-a su se saglasili i da podnesu zahtev, Gradskom veću grada Sombora, odnosno Skupštini grada, da sednicama Skupštine grada prisustvuju tri člana SES-a, i to predsedavajući i dva člana SES-a, koji nisu iz reda predstavnika lokalne samouprave.\nTags: Predsedava sednicama, Sednica Socijalno - ekonomskog Saveta, sombor, Zoran Purić\nNastavljena revitalizacija dečijih igrališta u vrtićima


Za sve oni koji žele da tokom leta deo vremena posvete i svom usavršavanju, agencija McCann Erickson Public Relations pripremila je Letnji koktel znanja.\nU pitanju je jednodnevni seminar, koji će se održati 14. avgusta i biće koristan svima koji žele da unaprede svoje prezentacijske veštine.\nTokom seminara polaznici će saznati kako da pobede tremu, kako da na najbolji način prezentuju, kako da govorom tela pošalju najbolju poruku publici, kako da izgrade ubedljivu argumentaciju i mnogo drugih stvari koje su sastavni deo savremenog poslovanja.\nVeliki broj radionica i snimanje kamerom obojiće ovaj letnji koktel. Pozivamo vas da se pridružite i naučite kako da osvajate i pobedjujete rečima!\nSve dodatne informacije možete dobiti na www.mccannpr.co.rs\nmccann erickson prezentacija radionice seminar seminari\nOznake: mccann erickson prezentacija radionice seminar seminari


INTERTRAFFIC – Izložba na temu saobraćaja u Amsterdamu – Sajmovi i Kongresi Blog\nTradicionalno na ovom sajmu vodeće svetske kompanije koje se bave saobraćajem na licu mesta uživo prikazuju svoja najnovija dostignuća. Sve se to dešava na jednom mestu u 4 dana, sa oko 800 izlagača i očekivanih preko 30.000 stručnih posetilaca. Zbog toga je nužno da profesionalci iz struke neizostavno učestvuju na manifestaciji kako bi bili u toku i pratili razvoj u oblasti infrastrukture, upravljanja saobraćajem, sigurnosti, parkiranja i “smart” mobilnosti. Bez obzira da li tražite specifičan proizvod ili kompletna tehnološka rešenja, Intertraffic je u stanju da odgovori na sve vaše stručne potrebe i interesovanja. I ne samo to, na ovoj manifestaciji imate mogućnost da učestvujete u tematskim pozorišnim predstavama, demonstracijama uživo, putovanjima i poslovnim događajima.\nIntertraffic je organizovan u 5 tematskih segmenata:\nINFRASTRUKTURA (javna rasveta, konstruisanje i održavanje ulica i puteva, destrukcija i reciklaža, šinska tehnologija, tehnologija tunela i izgradnja mostova, opremanje i obeležavanje ulica i puteva, ulični nameštaj, reflektujući materijali…)\nSIGURNOST (saobraćajna signalizacija, rasveta u saobraćaju, sistemi za dinamičko i statičko označavanje, rešenja za rizične situacije i incidente, sistemi barijera, ležeći policajci, sigurnosna odeća, sistemi i oprema za detekciju urgentnih situacija, informacioni i sistemi za upozorenje…)\nPARKIRANJE (parkirališta i oprema za upravljanje i eksploataciju, sistemi za vođenje pravca, namenski informacioni sistemi, operativni sistemi za garaže, sistemi za ulaznice i plaćanje, sistemi za kontrolu i informacije, parking rezervacioni sistemi, sistemi za skladištenje, kontrola ulaza, izveštaji i statistika oko parkiranja…)\nSMART MOBILNOST (lična mobilnost, servisna autonomija i kooperativna vožnja, sistemi za asistenciju vozačima, servisi za vozila povezana podacima, inteligentna rešenja za urbano skladištenje, integrisana rešenja za inteligentnu naplatu ulaznica, električna i hibridna vozila, ekološka mobilnost, sistemi za punjenje, održiva logistika i distribucija u urbanom okruženju…)\nUPRAVLJANJE SAOBRAĆAJEM (saobraćajne informacije u realnom vremenu, upravljanje zagušenjima, upravljanje specifičnim događajima i incidentima, sistemi za monitoring i kontrolu, izvršni sistemi, merni sistemi, merni sistemi sa rampama, sakupljanje i procesuiranje saobraćajnih podataka, sistemi za naplatu drumarine, saobraćajne konsultacije i istraživanja…).\nOčigledno je da je ovo jedinstvena prilika da proširite svoje stručne vidike i povežete se sa relevantnim subjektima u struci.\nZato Vas pozivamo da u našoj organizaciji posetite ovu jedinstvenu manifestaciju. Aranžman koji smo planirali podrazumeva četvorodnevno putovanje, ali ako je potrebno, moguće je i da se napravi drugačiji aranžman koji više odgovara Vašim potrebama. U svakom slučaju ovako organizovano putovanje na sajam INTERTRAFFIC omogućava da se u potpunosti posvetite poseti manifestaciji, a na nama je da brinemo o svim tehničkim detaljima oko prevoza, smeštaja, transfera, ulaznica itd. Prijave su u toku!\nPrevious postMostra Convegno Expocomfort 2018 – Vodimo vas u svet energetske efikasnosti i klimatizacije\nNext postANALYTICA 2018 – Upoznajte se sa svetom hemije!


Zaštita ograđenog i zatvorenog prostora\nIntegrisani sistem elektronske zaštite\nProzivni redosledni sistemi\nNadzor objekata za igre na sreću\nVideo nadzor i CCTV\nOBAVEZNI AUDIO-VIDEO NADZOR U PROSTORIJAMA GDE SE PRIREĐUJU POSEBNE IGRE NA SREĆU\nObaveštavamo vas da je u skladu sa Zakonom o igrama na sreću donet PRAVILNIK o bližim uslovima za sprovođenje audio-video nadzora, čuvanje dokumentacije i obezbeđenje telesne zaštite u igračnicama (Sl. gl. RS br.14, od 06.02.2007.), kojim su propisani minimalni tehnički uslovi koje mora da zadovolji sistem audio-video nadzora, u pogledu broja kamera, kvaliteta snimka, sigurnosti arhiviranja snimljenog materijala i ostali uslovi. Pored instalacije sistema obavezno je i posedovanje tehničke dokumentacije - projekta (urađene od strane licenciranog projektanta) kojim se dokazuje usklađenost sistema audio-video nadzora sa kapacitetima igračnice. Posebnim pravilnikom propisano je formiranje trajne baze podataka o licima koja ulaze u igračnicu. Preduzeće CORECT 2 bavi se projektovanjem i inženjeringom sledećih elektronskih sistema:\n- sistema audio-video nadzora i CCTV\n- alarmnih sistema i sistema za zaštitu ogradenog i zatvorenog prostora\n- sistema za kontrolu pristupa i evidenciju ulaska i izlaska\n- integralnih sistema elektronske tehnicke zaštite\nKao autorizovani diler najvećeg svetskog proizvođaca opreme za sisteme video nadzora PELCO USA, u mogućnosti smo da vam ponudimo sisteme audio-video nadzora prema Vašim potrebama a koji u potpunosti ispunjavaju pravilnikom propisane tehničke uslove. Takođe možemo da vam ponudimo i sistem za kontrolu i evidenciju ulazaka u objekte, kao osnovu za formiranje trajne baze podataka o licima koja ulaze u igračnicu. Sistemi video nadzora proizvodaca PELCO USA, koje mi nudimo instalirani su u svim igračnicama u Las Vegasu i u mnogim svetskim objektima sličnog tipa što možete videti na www.pelco.com. Opremu nudimo po principu kompletnog inženjeringa, ( projektovanje, isporuka, montaža i ugradnja, održavanje) ili projektovanje i isporuka uz nadzor nad ugradnjom, radi ispunjenja garantnih uslova. Garancija za isporučene kamere je 3 godine a za DVR 18 meseci.\nNapominjemo da su zakonom propisani vrlo strogi tehnički uslovi za sisteme audio-video nadzora i iste ispunjavaju samo renomirani svetski proizvođaci opreme a pre svih PELCO USA. Neprimenjivanje istih sankcinisano je visokim novčanim kaznama, oduzimanjem dozvole za rad i zabranom rada. Molimo vas da nam se putem E-maila, faksa ili kontakt telefona obratite sa zahtevom za ponudu koji bi sadržavao osnovne podatke o kapacitetima - broj objekata, površina prostora za igru, broj automata ili stolova, eventualni projekat i lokacija objekta, potreba za centralnim nadzorom i slicno, i lice za kontakt, ukoliko imate potrebu za instalacijom sistema audio-video nadzora.\nDirektor Dragan Ljubičić


10 znakova da ste odrasli u Orangeville-u | SC Radar\nTue, 24 Jan 2017 15:12:08 +0000\nZANIMLJIVOSTIMcDonald’s salate kaloričnije od hamburgeraFeb 17, 20160 comments\n10 znakova da ste odrasli u Orangeville-u Dec 9, 20150 comments Orangeville je gradić u Kanadi u pokrajini Ontario. Prema rezultatima popisa stanovništva iz 2011. u gradu je živelo 27.975 stanovnika, a mi vam donosimo listu znakova koje upućuju na to da ste odrasli baš u ovom delu pokrajine.\nMladi iz ovog mestašca odlaze u veće gradove kao što je Toronto, nakon što skupe dovoljno sredstava za početak nekog novog života, u nekom novom okruženju. Međutim, ukoliko ste odrasli u ovom mestu naći ćete bar jednu stvar sa ove liste sa kojom ćete se moći identifikovati!\n1. Svaki vaš ožiljak ima priču, koja se može povezati sa Murray planinom.\n2. Sigurni ste u to da je “popper bottle” prvi put napravljen u ovom gradiću. Ova spravica služi za konzumaciju marihuane.\n3. Jedini italijan koji vas ne asocira na hranu i italijansku kuhinju je “sans sordino”.\n4. Svi nasilnici iz srednje škole su bili i igrači lakrosa.\n5. Nikad nećete više verovati medijima, zbog toga što su iskrivili istinu o “ODSS Fight Club.”\n6. Polaganje vožnje traje čitavu večnost, jer se testiranja iz drugih gradića isto tako sprovode u Orangevillu.\n7. Privatno obezbeđenje vas je sankcionisalo, pa nemate pravo prilaska Galaxy bioskopu i parkingu Tim Hortonsa.\n8. Vi Second Cup vidite kao: urbanu sofisticiranost, kao mesto gde možete impresionirati mnogo devojaka sa kojim bi voleli izlaziti, kao i radno mesto gde možete zaraditi dovoljno novca kako bi se preselili u Toronto.\n9. Iako nikad niste sreli slavne rvače iz Orangeville-a (Edge i Christian Cage), veoma ćete euforično prepričavati sve susrete sa njihovim prijateljima ili članovima porodice.\n10. Bez obzira na godinu vašeg rođenja, veoma autorativno pričate o tornadu iz 1985. godine.\n■Kanada0 Quebec woman suing over solitary confinement ‘hell’Jan 23, 2017\n■Kanada0 Trudeau’s Trump tactics seem to be working — so far: Paul WellsJan 23, 2017\n0 Disgraced London, Ont. psychiatrist blasted by College of PhysiciansJan 23, 2017\n0 SNL writer Katie Rich suspended indefinitely after joke about Donald Trump’s 10-year-old sonJan 23, 2017\n0 The path is there for Milos Raonic, but a resurgent Nadal is blocking it: CoxJan 23, 2017\n0 Vancouver third most expensive in world for housing, Toronto 13th: studyJan 23, 2017\n0 TTC’s newest subway extension taking shapeJan 23, 2017\n0 Trying to find some alternative facts? Look under the empty bleachers: MenonJan 23, 2017\nLeave a Reply Cancel reply\tNotify me of follow-up comments by email. Notify me of new posts by email.\tZanimljivosti■Zanimljivosti0 DA TI SE ZAVRTI U GLAVI Ovako popovi u Gruziji krste bebe (VIDEO)Jan 23, 2017■Zanimljivosti0 OPTIČKA ILUZIJA Možete li da nađete lisicu pre nego što pojede guske?Jan 23, 20170 Jednu pljačku sprečila je SEKS-LUTKAJan 23, 20170 On će zauvek biti samo njen: Lavica poludi od sreće kada vidi svog čovekaJan 23, 20170 BLIC KVIZ Šta znate o globalnom zagrevanju?Jan 22, 2017 Newsletter\nSvet0 Eksplozija u Londonu, s plamenom se bori 60 ljudiJan 23, 20170 Italija: Ptičji grip na farmi ćurkiJan 23, 20170 POČELO JE: Tramp razbio Transpacifičko partnerstvoJan 23, 20170 BOLESNO: Grupno silovanje LIVE na FacebookuJan 23, 2017 Politika0 Jeremić: Neću dozvoliti da stranci dobijaju zemljište bez tenderaJan 23, 20170 Vlasi: Najviši zvaničnici treba da se bave suštinskim pitanjima stabilizacije odnosaJan 23, 20170 Pak: Nikolić u Briselu u funkciji očuvanja mira i stabilnostiJan 23, 20170 Hrvati podneli čak 84 amandmana na rezoluciju EP o SrbijiJan 23, 2017 Toronto Info0 Toronto jedan od najskupljih gradova za doček Nove Godine\nPrema najnovijem istraživanju...10 znakova da ste odrasli u Orangeville-u0 Lavići iz Toronta oduševili svet0 Gde pobeći za vikend iz Toronta?0 Živite u Torontu? Ove aplikacije će vam pojednostaviti svakodnevnice!0 KidsPressMagazine.comFantasy Snickers Coloring Page\nAdvanced Fantasy Coloring Page\nFeather Circle Coloring Page


REVIEW: Ghost Recon: Wildlands | RUR eSports\nby Kurgan on 07/03/2017\nKo bi rekao da je prošlo pet godina od poslednje Ghost Recon igre. U međuvremenu se dosta toga promenilo, open world akcija je definitivno u modi, kao i zasićenje od futurističkih pucačina. Iza Wildlandsa stoji Ubisoft koji je prošle godine izbacio The Division sličnog savremenog open world koncepta, doduše u urbanoj distopijskoj varijanti.\nU kom je fazonu igra? Wildlands je koktel svega što bi vas vezivalo za termine džungla, open-world, akcija u trećem licu. Igra ne može da pobegne od poređenja sa FarCry franšizom, a tu je i bratski The Division. Nakon loših iskustava sa Divizijom, Ubisoft se potrudio da ovog puta izbaci ispeglaniju igru koja neće patiti od dečjih bolesti. Da li je zaista tako pokazaće vreme. Bacimo se na Divljinu u Boliviji i ovu open world akciju.\nU Tom Clancy’s Ghost Recon: Wildlands (da bar jednom napišemo puno ime igre) nalazite se u ulozi agenta kome je cilj da sruši kompletan drogoški Santa Blanka kartel u Boliviji. Ultimativni cilj vam je da smaknete njihovog šefa El Suenja. Ukoliko igrate solo, pridružiće vam se tri bota kojima možete da upućujete naređenja. Iako nisu nešto spektakularno sposobni, rade posao.\nUkoliko se odlučite za kooperativno igranje, botovi će nestati i pridružiće vam se saigrač. Nije nam baš najjasnije gde i zašto nestaju botovi ukoliko imate jednog ljudskog saigrača, ali dobro. Naravno da je zabavnije jurcati okolo sa saigračem nego sa tri robokapa, tako da vam co-op svakako preporučujemo.\nKartel ime brojne načine na koje zarađuje, a na vama je da postepeno razbijate njihov posao onesposobljavanjem lokalnih šefova. Kompletiranjem ovih misija približavate se konačnom cilju – El Suenju. Misije možete završavati na način koji vama najviše leži, nekad ćete želeti da se uvučete u bazu i obavite posao tiho i precizno, a nekad ćete jednostavno želeti da upadnete i napucavate se sa neprijateljima glumeći Švarcenegera u Komandosu. Ni jedan pristup nije pogrešan, a oba su zabavna.\nStealth delovi su izuzetno zabavni, jer dobrom koordinacijom sa saborcima možete skinuti nekoliko neprijatelja u isto vreme i nastaviti kad cilju u bazi. Taktika i te kako ima smisla u borbi, jer neprijatelji nisu kompletni moroni koji ne mogu da vas pogode (Storm Troopers?), već mogu da predstavljaju priličan problem ako ste uleteli u akciju bez ikakvog plana.\nDirektna borba je svakako zabavna opcija, ali imajte na umu da niste bog koji se spustio na zemlju pa da se meci odbijaju od vas. Poginuti je relativno lako ako ne razmišljate. Tu opet na scenu stupa dobro planiranje, jer nekad i nije loše dozvoliti da vas primete, jer tada neprijatelji kreću da vas traže na poslednjoj poznatoj lokaciji, što otvara mogućnost pravljenja sačekuše.\nPrilično ste efikasni u borbi, a dodatnu moć ćete sticati kroz skillove i dodatake za oružje. Neka unapređenja povećavaju health, staminu, a tu je i mogućnost i oključavanja dodatne opreme i oružja. Postoji generalno gomilu opcija za kastomizaciju lika i oružja, pa ćete tako moći da se šetate okolo maskirani kao pravi komandos ili šareni kao rejver. Ako želite da izgledate kao budala, niko vas neće sprečiti u tome.\nČini se da AI u nekim trenucima gubi kontakt sa realnošću, pa se tako može desiti da kad oslobodite pobunjenike oni krenu da se šetkaju po bazi kao da su u lokalnom parkiću. Niti će iko pucati na njih, niti se njima nešto žuri da pobegnu. Naišli smo i na određene probleme sa vozačima koji bi jednostavno isključili mozak dok voze. Ghost Recon: Wildlands je ogromna igra, veća od GTA 5. To znači da ćete imati svašta da istražujete, ali isto tako znači da teško sve može da bude bez bagova.\nS obzirom na masivnost igre, teško za ovako kratko vreme možemo da primetimo sve detalje, ali sloboda koja vam se pruža u igri je zaista sjajna, a kad to spojimo sa odličnim akcionim deonicama, biće vam veoma lako da se uživite u bolivijski rat sa kartelima. Mi ćemo nastaviti da igramo Wildlands, tako da budite uz RUR za sve novosti i apdejte vezane za ovu odličnu igru.\n+ taktičke borbe\n+ kastomizacija lika i oružja\n– AI bagovi\nghost reconopispcplaystation 4recenzijareviewtom clancy's Ghost Recon: Wildlandswildlands\nghost recon, opis, pc, playstation 4, recenzija, review, tom clancy's Ghost Recon: Wildlands, wildlands


ZVEZDA OSTALA BEZ BISERA! Dejan Joveljić je novi igrač Ajntrahta! - BIGportal.ba\nJuni 14, 2019 Juni 14, 2019 0146\nDejan Joveljić karijeru nastavlja u Ajntrahtu iz Franfurta, sati dele dete Crvene zvezde od parafiranja ugovora i to kakvog! Joveljić je u 12.30 odradio medicinski pregled, a nemački lekari su bili oduševljeni stanjem u kome se nalazi mladi fudbaler. Crvenoj zvezdi će pripasti 4.000.000 evra na ime obeštećenja koji će…\nCrvenoj zvezdi će pripasti 4.000.000 evra na ime obeštećenja koji će biti isplaćeni u dve rate od po 2.000.000 evra. Zvezda bi mogla da inkasira dodatnih 1.000.000 evra kroz eventualne bonuse ako Joveljić ispuni očekivanja u Frankfurtu. Takođe, crveno-belima pripada i 10 odsto od narednog transfera Joveljića kada ga Ajntraht bude prodavao, javlja “Mozzartsport.rs”.\nJoveljić će 7. avgusta napuntii 20 godina, a u prvom timu Crvene zvezde je odigrao 28 mečeva i postigao 14 golova uz dve asistencije. Uglavnom je ulazio kao sa klupe za rezervne igrače (14 puta) ili bi bio zamenjen (osam puta). Samo u šest navrata je odigrao celu utakmicu za prvi tim crveno-belih.\nIpak, skautima ozbiljnih klubova nije promakao ogroman potencijal mladog reprezentativca Srbije i ekspresno su reagovali iz predostrožnosti da mu se cena ne multiplicira jer ga uskoro očekuje i takmičenje na EP za malde reprezentacije u Italiji.


“U ovom trenutku, Srbija je oličenje zla, ludila i potpune truleži jednog društva” | Aktuelno\n''Mi zapravo nismo nikada izašli iz devedesetih. Onaj kratki blještavi pokušaj da Srbija izađe iz kala nacionalizma i otimačine, ona kometa koju je otjelotvorio Zoran Đinđić (sa svim svojim greškama i manjkavostima) završila se tragično i po njega i po čitavu Srbiju. Metak koji je raznio Zorana Đinđića, raznio je mogućnost da Srbija krene normalnim putem u procese demokratizacije, a mogu reći i normalizacije'', kaže Ćorović.\nAida Ćorović, aktivistkinja i bivša poslanica u srbijanskom parlamentu, suočila se s nizom uvreda i prijetnji, nakon što je jajima gađala mural osuđenom ratnom zločincu Ratku Mladiću. Dogodilo se to na Dan borbe protiv fašizma, 9. novembra. I zbog te svoje akcije je, zajedno sa aktivistkinjom Jelenom Jaćimović, privedena. Napadi nisu prestali od tada.\nIza mene je punih 30 godina aktivističkog rada. Bila sam dio svih mirovnih i antiratnih grupa u Beogradu početkom devedesetih, kasnije sam u svom rodnom gradu, Novom Pazaru, sa istomišljenicima pokrenula prvu nevladinu organizaciju koja se bavila pitanjima i problemima lokalne zajednice u Sandžaku. Vjerovatno sam jedina koja je javno ukazala na povezanost organizovanog kriminala i islamističkih grupa koje su odvodili mlade iz Sandžaka za Siriju i zbog toga “nagrađena” sa dvije i po godine 24-časovnog policijskog nadzora. Jedna sam od rijetkih koja je upozoravala na uzurpaciju i privatizaciju Islamske zajednice u Srbiji od strane njenog tadašnjeg poglavara Muamera Zukorlića, zbog čega sam prošla i još uvijek prolazim kroz brutalnu pizmu i javno razapinjanje od strane Zukorlićevih poslušnika i plaćenika.\nDakle, ja sam već, na izvjestan način, navikla da budem meta šikane, prijetnji i različitih vrsta diskvalifikacija. Neću da kažem da sam oguglala, ali sve je ovo poznato i samo mi govori da što je galama sa te strane koja me napada veća, ja bliže “gađam u metu”. Naravno, mnogo mi znači što imam podršku porodice i prijatelja, ali sve više i potpuno nepoznatih ljudi, građana i građanki iz čitave Srbije, pa i regiona.\nPre par dana javljeno mi je da je dječak (jer zaista se radi o jedva punoljetnom momčiću) koji me je polio Coca-Colom u ulici gde živim navodno pronađen i da će protiv njega biti pokrenut sudski postupak. Zanimljivo je, međutim, da policija nije našla ko me je napao dva dana prije Nove godine u neposrednoj blizini zgrade na čijem zidu se nalazi mural osuđenom ratnom zločincu Ratku Mladiću.\nMnogo važnije od toga ko je autor (lošeg) murala na kome se nalazi osuđeni ratni zločinac, jeste ko je spiritus movens, ko je taj ili ko su ti koji su dali zeleno svjetlo da se ta nakaza nađe na zidu prometne ulice u samom srcu glavnog grada Srbije. Ko je taj ko je finansirao izradu veoma kvalitetno zaštićenog murala (posebna smola štiti ovaj mural), ko finansira brigade mladih neofašista koji danonoćno čuvaju mural, ko je taj ko od zločinca, koji je paradigma moralnog i svakog drugog potonuća srpske politike vođene devedesetih godina, uporno želi da napravi heroja i dalje kreira laž u kojoj se srpski narod davi više od 30 godina?\nU Srbiji su na vlasti isti ljudi koji su najodgovorniji za krvavi rat u Jugoslaviji, to su ljudi koji su kreirali i finansirali razaranje zajedničke države. Sve to je bila dobra dimna zavjesa za pljačku zajedničke imovine i sada se istim načinima uništava i pljačka Srbija. Ista, opskurna ekipa kukavica i zločinaca vodi Srbiju, jedino nema Slobodana Miloševića, svi ostali akteri i igrači su tu, samo što sada imaju nešto drugačiji odnos snaga i uticaja. Takođe, isti monstruozni likovi su i dalje dio bezbjednosnih službi i niko od njih ne želi da smutnja stane i da građani shvate šta im je učinjeno.\nDakle, mi zapravo nismo nikada izašli iz devedesetih. Onaj kratki blještavi pokušaj da Srbija izađe iz kala nacionalizma i otimačine, ona kometa koju je otjelotvorio Zoran Đinđić (sa svim svojim greškama i manjkavostima) završila se tragično i po njega i po čitavu Srbiju. Metak koji je raznio Zorana Đinđića, raznio je mogućnost da Srbija krene normalnim putem u procese demokratizacije, a mogu reći i normalizacije.\nU ovom trenutku, Srbija je otjelotvorenje zla, ludila i potpune truleži i potonuća jednog društva, ona je lešina svega što je nekada bila ova zemlja. Narod koji je podnio jednu od najvećih žrtava u oba velika rata, narod koji je dao neke od najvećih evropskih heroja, sada se srozao na samo civilizacijsko dno, spavši na infatilnog, histeričnog i lažljivog Aleksandra Vučića i njegovog večitog šefa, ludog i zlog Vojislava Šešelja, sa čitavom svitom skarednih, ogavnih i karikaturalnih likova. Oni ostatak Srbije, bukvalno, drže kao taoce. Ovde vlada potpuni medijski mrak, na ulicama vladaju Vučićevi batinaši, desničari, navijači i huligani, većina građana koja je na ivici gladi se potkupljuje zajmovima koje će i djeca naše djece otplaćivati.\nU toj i takvoj Srbiji, u tom gustom i smrdljivom mraku, svijetle mnogi izuzetni pojedinci, oni su istinski heroji i heroine. Ti ljudi svakodnevno trpe neopisive pritiske, šikanu, uvrede, prijetnje, oni ostaju bez posla, atakuje se na njihove porodice, ostaju bez krova nad glavom, ali – oni ne odustaju! Zbog tih ljudi ja vjerujem da je katarza moguća, da će je biti i da će Srbija u skoroj budućnosti biti drugačija.\nAko me pitate odakle crpim svoj optimizam i vjeru da će ovde biti drugačije, ne umijem da dam odgovor na to pitanje. Možda je sasvim iracionalan taj moj stav, ali san o boljoj budućnosti Srbije, ali i čitavog regiona, niko ne može da mi oduzme. Uostalom, sve velike pobjede su uvijek i bez izuzetka najpre bili snovi nekih posebnih ljudi.\nNa žalost, ja tu političku opciju još uvijek ne vidim, ali zato vidim nešto mnogo bolje i snažnije, nešto što je još uvijek nježna biljka, ali sam sigurna da će postati baobab – a to su pojedinci, časni i hrabri građani i građanke Srbije. Moj dragi prijatelj Predrag Voštinić, aktivista iz Kraljeva je prije par nedjelja dao apsolutno najbolju definiciju opozicije u Srbiji, ali, rekla bih da ovo može postati univerzalna istina na globalnom nivou: “Svaki čovjek očuvanog, elementarnog poštenja je opozicija. Onaj ko ima ikakve vrijednosti opstale od vaspitanja, pa nadalje, elementarno častan čovjek je opozicija (u Srbiji)”.\nPonoviću, možda sam naivna i infantilna, ali zbog mnogih prijatelja koje imam u cijeloj Srbiji, zbog tih blistavih pojedinaca i pojedinki, zbog onih koji imaju samo svoju čast i kičmu, koji ne trguju i ne kalkulišu, zbog onih koji znaju da se samo Istinom, Ljubavlju i Dobrotom dobijaju svi ratovi, zbog njih vjerujem da Srbija, ali i cio ovaj ranjeni i toliko puta zgaženi prostor, ima nadu, ima budućnost kakvu zaslužuju oni najbolji među nama.\nREGION Aktuelno - 04.01.2022-07:34\nPiše: Aida Ćorović Da mi je pre koju nedelju neko rekao da će nekoliko jaja bačenih na neki mural izazvati, bezmalo, tektonske poremećeje u anesteziranoj...\nVladimir Vukčević: Ne smijemo dozvoliti da nas pobjede fašisti\nREGION Aktuelno - 23.11.2021-07:33\nIzvor: Danas Na sceni je fašizacija Srbije, a fašizam je smrt. Mi tome moramo da se odupremo, jer nam u suprotnom nema spasa. Ne smijemo...\nREGION Aktuelno - 20.11.2021-21:15\nNa Dan borbe protiv fašizma i antisemitizma, 9. novembra, Ministarstvo unutrašnjih poslova zabranilo je skup Inicijative mladih za ljudska prava na kome je najavljeno...\nREGION Aktuelno - 17.11.2021-06:37\nNa zgradi prostorija Lige socijaldemokrata Vojvodine osvanuli su grafiti koji veličaju osuđenog ratnog zločinca Ratka Mladića, ali sadrže i uvrede za predsjednika Lige Nenada Čanka. "Noćašnji uradak ‘heroja’....\nNemoj biti toliki mazohista i nemoj se više mučiti u toj “zloj” Srbiji. Idi tamo gde je bolje, niko ti ne brani. U BejHa i građanskom Montenegru jedva čekaju stručnjake i mislioce kao što si ti.\nUpravo je tvoj komentar dokaz da je žena u pravu.Vi srbi ste stvarno za neko izolovano ostrvo


Trojanac Ransomcrypt, malver sa savešću | Cayber Crimos\nObjavljeno 11. marta 2014. od strane arsasd\nKriminalci nisu baš poznati kao ljudi koji imaju savest. To isto važi i za kriminalce koji stoje iza malvera. I autori ransomware-a, malvera koji šifruju podatke korisnika, nemaju problema sa savešću i moralnim aspektom svog „biznisa“. Oni svojim žrtvama ne ostavljaju mnogo izbora osim da za svoje “zarobljene” fajlove plate otkup kako bi im bili vraćeni dešifrovani.\nZato je pristup koji imaju autori malvera Trojan.Ransomcrypt.G neobičan. Nema sumnje da su autori malvera kriminalci, kao i svi drugi koji stoje iza ovakvih prevara, ali izgleda da imaju neke principe koji nisu uobičajeni u svetu sajber kriminala, kažu stručnjaci kompanijeSymantec koji su analizirali ovaj malver.\nNaime, autori Trojanca Ransomcrypt nude žrtvi besplatno dešifrovanje fajlova posle mesec dana od momenta infekcije računara, u slučaju da žrtva ne odluči da ranije plati otkup.\n“P. S. Upamtite, mi nismo prevaranti. Nama ne trebaju vaši fajlovi.Ako želite, možete dobiti besplatno dekriptor posle mesec dana. Samo pošaljite zahtev odmah nakon infekcije. Svi podaci biće u potpunosti ponovo vraćeni. Vaša garancija – dešifrovani uzorci i pozitivne povratne informacije od ranijih korisnika.”\nOvo je deo poruke kriminalaca korisniku zaraženog računara koja se nalazi u txt dokumentu pod nazivom “how to get data”.\nPo svemu ostalom Trojanac Ranomcrypt je tipičan ransomware koji šifruje fajlove na zaraženom sistemu. Trojanac sadrži dugu listu ekstenzija fajlova koje treba šifrovati. Šifrovani fajlovi dobijaju od Trojanca dodatnu ekstenziju .OMG! Na primer, ako je šifrovan fajl hello.doc, on će biti preimenovan u hello.doc.OMG!.\nGore spomenuti fajl pod nazivom “how to get data.txt” sadrži instrukcije kako povratiti podatke. Korisnik treba da pošalje email hakerima sa tekstualnim fajlom i nekim šifrovanim fajlovima u prilogu. Hakeri će odgovoriti i poslati dešifrovane fajlove i uputstvo kako doći do alata za otključavanje koji korisnik treba da upotrebi da bi dešifrovao ostale fajlove.\nKorisnici ne bi trebalo da plaćaju kriminalcima za dešifrovanje fajlova ni u ovom ni u bilo kom drugom slučaju, kažu stručnjaci. Instaliran antivirusni softver na računaru i backup fajlova su pravi odgovor na ovakve pretnje.


Prodaje se STAN,47 m2,ul.Brana Dučića, Prijepolje | FINA Nekretnine\nU prilici smo ponuditi na, mirnoj lokaciji, dvosoban stan, površine 46m2, koji nalazi u Prijepolju, u ulici Brana Dučića u neposrednoj blizini Gimnazije.\nStan se nalazi u potkrovlju zgrade, funkcionalan, a sobe su prostrane, pravilnog oblika .\nIma sledeće prostorije: dnevni boravak, kuhinju , kupatilo i sobu.