Koje veštine treba da poseduje psihoterapeut – Psiholjub\nPre nego što se okrenemo detaljnom razmatranju veština dobrog psihoterapeuta, nije na odmet osvrnuti se na početno osmišljavanje psihoterapeuta od strane klijenta. Zapravo, jedna od osnovnih odlika veštog psihoterapeuta jeste sposobnost da na vreme detektuje u koju ga ulogu stavlja klijent, šta od njega očekuje, jer upravo ovo diktira pravac njihovog daljeg rada.\nU koju ulogu me klijent smešta?\nSa stanovišta konstruktivista važnije je pitanje kako klijent vidi terapeuta, odnosno u kakvu ga ulogu stavlja, od pitanja koje sve vrste uloga terapeut treba da poseduje u svom repertoaru ne bi li adekvatno obavljao svoj posao. Iz klijentovog početnog osmišljavanja terapeuta proizilazi uloga koju on treba da igra, kao i uloga koju on očekuje da igra terapeut.\nNajčešće uloge u koje klijenti „stavljaju“ terapeuta, a koje su sakupljene na osnovu dugogodišnjeg kliničkog iskustva samog Dž. Kelija (tvorca psihologije ličnih konstrukata), su sledeće:\nRoditelj – Ako na samom početku terapije klijent konstruiše terapeuta kao roditelja, njegova će očekivanja iću u pravcu pasivno-zavisne pozicije u kojoj od terapeuta očekuje sve, da ga dvori, služi, bude uvek tu za njega;\nZaštitnik – U ovoj situaciji klijent od terapeuta očekuje da ga zaštiti od samoga sebe, tj. od ulazaka u opasne situacije, od upadanja u nevolje, on kao da treba da mu kaže “no-no!”;\nRazrešivač osećaja krivice – Kada je terapeut ubačen u ovu ulogu, od njega se očekuje da za klijenta bude nešto nalik svešteniku kome će ovaj ispovediti svoje grehe i zauzvrat dobiti oprost;\nAutoritet – Ovaj klijent želi da od svog terapeuta čuje nešto poput “u sigurnim si rukama, prepusti sve meni”, želi da dobije gotova rešenja, jasne instrukcije, ne želi da pregovara oko raspodele moći i odgovornosti;\nOsoba od ugleda – Za klijenta koji terapeuta interpretira kao osobu od ugleda verovatno da je i sama terapija čin pomodarstva, način da se okolini naznači dovoljna otvorenost, status i ugled same osobe koja je korisnik terapijskih usluga;\nVlasništvo – Neki klijenti očekuju apsolutnu privrženost terapeuta, do mere da ga vide kao isključivo sopstvenu privilegiju, ljubomorno ga čivaju samo za sebe i tretiraju kao sopstveno vlasništvo;\nStabilizator – Ako je terapeut viđen kao stabilizator, to znači da je njegova funkcija limitirana na zaustavljanje promena, a ne na olakšavanje promena; ovakav klijent samo želi da prestane dalje da srlja, a ne da se menja;\nPrivremeni predah – Za nekoga, terapeut je ništa više do privremmenog predaha – osoba koja treba da pokaže instant razumevanje i odobravanje, da “zakrpi” klijenta ne bi li brzo nastavio dalje;\nPretnja – Ponekad, terapeuti mogu biti doživljeni i kao pretnja, jer klijent misli da terapeut u njemu vidi samo najgore;\nSavršen drugar – Terapijska soba lako može postati soba za ćaskanje u kojoj se dve osobe razmenjuju o svojim intimnim pitanjima; ovde su u pitanju klijenti kojima je stalo da im je terapeut što sličniji, da ima ista interesovanja,..;\nMarioneta ili sušta suprotnost – U ovoj situaciji klijent “baca” terapeuta u razne uloge, kao marionetu; danas od njega traži zaštitnika, a sutradan već drugara;\nPredstavnik realnosti – Ovde je terapeut konstruisan kao neko na kome će klijent isprobavati svoje eksperimente, sakupljati dokaze i kasnije ih nositi na test van terapijske sobe.\nSubsumirajući sistem konstrukata – Terapeut bi trebalo da bude sposoban da kaže: „Pošto svi klijenti imaju svoje lične sisteme, moj sistem treba da bude sistem pristupa posredstvom koga ja mogu brzo da razumem i subsumiram veoma raznolike sisteme koje bi moji klijenti mogli da iznesu“ (Kelly, 1955). Dakle, važan zahtev je da sistem terapeuta mora biti subsumirajući, a ne suparnički, i da terapeut treba biti obučen za njegovo korišćenje u različitim slučajevima i sa različitim osobama.\nKomunikacija/verbalne veštine – U tradiciji konstruktivizma komunikacija je ključni pojam, budući da se svako ponašanje tretira kao komunikacija. Ljudi ne mogu nekomunicirati. Otud komunikaciju uključuje kako sve ono što je izrečeno, tako i sve ono što je neispričano, nesimbolizovano, neartikulisano. U tom smislu, javlja se izvesno preklapanje između činova opservacije i komuniciranja, „budući da posmatranje klijenta od strane terapeuta podrazumeva to da terapeut treba da bude siguran da je razumeo šta klijent pokušava da mu saopšti“ (Kelly, 1955) . Terapeut mora biti svestan personalizovane prirode klijetove uoptrebe određenih reči.\nVeština posmatranja – Oprez i osetljivost na veliku raznolikost znakova takođe su važne sposobnosti jednog terapeuta. Sa stanovišta konstruktivista, ova veština prvenstveno zavisi od dve stvari – dobro razrađenog sistema konstrukata terapeuta, i raznovrsnih iskustava koja su dobro strukturisana. Ovo ne znači da osoba čiji je sistem konstrukata logički netaknut, mora biti bolji posmatrač. Razrađenost sistema konstrukata, a ne njegov logički integritet, je ono što omogućava terapeutu da pohvata različite znake. Što se tiče drugog zahteva, da bi kontakti sa raznolikim „slučajevima“ bili pridodati njegovom iskustvu on mora da konstruiše činjenice i da pažljivo menja svoju konstrukciju u svetlu uzastupnih kontakata. Tako terapeut dodaje iskustvo veštini posmatranja.\nSlušanje – Ono što terapeut uvek treba da ima na umu jeste da se on, bez obzira na to da li je prihvatajući ili neprihvatajući, aktivan ili suzdržan, perceptivan ili neosetljiv, profesionalno obavezuje kad god dozvoli nekoj osobi da mu se poveri. Opšte pravilo za pitanje slušanja ljudi kako poveravaju svoje intimne stvari je da se ono obavlja samo u onoj meri u kojoj je terapeut spreman da prihvati odgovornost da će se poduhvat završiti dobro po osobu koja se poverava. Ova odgovornost podrazumeva mnogo više od pukog prihvatanja, jer prihvatanje, iza koga sledi napuštanje odnosa ili prosto povlađivanje, može da donese više zla nego dobra (Kelly,1955).\nKorišćenje propozicionalnih konstrukata – Ako bi se terapeut koristio samo neisključujućim (propozicionalnim) konstruktima, struktura njegovog sveta imala bi bezbroj mogućih dimenzija. Ako bi pokušao da koristi sve ove dimenzije odjednom bio bi beznadežno smeten. Zbog toga je za njega/nju ekonomično da koristi povezujuće (konstelatorne) konstrukte u mnogim situacijama. S druge strane, ako terapeut koristi samo povezujuće konstrukte, za njega postaje teško da prepozna ili eksperimentiše sa ma kojim konstruktom koji se savršeno ne uklapa u konstelaciju. Terapeut koji bi se na ovaj način opredelio za upotrebu povezujućih konstrukata, ne bi bio dobar posmatrač (Kelly, 1955). On bi morao da bude nepoverljiv prema svakoj ideji koja se savršeno ne uklapa u neku od njegovih konstelacija. Bio bi sklon da previdi moguća značenja događaja i ponašanja koja nisu registrovana u njegovom pravilniku.\nKomunalitet u konstruisanju – Klijenti će lakše učestvovati u razgovoru ako je njihovo konstruisanje slično konstruisanju njihovog terapeuta. Istraživanja pokazuju da je faktor komunaliteta u konstruisanju, odnosno sličnosti kognitivnih procesa terapeuta i klijenta važniji od sličnosti stavova, ličnih karakteristika ili demografskih varijabli između dve pomenute strane (Luborsky, 1971; Carr , 1980; Landfield, 1963, Winter, 1992). Očigledno je da je komunalitet u konstruisanju između terapeuta i klijenta povezan sa kapacitetom terapeuta da konstruiše konstrukcije klijenta, i stoga, u kontekstu Kelijevog korolara o društvenosti (Kelly, 1955), da igra ulogu u socijalnom procesu koji uključuje klijenta.\nKreativnost – Svaki slučaj kojim se terapeut bavi zahteva od njega da izume tehnike i formuliše konstrukte koje nikada ranije nije koristio. U nekoj meri, sposobnost da ovo učini je funkcija njegove sposobnosti da koristi neisključujuće konstrukte. Kreativnost podrazumeva da osoba može da konstruiše elemente kao slične i različite na načine koji nisu logički izvedeni ili pak doslovno definisani. Kreacija je dakle postupak putem koga kreator napušta one doslovne odbrane koje bi mogao da sakrije ako bi njegov postupak bio doveden u pitanje, ili ako bi njegovi rezultati bili invalidirani. Terapeut koji se ne usuđuje da isproba ništa što ne može verbalno da odbrani, verovatno će biti sterilan (neplodan) u postupku psihoterapije (Kelly, 1955).\nSvestranost – Vođenje psihoterapije često zahteva involviranost raznolikih konteksta koje klijenti unose u ovaj proces. Terapeut, da bi pomogao svojim klijentima da se prilagode različitim vrstama okolnosti, mora da ima sposobnost da konstruiše veliku raznolikost događaja. On treba da bude spreman da brzo nauči etnocentrični, profesionalni jezik klijenata koji žive u različitim okolnostima.\nAgresivnost – Termin agresivnost se u konstruktivističkoj tradiciji ne uzima bukvalno, već se agresivnost odnosi na aktivnu elaboraciju nečijeg perceptivnog polja. Dakle, biti agresivan kao terapeut, podrazumeva da si aktivan u formulisanju proverljivih hipoteza i u njihovom isprobavanju zajedno sa klijentom.\nPonašanje, pokreti, držanje tela psihoterapeuta\nPonekad osoba nije svesna šta saopštava svojim pokretima i manirima. Iz tog razloga, i sam terapeut treba da nauči kako klijenti tumače njegove načine ophođenja i treba da neguje one načine koji će ga učiniti u najvećoj meri prihvatajućim i uspešnim u odnosu sa njima (Kelly, 1955). Tokom terapijskog procesa, terapeut treba da izgleda fizički opušten i mentalno prijemčiv. Njegovo disanje treba da bude pravilno, odgovarajuće vrsti uloge koju igra. Njegovi pokreti treba u najvećoj meri da budu prihvatajući. Nagli, autoerotični ili pokreti sažaljenja ili osude, treba da budu svedeni na minimum. Neznatni pokreti i neverbalna vokalizacija mogu se koristiti da bi ukazivali na razumevanje, odsustvo procenjivačkog stava, ili nesigurnosti u vezi sa tim šta klijent hoće da kaže, kao i da bi ponudili implicitni poziv klijentu da razradi ono što je upravo rekao.\nGlas, govor i smeh psihoterapeuta\nGlas terapeuta ne treba da bude napadan ili uvredljiv po klijenta. Ritam govora treba prilagoditi dešavanju ili klijentovom govoru, jačinu glasa održavati jednakom jačini klijentovog glasa, i uvek isticati da je u ovom procesu važnije razumevanje od retorike. Dozvoljeno je da se terapeut smeši ili čak smeje tokom seanse. „Opšte je pravilo da se nikada ne treba smešiti onoliko široko, ili smejati onoliko glasno ili onoliko dugo koliko i klijent“ (Kelly, 1955).\nHvala za ovaj tekst. Mi smo ovde tradicionalno neupućeni u smisao psihološkog savetovanja i psihoterapije, a ko još ume da izabere odgovarajućeg terapeuta. Na kraju se često sve svede na ‘persen’ ili ‘bromazepam’ ili se bavimo telesnim simptomima koji se uglavnom jave uz psihičke i emotivne. Obrazovanje i informisanje 🙂\nHvala Vama Biljana na lepom komentaru. Više o ovoj temi možete videti i na


Tom Odel predstavio novi singl… Poslušajte “numb” | Headliner\nHome»Muzika»Tom Odel predstavio novi singl… Poslušajte “numb”\nHeadliner.rs / 25/02/2021 /\t0\t/\t34\nTom Odel/ Photo: Netti Hurley (promo, Menart Srbija)\nTom Odel upravo je objavio video singl pod nazivom “numb” (Columbia Records), koji će se naći na njegovom novom, četvrtom studijskom albumu.\nPesma govori o mračnom periodu kroz koji je prolazio tokom 2018. i 2019. godine.\n– Rekao bih da je postojao period kada sam bio potpuno odvojen od svega, samo sam ponirao dublje, počeo sam da gubim osećaj lagodnosti – Izjavio je Tom.\nIz crnih misli izvukla ga je, naravno, muzika, odnosno komponovanje. Kada je u stihove uspeo da pretoči ono što ga je pritiskalo i tištilo, kada je spustio gard, njegove emocije su se pokrenule.\nTom Odel je svu svoju strast uložio u nove pesme, a prva od njih je “numb”.\n“Držim ruku nad plamenom da vidim hoću li osetiti bol…” peva Odel dok mu glas upija tuga uronjena u isprekidane i na momente jezovite slojeve utrnulih elektronskih zvukova. Tom objašnjava da je bio inspirisan zvučnim pejsažima muzičarke Mice Levi.\nTom Odel (Hala sportova)/ Photo: AleX\nOdel se kao muzičar nalazi u žiži javnosti od svoje 21. godine, kada je napisao i komponovao muziku za debi prvi album, “Long Way Down”(2013).\nIzdanje se našlo na mestu #1 britanske top liste, dva singla su bila u prvih deset mesta britanske liste singlova, a kao kantautor, nagrađen je i prestižnom Ivor Novello nagradom.\nUsledili su albumi “Wrong Crowd” (2016) i “Jubilee Road” (2018). Pravo sa završene “Jubilee Road” turneje 2019. (tokom koje je svirao i u Beogradu), Tom Odel se zaputio u Los Anđeles da radi na svom novom albumu.\nPosvećenost karijeri, koju su proteklih godina činili albumi i turneje, kao i ozbiljna radna etika, izazvale su kod britanskog muzičara anskioznost, koja je postala hronična. Jednog jutra je shvatio da ne može više da komponuje muziku. Znao je da nešto mora da promeni. Vratio se kući, kod svojih roditelja i počeo lagano da se oporavlja.\nPolako,ali sigurno, Odel je uspeo da to mračno iskustvo prenese na novi album. Shvatio je, takođe, da lirski horizonti zahtevaju muzičku širinu, pa su njegove pesme mnogo više okrenute elektronici, nešto što Tom Odel naziva bedroom pop sound.\nUporedo sa objavljivanjem singla, Tom je najavio virtuelni live performans 27. februara na platformi Sidedoor.\nDomaća publika imala je priliku dva puta da gleda Toma Odela – na Exit festivalu, kao i na koncertu u Hali sportova.\nVelika nagrada za velikog glumca... Uručenje "Dobričinog prstena" Petru Božoviću u subotu u Narodnom pozorištu


Bečić: Crna Gora ostaje posvećena temeljnim vrijednostima Ujedinjenih nacija - CdM\nBečić: Crna Gora ostaje posvećena temeljnim vrijednostima Ujedinjenih nacija\nCrna Gora ostaje posvećena temeljnim vrijednostima Ujedinjenih nacija, afirmaciji efikasnog multilateralizma, otvorenoj saradnji i snaženju partnerstva sa UN, kazao je predsjednik Skupštine Aleksa Bečić na današnjem sastanku sa šefovima agencija UN u Crnoj Gori, Danielom Gašparikovom, v.d. rezidentnom koordinatorkom UN i stalnom predstavnicom UNDP, Huanom Santanderom, predstavnikom UNICEF-a, Dušicom Živković, šeficom kancelarije IOM u Crnoj Gori i Minom Brajović, šeficom kancelarije SZO u Crnoj Gori.\nKako je saopšteno iz kabineta predsjednika Skupštine, čestitajući 75. godišnjicu Ujedinjenih nacija, Bečić je zahvalio na kontinuiranoj podršci našoj zemlji i angažovanju cjelokupnog sistema UN u Crnoj Gori u odgovoru na posljedice izazvane pandemijom.\n“Uz zaključak da se od Skupštine očekuje da bude faktor sinteze, kohezije i homogenizacije crnogorskog društva, Bečić je ukazao na otvorenost nacionalnog parlamenta za nastavak saradnje posvećene Ciljevima održivog razvoja”, navodi se u saopštenju.\nPredstavnici agencija UN upoznali su Bečića sa ključnim prioritetima u predstojećem periodu i izrazili spremnost da kroz buduće inicijative nastave saradnju sa Parlamentom i nadležnim skupštinskim radnim tijelima.\nGašparikova je poželjela predsjedniku Skupštine uspješan predstojeći mandat novog saziva zakonodavnog doma.\n“Parlament ima vitalnu ulogu u osnaživanju inkluzivnog političkog dijaloga, kojim se obezbjeđuje očuvanje dostojanstva i poštovanje različitosti mišljenja. Verujem da će parlament svoju ulogu u oblikovanju budućih demokratskih reformskih procesa u zemlji sprovoditi kroz angažovanje širokog spektra vladinih i nevladinih partnera, baveći se pitanjima ranjivih grupa kako bi se osiguralo da niko ne bude izostavljen”, kazala je Gašparikova.\nTagsAleksa Bečić Daniela Gašparikova Dušica Živković Huan Santander Mina Brajović Ujedinjene nacije UN\nDako Becic počne nesto da radi jer je četri godine uzimao zaradu a nije ulazio u Skustinu CG


💐 Vilufushi (na 1991. Par Valentinova | Par Valentinova | DOSTAVA CVIJEĆA VILUFUSHI (NA 1991. - ONLINE CVJEĆAR VILUFUSHI (NA 1991.


Psihoterapija: Stari znanci\nPretpostavljam da autori basni, poput one o lavu i mišu i tome sličnih, zaokupljeni prenošenjem pouka namenjenim ljudima, zapravo i nisu imali nikakva saznanja o mogućnostima učenja i pamćenja samih aktera basni.\nKako se može videti iz priloga, stvar itekako funkcioniše kad su lavovi u pitanju. Bez obzira na dovoljno dugu prostornu i vremensku odvojenost od zadnjeg vidjanja, lav očito nije zaboravio svoje stare prijatelje i za kratko vreme je opet poželeo da se igra i mazi.\nNo, ukoliko se obrati pažnja na telesni stav i gestikulaciju njegovih prijatelja, od početnih pozicija i stava na kauču, gde su telesno jasno stavljali do znanja, kako oni ne žele da iniciraju bilo kakav suvišan kontakt sa mladunčetom, pri novom susretu su se suočili sa svom prisnošću odraslog lavovskog zagrljaja. Ako ništa drugo, trebalo je prihvatiti radost tešku više stotina kila.\nPosted by Melita Janošev at 11:09


Misterija pada Fejsbuka — u igri nekoliko verzija zašto je pukao sistem - 05.10.2021, Sputnik Srbija\nFejsbuk i druge platforme te kompanije koje su bile nedostupne skoro šest sati ponovo su za korisnike u Srbiji počele da rade nešto pre ponoći. 05.10.2021, Sputnik Srbija\nPlatforme Fejsbuka - Fejsbuk, Instagram i Vocap bile su nedostupne u nekim delovima sveta, među kojima i u Srbiji, tokom više sati u ponedeljak.Kompanija Fejsbuk okrivila je "neispravnu promenu konfiguracije" za skoro šest sati prekida u radu, koji je sprečio 3,5 milijardi korisnika kompanije da pristupe društvenim mreža, a i servisima za razmenu poruka kao što su Instagram, Vocap i Mesindžer.Kompanija na blogu nije navela kako je došlo do promene konfiguracije i da li je to bilo planirano, a nekoliko zaposlenih u Fejsbuku, koji su odbili da im se otkrije identitet ranije su saopštili Rojtersu da veruju da je prekid prouzrokovan unutrašnjom greškom u načinu na koji se internet saobraćaj usmerava na njegove sisteme.Stručnjaci za bezbednost su potvrdili da su nenamerna greška ili sabotaža od strane insajdera moguće objašnjenje prekida.Dok se svet preusmerio na konkurentske aplikacije kao što su Tviter i TikTok, akcije Fejsbuka pale su 4,9 odsto, što je njihov najveći dnevni pad od novembra prošle godine, a porasle su za oko pola procenta nakon nastavka pružanja usluga.Fejsbuk, koji je najveći svetski prodavač internetskih oglasa nakon Gugla, gubio je oko 545.000 dolara od ovog prihoda u SAD tokom prekida, prema procenama agencije za Standard Media Indeks.Mreže i Vocap aplikacija koje su u vlasništvu Fejsbuka prestale su da rade juče, nešto posle 17 sati širom sveta, a nakon što su bile nedostupne skoro šest sati ponovo su za korisnike u Srbiji počele da rade nešto pre ponoći.Telegram radi bez problema! Preuzmite aplikaciju i sa najbližima i prijateljima razmenjujte poruke. Osim toga, možete se i informisati - zapratite naš kanal na Telegramu.\nsvet, društvo, haos na internetu i pad društvenih mreža\n07:13 05.10.2021 (Osveženo: 10:11 05.10.2021)\n© AP Photo / Patrick SisonIkonice aplikacija Fejsbuk i Votsap\nFejsbuk i druge platforme te kompanije koje su bile nedostupne skoro šest sati ponovo su za korisnike u Srbiji počele da rade nešto pre ponoći.\nPlatforme Fejsbuka - Fejsbuk, Instagram i Vocap bile su nedostupne u nekim delovima sveta, među kojima i u Srbiji, tokom više sati u ponedeljak.\nKompanija na blogu nije navela kako je došlo do promene konfiguracije i da li je to bilo planirano, a nekoliko zaposlenih u Fejsbuku, koji su odbili da im se otkrije identitet ranije su saopštili Rojtersu da veruju da je prekid prouzrokovan unutrašnjom greškom u načinu na koji se internet saobraćaj usmerava na njegove sisteme.\nStručnjaci za bezbednost su potvrdili da su nenamerna greška ili sabotaža od strane insajdera moguće objašnjenje prekida.\nDok se svet preusmerio na konkurentske aplikacije kao što su Tviter i TikTok, akcije Fejsbuka pale su 4,9 odsto, što je njihov najveći dnevni pad od novembra prošle godine, a porasle su za oko pola procenta nakon nastavka pružanja usluga.\nFejsbuk, koji je najveći svetski prodavač internetskih oglasa nakon Gugla, gubio je oko 545.000 dolara od ovog prihoda u SAD tokom prekida, prema procenama agencije za Standard Media Indeks.\nMreže i Vocap aplikacija koje su u vlasništvu Fejsbuka prestale su da rade juče, nešto posle 17 sati širom sveta, a nakon što su bile nedostupne skoro šest sati ponovo su za korisnike u Srbiji počele da rade nešto pre ponoći.\nTelegram radi bez problema! Preuzmite aplikaciju i sa najbližima i prijateljima razmenjujte poruke. Osim toga, možete se i informisati - zapratite naš kanal na Telegramu.\nTelegram radi nesmetano: Preuzmite aplikaciju i pratite dešavanja na @sputniksrbija\n4 Oktobar, 21:48\nZašto je pao Fejsbuk - greška ili sabotaža insajdera\n4 Oktobar, 22:58\nVlasnik Fejsbuka za nekoliko sati izgubio 6,6 milijardi dolara\n4 Oktobar, 21:21


NOVA PREVODNICA NA ĐERDAPU POSLE POLA VEKA 10.000 plovila godišnje za razvoj našeg vodnog saobraćaja - Biznis.rs\nNOVA PREVODNICA NA ĐERDAPU POSLE POLA VEKA 10.000 plovila godišnje za razvoj našeg vodnog saobraćaja\n26.11.2020 15:15 Autor: Marko Miladinović 4\nPotpredsednica Vlade Srbije i ministarka rudarstva i energetike Zorana Mihajlović obišla je sa ambasadorom EU Semom Fabricijem, direktorkom Evropske investicione banke Dubravkom Negre i...\nPotpredsednica Vlade Srbije i ministarka rudarstva i energetike Zorana Mihajlović obišla je sa ambasadorom EU Semom Fabricijem, direktorkom Evropske investicione banke Dubravkom Negre i direktorom EPS Miloradom Grčićem radove na adaptaciji brodske prevodnice na HE „Đerdap 1“.\nMihajlovićeva je ovom prilikom rekla da je Dunav veoma važan kao energetski, transportni i vodni koridor. „Radovi idu po ustaljenoj dinamici i sledeće godine na jesen prevodnica će biti završena. Počećemo adaptaciju i prevodnice na ’Đerdapu 2’. Vrednost radova iznosi 60 miliona evra, od čega jednu polovinu predstavlja grant Evropske unije, a drugu sredstva Evropske investicione banke“, istakla je ministarka rudarstva i energetike.\nEPS će nastaviti da ulaže u revitalizaciju svojih hidroelektrana, pre svega agregat 6 i HE „Đerdap 2“, za koju je procenjena vrednost radova 145 miliona evra.\n„Drago mi je da je Srbija jedna od prvih zemalja van EU u koju je EIB počeo da ulaže u vodni saobraćaj. Bolja plovnost duž Save i Dunava ključna je za efikasniju trgovinsku i regionalnu povezanost. Ova brodska prevodnica važan je deo naših težnji da približimo Srbiju susednim zemljama i Evropskoj uniji i da podržimo stvaranje zajedničkog regionalnog tržišta. Projekat je deo šireg investicionog plana sa Evropskom investicionom bankom, vrednog ukupno 100 miliona evra“, izjavila je Dubravka Negre, šefica regionalne kancelarije Evropske investicione banke za zapadni Balkan.\nMilorad Grčić istakao je da smo danas svedoci da projekat revitalizacije prevodnice na srpskoj strani na „Đerdapu 1“ ide odličnim tokom. „Dok ne završimo ovu prevodnicu, sva plovila prolaze kroz onu koja je na rumunskoj strani. Posle pola veka moralo je ovo da se uradi. Prosečan broj plovila godišnje je bio 6.300, a modernija tehnologija omogućiće da dođemo do 10.000 plovila koja će ovuda proći. Sve ovo je važno za privredu, turizam i transport, za svaki segment koji napreduje zahvaljujući politici predsednika i Vlade Srbije“, rekao je Grčić.\nBrodska prevodnica Đerdap 1, koja je služila i duže od predviđenog veka od 40 godina, biće modernizovana pomoću sredstava EU u vidu bespovratne pomoći od 11,4 miliona evra. Dodatni 17,1 milion evra obezbeđen je u vidu zajma od Evropske investicione banke, pod povoljnim kreditnim uslovima za poreske obveznike Srbije.\nRealizacijom neophodnih radova, sveukupni tehnički vek obnovljene brodske prevodnice i njena funkcionalnost biće unapređeni za naredni period od 20 godina.\nProjekat će podići pouzdanost infrastrukture brodske prevodnice, eliminisaće i sprečiće pojavu dugih zatvaranja, skratiće ciklus prevođenja i smanjiće vreme čekanja plovila, čime će Srbija postati pouzdan partner u prekograničnom transportu duž Dunava.\nDUNAV EVROPSKA INVESTICIONA BANKA EVROPSKA UNIJA INVESTICIJA SAOBRAĆAJ SRBIJA ZORANA MIHAJLOVIĆ\nNI ŠVAJCARSKA NIJE ŠTO JE BILA Prognozirani pad BDP najveći u poslednjih pola veka\nSLEDI NAJVEĆI PAD BDP U POSLEDNJIH POLA VEKA Pandemija u Švajcarskoj uništava…\n26.11.2020 #1 Author\n26.11.2020 #2 Author\n26.11.2020 #3 Author\n29.11.2020 #4 Author\nVidećemo. Lepo je što se ulaže u vodni saobraćaj, samo je pitanje koliko će ga ugroziti sva ona silna gradnja „na vodi“.


Udruženje za ambalažu i životnu sredinu Srbije SEPEN postalo član evropskog udruženja | Novinska agencija Beta\nZELENA-SRBIJA | 11.04.2018 13:55 > 11.04 14:15\nUdruženje za ambalažu i životnu sredinu Srbije SEPEN saopštilo je danas da je postalo punopravni član Evropske organizacija za ambalažu i životnu sredinu – EUROPEN, što vide kao šansu da se poslovanje industrije, reciklaže ambalaže i zaštite životne sredine u Srbiji dodatno unapredi. "EUROPEN je organizacija koja je posvećena unapredjenju proizvodnje i korišćenja pakovanja, ali i promovisanju uskladjenog evropskog i nacionalnog zakonodavstva u oblasti pakovanja i upravljanja ambalažnim otpadom, što će doneti boljitak u oblasti zaštite životne sredine", izjavio je generalni sekretar SEPEN-a Srdjan Sušić.\nEUROPEN okuplja više od 40 najvećih evropskih kompanija koje predstavljaju skoro sve oblasti iz domena pakovanja, kao i osam nacionalnih industrijskih asocijacija koje se bave ambalažom i životnom sredinom.\nČlanovi SEPEN-a su kompanije Knjaz Miloš, Koka-kola (Coca-cola) Srbija, Bol pekidžing Jurop (Ball Packaging Europe), Tera prodakšn (Terra Production), japan tabako internešnl (Japan Tobacco International), Pepsiko (PEPSICO) Srbija i Udruženje pivara Srbije.


Park prirode Golija se nalazi u jugozapadnoj Srbiji, a zaštićenim područjem proglašen je 2001. godine. Njegova površina iznosi 75.183 ha i ona obuhvata planinski masiv Golije i Radočela sa visinama koje se kreću od 415 do 1.833 nadmorske visine, koliko iznosi i najviši vrh Golije pod nazivom Jankov kamen. Ovaj park prirode se nalazi na delovima teritorija opština Ivanjica, Kraljevo, Raška, Novi Pazar i Sjenica.\nZbog izuzetnih prirodnih i kulturnih vrednosti koje postoje u ovom parku, deo parka površine 53.804 ha je stavljen pod zaštitu UNESCO-a kao rezervat biosfere pod nazivom „Golija - Studenica“. Ono po čemu je ova planina poznata je veliki broj vodotokova, predstavljenih rekama, potocima i izvorima. Najznačajnije reke su Moravica i Studenica, koja je usekla nekoliko kraćih klisura. Zanimljiva je i klisura Izubre, koja predstavlja desnu pritoku Studenice, a koja gradi tri vodopada visine 20 m. Do ovog parka prirode može se doći kako automobilom, tako i autobusom i biciklom. Njegova udaljenost od Beograda iznosi 258 km, a od Užica 98 km. Takođe, ovaj prostor se nalazi na regionalnom biciklističkom putu, omogućavajući ljudima da tokom svoje vožnje uživaju u čarima netaknute prirode koje Golija skriva. Svojom lepotom ističu se i Golijska jezera i tresave, od kojih se kao najveća mogu izdvojiti Dajićko i Košaninovo jezero. Ova jezera i tresave na Goliji su među lokalnim stanovništvom poznata i kao arene „gorskih vila“. Zbog svoje ugodne klime ovaj park prirode je poznat i kao vazdušna banja, na kojem se mogu razgraničiti tri klimatska pojasa.\nGolija je trenutno najšumovitija planina u Srbiji. Od ukupne površine ovog parka prirode pod šumama se nalazi 39.528 ha, što predstavlja 53% ukupne površine parka. Najbrojnije su bukove šume. Jedna od najznačajnijih vrsta koja raste na Goliji je planinski javor (Acer heldreichii), koji u ovom parku prirode obrazuje guste lišćarske i lišćarsko-četinarske šume koje se smatraju za najlepše i najočuvanije u čitavoj Srbiji. Ova vrsta predstavlja svojevrstan sinonim flore ovog parka prirode. Pored njega, na ovoj planini raste još oko 1100 biljnih vrsta, od kojih je značajan broj endemskog ili reliktnog porekla. Od bogate faune vredi izdvojiti oko 100 vrsta ptica, kao što su: šumska ševa (Lullula arborea), kamenjarka (Alectoris graeca), crvenrepka (Phoenicurus phoenicurus) i brojne druge. Od faune sisara vredi pomeuti: slepo kuče (Spalax leucodon), alpsku rovčicu (Sorex alpinus), medveda (Ursus arctos), vuka (Canis lupus) i lisicu (Vulpes vulpes).\nSvojevrstan dragulj ovog parka prirode je manastir Studenica, zadužbina velikog župana Stefana Nemanje koji potiče iz XII veka. Ovaj manastir se nalazi pod zaštitom UNESCO-a i predstavlja jedan od najznačajnijih spomenika kulture naše zemlje, a takođe i jedan od najlepših manastira. Pored njega, ovde se može posetiti i manastir Gradac, zadužbina Jelene Anžujske, gde je bila osnovana prva devojačka škola, a podignut je u XIII veku. Takođe, posetioci mogu posetiti i manastir Pridvoricu koji potiče iz XII veka, a značajna je činjenica da se i van granica parka prirode, ali u njegovoj neposrednoj blizini nalazi još nekoliko značajnih manastira iz srpskog srednjevekovnog perioda koji zadivljuju svojom veličinom i lepotom.\nPosetioci ovog parka prirode mogu odsesti u smeštajnim kapacitetima vrste apartman, vila, kuća za odmor, kao i planinarski dom, koji je uglavnom namenjen smeštaju lovaca. Planinarski dom poseduje i terene za male sportove, kao i fudbalski teren, te pruža mogućnosti i za pripreme sportista. Većina ovih objekata se nalazi u privatnom vlasništvu, a njihov broj se konstantno povećava budući da lokalno stanovništvo svakim danom pridaje sve veći značaj razvoju turizma, naročito seoskog.\nBrojni turisti dolaze u ovaj park prirode prvenstveno zbog uživanja u netaknutoj prirodi i boravku u pogodnim klimatskim uslovima koje ova planina nudi. Zbog toga je moguće organizovati pešačke ture, a jedna od takvih podrazumeva turu do Košaninovog jezera. U ovom parku prirode moguće je organizovati i brojne izlete budući da su na lokalitetima kao što su Rudno, Studenica, Česta Vrela, Jankov kamen, Mlanča - „Drvo ljubavi“ postavljene klupe sa stolovima, a pored nekih i česme. Planinarsko društvo organizuje brojne aktivnosti za planinare, kao i organizovane grupe posetilaca, a takodje je moguće baviti se i rekreativnim ribolovom uz nabavljanje odgovarajuće dozvole. Za sve avanturiste postoji paraglajding klub koji organizuje ovakve aktivnosti na planini. Na ovoj planini postoji jedan ski lift dužine 600 m, a sama ski staza je duga 450 m. Ski centar na ovoj planini leži na 1.350 m nadmorske visine i udaljen je 35 km od opštine Ivanjica. Turistima su pored aktivnosti u prirodi dostupne i ture obilaska bogatog kulturnog nasleđa samog parka, ali isto tako i njegovog neposrednog okruženja.


source.ba | Ovo je Zeničanin koji je krao bicikla po stubištu i galerijama zgrada\nZenička policija uspješno je rasvijetlila slučaj krađe bicikala iz stubišta i galerija stambenih objekata na području grada, a službenici Odsjeka Odsjeka kriminalističke policije su došli do operativnih saznanja da se u vezu sa izvršenjem krađa može dovesti Zeničanin V.I. (57).\nDrama u BBI centru: Policija uhapsila 21-godišnjeg R.Dž. koji je u krađu odjeće krenuo s ručnom bombom\nPrema riječima Aldine Alić, glasnogovornice MUP-a ZDK, na osnovu Naredbe Općinskog suda u Zenici, i uz asistenciju jednog tima Specijalne policijske jedinice, izvršen je pretres stana u ulici Trg Alije Izetbegovića, koji koristi Zeničanin.\nPronađeni i dijelovi za bicikle\n- Izvršenim pretresom, policijski službenici su pronašli 20 bicikla i veću količinu dijelova za bicikle i to ramovi, felge, gume, blatobrani, pumpe za bicikl, sjedišta i sicevi, korpe za bicikl i drugi dijelovi bicikla koji potiču iz krivičnih djela, kao i alat korišten prilikom otuđenja istih - kaže Alić.\nKako piše "Avaz", riječ je o Zeničaninu Vahidu Isiću, a kojeg su i ranije snimale kamere u stubištima stambenih zgrada na području Zenice.\nIsić je nakon pretresa stana uhapšen i zadržan u prostorijama Policijske uprave I, gdje je nad istim zavedena kriminalistička obrada.\nPronađeni predmeti su oduzeti\nGlasnogovornica Alić ističe da su pronađeni bicikli i predmeti privremeno oduzeti, te će biti predmet daljnjih provjera i postupanja policijskih službenika.\n- Nakon dokumentovanja naznačenih krivičnih djela i prikupljenih dokaza i obavještenja, službenici Policijske uprave I će Tužilaštvu Zeničko-dobojskog kantona dostaviti Izvještaj o počinjenim krivičnim djelima i otkrivanju izvršioca protiv I.V., zbog postojanja osnova sumnje da je počinilo krađe za koje se i sumnjiči - zaključuje Alić.


Dr Jovićević: Epidemiološka situacija u Baru se popravlja\nAutor:\tNemanja Janković 07.04.2021, 10:12 Društvo\nDobra epidemiološka slika u Baru, u nekoliko prethodnih dana, jasan je pokazatelj da se uz poštovanje mjera i pridržavanje strogih zdravstvenih protokola, situacija može popraviti. Znatno je smanjen broj novoinficiranih, ali i broj pregleda u barskom Domu zdravlja, istakla je, gostujući u prijepodnevnom programu Radio Bara epidemiološkinja dr Ljiljana Jovićević.\n„Epidemiološka situacija u Baru se popravlja. To je zasluga naših sugrađana koji poštuju propisane mjere. Treba istaći da je i vakcinacija u toku i sve to daje rezultate. U poslednja dva dana imamo jednocifrene brojeve novoprijavljenih slučajeva, tako da smo juče imali šest, a preključe svega četiri nova slučaja. Pao je i ukupan broj aktivnih slučajeva, koji danas iznosi 252. Sve su to pokazatelji da se za sada dobro nosimo sa epidemijom“, zadovoljna je dr Jovićević.\nOsjetan je i pad broja pregleda u Domu zdravlja Bar, kao i testiranja…\n„Broj pregleda i osoba koje se prijavljuju za testiranje znatno je manji nego u prethodnom periodu. I taj podatak nas itekako raduje. Što se same vakcinacije tiče, još uvijek se ona vrši sa Astra Zenekom, a krajem mjeseca očekujemo, kako je najavljeno, dolazak vakcina ostalih proizvođača (Sinofarm, Sputnjik V i Fajzer), tako da će naši sugrađani u narednom periodu biti u mogućnosti da odaberu vakcinu koju žele. Proces vakcinacije teče planiranom dinamikom, pa moramo biti zadovoljni“, naglašava doktorka.\nFunkcionisanje Doma zdravlja se, u svim segmentima rada, odvija nesmetano.\n„U ovom trenutku imamo svega troje zaposlenih koji su u izolaciji, tako da uz dobru organizaciju rada, produžena dežurstva, uspijevamo da odgovorima zahtjevima naših pacijenata“, tvrdi Jovićević.\nDom zdravlja epidemiološka situacija dr Jovićević


Ruskinje bolje od Srbije | Fudbal info\nRuskinje bolje od Srbije\nNaša najbolja ženska reprezentacija poražena je od selekcije Rusije u drugoj proveri istih rivala – 1:2 (1:1). Ruskinje su bile uspešnije i pre tri dana kada su u lepom ambijentu stadiona Kolubare u Lazarevcu bile bolje za gol koji je tada postigla Černomidina.\nU revanšu koji se igrao u Sportskom centru FSS u Staroj Pazovi naše devojke su ponovo pokazale dobru igru, imale i nekoliko dobrih prilika za gol ali samo je Jelena Čanković sa bele tačke uspela da savlada Ščerbakovu. S druge strane Ruskinje su bile konkretnije, znale da iskoriste mali pad koncentracije u našoj selekciji i preko Kožnikove i Fedorove kazne promašaje selekcije koju vodi Predrag Grozdanović. Bez obzira ovo su bile dobre provere za novi stručni štab pred nastupajuće obaveze najboljeg ženskog nacionanog tima.\nSTRELCI: 0:1 Kožnikova 26, 1:1 Čanković 32, 1:2 Fedorova 53. Sportski centar FSS u Staroj Pazovi.\nSRBIJA: Gardijan (od 68. Kostić), Lazarević (od 63. Stojanović), Stefanović (od 79. Tenkov), Slović, Damjanović, Mijatović, Damnjanović, Čanković, Matić (od 68. Nikolić), Pavlović (od 79. Janković), Poljak (od 63. Filipović).\nRUSIJA: Ščerbak, Kožnikova, Belomitseva, Miagkova, Zjastinova, Smirnova (od 46. Černomirdina), Pozdeeava, Fedorova, Kiskonen (od 46. Šeina), Korovkina (od 90. Komisarova), Pantjakina (od 46. Šiščina).\nPoznati rivali U-17 i U-19 "orlića"


Izvor: Svet plus, 08.Maj.2021, 13:28\nSaznajte kako su vam zvezde naklonjene i pročitajte vaš dnevni horoskop za 9. maj 2021. godine na portalu Svet Plus.\nUhvatila vas je nervoza i spremni ste da eksplodirate u velikom stilu. Nastojte da vježbate strpljenje. Ljudi iz vaše okoline vas neće moći doživljavati ozbiljnije ukoliko vi sami ne poradite na tome. Za sada ste u njihovim očima kao razmaženo dijete koje se razgalami čim mu nešto nije po volji. Ma kako vam to smetalo, takvu sliku >> Pročitaj celu vest na sajtu Svet plus << sami odajete.


Korona "pokosila" milione cvjetova u Holandiji - Akta.ba\nKorona "pokosila" milione cvjetova u Holandiji\n13.04.2020. 12:02 / Izvor: Nezavisne novine\nNovi korona virus u Holandiji je odnio 2.747 života, a procjenjuje se da je "pokosio" i 400 miliona cvjetova od kojih trećinu čine lale, zatvorio je čuvenu Keukenhof baštu koja je privlačila milone turista iz cijelog svijeta, što se desilo prvi put za sedam decenija njenog postojanja.\nZa uzgajivače lala u Holandiji mart je bio, kako prenose mediji, pravi horor, a posebno petak 13. kada se cvijeće pojavilo na najvećem svjetskom tržištu u Alsmeru, jer su cijene počele da padaju, cvijeće je postalo ekonomski bezvrijedno i moralo je biti uništeno.\nFrank Uitenbogard, direktor porodičnog imanja u Nordvijkerhoutu, sa tradicijom dužom od vijeka, rekao je za Njujork Tajms da je morao da donese tešku odluku i uništi 200.000 tulipana.\nSjeo sam na bicikl i otišao daleko, nisam mogao da gledam\n"Bilo je to veoma bolno, jer znate koliko enegrije i ljubavi treba izdvojiti da jedna lala iz lukovice postane cvijet koji oduzima dah. U julu počinje okopavanje i spremanje lukovica da biste ih posadili u oktobru, a poslije prebacili u staklenik", rekao je Utinebogard.\n"Ove godine imali smo posebno kvalitetne tulipane. Seo sam na bicikl i otišao daleko, nisam mogao da gledam kako ih uništavaju", rekao je on za Njujork Tajms.\nMenadžer za međunarodnu prodaju cvijeća i bijaka u Rojal FloraHoland, Fed van Tol rekao je da Utinebogard nije jedini koji je morao da uništi cvijeće, jer su procene da je uništeno oko 400 miliona cvjetova, uključujući 140 miliona lala.\nDodao je da je ih je virus "pokosio" u najudarnijem perodu za cveće, a to je od marta do maja. To je period koji uključuje nedjelje u kojima su Međunarodni dan žena, Uskrs i Dan majki - najjači dani holandske industrije cvijeća.\n"To povlači sedam milijardi eura gubitaka, a cveće se dnevno proda u proseku za 25 miliona dolara", rekao je van Tol i dodao da sezona lala traje osam nedjelja.\nPrema mjerama borbe protiv korona virusa, male prodavnice, kao što su cvećare i baštenski dućani, mogu ostati otvorene sve dok kupci i zaposleni drže socijalnu distancu od 1,5 metara.\nNjujork Tajms podsjeća da je Holandija, u kojoj je više od 25.000 zaraženih i 2.700 umrlih, u borbu sa širenjem koronavirusa ušla sa ne tako restirktivnm mjerama, pa je potpuno zatvaranja zemlje izostalo.\nDodaju da uzgajivači cvijeća i distributeri, koji su se oslanjali na domaće tržište, još i posluju, dok su oni drugi u kritičnoj poziciji.\nVlasnik kompanije koja se bavi izvozom cvijeća, Jan de Bor, navodi da je do sada izgubio 90 odsto sezonskih prihoda, ukazujući da u ovo doba godine obično ima 60 stalno zaposlenih, a sada samo šest.\nHolandska vlada isplaćuje njihove plate, pa to ne utiče, kako kaže, negativno na njegov posao. Najveći mu je problem, ističe, kruzer koji mu je klijent i što će izgubiti posao sa njima i pretrpeti štetu od pola ili čak milion eura.\nIzgubiće i sav posao u zemljama koje su zatvorile cvjećare, među kojima su Italija, Španija i Francuska.\nEpidemiju korona virusa i uredbu ostani u kući, ljubitelji cveća mogu da iskoriste da virtuelno prošetaju među lejama cvijeća - na Keukenhof Virtualy open.\nKeukenhof, simbol Holandije, obično dočeka 1,5 miliona posetilaca tokom osmonedjeljnog rada koji se poklapa sa cvjetanjem tulipana.


Netočne su HDZ-ove tvrdnje da i druge države iznajmljuju svoje parlamente - Faktograf.hr\nNetočne su HDZ-ove tvrdnje da i druge države iznajmljuju svoje parlamente\n28 listopada, 2019 S. D.\n“Ne vidim ništa sporno budući da je takva praksa i u nekim drugim zemljama, članicama Europske unije, a s druge strane sve će se platiti”, izjavio je ministar vanjskih poslova Goran Grlić Radman na pitanje vezano za iznajmljivanje prostora sabornice za stranački skup EPP-a.\nPrema izvještaju tportala, ministar je dodao i kako je „takav kongres održan i u Budimpešti“.\nNajprije treba reći kako partijski kongres Europske pučke stranke, barem prema službenim stranicama te grupacije, nikada nije održan u Budimpešti.\nNadalje, od zemalja koje je u svom priopćenju HDZ spomenuo kao zemlje u čijim su se parlamentima održavale slične sjednice Predsjedništva i Parlamentarne skupštine EPP-a, a naveo je Finsku, Dansku i Litvu – jedino je u Finskoj održan kongres EPP-a i to prošle godine (sjećamo se tog skupa jer je zbog njega Povjerenstvo za odlučivanje o sukobu interesa pokrenulo postupak protiv premijera i više ministara radi nedostavljanja dokumentacije).\n„Organizator Kongresa je Europska pučka stranka. Njezina je praksa proteklih godina bila sjednice Predsjedništva i Skupštine organizirati upravo u dvoranama nacionalnih parlamenata – primjerice Litve, Danske i Finske – te u prostorima Europskog parlamenta u Bruxellesu, Strasbourgu i Luksemburgu“, priopćio je HDZ.\nTe informacije danas su opovrgnute iz samih parlamenata spomenutih zemalja.\n“Postoji mogućnost da zastupnici danskog parlamenta budu domaćini konferencijama i sastancima, i to ili u njihovim uredima, sobama za sastanke ili u dvije konferencijske dvorane, u koje stane do 230 sudionika. Za takve konferencije i sastanke danski parlament ne naplaćuje najam. No konferencije moraju imati veze ili biti u interesu političkog posla koji se obavlja u parlamentu”, pojasnio je Mikael Schrage iz Parlamenta Danske.\nŠto se tiče evenutalnih skupova u glavnoj dvorani, Schrage kaže da se u dvorani za plenarne sjednice održavaju samo sjednice parlamenta.\n“Događaje u zgradi parlamenta mogu inicirati članovi Predsjedništva parlamenta, odbora, komisija i političkih grupacija, komisija za obilježivanje državnih praznika, koalicijski klub i ured parlamenta. Svi drugi koji žele održati neki događaj moraju se prijaviti ili resornim odborima ili komisijama parlamenta. Tek kada dobiju od njih potvrdan odgovor, mogu od Predsjedništva parlamenta zatražiti održavanje događaja. Tek kada Predsjedništvo odobri nekoj organizaciji održavanje događaja, Ured parlamenta iznajmljuje prostor parlamenta ili neke druge prostore koji su potrebni za organizaciju događaja, ali sve u skladu sa zakonskom procedurom”, odgovorio je za tportal Arturas Zeleniakas, šef Ureda za odnose s javnošću Parlamenta Litve.\nU Finskoj, u kojoj se prošle godine jest održao kongres EPP-a, dakle u Helsinkiju je održan veliki skup na koji je došlo više tisuća delegata iz čitave Europe, za tportal su potvrdili je EPP doista održao „konferenciju“ u njihovim prostorima 6. studenog (uoči samog Kongresa op.a.) prošle godine, no ništa nije održavano u glavnoj parlamentarnoj dvorani.\n“Mi svoje prostore ne iznajmljujemo. Oni su dostupni za događaje koji su povezani s parlamentarno-političkim poslom. Dvorana za plenarne sjednice je rezervirana samo za plenarno zasjedanje, i za simulirane sjednice parlamenta, na kojim se mladi ljudi upoznaju s demokratskim procesima”, odgovorila je na upit tportala Ulla Hirvonen iz Službe za medije Parlamenta Finske.\nSama sjednica Kongresa EPP-a, glavnog tijela koje bira predsjednike grupacije, donosi velike odluke vezane za europske izbore i slično, održat će se u zagrebačkoj Areni, a tako je najavljeno i na stranicama EPP-a.\nProšle godine u Finskoj održao se u kongresnom centru Messukeskus. Tamo se, sudeći po službenim stranicama, ali i uputama novinarima, održala i glavna sjednica i svi popratni sastanci.\nU 2017. kongres EPP-a održan je na Malti, u luksuznom hotelu Intercontinental na St Julianu.\nUvidom u mjesta održavanja prijašnjih Kongresa EPP-a, vidljivo je da su se oni uglavnom zbivali u velikim kongresnim centrima – kao na primjer 2014. u Kongresnom centru u Dublinu ili 2011. u Marsielleu, također u kongresnom centru.\nNajzanimljivija lokacija bila je 2009. kada je EPP kongres održan u Varšavi u čuvenoj Palači kulture i umjetnosti, zgradi koju je glavnom gradu Poljske „donirao“ sam Staljin.\nNered s iznajmljivanjem sabornice za stranački skup – koje je odobreno pet mjeseci nakon što je iz Sabora EPP-u odgovoreno da se sastanci mogu održati u Saboru – vjerojatno bi bio izbjegnut kad bi Zagreb imao odgovarajući kongresni centar, a što se uoči predsjedanja Vijećem EU nastoji postići uređivanjem Nacionalne i sveučilišne biblioteke.


Ovaj kineski grad je "ceo svet" na jednom mestu FOTO - 92putovanja\nOvaj kineski grad je "ceo svet" na jednom mestu FOTO\n/\t utorak, 10.09.2019. / 12:51 -> 14:45 /\tZanimljivosti / Komentara: 5\tIzvor: B92\nŠendžen je skoro apsolutno okrenut novitetima i modernom razvoju. To je grad koji ima mnogo kulturnih znamenitosti, ali su one èesto nešto novijeg datuma. Zato se smatra kreativnom prestonicom Kine.\nTaj grad privlaèi mnoge dizajnere, inovatore i umetnike. Kreativni kulturni park je mesto za sve one koji vole moderni dizajn, savremenu umetnost i koji "raširenih ruku" prihvataju sve kreativne i inovativne ideje.\nA post shared by The B1M (@theb1m) on Jul 16, 2019 at 9:25am PDT\nZa one koji se oduševljavaju modernom arhitekturom tu je distrikt Futijan, poslovni centar garda. To mesto je srce ekonomije ovog grada, nešto poput njujorškog Vol strita.\nU tom delu grada zgrade se nadmeæu koja æe biti viša, sjajnija i u kojoj æe se naæi više poslovnih kancelarija.\nA post shared by -M- 👻😺 (@manh_293201) on Sep 6, 2019 at 10:31pm PDT\n"Prozor ka svetu" je mesto gde se nalazi "ceo svet". U pitanju su minijature, replike najznaèajnijih znamenitosti šitom sveta poput Ajfelovog tornja i Krivog tornja u Pizi, Nijagarinih vodopada...\nOko 130 kopija svetskih atrakcija se nalazi širom parka. Dogovor za nalaženje sa prijateljima posebno je zanimljiv u ovom parku.\nA post shared by Jirini Delfgaauw (@jirinoir) on Aug 3, 2019 at 7:36am PDT\nGrad je poznat po repliklama, zapravo, u pitanju je grad koji pravi najviše replika slika. Dafen je slikarsko selo u kojem se ostvaruje unikatno iskustvo. Ovde se nalazi preko 1.200 galerija koje sadrže remek-dela od Mona Lize, preko Poljupca, do Vorholove Konzerve.\nOva umetnièka kolonija nije samo "carstvo za plagijatore". Mnogi umetnici ovde predstavljaju svoja originalna dela, a i posetioci mogu da se oprobaju sa slikarskim kistom.\nA post shared by Manish Soni | Hong Kong (@visuals.of.manish) on Apr 22, 2019 at 9:17am PDT\nMeridijan centar je vidikovac sa koga se pruža velièanstven pogled preko celog grada. Tamo postoje teleskopi pomoæu kojih se bolje mogu videti krovovi Šendžena.\nIako moderan grad, ne znaèi da nema znaèajnu istoriju. Muzej Šendžena pruža moguænost da se sagleda celokupna istorija grada i okoline od najstarijih vremena do danas. I ovde se mogu naæi mnoge replike znamenitosti Kine, što posetiocima pruža bolji uvid u kinesku kulturu.\nA post shared by @ninalilnina on Dec 13, 2015 at 5:51am PST\nŠendžen ima i mnogo prirode u kojoj je moguæe odmoriti oèi od sivila ili bleštavosti grada. Planina Nanšan idealno je rešenje za one kojima je potreban beg na selo. Prelepi predeli, gore, šume, livade... sve to stanovnici ovog grada veoma poštuju i rado poseæuju.\nA post shared by Andrea (@andrecapro) on Jul 4, 2019 at 9:12pm PDT\nOni koji smatraju da je to predaleko ili jednostavno nemaju vremena, odmor od grada mogu potražiti u morskim dubinama. Obala Šendžena je dugaèka 19 kilometara, a osim plaže tu se nalaze stene, peæine, ostrva i slikovite litice. Ovde možete pronaæi restorane morske hrane i kafiæe u kojima se možete opustiti.\nOpasni izazovi na društvenim mrežama: "Moramo svi zajedno da se edukujemo"


Vanredna skupština akcionara Prve banke CG AD osnovana 1901.\nNa osnovu člana 40 stav 2 tačka 6 Zakona o privrednim društvima (“Sl.list RCG” br.06/02 i “Sl.list CG” br.17/08, 80/08, 40/10, 73/10, 36/11 i 40/11) i člana 30 i 46 Statuta Prve banke CG AD – osnovana 1901.godine, Podgorica, saziva se\nSkupština akcionara Prve banke CG AD – osnovane 1901.godine, Podgorica, saziva se za dan 07.03.2017. godine ( utorak ) u sjedištu Banke u Podgorici, Bulevar Svetog Petra Cetinjskog 141. sa početkom u 17,00 časova, sa slijedećim\nDonošenje odluke o izmjeni i dopuni Statuta Prve banke;\nOdluka po tački 1 dnevnog reda donosi se većinom glasova, a po tački 2. dnevnog reda – izbor članova odbora direktora, donosi se kumulativnim glasanjem.\nObavještenja o dnevnom redu i materijalu za Skupštinu mogu se dobiti u poslovnim prostorijama Prve banke, Bulevar Svetog Petra Cetinjskog 141. ili na telefon broj + 382 (0)20 409 103, svakog radnog dana od 8,00 – 16,00 časova, počev od 06.02.2016.godine, kao i na internet stranici: www.prvabankacg.com.\nAkcionari koji svoje pravo ostvaruju putem glasačkih listića dužni su iste dostaviti najkasnije do dana održavanja Skupštine do 14,00 časova.


Kontroverzni arheolog Semir OSMANAGIĆ: Ovo je dokaz da je BOSNA kolevka evropske civilizacije! - VIDEO | Vestinet.rs\nPočetna FAKTI\tKontroverzni arheolog Semir OSMANAGIĆ: Ovo je dokaz da je BOSNA kolevka evropske civilizacije! – VIDEO\nKontroverzni arheolog Semir OSMANAGIĆ: Ovo je dokaz da je BOSNA kolevka evropske civilizacije! – VIDEO\nfoto: Facebook/Semir Osmanagić\nKontroverzni arheolog Semir Osmanagić koji je nedavno pronašao neobičnu stenu oblika savršene lopte u šumi u blizini Zavidovića, veruje da je to najstarija skulptura napravljena ljudskom rukom tvrdi da je to dokaz da je najstarija evropska civilizacija bila poreklom iz Bosne.\nIako bi lopta jednostavno mogla biti delo prirode Osmanagić, poznat po „otkriću“ bosanskih piramida, kaže da je sfera dokaz nekadašnjeg postojanja neke izgubljene civilizacije koja se služila naprednim tehnologijama pre više od 1.500 godina.\nArheolog je kamenu loptu pronašao u šumi u mestu Podubravlje, a o njegovom otkriću pisao je i britanski Dejli Mejl.\nOsmanagić je siguran u svoja otkrića i tvrdi da će jednom, kada završi svoje istraživanje, svet imati dokaze da je u Bosni i Hercegovini u davnoj prošlosti postojala piramida viša i od Velike piramide u Gizi i da će to biti najveće arheološko otkriće još od pronalaska Tutankamonove grobnice.\nArheolog, poznat i kao “bosanski Indijana Džouns”, živi u Ostinu u Teksasu i putuje svetom istražujući drevne lokalitete.\nKaže da je novootkrivena kamena lopta “najteža koju je čovek napravio u istoriji”. Inače, lopta je prečnika između 1,2 i 1,5 metara.\n(B92, Daily mail)\nScreen-shot from video titled, „Trek to Stone Spheres Park in Zavidovici, Bosnia, June 21, 2015″…\nPosted by Semir Osmanagić on четвртак 7. април 2016.\nSeo za slot aparat i posle nekoliko minuta izašao sa 8.000 dolara, a da uopšte nije igrao! KAMERE SNIMILE NAJNEVEROVATNIJU PLJAČKU IKADA – VIDEO\nSRPSKO NAORUŽANJE SVETSKI HIT! – Naša vojska predstavila ubitačno oružje, sve se treslo na poligonu! – VIDEO\nČudo u Parizu: Dok je goreo Notr Dam, u plamenu je videla lik – VIDEO\nBosnacivilizacijaIndijana DžounsistorijaistraživanjekuglaloptamisterijaotkrićepiramidaporekloprošlostSemir Osmanagićtehnologijavideo\nDnevni horoskop za petak, 8. april 2016. godine\nNavijači ZVEZDE se probili do ZAGREBA: Delije zaustavili voz i raširili se po gradu!\nZelenski nije ni seo u fotelju, a već je zabio prst u oko Rusiji!\nUkrajina ima novog predsednika: KO JE VLADIMIR ZELENSKI?


Policajka sa Petlovog brda autora Vesna Dedić, Predrag Perišič | Čitajte seriju onlajn na Bookmateu\nMožete da slušatePolicajka sa Petlovog brda\nb3270058810je podelio/la utisakпре 5 месеци\nNa pocetku deluje dosadno, ali kako radnja odmice, sve je bolja i zanimljivija - odlicna knjiga! 👍👍👍\nb8449304541je podelio/la utisakпре 7 месеци\nBilo bi lepo da se ekranizuje....\nSentis,na lepa stara vremena,bila je gledana serija i zasluzuje nastavak😀\nb5401786695je podelio/la utisakпре 10 месеци\nb9187969499je citiraoпре 6 месеци\nObrazovanje je jedini način da sačuvamo slobodu.\nmilica9je citiraoпре 6 месеци\nmuškarci ne poklanjaju svoje srce samo ga pozajmljuju…\nb8449304541je citiralaпре 8 месеци\nkuće svesna da se propušteno vreme ne može vratiti. Propuštene šanse nisu redovne linije autobusa. Ne vredi čekati na stanici već peške, polako, da imaš dovoljno vremena da se isplačeš za vremenom koje se ne vraća.


ŠEŠELJ NUDI ZAŠTITU IGORU JURIĆU: Ja ću te čuvati, samo otkrij ime političara pedofila! | Najnovije vesti - Srbija danas\n11.03.2020. • 15:43 Srbija Danas/Alo\n"Razumem ako se plaši, ali baš zato mora u javnost."\nNakon što je Igor Jurić, osnivač Fondacije "Tijana Jurić", izjavio da poseduje dokaze, ali za sud nedovoljne, o poznatom političaru koji je seksualno zlostavljao decu, nastao je opšti haos na političkoj sceni u Srbiji.\n- Ma svi su batalili kampanju, izbore, potpise, i po ceo dan zivkaju jedni druge u pokušaju da doznaju ko je političar o kome Jurić priča. Mnogi strahuju da to nije neko iz njihove stranke, da nije možda poslanik ili odbornik sa kojim se druže, pa samim tim da i oni mogu biti kompromitovani. Potpuna paranoja je zavladala juče na političkoj sceni - ističe izvor.\nVUČIĆ O POLITIČARU PEDOFILU: Мolim Igora Jurića da izađe i kaže ime! Taj će iste sekunde biti UHAPŠEN!\n"Političar pedofil ne radi u Vladi Srbije" Jurić se ponovo oglasio nakon objave koja je ODJEKNULA SRBIJOM\nS druge strane, političari su i apelovali su na Jurića da što pre objavi ko je političar koji je snimljen kako seksualno zlostavlja decu.\n- Ako ima bilo kakav snimak onda je to osnovana sumnja i ona može da se iznese i onda neka reaguju državni organi da se to što pre razreši! Pojavljuju se razne spekulacije, u njima ne želim da učestvujem, Igor mora da iznese indiciju javno. Razumem ako se plaši, ali baš zato mora u javnost, to mu je najbolja zaštita. Evo i ja ću ga čuvati ako treba, samo neka progovori da se cela priča što pre razreši. Ja mogu da mu garantujem sigurnost i da ga sačuvam, zaista nema razloga za strah ali neka kaže ime! - poručio je predsednik SRS Vojislav Šešelj.\nPodsetimo, Igor Jurić izjavio je da poseduje dokaze, ali za sud nedovoljne, o poznatom političaru koji je seksualno zlostavljao decu. Gostujući na TV Prva, on je rekao da je reč o ozbiljnom političaru koji je "i te kako poznat i na nacionalnom nivou", a na pitanje voditelja da li će taj političar učestvovati u izbornoj kampanji i obećavati bolji život, Jurić je odgovorio "da".\n- Da imam dokaze koje sam imao u slučaju novosadskog doktora i čoveka koji je uhapšen pre njega, ja bih ih naravno dao. Imam određene dokaze koji nisu dovoljni. Nemam svedočenja. Fotografije sa kamera i to nije dovoljno za osuđujuću presudu - rekao je Jurić.\nOdgovarajući na pitanje zašto o tom političaru nešto ne kaže njegovom šefu, odgovara da nije siguran da ga taj šef neće zaštititi i dodao da ne zna kome da veruje, odnosno da "većini političara ne veruje".\nPodsetimo, i predsednik Aleksandar Vučić pozvao je Igora Jurića, ukoliko je istina da ima informacije o političaru pedofilu, da ih dostavi nadležnim organima, i poručio da će taj neko odmah biti uhapšen.\nIdentitet POLITIČARA PEDOFILA na korak od OTKRIVANJA: Otac žrtve okleva, zabrinut za BEZBEDNOST PORODICE\nVučić nakon sastanka o koronavirusu: Doktori i profesori doneli POSEBNE MERE za zaštitu od epidemije! (VIDEO/FOTO)\nPopović Ivković uzdrmala političku scenu: Prijatelj Marinike Tepić uhapšen zbog droge!\nVojislav Šešelj Igor Jurić pedofil političar SRS radikali Aleksandar Vučić


Mjuzikl Violinista na krovu u SNP-u | Luftika\nPriče žena koje su napravile vaše Zara pantalone navešće vas da obučete helanke\nMjuzikl Violinista na krovu u SNP-u\nMjuzikl Violinista na krovu, prikazivaće se u Srpskom narodnom pozorištu 16. i 17. oktobra na sceni Jovan Đorđević sa početkom u 19 časova.\nSrpsko narodno pozorište i Novosadsko pozorište / Újvidéki Színház predstavljaju, kao svoju prvu zajedničku produkciju, jedan od najpopularnijih svetskih mjuzikla Violinista na krovu, delo koje kroz priču o sudbini osiromašenih Jevreja u carskoj Rusiji početkom XX veka, na uzbudljiv, potresan ali i humoran način govori o tradiciji i progresu, o toleranciji, patnji i nadi u bolji život.\nU režiji Atile Bereša i uz pratnju Budapest Klezmer Band, igraju: Aron Balaž, Gordana Jošić Gajin, Emina Elor, Agota Ferenc, Jovana Balašević, Milovan Filipović, Nebojša Savić, Igor Pavlović, Atila Giric, Gordana Đurđević Dimić i mnogi drugi glumci dvaju pozorišta.\nScenografija: Horešnji Balaž i Saša Senković\nKostimografija: Mirjana Stojanović Maurič\nKoreografija: Đerđ Kramer (Mađarska)\nUčestvuju članovi Opere i Baleta Srpskog narodnog pozorišta.\nOznakenovosadsko pozoriste pozoriste novi sad predstave novi sad repertoar pozorista repertoar snp novi sad snp novi sad srpsko narodno pozoriste srpsko narodno pozoriste novi sad violinista na krovu\nRepertoar Novosadskog pozorišta za februar 2019. godine\nRepertoar Srpskog narodnog pozorišta za januar 2019. godine\nRepertoar Novosadskog pozorišta za januar 2019. godine\nHuawei optužen za prisluškivanje u Americi i EU, a u Srbiji imaju raj


Gde će Priština sad naći jeftiniju pšenicu od srpske? – AGRO VESTI by agronews.rs\nGde će Priština sad naći jeftiniju pšenicu od srpske?\nNov 22, 2018 | agro danas, Agrobiznis, Aktuelno, Poljoprivreda, Srbija, Teme, Tržište, Usevi, uvoz-izvoz, Vesti\t|\nPovodom odluke kosovske vlade da poveća takse na proizvode iz centralne Srbije za 100 odsto, predsednik Udruženja Žita Srbije Vukosav Saković kaže da naši poljoprivrednici po tim uslovima neće ići na tržište KiM\n”Dizanje uvoznih taksi na 100 odsto nikako se ne može nazvati ekonomskom merom, to je mera koja izlazi iz ekonomske sfere”, rekao je Saković za Tanjug.\nKaže da će zbog ove odluke šteta biti daleko veća za stanovnike KiM, nego što će pogoditi nas, jer ćemo mi tu robu imati kome da ponudimo i prodamo, a oni jeftiniju pšenicu od naše neće naći na drugim tržištima.\n”Oni kod nas kupuju do 100.000 tona pšenice godišnje. Mi ćemo tu pšenicu prodati, a oni su do sada imali najjeftniju pšenicu za sebe upravo iz Srbije, tako da će ih pšenica sa svakog drugog tržišta koštati 15 odsto više nego kod nas”, ukazao je Saković.\nTags: izvoz pšenicekosovoPoljoprivredausevižita srbije


Izvor: B92, 10.Okt.2019, 16:05\nSarajevo -- Za petak je zakazana svečanost povodom početka izgradnje mosta preko reke Save između BiH i Hrvatske.\nSvečanosti u Gradišci prisustvovaće evropska komesarka za transport Violeta Bulc i šef Delegacije EU u BiH i specijalni predstavnik EU ambasador Johan Satler.\nDelegacija EU u BiH je najavila dolazak i predstavnika vlasti BiH i Hrvatske. EU sufinansira taj projekat sa 6,8 miliona evra bespovratnih sredstava, uz zajam Evropske investicijske banke i sredstava koje su obezbedile Bosna i Hercegovina i Hrvatska.\nProjekat je deo infrastrukturne investicije EU u iznosu od 38,4 miliona evra, koja obuhvata i izgradnju graničnog prelaza s Hrvatskom na deonici auto-puta Banjaluka-Gradiška,...\nKONAČNO! Spajaju BiH i Hrvatsku: Počinje gradnja mosta preko Save\nZa petak je zakazana svečanost povodom početka izgradnje mosta preko reke Save između BiH i Hrvatske...Svečanosti u Gradišci prisustvovaće evropska komesarka za transport Violeta Bulc i šef Delegacije EU u BiH i specijalni predstavnik EU ambasador Johan Satler...Delegacija EU u BiH je najavila...


pink.rs | Na Balkanu 1.200 povratnika Islamske države\nNa Balkanu 1.200 povratnika Islamske države\nUkupan broj boraca takozvane "Islamske države" koji su poreklom sa zapadnog Balkana je veći od 1.200, od čega je njih 350 iz BiH, navodi se u procenama bezbednosnih službi iz BiH.\nPrema toj dokumentaciji, najviše boraca ID je sa KiM - 403, zatim sledi BiH sa 350, pa Albanija sa 180 do 200 i Severna Makedonija sa 156 boraca, preneo je sinoć portal banjaluka.net.\n"Šta znači povratak tih terorista na Balkan, šta će to značiti i koliki je to stvarni problem znaće se vrlo brzo, nakon što povratnici izdrže svoje simbolične kazne za učešće u borbama na strani takozvane Islamske države i Al Kaide u Siriji i Iraku", navodi se u ovoj dokumentaciji.\nKako se navodi, za domaće pravosuđe problem je što nema konkretnih dokaza da su činili zločine i učestvovali u streljanju, ubijanju ili dekapitaciji zarobljenika, a bezbednosne službe upozoravaju da će oni u relativno kratkom periodu formalno-pravno biti slobodni građani, koji se sigurno neće odreći svoje radikalne verske i terorističke ideologije.\nPored toga, u ovoj dokumentaciji se još navodi i da zapadni Balkan ima i problem vezan za ekonomsku infiltraciju Turske i Katara u Albaniji, Severnoj Makedoniji, Kosovu i BiH, što znači infiltraciju koja ide na ruku ideološkoj infiltraciji vezanoj za Muslimansko bratstvo, navodi portal.\nDodaje se da tu indoktrinaciju sprovode različite islamske NVO koje imaju za cilj da izdominiraju islamom na Balkanu i koje će sigurno, piše u dokumentima, ostvariti kontakt sa povratnicima iz Sirije i Iraka i nastaviti rad sa njima kao humanitarne organizacije.\nVulin: Na KiM procentualno najveći broj boraca Islamske države\nIrački premijer objavio kraj rata protiv Islamske države: 'San o oslobođenju je postao stvarnost'\nZAVRŠENA OPERACIJA U RUSIJI! Privedene pristalice Islamske države!\nMektić: Izjavi Zemana o BiH kao bazi ISLAMSKE DRŽAVE neodogovorna\nALBANAC NA ČELU ISLAMSKE DRŽAVE: On je jedan od novih lidera, a zadužen je za regrutovanje vojnika\nUPOZORENJE! Više desetina terorista planira napade u Evropi!


Politika | VAmedia - info portal - Део 137\nGlasači i birači u partijskom zapošljavanju\nPre nekoliko godina jedno istraživanje je u Srbiji pokazalo da čak 74 % anketiranih poznaje nekoga ko je došao do posla političkim angažmanom. Verovali ili ne politika je u poslednjim… Read more »\nGO Demokratske stranke u Valjevu će u sredu 6.maja proslaviti svoju slavu Djurdjevdan. Istog dana svoju slavu obeležiće i DSS. Sve partije u Valjevu izuzev SPS-a u celosti imaju svoju… Read more »\nPred lokalne izbore u Valjevu jedna od aktuelnih tema svakako jeste ime lidera na lokalnom nivou. Uz veću ili manju podršku čelnih ljudi svoje partije sa nivoa Republike lokalni lideri… Read more »\nNa današnji dan 4. maja 1980 godine umro je Josip Broz Tito, doživotni predsjednik SFRJ i Saveza komunista Jugoslavije.Sahranjen je 8 . maja uz prisustvo 209 delegacija iz 127 zemalja,… Read more »\nPartijski lideri na lokalu-I deo\nLokalni izbori u fokusu bi trebalo da imaju lokalnu zajednicu , ali će u tim izborima svakako učestvovati lideri velikih partija pa je moguće da ćemo Valjevu videti ta lica… Read more »\nSNS: Besmisleni sudski sporovi isisavaju gradski budžet\nApelacioni sud u Beogradu potvrdio je presudu Višeg suda u slučaju bivšeg direktora Toplane Ivka Stojkovića čime je nedvosmisleno potvrdjeno da je grad izgubio veliki novac besmislenim žalbama i produžavanjem… Read more »\nDok se Valjevo juče bavilo Kineskom razvojnom bankom u Krušiku je boravio predsednik države Tomislav Nikolić. Nikolić se u Krušiku zadržao oko sat i po vremena , obišao tri pogona… Read more »\nRadio Valjevo – Odbornici prespavali dve godine\nIako bi pojedini valjevski odbornici želeli da sačuvaju JIP Radio Valjevo od privatizacije po rečima ministra Ivana Tasovca i državnog sekretara Saše Mirkovića u inistarstvu kulture i informisanja to nije… Read more »\nOdržani izbori u DS-u\nU Demokratskoj stranci u Valjevu održani su neposredni izbori za predsednika i članove Gradskog odbora. Na izbore je izašlo 63% članova stranke sa pravom glasa. Izbori su protekli u skladu… Read more »\n14:30-Skupština O brani, stanovima i prodaji imovine\nU daljem toku sednice Skupštine najviše rasprave vodjeno je o imovini grada Valjeva,njenoj dodeli , ali i prodaji.\nKategorije Изабери категорију Drustvo (2.584) Grad (5.144) Hronika (83) Naslovne vesti (3.266) O nama (3) Politika (1.441) PR objave (56) Sport (1.172) Uncategorized (86)


ZA USPEH MALOG ZANATA POTREBNA JE VELIKA STRAST! Ovako je bračni par iz Srbije pretvorio LJUBAV u unosan biznis - Žena.rs\nU srcu bašte Srbije – Vojvodini koja se diči plodnom zemljom i hrani milione ljudi kroz poslove vezane za proizvodnju hrane, cvetaju mali biznisi koje su marljive porodice pune ljubavi za ono što rade uspele da pretvore u sjajne poslove sa velikom perspektivom.\nPiše: promo 19.11.2020. 11:35\nDuško i Ratka Jevtić\n“Izaberi posao koji voliš, i neceš morati da radiš ni dana u životu”, rekao je Konfučije. I definitivno je bio u pravu, a to možda najbolje znaju Duško i Ratka Jevtić, koji su svoju ljubav prema ukusu spelte, ali i motorima, pretvorili u posao od kojeg danas žive.\nSve je počelo kada su u Austriji prvi put probali hleb od speltinog brašna. Momentalno su se zaljubili u taj zavodljiv ukus i počeli da nabavljaju speltino brašno od deke koji ga je proizvodio u toj zemlji.\nKroz tu trgovinu lepo su se sprijateljili sa njim, uživali slušajući njegove priče, ali stari deka je najavio da će uskoro prestati sa radom i da nema nikog ko bi nasledio njegov zanat, koji se Vojvođanima veoma dopao.\nNe želeći da ostanu bez svog omiljenog brašna, Duško i Ratka odlučili su da sami poseju speltu. Deka iz Austrije im je onda objasnio kompleksnost tog posla i koje su im sve mašine neophodne da bi ljuštili i kvalitetno obradili speltu.\nNove informacije bračni par Jevtić shvatio je kao savršenu priliku za savršen posao – sami će proizvoditi omiljeno brašno istovremeno uživajući u zvuku i radu motora mašina koji oboje obožavaju.\n- Sigurna sam da svi mali zanati zahtevaju veliku strast. Da bi neko počeo od malog, treba to stvarno da voli – kaže Ratka.\nKako je sve počelo i kako tačno izgleda kada svoju strast pretvoriš u posao, Jevtići otkrivaju u videu:\nKvalitet domaće proizvodnje spelte kom se bave Jevtići prepoznao je Lidl, pa tako njihov proizvod možete pronaći u Lidl prodavnicama širom zemlje, sa specijalnom nalepnicom „MALI ZANAT, VELIKA STRAST“ i uživati u njima dok traje akcija posvećena malim srpskim zanatima.\nkuhinja Lidl zanat strast


Anja Mit – Radost igre, to je moj iks faktor. | KEVAZAKON\nYou are at:Home»SA KEVOMZAKON NA TI»Anja Mit – Radost igre, to je moj iks faktor.\nAnja Mit – Radost igre, to je moj iks faktor.\nJa sam fan domaćih serija i oduševim se svaki put kada među velikim imenima domaćeg glumišta, pronađem i neko novo, koje me odmah kupi.\nMladu glumicu, Anju Mit, koja u seriji Komšije tumači lik Anči, prvi put sam videla na premijeri predstave Majstori, majstori!\nJako mi se dopalo kako je iznela ulogu sekretarice Bose. Sećam se da sam to odmah i rekla svojim prijateljima.\nZato me i ne čudi to što se saradnja sa režiserom Milanom Karadžićem nastavlja i posle Majstora, u seriji koju pratimo i volimo već nekoliko sezona.\nJa: „Kao žena ženi… Ti tako lepo nosiš taj seksipil, nekako ti se namešta da na početku karijere glumiš zgodne žene! Žene koje su pakao i raj za intelektualce! (smeh). Rekla bih da su Anči i Bosa vrlo slične? Da li je to izazov, i da li negde priželjkuješ i ulogu gde ćeš pokazati da si mnogo više od lepog lica, i zgodnog tela?“\nAnja: „To je mana naše produkcije! Tačno. Prosto, ako vam daju tu jednu takvu ulogu na početku, i vi to dobro odradite, onda će tako da teraju, dok sama to ne prestanem da budem! (smeh). Negde te oni okarakterišu i karijera sama tako teče. Ja se najbolje osećam u komediji i mjuziklu. Tačno je da sam i u seriji i u predstavi seksipilna i vatrena, ali… Uloga se nekako prožima sa komedijom. Mislim da to nije samo seksipil. I zato mi je srce puno. Komedija je moj žanr, tu se najbolje osećam, ali se dobro nosim i sa ovim, zar ne?“ (smeh).\nJa: „Ja mislim da ti znaš šta znači imati iks faktor?!“\nAnja: „ Jao da! (smeh). Ja taj iks faktor zovem čvrljak. Malo sam ga posrbila. Mislim da je to neka radost igre, kad se i na sceni i u kadru vidi da vi zaista uživate u onom što radite. To je istina, to nije kliše! A kada ti uživaš, onda to i publika oseća. Glumac je kao rukavica. Kad izađeš na scenu, kakav god lik da si napravio, ti si taj koji se slika, TI si na sceni. To je privatna energija koju nosiš. Ja obožavam te svoje čvrčkove!“ (smeh).\nJa: „A da li boju kose menjaš zbog uloge ili zato što jednostavno tako želiš?“\nAnja: „Sad sam opet plava! Kad poludim, volim da menjam boju kose, ali sada ću da se zaustavim, da se opet naviknem na činjenicu da sam plavuša!“\nAnju novinari često pitaju kako izgleda raditi sa Mimom Karadžićem. On je šmeker i stara škola, pa me zanimalo da li se na setu Komšija ponaša kao ćale i kada se kamere isključe.\nAnja: „ Ja Mimu pre Komšija nisam poznavala. Kada je snimanje počelo, naravno da sam imala tremu. Ali, ona je vrlo brzo nestala. Taj osećaj ne mogu da opišem. Nas dvoje smo se tako našli, da mi se ponekad čini da oduvek radimo zajedno. Sve teče brzo, pitko, lako! Radimo i zasmejavamo čitavu ekipu. I on mene zasmejava, ja njega… Zajedno učimo i tekst. Kada smo snimali poslednju scenu Komšija, ja sam se baš rastužila i pitala ga pa šta ćemo sada? On je u svom maniru odgovorio… E, hvala Bogu, da te više ne gledam! (smeh). Znate, ja nekako osećam i znam da je sve ovo tek početak naše saradnje!“\nJa: „Šta posle serije Komšije?“\nAnja: „Posle Komšija volela bih da nastavim Komšije! (smeh). Ostavili smo otvorenu priču. Komentari i publike i produkcije i ljudi sa RTS-a su jako dobri. Gledani smo i to je jako važno. Treća sezona je zapravo najgledanija, zato su moje želje da nastavimo gde smo stali. Do tada, vidimo se u Pozorištu na Terazijama i u Buhi. Važi?“


Najbezbedniji-gradovi-na-svetu | Zanimljivosti\nKo je zauzeo prvo mesto? Pogledajte kako izgleda nova lista najbezbednijih gradova na svetu 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\nKo je zauzeo prvo mesto? Pogledajte kako izgleda nova lista najbezbednijih gradova na svetu\nPrema indeksu koji je objavio Economist Intelligence Unit, rangirano je 60 odredišta na osnovu digitalne, zdravstvene, infrastrukturne i lične bezbednosti, kao i zaštite životne sredine, što je nova kategorija uvedena ove godin\nKopenhagen je najbezbedniji svetski grad, prema indeksu koji je objavio Economist Intelligence Unit, a rangira 60 međunarodnih odredišta na osnovu digitalne, zdravstvene, infrastrukturne i lične bezbednosti, kao i zaštite životne sredine, što je nova kategorija uvedena ove godine.\nKopenhagen je prvi put proglašen najbezbednijim gradom na svetu, postigavši 82,4 boda od 100.\n"Jedan od ključnih činilaca koji Kopenhagen čine tako bezbednim gradom je njegova niska stopa kriminala, koja je trenutno na najnižem nivou u više od decenija", kaže gradonačelnik Kopenhagena Lars Veis.\n"Kopenhagen takođe karakteriše velika društvena kohezija i relativno mali jaz u bogatstvu. To je mešoviti grad u kojem se i čistačica i direktor sreću u lokalnom supermarketu i imaju decu u istoj školi", dodao je.\nKanadski Toronto zauzeo je drugo mesto s 82,2 boda, dok je Singapur treći s 80,7 bodova. Iako je Sidnej zauzeo četvrto mesto s 80,1 bodom, australijski grad bio je na vrhu kategorije digitalne bezbednosti, dok je Tokiju dodeljeno 80 bodova, čime je japanski grad pao na peto mesto.\nHolandski Amsterdam je šesti sa 79,3 boda, dok je novozelandski Velington zauzeo sedmo mesto sa 79 bodova. Melburn je na osmom mestu sa 78,6 bodova, dok je švedski Stokholm zaokružio prvih 10 sa 78 bodova.\nNjujork deli 11. mesto sa španskom Barselonom (oba grada dobila su 77,8 bodova). Vašington DC je na 14. mestu, dok su London i San Francisko izjednačeni na 15. mestu, prenose Index i N1.\nNa dnu popisa su nigerijski Lagos, egipatski Kairo, venecuelanski Karakas, pakistanski Karači i mjanmarski Jangon.


Kvalifikacije za SP 2018: Sjajne vijesti za sve Zmajeve – Haber.ba\nKvalifikacije za SP 2018: Sjajne vijesti za sve Zmajeve\nIzvlačenje evropske zone kvalifikacija bit će održano 25. jula, te je izvjesno da će Hrvatska biti nositelj u žrijebu, odnosno svrstana u prvu jakosnu grupu. Bosna i Hercegovina naći će se u drugom “šeširu”, Srbija u trećem, Slovenija i Crna Gora u četvrtom, dok će Makedonija biti u petom, prenosi “Sport“.\nTeme:drugi šešir, fudbalska reprezentacija BiH, sjajne vijesti, SP 2018, žrijeb


Apel kolumnistima - Svetislav Basara - Peščanik\nS velikom zabrinutošću opažam učestalu pojavu kolumni i drugih napisa u kojima se tendenciozno, bezobzirno i grubo iznose mišljenja i stavovi direktno suprotni dogmama Slobodana Antonića. Uprkos njegovim višekratnim, argumentovanim i javnim uterivanjima Jedne Jedine Istine, još uvek se ovde-onde mogu čuti disonantni, antiantonićevski glasovi, što narečenog u poslednje vreme dovodi na ivicu nervnog sloma – stvar koja se može dijagnostikovati na osnovu letimičnog čitanja njegovih histeričnih analiza – avaj, ne krvi i mokraće – nego političkih zbivanja. Imajući sve to na umu, apelujem na kolumniste da se ubuduće uzdrže od iznošenja Antoniću neprihvatljivih i mrskih apostazija od dss-ovskog nomokanona. Ne dao Bog, mogao bi se Antonić potresti, pasti u postelju, mogao bi se – daleko bilo – struniti u situaciji kada su antisrpski globalizacijski procesi iskorenili tradicionalne veštake “saljevanja strave”, pa bi naš “nezavisni” analitičar došao u opasnost da zauvek ostane prestravljen. A to nikako ne bi bilo dobro po “društvo u celini”.\nNe zato što bismo ostali bez izdavača sertifikata o patriotizmu; takvih ima na pretek; najmanje ih se stotinak svakodnevno vrzma po Makedonskoj u nadi da će dobiti poziv da bulazne na stranicama Politike. Ne ni zato što bi rafinisaniji deo čaršije ostao bez redovnog nedeljnog uveseljavanja patetičnim i kičerskim Antonićevim tekstualnim uradcima. Ne! Antonić je dragocen kao vrlo precizan merni instrument. I to veoma sofistikovan. Iz razloga što očitava nekoliko veoma bitnih parametara. Na prvom mestu, na osnovu Antonićevih pomahnitalih kazaljki možemo tačno videti šta je sve jedna nekompetentna vlast u stanju da učini ne bi li zauvek ostala na vlasti; do koje se, zatim, dubine lepa i intimna ljudska osećanja (poput patriotizma i zajedničkog dobra) mogu uvaljati u blato zarad najličnijih i najsramnijih ciljeva i time za dugi period obesmisliti.\nIstovremeno, Antonić-dubinomer pokazuje na koliko se niske grane može spustiti jedan intelektualac pretvarajući se u režimskog slugu, u čibukčiju spremnog da slepo prati poslodavčeva zaumna tumaranja i da kako-tako opravdava svaku njegovu brljotinu, budalaštinu, lopovluk i nezakonitost. A da se od sramote brani sublesastim tvrdnjama kako je on “objektivni analitičar”. Antonić, kao pseudoteoretičar srpske pseudodemokratije, zbirom svih svojih parametara dokazuje da u kulturološkom smislu uopšte nismo odmakli od komunističkog totalitarizma, a da smo u nekim stvarima pali još niže. U komunizmu, naime, ultrarigidni tipovi poput Antonića nisu micali dalje od položaja komitetskih famulusa i pisaca pisama redakciji. Upotrebljavali bi ih jednokratno, za neku afericu, a potom ponovo slali po cigarete i burek. E, onda je došlo vreme “demokratskog nacionalizma”, a Antonić je zaključio da se u Srbiji pod blagim jarmom Pisca samoupravnih traktata weltgeist ostvario i vratio u samog sebe. Evo, recimo, jednog primera, jednog bisera recentne Antonićeve demokratske misli: “Ali, stvarnost je neumoljiva. Republika Srpska je stvarnost. Demokratska Srbija je stvarnost. Ovo je 2007. godina. Ovo nije 1992. A Čeda Jovanović nije Broz. Da li je to jasno? Da li je to dovoljno jasno? I šta još treba da se dogodi da biste vi to razumeli?”\nNe znam kako drugima, meni ovo liči na dreku Nušićevog žandarmerijskog podnarednika koji je u mehani uhvatio nekog veselnika kako priča protiv države, pa mu uteruje strah u kosti. Ili tačnije: liči na Slobodana Antonića koji je umislio da je Slobodan Jovanović. To fantaziranje, međutim, nipošto nije najveća šteta proizišla iz mutljaga opskurnog saveza beznadežnih mediokriteta i nesposobnjakovića koji su zaseli na grbaču Srije i nastoje da sve Srbe i svu Srbiju svedu na svoju jadnu meru, da je uobliče po svom ćeifu, svedu unutar granica svoje uskoumnosti i da bahato – kako vidimo – arbitriraju čak i u pitanjima realnosti.\nKad smo već kod Hegela i weltgeista, nije zgoreg pomenutu družinu, čiji je Antonić ideolog (samozvani doduše) osmotriti u hegelijanskom svetlu. Tako osvetljeni, oni se pokazuju kao nesrećne svesti, raspolućeni duhovi koje je beskonačna sebičnost lišila identiteta. U traganju za kakvim-takvim osloncem oni identitet traže u naciji, zagospodaruju njome i čine da i nacija, kao skup slobodnih ljudi, vremenom gubi identitet i jedinstvo stila. Strah, kao večni pratilac raspolućenosti, rađa agresiju, agresija, pak, povećava strah. To, naravno, ne ide do u beskonačnost. Dijalektički posmatrano, to što trpimo Antonićevu teoriju i praksu njegovih poslodavaca, nije ništa drugo do proces nacionalne katarze u kome sve ono pasivno, inertno, tamno i neuobličeno izlazi na površinu da bi bilo uništeno svetlošću jedne realnosti o kojoj Antonić nema pojma.\nZato ponavljam apel kolumnistima: Gospodo, vodite računa šta pišete, nemojte nervirati Antonića. Naljutiće se, prestaće da piše. A dragocen je kao instrument tabla na kojoj pratimo poodmaklost gorepomenutih procesa. Važan je on. Već mu je obezbeđeno mestu u Muzeju automobilizma.\nAntibar(a)barus Danas, 15.11.2007.


Svečano otvoren 49. Međunarodni filmski festival - FEST u Sava centru - Dan u Beogradu\nNaslovna » Izlasci » Festivali » Svečano otvoren 49. Međunarodni filmski festival – FEST u Sava centru\nPuriša Đorđević i Borislav Anđelić (foto: Željko Sinobad)\nNeko drugi 8. maj 2021. Festivali Postavite komentar\nSinoć je u Sava centru svečano otvoren 49. Međunarodni filmski festival – FEST, koji se održava u organizaciji Centra beogradskih festivala – CEBEF.\nNa otvaranju je, nakon minuta ćutanja za sve preminule od virusa korona, prikazan In memoriam video Hadži Aleksandra Đurovića posvećen filmskim umetnicima koji su preminuli u poslednjih godinu dana, a potom su dodeljene počasne nagrade „Beogradski pobednik“ za izuzetan doprinos filmskoj umetnosti. Po završetku svečane ceremonije, premijerno na velikom platnu prikazan je film „Veliko iskopavanje“ reditelja Sajmona Stouna sa Keri Maligen i Rejfom Fajnsom u glavnim ulogama.\nDoajen filmske kritike i nekadašnji umetnički direktor FEST-a, Borislav Anđelić, uručio je nagradu našem reditelju Puriši Đorđeviću.\n„Lepo je da je FEST opet sa nama, a na neki način – dobro je da sam i ja sa vama. Rođen sam 1924. godine na Đurđevdan, u Čačku. Od tada sam snimio mnogo ulica, mnogo gradova, mnogo lica. Ono što sam umeo i što nisam umeo, pokušao sam da izrazim u svojim filmovima. I da se ne ljutite, upravo spremam novi film“.\n„Maj nije baš uobičajeno vreme za FEST, ali dobro je da smo zajedno. Pred nama je deset dana tokom kojih ćemo se sretati, pričati i razmenjivati iskustva o programima koji se održavaju u čitavom Beogradu. Siguran sam da ćete na ovom FEST-u otkriti neke nove autore, podsetiti se nekih filmova koji su inspirisali vas i one kojima verujete, i da će među mlađom publikom u svim dvoranama FEST-a, protutnjati i oni koji će u budućnosti braniti boje sedme umetnosti. Budite hrabri i gledajte i one filmove za koje nikad niste čuli – može se desiti da baš ti filmovi budu oni po kojima ćete pamtiti ovu godinu“.\nJugoslav Pantelić i Rade Šerbedžija (foto: Željko Sinobad)\n„Ponosan sam da sam dio ove sjajne kinematografije Južnih Slovena, koji su se nekada zvali Jugosloveni. I ovog FEST-a, festivala koji je nastao 1971. godine u doba kada je jugoslavenski film bio jedan od najživljih i najprepoznatljivijih u svijetu. Predvođen upravo režiserima i filmskim radnicima koji su usred Beograda i osnovali ovakav veličanstven festival. A to je bio onaj crni film, to su bili majstori sedamdesetih godina, kojima pripada i ovaj naš veliki Puriša Đorđević, pa Žika Pavlović, Makavejev, Saša Petrović, Žilnik, i svi ti božanstveni glumci koji su sudjelovali u njihovim filmovima. Sretan sam što sam mali dio toga bogatog vremena“.\nŠerbedžija je na kraju svog govora dodao:\n„Čestitam ovim dečkima i djevojkama koji grade novi zalet i novi festival – novi FEST, u ovim našim i teškim vremenima, što je užasno značajno za ovaj prekrasan grad Beograd“.\nFilmovi dobitnika nagrade „Beogradski pobednik“ – Đorđevića, Šerbedžije i Kljakovića – prikazuju se u salama Jugoslovenske kinoteke.\nFEST 2021 u narednim danima\nNa programu FEST-u, među mnogobrojnim premijerama na programu su i projekcije domaćih i regionalnih filmova, čije će se ekipe uživo pokloniti publici. „Živ čovek“ Olega Novkovića, sa Nikolom Đuričkom i Nadom Šargin u glavnim ulogama, premijerno će biti prikazan u subotu 8. maja od 19.00 u Kombank dvorani, dok će publika ovo ostvarenje moći da pogleda u repriznim terminima 9. maja u istoj dvorani, a 9. i 11. maja u salama bioskopa Cineplexx Galerija Belgrade.\nFilm „Ribanje i ribarsko prigovaranje“ Milana Trenca, sa Radetom Šerbedžijom i Leonom Lučevim u glavnim ulogama, imaće premijeru 8. maja od 16.30 u Domu omladine Beograda, a reprizne projekcije 9. maja u DOB-u i 11. maja u bioskopu Cineplexx Galerija Belgrade.\nSlovenački film „Zastoj“ reditelja Vinka Moderndorfera premijerno se prikazuje u Kombank dvorani 8. maja od 16.30, a reprizno 9. maja u Kombank dvorani i 10. maja u Cineplexxu Galerija Belgrade.\n»»» Ovde preuzmite program 49. FEST-a!\t(118 downloads)\nMeđunarodni filmski festival – FEST, održava se 49. put od 7. do 16. maja 2021. u salama Sava Centra, Kombank dvorane, Doma omladine Beograda i Cineplexx Galerija Belgrade, i predstaviće više od 70 premijernih filmova najnovije svetske, evropske i domaće kinematografije u sedam selekcija.\nUlaznice za FEST su u prodaji. (danubeogradu.rs)\nTagovi49. fest fest 2021 festivali film izlasci jugoslav pantelić nagrade proleće u beogradu puriša đorđević rade šerbedžija sava centar\nPrethodni Od srca srcu – dečji sportski program\nSledeći Izbegavajte ovih osam grešaka za mršavljenje pred leto


Da li (pre)poznajemo multiplu sklerozu? | MedicalCG Magazin o zdravlju i medicini\nNaslovna izdanje br. 122 Da li (pre)poznajemo multiplu sklerozu?\nMultipla skleroza (MS) je kompleksno, imunski posredovano neurološko oboljenje koje, najvjerovatnije, nastaje kombinacijom genetske predispozicije i uticaja spoljnih faktora. Oboljenje je hroničnog toka i ukoliko se ne liječi dovodi do nastanka invaliditeta različitog stepena, te se smatra da je danas vodeći uzrok netraumatske onesposobljenosti mladih.\nBolest se najčešće dijagnostikuje kod mladih, radno aktivnih ljudi u njihovim dvadesetim i tridesetim godinama, a dvije trećine oboljelih čine žene. Pretpostavlja se da je u svijetu oboljelo oko 2.5 miliona ljudi. Ne zna se tačan podatak o broju oboljelih u Crnoj Gori, ali uzimajući u obzir prevalencu ove geografske širine smatra se da ih ima 700. Na osnovu obrađenih podataka na 250 pacijenta, u našoj zemlji oboljelih ima u svim dijelovima zemlje, sa dominacijom sjevera Crne Gore. Smatra se da je bilježenje sve većeg broja oboljelih uzrokovano boljom dijagnostikom, a ne stvarnim porastom incidence bolesti.\nIako nasljeđe igra važnu ulogu u patogenezi, migracione i druge studije su pokazale da je okruženje veoma značajno. Među najvažnijim faktorima sredine izdvajaju se pušenje, nizak nivo vitamina D, gojaznost tokom djetinjstva.\nU osnovi bolesti je stvaranje autoantijtela koja oštećuju omotač neurona, zbog čega je poremećena njihova funkcija. U zavisnosti od funkcije zahvaćenog regiona mozga zavisiće i simptomi kojima će se bolest oglasiti. Zbog toga kažemo da ne postoje dva pacijenta koji imaju istu kliničku sliku. Ipak postoje simptomi koji se češće javljaju: slabost esktremiteta, utrnulost dijelova tijela, naglo nastali gubitak vida, gubitak kontrole mokrenja, osjećaj stalnog zamora, glavobolja. Osim raznolikosti po pitanju simptoma, bolest može imati i različiti tok. Pojedini pacijenti imaju minimalne tegobe dugi niz godina, dok kod drugih dolazi do nastanka visoke stope invaliditeta već nakon nekoliko godina od početka bolesti. Kod 85% pacijenta simptomi se javljaju u atacima tzv. relapsima, između kojih su periodi relativne stabilnosti bolesti, tzv. periodi remisije. Ovakav tok se naziva relapsno remitetntni tok. U slučaju neliječenja kod 90% pacijenata u period od oko 15 godina razvija se sekundarna progresija koja se karakteriše kontinuiranom progresijom simptoma. Kod preostalih 15% pacijenata simptomi se polako, gotovo neprimijetno pogoršavaju godinama, dovodeći do sve veće invalidnosti pacijenta.\nIz navedenog je jasno da ova bolest utiče na sve aspekte života pacijenta: obrazovanje, planiranje porodice, poslovne obaveze, socijalni život, svakodnevne aktivnosti. Sa napredovanjem bolesti povećavaju se i troškovi, kako direktni u smislu cijene ljekova i bolničkih troškova, tako i trošak usljed smanjenja prihoda zbog onesposobljenosti, odsustvovanja sa posla i smanjenja produktivnosti. Brojne studije ukazuju da je stepen onesposobljenost proporcionalan procentu nezaposlenosti. Nakon 3-10 godina od početka bolesti polovina oboljelih će biti nezaposlena, često zaviseći od socijalne pomoći. Stvaranje pozitivnog radnog okruženja i obrazovanje poslodavaca značajno bi smanjilo stepen nezaposlenosti među oboljelim, a time i indikerktne troškove liječenja. Paralelno sa napredovanjem bolesti mijenja se kvalitet života oboljelog i njegove porodice. Pružanje njege opterećuje i mijenja psihološki i socijalni život članova porodice. Oni prijavljuju simptome aksioznosti u 40% slučajeva, sa povećanim rizikom od pojave depresije. Globalno, svaki četvrti njegovatelj je nezaposlen, a od toga polovina zbog člana porodice koji boluje od MS-a.\nBrzo postavljanje dijagnoze, što bi obuhvatalo i edukaciju izabranih ljekara u cilju prepoznavanja simptoma, i upućivanje neurologu, ubrzalo bi uključivanje adekvatnog tretmana. Rano uključivanje visoko aktivne terapije značajno smanjuje stopu pogoršanja i invalidnost pacijenta, a time poboljšava kvalitet života oboljelog i njegove porodice. Na sreću pacijenata i nas koji ih liječimo, u Crnoj Gori na pozitivnoj listi imamo na raspolaganju većinu ljekova registrovanih u Evropi. Stalnom edukacijom ljekara, pacijenata i šire društvene zajednice, te unaprjeđenjem dostupnosti najsavremenije terpije, možemo pacijentuima oboljelim od MS-a omogućiti liječenje kao u bilo kojoj zemlji Zapadne Evrope.\nPrethodni tekstMeđunarodni sastanak onkologa na Cetinju\nSledeći tekstMeđunarodni simpozijum MELAdetect za zdravstvene radnike


LORIST 50. put na Novosadskom sajmu - Agro Info Tel\nHome » Sajmovi u regionu » LORIST 50. put na Novosadskom sajmu\nLORIST 50. PUT – Ovogodišnji jubilarni, 50. međunarodni sajmovi LORIST, od 3. do 8. oktobra i 50. međunarodni sajam turizma, od 5. do 7. oktobra 2017. godine, okupiće na Novosadskom sajmu 50 odsto više izlagača nego prošle godine, rekao je generalni direktor Novosadskog sajma, Slobodan Cvetković, dodajući da će Sajmove LORIST otvoriti ministar zaštite životne sredine Goran Trivan.\nCvetković je na konferenciji za novinare, koja je održana na Novosadskom sajmu, rekao da je ovogodišnji LORIST, u okviru kog se održavaju i sajmovi hortikulture i ekologije, značajno sadržajniji nego prethodni, a istakao je da je Sajam prilika da se lovci i ribolovci opreme za predstojeću sezonu novom opremom, naglasivši da se posle nekoliko godina na Sajmu ponovo predstavlja Zastava oružje i da će sportsko i lovačko naoružanje porodavati po fabričkim cenama. Dodao je i da će tokom svih prvih jesenjih priredbi biti organizovane tematske izložbe, konferencije, predavanja i takmičenja.\n– U Kongresnom centru biće održano više od 20 stručnih skupova i prezentacija, a važno je da najavimo i da će na štandovima izlagača biti više od 100 pratećih sadržaja”. Centralna postavka na LORIST-u će biti Izložba lovačkih trofeja, na kojoj će biti predstavljneo više od 500 eksponata, što će biti i najveća izložba te vrste u Evropi u ovoj godini. Jedna od najvećih atraktivnosti na sajmu turizma biće i izložba “Putevima rimskih imperatora”, koju je do sada videlo oko million i po ljudi širom sveta, a prvi put u Srbiji biće predstavljena široj javnosti, naveo je generalni direktor Novosadskog sajma.\nCvetković je istakao da je cilj da Sajmovi LORIST budu pandan Međunarodnom poljoprivrednom sajmu.\n– Želja je da tokom Sajmova LORIST stavimo u funkciju celokupni otovreni i zatvoreni prostor Novosadskog sajma i to je dugoročni projekat na kome trebamo da radimo, kazao je Cvetković i dodao da je treću godinu za redom Crna Gora Zemlja partner Sajma turizma.\nGeneralni konzul Crne Gore u Srbiji, Dragan Kankaraš, saradnju sa Novosadskim sajmom ocenio je kao veoma uspešnu i najavio da je ona proširena manifestacijom “Dani Crne Gore u Vojvodini”, koja će biti održana u Novom Sadu i Sremskim Karlovcima tokom LORIST-a i Sajma turizma. – Sajam i ova manifestacija biće prilika da predstavimo sve ono što Crna Gora ima da pruži turistima, a to su pored primorja veoma značajne i lepe destinacije u severnijim krajevima Crne Gore, naveo je Kankaraš, ističući da upravo severni krajevi beleže ove godine značajan porast broja turista i noćenja.\nPokrajinska vlada na Sajmu će se predstaviti sa četiri sekretarijata, za privredu i turizam, urbanizam i zaštitu životne sredine, poljoprivredu i za sport i omladinu.\nSergej Tamaš iz pokrajinskog sekretarijata za privredu i turizam rekao je da je Sajam prilika da se prikaže sve ono što je značajno u oblasti turizma, te dodao da će, u vezi sa tim, fokus biti na promociji cikloturizma.\n– Znamo da kroz Vojvodinu prolaze najveći biciklistički koridor EuroVelo staze i kroz prizmu promocije samog cikloturizma, probaćemo da predstavimo sve ono što radimo, a što se odnosi na ulaganja u biciklističku infrastukturu“, rekao je Tamaš.\nPo njegovim rečima, najznačajnije turističke destinacije Vojvodine posetioci će moći da vide uz pomoć 3D virtuelnih naočara.\n– To je najsavremeniji način prezentacije. Svaki posetilac će imati priliku da kroz 3D naočare vidi sve najznačajnije turističke lokacije u Vojvodini, istakao je Tamaš dodajući da će značajan deo aktivnosti biti usmeren i na promociji Edukativnog centra.\n?lan Gradskog već?a za sport i omladinu, Ognjen Cvjetičanin, rekao je da Sajam sporta nikada nije imao bogatiji sadržaj. – Pripremljeni su brojni programi koji imaju za cilj popularizaciju i omasovljenje sporta. Preko Saveza za školski sport ćemo pokušati da privučemo što više škola i ispromovišemo i ove godine nastavak programa Sport u škole. Vodili smo računa i o tome da u programe budu uključeni svi zainteresovani za sportske aktivnosti. Tu su i promocija i omasovljenje rekreacije i sportski klubovi sa teritorije Grada Novog Sada, kojima se toliko ponosimo, rekao je između ostalog Ognjen Cvjetičanin, član Gradskog veća za sport i omladinu.\nAsen Stojanov, iz Saveza za konjički sport Srbije, istakao je da će u okviru Sajma konjarstva biti održana takmičenja u tri discipline – preskaknju prepona, od 5. do 7. oktobra, vožnji zaprega 7. i 8. oktobra, a da će takmičenje u dresurnom jahanju biti poslednjeg dana Sajma, 8. oktobra.\nSajmovi lova, ribolova, hortikulture i ekologije traju od 3.do 8. oktobra, dok se sajmovi turizma i sporta održavaju od 5. do 7. oktobra, a Sajam konjarstva traje dan duže, do 8. oktobra.\nKompanija Generali Osiguranje Srbija, Strateški partner Novosadskog sajma, kao Generalni spozor podržava prve jesenje priredbe na Novosadskom sajmu i promoviše svoje nove proizvode i usluge, rekao je Leonid Babić, direktor Regionalnog centra Vojvodina GOS.\nRadno vreme priredbi je od 10 do 19 časova. Porodi?ni dan je u petak, 6. oktobra kada cela porodica, sa decom do 16 godina, bez obzira na to koliko ih ima, može da poseti Sajam uz jednu kupljenu ulaznicu koja košta 300 dinara. To je i cena pojedina?ne ulaznice, dok u kolektivnim posetama, (za grupe veće od 15 ljudi) ona košta 200 dinara po osobi.\nLORIST 50. PUT\ncvetković generali osiguranje leonid babić Lorist sajam\t2017-09-28


9.1.21. - Biznis.rs\nMANJI BROJ ZARAŽENIH KORONOM U SRBIJI, 1.769 U poslednja 24 sata preminulo 35 pacijenata\nSrbijaVesti 9.1.21. 15:19 0\nU Srbiji su do 15 časova u subotu, 9. januara 2021. godine registrovana ukupno 357.894 potvrđena slučaja Covid-19. Od poslednjeg izveštaja testirani su uzorci 11.123 osobe, od kojih je 1.769 pozitivno, objavljeno je na sajtu Ministarstva zdravlja. Najviše zaraženih je i dalje u Beogradu, u poslednja 24 sata njih 546.... Pročitaj više\nNADAMO SE NORMALIZACIJI ŽIVOTA I KONCERTIMA Vokalno-instrumentalni sastav Limunada o Novoj godini\nIntervjuKulturaLifestyleU fokusu 9.1.21. 14:41 0\nIako je oformljen 2012. godine, VIS Limunada iz Beograda muzikom i javnim nastupom poput vremeplova vraća slušaoce pedesetak godina u prošlost, u vreme kada su u gradovima bivše Jugoslavije vikendom organizovane igranke na kojima se sviralo i plesalo uz pesme bendova kao što je The Beatles. „S obzirom na... Pročitaj više\nTOKOM JANUARA RAZGOVORI SA MMF O NOVOM ARANŽMANU, najavljuje Siniša Mali\nSrbijaVesti 9.1.21. 14:33 0\nMinistar finansija Siniša Mali najavio je da će tokom januara biti vođeni razgovori sa Međunarodnim monetarnim fondom (MMF) o novom programu kako bi se nastavilo sa sprovođenjem strukturnih reformi u Republici Srbiji. Povodom uspešnog završetak aranžmana sa MMF pod nazivom „Instrument za koordinaciju politika“, Mali je ocenio da je... Pročitaj više\nTWITTER TRAJNO SUSPENDOVAO TRAMPOV NALOG Deonice kompanije odmah pale na berzi\nHi-techLifestyleSvetVesti 9.1.21. 14:32 0\nVrednost deonica kompanije Twitter pala je za više od dva odsto na Njujorškoj berzi neposredno nakon odluke da se trajno suspenduje nalog Donalda Trampa zbog rizika od „daljeg podsticanja na nasilje“. Vrednost deonica ove kompanije držala se do skoro na 50,2 američka dolara, ali im je vrednost pala za... Pročitaj više\nU SLOVENIJU PONOVO MOGUĆ ULAZAK SA SRPSKIM PCR TESTOM Brzi antigen test važi samo iz zemalja članica EU\nEUIzdvajamoRegionVesti 9.1.21. 11:58 0\nSlovenija od subote, 9. januara ponovo priznaje PCR testove na korona virus urađene u Srbiji. Vlada Slovenije je odlučila da se preko graničnih prelaza i kontrolnih punktova može preći sa negativnim PCR testom i negativnim brzim testom na antigen. Razlika između ta dva testa je u tome što se... Pročitaj više\nNAUČNA OTKRIĆA IZ 2020. KOJA ĆE MOŽDA OBLIKOVATI BUDUĆNOST Svemir krije život i neslućenu energiju\nLifestyleSvetVestiZanimljivosti 9.1.21. 10:19 0\nImajući u vidu kako se odvijala protekla godina, sa sigurnošću možemo da kažemo da je najveće naučno dostignuće tokom njenog trajanja bio ekspresni pronalazak efikasne vakcine protiv korona virusa. Međutim, u pozadini tog otkrića, ključnog za povratak čovečanstva u tokove normalne svakodnevice, dešavale su se mnoga značajna istraživanja sa... Pročitaj više\nUSKORO NOVI ZAKON O OBNOVLJIVIM IZVORIMA ENERGIJE Srbija ima veliki potencijal u toj oblasti, kaže Mihajlović\nBiznisInfrastrukturaSrbijaVesti 9.1.21. 10:15 0\nMinistarka rudarstva i energetike Zorana Mihajlović najavila je donošenje posebnog zakona o obnovljivim izvorima energije kako bi se iskoristio veliki potencijal Srbije u toj oblasti, kao i osnivanje velikog fonda za energetsku efikasnost. Ona je naglasila da je zakon o obnovljivim izvorima energije potpuni novitet, jer su obnovljivi izvori... Pročitaj više\nONLINE PRIJAVA POSLODAVACA ZA SISTEM DUALNOG OBRAZOVANJA Do kraja januara preko sajta PKS\nPoslovanjePreduzetnikSrbijaVesti 9.1.21. 09:38 (Poslednja izmena 12.1.21. u 19:02) 0\nPoslodavci u Srbiji koji žele da se uključe u sistem dualnog obrazovanja do kraja januara mogu da podnesu onlajn prijavu preko veb portala Privredne komore Srbije (PKS) (http://portal.dualnoobrazovanje.rs/). Proces prijavljivanja je potpuno digitalizovan i pojednostavljen tako da u tri koraka svi zainteresovani mogu napraviti profil i podneti prijavu, istakla... Pročitaj više\nKAKO SU TRGOVALE BERZE U PROŠLOJ GODINI? U svetu obaranje rekorda, a kod nas neiskorišćene mogućnosti\nBerzaIntervjuIzdvajamoNovacSrbijaSvetU fokusuVesti 9.1.21. 09:35 0\nKada se sumira protekla godina u poslovnom svetu, veliki investicioni fondovi i tehnološke kompanije su “omastile brk” čak i u vreme pandemije, ili možda upravo zbog nje. Wall Street je postigao nove istorijske rekorde u obimu i vrednosti trgovanja, a sličan trend su pratile i najveće azijske berze. Isto... Pročitaj više\nUSPEŠNO ZAVRŠEN ARANŽMAN SA SRBIJOM, potvrdio Odbor izvršnih direktora MMF\nBankeIzdvajamoNovacSrbijaVesti 9.1.21. 09:02 0\nOdbor izvršnih direktora Međunarodnog monetarnog fonda (MMF) doneo je odluku o uspešnom završetku petog, poslednjeg razmatranja rezultata ekonomskog programa Srbije, saopštila je Narodna banka Srbije (NBS). Program podržan Instrumentom za koordinaciju politike (The Policy Coordination Instrument – PCI) odobren je Srbiji u julu 2018, na period od 30 meseci,... Pročitaj više


Nela Mihajlović gošća Dana uživo | N1 Srbija\n21.11.2018. |17.34 >17.44 |\nGlumica Nela Mihajlović ocenila je u Danu uživo da treba pružiti veliku dobrodošlicu v.d. upravnici Narodnog pozorišta Ivani Vujić, ali da se nisu svi problemi u pozorištu rešili smenom Dejana Savića. "Mislim da Ivana Vujić ima sasvim dovoljno energije i snage da se upusti u rešavanje tih problema", smatra Mihajlović.\nGovoreći o situaciji u Narodnom pozorištu, Mihajlović kaže da najavljenog štrajka neće biti i da je to velika radost za sve umetnike i zaposlene u pozorištu.\n"Konačno počinjemo da dolazimo na televizije sa osmehom na licu od juče. Došlo je do smene upravnika, to je bio prvi cilj sindikata Singlus", kaže ona.\nIstakla je da je njihov cilj bio jasan, pre svega smena Savića, a potom rešavanje problema u Narodnom pozorištu koji se nisu rešili tom smenom.\n"Smatram da treba pružiti veliku dobrodošlicu Ivani Vujić, pre svega je poštujem i kao profesora i kao reditelja, mislim da ima sasvim dovoljno energije i snage da se upusti u rešavanje tih problema", rekla je Mihajlović.\nNaglasila je da će Ivani Vujić svi biti na raspolaganju i pomoći koliko je to u njihovoj mogućnosti.\n"Bio je ovo dug i naporan put, ali smo dokazali da jedinstvo, kada smo ujedinjeni, kada smo dovoljno hrabri da progovaramo na pravi način, onda nas čuju oni koji treba da nas čuju i hvala im zog toga", kaže ona.\nGovoreći o sutrašnjoj proslavi jubileja - 150 godina Narodnog pozorišta, kaže da će biti onako kako su priželjkivali.\n"Proslava počinje u pola osam na velikoj sceni. Godinama unazad te proslave se održavaju tako što se penzioneri prate u penziju, dodeljuju se nagrade, uz osmehe, uz radost, uz slavlje, kao i uz publiku koja će i sutra biti sa nama", kaže Mihajlović.\nKaže da je to veliki jubilej.\n"Slavlje što smo uspeli posle mesec dana u svojoj borbi i slavlje što su neki ljudi ovenčani nekim divnim nagradama i što ćemo ih primiti iz ruku Ivane Vujić, a ne nekog drugog", kaže.\nKomentarišući druge probleme u Narodnom pozorištu, kaže da je to osnovna higijena, urušeni fundusi, kostimi, jako loši uslovi u kojima glumci rade, sa kojima se, kako kaže, suočava čak i publika kad uđe u pozorište.\n"Singlus je tražio ono što bi trebalo da bude transparentno javnosti, a i nama zaposlenima, papiri vezani za poslovanje. Mi do jučerašnjeg dana to nismo dobili. Nadam se da će to postati transparentno, da će se ući u problematiku šta se tu sve dešavalo. Ivana Vujić bi tačnije odgovorila od čega treba krenuti, toliko je problema, plate su beskrajno male. Mislim da će njena saradnja sa Vladom i Ministarstvom kulture biti dobra", kaže Mihajlović.\nKaže da je biografija Ivane Vujić vrlo bogata.\n"Ima iskustva, u Bitefu je provela sedam godina na rukovodećem mestu i na raznim pozicijama tog tipa je bila. Mislim da je sposobna da se uhvati u koštac sa tom kućom, nadam se da će imati energije za to i da će u tome uspeti", kaže.\nGovoreći o budžetu za dramu, kaže da je, kada je Dejan Savić smenio Željka Hubača i imenovao Juga Radivojevića, izgovoreno da se taj budžet vratio.\n"To je do nove upravnice i njene saradnje sa Ministarstvom, mislim da će oni naći neko rešenje", kaže.\nGovoreći o svojim planovima, kaže da postoje pregovori za neke serije.\n"Plan mi je da sutra primim nagradu Raša Plaović i proslavim premijeru Balkanski špijun još jednom, trenutno dosežem samo do sutra uveče u pola osam", kaže Nela Mihajlović.\nNela Mihajlović Narodno pozorište ivana vujić dejan savić Ministarstvo kulture i informisanja