Н. Бабић: Вашингтон на последњој линији одбране - Нови Стандард\nN. Babić: Vašington na poslednjoj liniji odbrane\n28.05.2019. 12:47 16.07.2020.\nNašavši se u bezizlaznoj situaciji po pitanju statusa globalnog hegemona, Vašington je posegnuo za sankcijama zbog kojih su svi na udaru\nU više navrata u raznim analizama o raznim temama smo naveli kako SAD neće koristiti vojnu silu u sučeljavanju sa svojim geopolitičkim protivnicima. Trenutno je to moguće samo u Persijskom zalivu, ali ne kao planirani rat, nego više kao posljedica niza nepredviđenih događaja koji bi doveli do sukoba i eskalacije rata s katastrofalnim posljedicama. Čak se više ne planiraju i ne provode Obojene revolucije, barem ne intenzitetom kojim su podsticane proteklih dvadeset godina, sve do posljednje uspješno provedene u Ukrajini.\nNeko će reći da su posljednje provedene u Makedoniji i Jermeniji, ali bi to i bilo samo djelimično tačno. U Makedoniji je “Šarena revolucija” bila samo dio velikog sklopa aktivnosti, dok je Nikol Pašinjan, koji je dugotrajnim protestima došao na vlast u Jerevanu, potpuno neutralizovan i ne predstavlja nikakvu opasnost u smislu promjene spoljnopolitičkog kursa Jermenije.\nNašavši se u bezizlaznoj situaciji po pitanju statusa globalnog hegemona, vlasti u Vašingtonu su posegnule za sankcijama, kaznama, carinama i ostalim alatima trgovinskog i ekonomskog rata koje primjenjuju protiv svih zemalja koje ne slijede njihov diktat. Na udaru su deklarisani neprijatelji kao Iran, Venecuela, Sirija i Sjeverna Koreja, ključni geopolitički rivali u globalnoj areni, Kina i Rusija, ali i konkurentske sile među saveznicima, prije svega Njemačka i zemlje Evropske unije koje gravitiraju oko Berlina. Ako svima dodamo zemlje koje su zahvaćene sekundarnim sankcijama, nije pošteđen niko.\nSAD SU SE POVUKLE NA POSLjEDNjU LINIJU ODBRANE\nNakon svih zamislivih i nezamislivih zakona i izgovora pod kojima Vašington može objaviti rat suverenim zemljama je ne tako davno usvojen Zakon za suzbijanje neprijatelja sankcijama (CAATSA). Međutim, on očito nije bio dovoljan za napade na suverene zemlje i sada je najavljen novi zakon preka kojem SAD sebi daju za pravo da kažnjavaju druge zemlje zbog navodnog manipulisanja njihovim valutama.\nZapravo, same Sjedinjene Države su glavni kriminalac, što je činjenica koju ne treba obrazlagati. U doba trenutnog slabljenja valuta zemalja u razvoju, Amerikanci su prvi zadali udarac Huaveju. Koliko je puta ruska rublja dotakla dno pod uticajem američkih sankcija? Na početku se strmoglav pad činio katastrofa za Ruse. Srećom, Vladimir Putin je na čelu Centralne banke Rusije ostavio Elviru Nabiulinu, koja je ostavila plutajući kurs rublje, valuta je oslabila i podstakla domaću proizvodnju i izvoz, a posebno supstituciju uvoza. Ono što je trebalo oslabiti Rusiju je ojačalo ekonomiju i finansijski bilans zemlje, što se, paradoksalno, dogodilo zahvaljujući agresiji Zapada. SAD nisu mogle kazniti Rusiju zato što je ostavila rublju da slobodno tone u odnosu na dolar. Nisu imali zakon. Ali će se sada i to promijeniti, iako neće imati puno veze s Ruskom Federacijom, koja ima vrlo malu trgovinsku razmjenu sa Sjedinjenim Državama. Ali se zakon dizajnira za cijeli svijet.\nAmeričko ministarstvo trgovine predložilo je uvođenje carina za robu iz zemalja koje veštački umanjuju vrijednost svoje valute u odnosu na dolar. Naravno, je li depresijacija izazvana namjerno ili je posljedica spoljnog pritiska na valuti, uopšte nije važno. Ako to šteti američkim interesima, optuženoj zemlji će se uvesti carine. Prema riječima američkog ministra trgovine, Vilbura Rosa, ova inovacija će “stranim izvoznicima jasno pokazati da ministarstvo trgovine može nadoknaditi štete za američku industriju od deviznih subvencija u inostranstvu”. “Strani narodi više neće moći koristiti monetarnu politiku na štetu američkih radnika i preduzeća”, izjavio Ros za Si-En-Bi-Si, koji je sav izgorio od brige za američke radnike.\nMinistarstvo sada mora samo definisati kriterijume za potcenjivanje nacionalnih valuta svake zemlje u svijetu, ali među prvima na popisu za provjeru nisu Kina ili Rusija, već nove carine prijete Japanu, Južnoj Koreji, Indiji, Njemačkoj i Švajcarskoj.\nRanije je Vilbur Ros izvijestio da u Vašingtonu sumnjaju da se manipulacijom nacionalnih valuta služi 12 zemalja, ali njihov broj bi se mogao povećati na 20. Među njima su, osim navedenih, Rusija, Vijetnam, Tajland, Indonezija, Irska i Malezija. Nedostatak Kine na ovom popisu je lako objasniti. Trgovinski rat protiv azijskog diva je već u toku, a carine na kinesku robu su već uvedene, ovdje SAD-u ne trebaju novi alati, dovoljni su stari. Nova inicijativa Ministarstva industrije i trgovine Sjedinjenih Američkih Država će vjerovatno oživjeti zbog rastućih međunarodnih trgovinskih kontradikcija. Sjedinjene Države već dugo praktikuju usvajanje ekstrateritorijalnih zakona.\nPooštravanje uvoznih carina za brojne zemlje koje su optužene za manipulisanje kursom značilo bi proizvoljnu regulaciju uslova bilateralne trgovine tako da se pogoduje američkim interesima. U ovom slučaju prigovori američkih trgovinskih partnera neće imati nikakvo značenje, jer je problem u tome što je američki dolar vodeća valuta međunarodnih plaćanja. Stoga će sve zemlje koje imaju znatnu trgovinu sa Sjedinjenim Državama biti pogođene carinama.\nTo bi Trampu trebalo pomoći da ubije dvije muve jednim udarcem. S jedne strane želi brzo i jednostavno prilagoditi trgovinu američkim interesima, dok s druge strane želi uticati na monetarnu politiku zemalja koje su formalno nezavisne od Sjedinjenih Država. Naravno, sve to protivrječi temeljnim načelima međunarodne trgovine i pravilima Svjetske trgovinske organizacije, ali za Donalda Trampa to uopšte nije problem. On čak ne isključuje povlačenje Sjedinjenih Država iz STO.\nŠto se tiče Rusije, kao što smo rekli, američke vlasti imaju malo argumenata za optužbe o manipulaciji rubljom, koju je guvernerka Nabiulina namjerno ostavila sa slobodnim kursom. Međutim, Sjedinjene Države nikada nisu prestale provoditi napade protiv Rusije i samo im treba novi izgovor za napad. Ukrajinski faktor ne postoji, adut sa svemoćnim ruskim hakerima je već odigran, avionska nesreća nad Ukrajinom i priča o Skripaljom su iscijeđeni do zadnje kapi.\nRanije je američko ministarstvo finansija istaknulo tri kriterijuma po kojima se zemlja može pripisati broju “zlonamjernih manipulatora valuta”. Prvo, to su volumen i učestalost valutnih intervencija koje provode monetarne vlasti pojedine zemlje. Drugo, vrijednost viška izvoza nad uvozom zemlje. Treće, važnost zemlje za spoljnou trgovinu Sjedinjenih Država.\nU Rusiji izvoz u svijet premašuje uvoz, a 2018. se gotovo udvostručio. Prodano je ruske robe u inostran stvo za 450 milijardi dolara, a Rusi su kupili strane robe za 238 milijardi dolara. Međutim, činjenica da je trgovinski bilans Rusije bio pozitivan znači da je bila dobra i za rusku makroekonomiju. Rusija zarađuje više novca nego što troši na kupovinu uvezene robe. Naravno, to stvara uslovni višak valute unutar zemlje, što utiče na kurs rublje, ali bilo bi čudno da ruske vlasti uvedu ograničenja ruskom izvozu i osude se na gubitak samo zato što to Vašington želi. Dakle, ne mora ni postojati direktna bilateralna trgovina sa Sjedinjenim Državama. Dovoljno je da trgovinski bilans neke zemlje šteti američkom poslovanju.\nCentralna banka Rusije aktivno provodi devizne intervencije, a pozitivni platni bilans prelazi 3 odsto BDP-a. Samo prošle godine je volumen kupovine valuta iznosio je 4.200 milijardi rubalja. Međutim, sa stajališta Banke Rusije, nije potrebna nikakva intervencija za manipulaciju kursom. “Centralna banka kupuje valutu za Ministarstvo finansija samo u okviru budžetskog pravila koje je osmišljeno kako bi se osigurala nezavisnost privrede od cijena nafte i nije usmjerena na održavanje određene stope kursa rublje. Nema apsolutno nikakvog razloga da nas optužuju da manipuliramo kursom”, izjavila je guvernerka Banke Rusije Elvira Nabiulina u intervjuu za Izvestiju.\nU okviru budžetskog pravila se superprofiti iz robnog izvoza ne troše, nego se akumuliraju kao rezerve i idu u Nacionalni fond. Riječ je o “sigurnosnom jastuku” koji će Rusima pomoći da prebrode još jednu krizu u globalnoj ekonomiji koju prati pad cijena nafte. Zaključak je da su svjetske cijene nafte nešto na što Rusija ni na koji način ne može uticati, te da se može samo pripremiti za pogoršanje situacije u svijetu u kojem su novi obrti iza ugla, temeljeni na cikličnoj prirodi svjetske privrede koju otprilike svakih deset godina pogodi recesija. Pitanje je samo kada će se ona dogoditi. Prema američkoj logici, Rusija i sve druge optužene zemlje moraju potrošiti sve petrodolare koji ulaze u zemlju. To bi isprva čak moglo podstaknuti rast i doprinijeti blagostanju stanovništva, ali kad izbije kriza ne bi bilo spasa.\nPrema posljednjem kriterijumu će Vašington izuzetno teško moći optužiti Rusiju, zemlju s kojom nema ozbiljnu trgovinu. Istina, trgovinski promet Ruske Federacije s Amerikancima, uprkos svim agresijama i sankcijama, raste i dalje. Prošle je godine je porastao za gotovo 8 odsto i bilateralna trgovina je iznosila 25 milijardi dolara. S druge strane, iako Rusija ima pozitivan trgovinski bilans uopšteno, ako gledamo trgovinu sa Sjedinjenim Državama, tamo je izvoz gotovo jednak uvozu, svaki po 12,5 milijardi dolara. Štaviše, za Rusiju su SAD partner koji ipak zauzima sedmo mjesto po udjelu u ruskoj trgovini, ali je Rusija kao trgovinski partner Sjedinjenim Državama od malog značaja. To ozbiljno smanjuje rizik od početka trgovinskog rata s Rusijom, ali za Moskvu Vašington ima poseban pristup sankcijama.\nKina, kao najveći trgovinski partner Sjedinjenih Država, već je pretrpjela udar iz inostranstva u obliku carina na kinesku robu i udar na Huavej. Peking je nekoliko puta optužen za manipulaciju valutom. Ali se tako bilo koja izvozno orijentisana zemlja u svijetu može smatrati manipulatorom valute, jer je takvim zemljama slaba lokalna valuta uvijek profitabilna. To je, na primjer, slučaj sa svim zemljama koje proizvode naftu. Ruske naftne kompanije pokazale su se najprofitabilnijima u svijetu nakon pada rublje prethodnih godina, kažu analitičari Ef-iks Proa.\nSvaku depresijaciju juana Tramp doživljava kao pokušaj potkopavanja američke privrede, da se u SAD proda više robe i time poveća trgovinski deficit zemlje. Kurs juana se formira na aukcijama unutar zemlje, a njih kontroliše Narodna banka Kine i maksimalno dopušteno odstupanje od prosječne dnevne vrijednosti je 2 odsto.\nKOJE SU METODE MANIPULACIJE VALUTAMA U RUKAMA DRŽAVA?\nDo 2007. godine su Kina i Rusija aktivno popunjavale zlatne i devizne rezerve, čime su držale stopu kursa, ali je ta praksa ostala u prošlosti. Ranije se nešto slično moglo vidjeti u Japanu. Danas centralna banka bilo koje zemlje smanjenjem kamatnih stopa može smanjiti kamate na nacionalnu valutu i pada prinosa na obveznice. Valutne intervencije, bez obzira u svrhu se provodile, takođe utiču na lokalnu valutu. Ali to se smatra normalnom praksom. Držati kurs pod kontrolom, uprkos impresivnom trgovinskom višku, je gotovo pravilo, iako je u određenom smislu veštačko stvaranje konkurentske prednosti za domaće proizvode.\nStrogo govoreći, takozvane valutne manipulacije nezavisnih država nisu i ne mogu biti manipulacije. Suverena zemlja ima puno pravo da reguliše kurs svoje nacionalne valute, a ako je potreba da ga reguliše vođena vlastitim interesima, a ne interesima Vašingtona. Prema tome, optužbe protiv bilo koje zemlje da manipuliše deviznim kursevima su zapravo optužbe zbog sprovođenja nezavisne ekonomske politike. Drugim riječima, navodne “manipulacije” drugih zemalja s vlastitim kursevima su za Sjedinjene Države samo dobar izgovor za proizvoljnu regulaciju uslova i obima međusobne trgovine. Bolje rečeno, Sjedinjene Države će kazniti druge za ono što same bez imalo srama rade decenijama.\nI Donald TrAmp aktivno manipuliše dolarom. Američki predsjednik želi razvoj proizvodnje u zemlji i rast izvoza američke robe, a za to mu treba slab dolar. Tramp kroz objave na Tviteru, tvitove i razne izjave vrši pritisak na FED, pokreće trgovinske ratove i pokušava da utiče na naftne kvote i OPEK, a više je puta je pokušavao manipulisati kursom dolara. Ispostavilo se da nije baš bio uspješan, ali to je druga priča.\nSAD često manipulišu dolarom i uvođenjem različitih oblika sankcija protiv neželjenih zemalja. Sjedinjene Države prestaju servisirati bilo kakve bankovne operacije u dolarima ili samo zaprijete da će uvesti te mjere, čime istog trenutka utiču na valute “nepodobnih” zemalja Na primjer, prošle godine je u aprilu, nakon američkih sankcija protiv kompanija Olega Deripaske, rublja počela oštro slabiti. Od avgusta je započeo novi krug depresijacije rublje, a opet su bile odgovorne SAD. Tako je rublja, koja ima slobodan kurs, reagovalana prijetnju novim sankcijama protiv Rusije.\nSlučaj Turske je takođe eklatantan primjer američke manipulacije valutom. Takođe zbog prijetnji sankcijama i raznim drugim oblika pritiska je turska lira prošle godine potonula, ali je Centrlna banka Turske s nekoliko intervencija uspjela vratiti kurs i prihvatljive okvire. No, gubici su bili enormni, a sve je posljedica novog spoljnopolitičkog kursa Ankare. Danas su, zbog eskalacije trgovinskog rata, globalna tržišta ponovno pod pritiskom, a sva valutna tržišta u nastajanju su u “crvenom”. Rusija nije izuzetak iako rublja izgleda bolje od mnogih drugih valuta. Ipak postupno slabi. Tako Sjedinjene Države nesvjesno pomažu devalvaciju ruske valute, čime ruski izvoz na svjetskim tržištima postaje konkurentniji.\nTrampovi pokušaji da oslabi dolar nisu uspjeli. Ali zašto bi Tramp to učinio, ako može okriviti druge zemlje za manipulaciju i učiniti ono što misli da je korisno za američku privredu. No, hoće li novi talas carina koji bi trebao preplaviti Japan, Južnu Koreju, Indiju, Njemačku, Švajcarsku, Rusiju, Vijetnam, Tajland, Indoneziju, Irsku, Maleziju i druge, bez Kine, koja ima “poseban tretman”, sigurno biti vjetar u leđa američkoj ekonomiji i trgovinskom bilansu? Tramp je uvjeren da hoće, ali proglasiti rat cijelom svijetu istovremeno ne izgleda odluka mudrog državnika.\nIzvor logicno.com, 27. maj 2019.\nPreporučujemorusijaSADVašingtonVilbur RosdolarDonald TrampElvira NabiulinajuanKinakursmanipulacija valutomN. BabićrubljasankcijeTrgovinski ratovicarine


Hina | 09. nov 2020.\n„Gledajte, imamo dovoljno prebrojanih glasova i dovoljnu razliku da proglasimo Pensilvaniju, čak i da dođe do ponovnog prebrojavanja. Mislimo da je matematički nemoguće da se u Pensilvaniji promeni poredak“, kazao je gledaocima politički direktor NBC Čak Tod.\nCNN Donald Tramp Džozef Bajden Izbori u SAD SAD\nKRIK i tri provale u stanove – obične pljačke ili zastrašivanje novinara →


Bajdenov novi cilj: Vakcinisati 70 odsto odraslih do 4. jula - NOVA portal\nSvet Autor:Andjela Krstovic04. maj. 202123:33 > 23:39\nAmerički predsednik Džozef Bajden objavio je danas da je njegov novi cilj da 70 odsto odraslih u SAD primi bar jednu dozu vakcine protiv koronavirusa do 4. jula, kada se u SAD obeležava Dan nezavisnosti.\nBajden je istovremeno pozvao mlade u 20-im i 30-im godinama da se vakcinišu.\n„Osiguraćemo da vakcinacija bude lakša nego ikada. Za dva meseca, od danas, porodice širom zemlje slaviće 4. jul. Naš cilj je da to tog datuma, 70 odsto odraslih Amerikanaca primi najmanje jednu dozu vakcine i da najmanje 160 miliona bude u potpunosti vakcinisano“, rekao je Bajden obraćajući se javnosti u Beloj kući.\nBajden je novi cilj postavio u vreme kada se njegova administracija suočava sa sve većim, ali očekivanim, izazovima da vakciniše ljude koji oklevaju da prime vakcinu protiv koronavirusa.\nAdministracija je navela kada savezne države odbiju vakcine koje su im dodeljene, taj višak će biti prebačen onima koje još čekaju na isporuku doza da bi zadovoljile potražnju.


Kopaonik izleti - šta posetiti na Kopaoniku - Kopaonik Travel\nKopaonik izleti – šta posetiti na Kopaoniku\nKopaonik je planina koja svojim posetiocima nudi mnoštvo prilika za savršeno provedeno vreme, bilo da se radi o zimskoj sezoni kada i ima najviše turista ili tokom toplijih meseci. Iako su skijanje i aktivnosti na snegu glavna turistička atrakcija i svojevrsni sinonim za ovu planinu, sunčano vreme ne uspeva da “otera” posetioce sa Kopaonika.\nNaprotiv, čak i kada nema snega i mogućnosti za zimske čarolije, turisti koji dolaze na Kopaonik leti imaju priliku da provedu svoje vreme na nekim od izletišta koja se nalaze na obroncima ove planine. Atraktivne lokacije koje možete posetiti ako se odlučite za odmor na Kopaoniku su brojna izletišta, rezervati, lokaliteti od posebnog značaja ali i moderni zabavni park.\nU zavisnosti od toga koliko imate vremena za obilazak Kopaonika zavisi i odgovor na pitanje šta posetiti na Kopaniku. Zbog ubrzanog načina življenja sve više ljudi praktikuje Kopanik jednodnevni izlet, a najbolje rešenje u tom slučaju jeste da se odabere konkretno izletište koje će se posetiti.\nUživanje u prekrasnom prirodnom okruženju netaknute prirode i čistom, svežem vazduhu je ono što posetioci Kopaonika traže, ali i dobiju kada se opredele za izlet na Kopaoniku. Kopaonik leti najčešće posećuju mladi ljudi, željni dobre avanture, porodice sa malom decom, ali i stariji, iskusni ljubitelji planinskih aktivnosti.\nTokom toplijih meseci Kopaonik je baza za brojne sportiste koji dolaze na ovu planinu na pripreme. Kop ima mnogobrojne žičare, međutim samo jedna radi tokom letnjih meseci i na raspolaganju je za razgledanje panorame ove planine.\nTakođe, turistima je na raspolaganju i sijaset sportskih aktivnosti, kao što su džoging, planinski biciklizam, tenis, odbojka na pesku, košarka, fudbal ali i mnogobrojne vodene aktivnosti u hotelskim bazenima. Kada su u pitanju Kopaonik izleti, turisti najpre uživaju u šetnji, roštiljanju ili jednostavno uživanju u čarima prirode ovog regiona.\nIzletište “Đorov most”\nĐorov most se nalazi na samom ulazu u Nacionalni park Kopaonik. Ovo izletište je udaljeno oko 4 km od Jošaničke Banje, a u potpunosti je okruženo bukovom šumom. Na izletištu se nalazi nekoliko letnjikovaca, kapaciteta za više od 100 ljubitelja odmora i izleta u prirodi.\nOvo mesto je veoma posećeno, pre svega, tokom vikenda i praznika, zbog samog ambijenta u kojem se nalazi, ali i mira, čistog i prijatnog vazduha, posebno u toplim letnjim danima. Pravo je mesto za odmor i rekreaciju i svakako predstavlja nezaobilaznu stanicu brojnih turista koji posećuju Kopaonik. Đorov most je idelna lokacija kada su izleti u pitanju, za piknik, roštiljanje ili neobavezno druženje sa prijateljima u prirodnom ambijentu.\nLokalitet “Nebeske stolice” – značajno arheološko nalazište\nNebeske stolice Kopaonik je arheološki lokalitet iz antičkog i ranohrišćanskog perioda (od 3. do 6. veka nove ere). Nalazi se pod samim Pančićevim vrhovom, na nadmorskoj visini od 1800 metara.\nNa Nebeskim stolicama je otkrivena rimska građevina u kojoj je pronađen novac iz vremena Dioklecijana i Konstantina, a pronađena je i ranohrišćanska bazilika sa mozaičnim podom, građena od lomljenog kamena i koja potiče iz 1. veka.\nSa lokaliteta Nebeske stolice pruža se izvanredan pogled na istočnu stranu Kopaonika i na prekrasne predele netaknute prirode. Ovo mesto svake godine, a posebno kada je lepo i sunčano vreme, posećuje veliki broj ljudi, željnih mira, čistog vazduha, ali i uživanja u istorijskim znamenitostima.\nVodopad Jelovarnik – najviši vodopad u našoj zemlji\nAko se pitate šta obići na Kopaoniku, svi koji dolaze na Nebeske stolice obavezno moraju da posete i najviši vodopad u Srbiji – Jelovarnik, visine 71 metar, koji se nalazi na oko 4 km od ovog lokaliteta. Vodopad Jelovarnik je veoma atraktivan u svom okruženju.\nOd puta do vodopada je lak pristup – postoje stepenice i nekoliko mostića, a sve to se nalazi pod veoma gustim krošnjama drveća tako da je u vrelim letnjim danima zagarantovano prijatno osveženje.\nKadijevac izletište smešteno je u Nacionalnom parku Kopaonik, a od turističkog centra udaljeno je oko 7 kilometara. Ovo popularno izletište okruženo je gustom četinarskom šumom kroz koju prolazi planinska reka Samokovka, koja daje posebnu draž celokupnom ambijentu.\nUpečatljive prirodne lepote ovog kraja predstavljaju idealno mesto za odmor, rekreaciju i druženje. Posetiocima je na raspolaganju ogromno zeleno prostranstvo pogodno za brojne fizičke aktivnosti, ali i za kampovanje i relaksaciju kraj reke.\nLokalitet Pančićev vrh Kopaonik\nKada je u pitanju najviši vrh na planini Kopaonik Pančićev vrh, on se nalazi na 2017 metara nadmorske visine. Na ovom vrhu nalazi se mauzolej čuvenog srpskog prirodnjaka, Josifa Pančića, po kojem i dobio ime.\nMauzolej je građen sredinom prošlog veka od kopaoničkog granita i kamena. Bio je oštećen tokom NATO bombardovanja 1999, pa rekonstruisan, ali je zadržao svoj prvobitni izgled jer je za obnovu korišćen kamen iz istog kamenoloma kao kada se gradio.\nIzleti do ovog vrha mogući su tokom čitave godine, a pogled koji se pruža sa najviše tačke Kopaonika izgleda zaista impresivno i vredi ga doživeti. Bilo da dolazite na Kopaonik jednodnevni izlet ili ostajete više dana, ako se pitate šta obići na Kopaoniku, neka ovo mesto bude obavezno na vašoj listi.\nIzletište “Barska reka”\nBarska reka je popularno mesto kada su Kopaonik izleti u pitanju, koje se nalazi na desnoj strani istoimene reke, u ravnom delu Kopaonika. Zahvaljujući prirodnom okruženju u koje je smeštena, svrstava se u omiljena izletišta ovog prostora. Lokalitet Barska reka obuhvata ukupnu površinu od oko 90 hektara.\nNajveću atrakciju lokaliteta predstavlja impresivan vodopad u kanjonu Barske reke, koji se nalazi na 915 metara nadmorske visine. Ovaj vodopad je nepristupačan i nije mu moguće prići, ali dovoljno je lep i atraktivan da posetioci i sa udaljenosti uživaju u njemu. Raznolikost i bogatstvo vegetacije i životinjskog sveta čini ovo izletište još interesantnijim i primamljivijim za turiste.\nPored ovih primamljivih lokacija na Kopaoniku, svakako ne možemo a da ne spomenemo i Semeteško jezero, zabavni park na Kopaoniku, kao i Jošaničku banju koja se nalazi u samom podnožju ove planine. U neposrednoj okolini Kopaonika nalazi se i veliki broj termalnih i mineralnih izvora.\nNajveće bogatstvo ove planine jesu prirodne lepote i raznolikost ponude, pa je Kopaonik izuzetno atraktivna lokacija tokom cele godine. Ovo je planina koja je omiljena kako mladima, koji su željni dobre akcije, tako i starijim ljudima kojima je potreban mir, tišina i dobar odmor.\nOdgovor na pitanje šta raditi na Kopaoniku je veoma lak, jer ova planina nudi mnoštvo mogućnost da se savršeno iskoristi dan, ali i celokupan odmor na Kopaoniku, ma u koje doba godine da dođete.


Partizane pazi, Viktorija gazi! - B92\nAleksandar Kovaèeviæ 90\nŠampion Srbije Partizan imao je sreæe na žrebu šesnaestine finala Lige Evrope, ali daleko od toga da su crno-beli dobili lakog rivala.\nA. Kovaèeviæ ponedeljak, 11.12.2017. | 16:30 Èeška\n* Zvezda protiv CSKA Moskve, Partizan ide u Plzenj!\n* Ðukiæ: Sigurno je i Viktorija zadovoljna žrebom\n* Stojkoviæ: Lep rival, može da se igra\n* U Plzenju zadovoljni: Dobar žreb, šanse velike\n* Iliev zadovoljan: Bolje nego Arsenal ili Atletiko\nCrno-bele u drugoj polovini februara oèekuje dvomeè sa aktuelnim liderom Prve lige Èeške Viktorijom Plzenj. Klub osnovan pre 106 godina je tokom 70-ih imao "izlete" u Evropu, ali je sve do ove decenije bio u senci praških rivala Sparte i Slavije.\nViktorija je do pre šest, sedam godina uglavnom bila proseèan èeški tim, vek je poèela kao drugoligaš, da bi od sezone 2010/2011 krenuo vrtoglavi uspon rezultata.\nU pomenutoj sezoni Viktorija kao petoplasirani tim iz prethodne godine stiže do prve titule šampion Èeške u svojoj istoriji. Bukvalno na 100. godišnjicu osnivanja Viktorija osvaja prvu krunu kada poèinje apsolutna dominacija ovog tima u domovini.\nSteaua jedina imala recept ove sezone\n"Grobari" æe uživati u Plzenju – fudbal i pivo\nViktorija igra na Dosan Areni kapaciteta 11.700 mesta koja je izgraðena 1953, ali je dva puna renovirana u ovom veku – 2003. i 20011. godine. Veæ godinama Viktoriju u proseku prati oko 10.000 navijaèa, a klub je prethodnih godina privlaèio pažnju i zbog tesne saradnje sa lokalnom pivarom, pa æe navijaèima crno-belih osim fudbala gostovanje u Plzenju "leæi" i zbog dobrog piva.\nU proteklih sedam sezona tim iz Plzenja je osvojio èetiri titule, a dvostruku uzastopnu je prošle sezone prekinula Slavija. Meðutim, s obzirom na ovogodišnje rezultate, izvesno je da æe se "Viktorika" opet vratiti na tron, i to suvereno.\nIako su proteklog leta najveæi konkurenti obarali transfer rekorde i dovodili zvuèna imena za lokalni nivo poput Tala Ben Haima, Rija Mavube, Žonatana Bijabijanija, Miroslava Štoha, Ruslana Rotana, Halila Altintopa, Tomaša Necida, te trenera Andreu Stramaèonija, Viktorija je veæ posle 16 kola nedostižna na vrhu tabele sa 46 bodova, dakle ima 15 pobeda i samo jedan remi, a najbližim rivalima Slaviji i Sigmi Olomuc beži èak 14.\nMoglo bi se reæi da je prošle sezone Slavija imala više sreæe nego kvaliteta u borbi za titulu sa Viktorijom, jer se tim i Plzenja "probudio" tek u finišu, kada je veæ bilo kasno, a to je potvrdio trenutnom serijom od 21 utakmice bez poraza u domaæem prvenstvu, od èega su samo tri remija.\nMeðutim, ove sezone Viktorija nije odlièna samo u Èeškoj, veæ beleži dobre rezultate i u Evropi. Sezonu je poèela u kvalifikacijama za Ligu šampiona gde je podbacila u dvomeèu sa Steauom (2:2, 1:4), da bi u baražu za LE rutinski eliminisala kiparski AEK iz Larnake pre svega zahvaljujuæi ubedljivoj pobedi kod kuæe sa 3:1 (0:0 na Kipru).\nUdarna snaga – Mihal Krmenèik "rešeta" i asistira\nOdolevala Romi, Viljarealu, pobeðivala CSKA, Šahtjor, Lion, Atletiko\nViktorija je uporedo sa dominacijom u Èeškoj i redovan uèesnik grupnih faza evropskih takmièenja. Ima èetiri uèešæa u prvoj rundi LE, a dva u LŠ, a ovo joj je treæi plasman u šesnastinu finala LE. Tu su je do sada zaustavljali turski Fenerbahèe i Olimpik Lion.\nÈesi su uspeli da savladaju Lion u Plzenju, gde su znali da padnu i CSKA (2:1), Makabi Tel Avivi (2:1), Napoli (2:0), koji je poražen i u Napulju 3:0 pre èetiri godine, kao i madridski Atletiko sa 1:0 iste godine.\nÈesima nije nepoznat srpski fudbal, u sezoni 2015/2016. Viktorija je igrala sa Vojvodinom u plej-ofu Lige Evrope, a bila je ubedljiva sa 3:0 kod kuæe i 2:0 u Novom Sadu.\nU grupnoj fazi Viktorija je igrala opet sa Steauom, Hapoel Ber Ševom i Luganom. Takmièenje je poèela još jednim ubedljivim porazom u Bukureštu (3:0), nakon èega je nadigrala Hapoel kod kuæe 3:1), potom izgubila u Luganu 3:2, a onda nanizala tri ubedljive pobede nad Luganom 4:1, revanš Steaui 2:0, te na kraju još jednom Hapoelom, ovaj put u Beršebi sa 2:0.\nTrener Viktorije iskusni struènjak Pavel Vrba, bivši strateg Žiline i Anžija, te selektor Èeške, forsira formaciju 4-2-3-1, a uglavnom na terenu izvodi postavu Hruška – Limberski, Hubnik, Hejda, Reznik – Hrosovski, Horava – Kopic, Kolar, Petržela – Krmenèik.\nUdarni adut tima je upravo 24-godišnji centarfor Mihal Krmenèik sa 11 golova uz šest asistencija na 14 utakmica, koji je na meti engleskih klubova, pa ne bi bilo iznenaðenje da u januaru napusti Plzenj, iako je krajem novembra produžio ugovor do 2021.\nNosioci igre u veznom redu su strelci po pet golova Danijel Kolar i Jan Kopic, koji najèešæe namešta golove (sedam asistencija), a znaju da pogode i defanzivci, tako da su ove sezone golove postizali Hejda, Limberski, Hajek, Havel i Reznik.\nOd iskusnijih igraèa tu su bivši austrijski reprezentativac Andreas Ivanšic, potom 34-godišnji Milan Petržela, 29-godišnji Vaclav Pilar.\nNa transfer tržištu osim Krmenèika, èija se vrednost procenjuje na oko 2,25 miliona evra, istièu se još Tomaš Horava i Patrik Hrosovski koji vrede oko 2,5 miliona evra, te Kopic sa dva.\nProseèna starost ekipe je 29,3 godina, Viktorija ima šestoricu stranih igraèa, od kojih su èetvorica Slovaci, tako da se može reæi da se ekipa oslanja skoro iskljuèivo na domaæe snage.\nViktorija ove sezone u proseku postiže 2,2 golova po utakmici iz 13,8 šuteva po meèu, sa skoro 80% uspešnih dodavanja, uz 13,5 uspešnih startova po nastupu, bez ijednog crvenog kartona.\nPartizan æe ugostiti Viktoriju 15. februara u Humskoj, dok je revanš u Plzenju 22.\nKatai: Zašto bi Kokeza otišao? Nije problem u njemu 210 | Sport


Pustolovine Tila Vragolana - Od Malih Nogu\nDramatizacija: Vida Davidović\nDizajn lutaka i scenografije: Sandra Nikač\nIzrada lutaka: Darko Ivanović, Nataša Čakić-Simić\nIzrada scenografije: Aleksandar Spasić\nIgraju: Nela Nikolić, Ljiljana Živić, Lako Nikolić, Biljana Mihajlović, Borko Sarić\nTil Ojlenšpigel pravo iz nemačkih bajki postaje junak naše priče. To je priča o dečaku koji uspeva da od svojih nestašluka napravi pravu umetnost, i postane samozvani „doktor za glupost“. On se često pravi budalastim, ali je neretko mudriji od onih koji hoće da ga namagarče i iskoriste, a posebno od onih koji za sebe veruju da su najpametniji. Na prvi pogled Til nam izgleda kao običan nevaljalac, ali on zapravo ima svoju misiju – on svoj život posvećuje tome da prikaže ljudima iskrivljeno ogledalo njihovih loših osobina. Til je umetnik satire, koga životne nedaće ne čine ogorčenim već on svakom problemu pristupa sa entuzijazmom i životnom radošću.\nOva priča iz starina podseća nas, kroz smeh i zabavu, da postoje neke vrednosti koje su iznad običnog ljudskog autoriteta. Životna priča Tila Ojlenšpigela „od kolevke pa do groba“ prikazana je kroz lutkarsku tehniku sa „table-top“ animacijom i dizajn inspirisan jasnim i otvorenim bojama srednjevekovnih minijatura.


U Srbiji 41 slučaj malih boginja, među njima i beba od tri meseca - Televizija Kopernikus TV K::CN\nU Srbiji 41 slučaj malih boginja, među njima i beba od tri meseca\n07/11/2017 | Društvo\nMale boginje posebno su opasne po malu decu, a komplikacije kojima su najpodložniji oboleli uzrasta od pet do 20 godina mogu biti veoma teške pa je vakcinacija izuzetno važna, ocenjuju stručnjaci za „Blic“.\nBeba od tri meseca najmlađa je osoba obolela od malih boginja na teritoriji Srbije i srpskih enklava na Kosovu, dok najstariji oboleli ima 43 godine. Od početka oktobra 2017, zaključno sa 3. novembrom, na teritoriji Srbije, uključujući i teritoriju nadležnosti Zavoda za javno zdravlje Kosovska Mitrovica, registrovan je ukupno 41 slučaj malih boginja, kažu u Zavodu za javno zdravlje „Milan Jovanović Batut“. Njihovi podaci dokazuju koliko je vakcinacija važna, pošto 93 odsto obolelih nije primilo MMR vakcinu koja štiti od zauški, rubeola i malih boginja.\nMeđu obolelima koji su registrovani u Srbiji i srpskim enklavama na Kosovu, njih 73 odsto je na bolničkom lečenju, a dve osobe su dobile upalu pluća. Podsetimo, od komplikacija usled zaraze malim boginjama jedno dete na Kosovu je preminulo.\nKomplikacije malih boginja mogu da budu veoma opasne, a epidemiolog Zoran Radovanović objasnio je ranije za “Blic” da je upala pluća među najčešćim komplikacijama i javlja se kod svakog 20. pacijenta. To potvrđuje i poslednja statistika “Batuta”.\n– Morbili su posebno opasni za malu decu. Svaka hiljadita osoba zaražena ovim virusom dobije zapaljenje mozga, svako dvadeseto dete zapaljenje pluća zbog kog završi u bolnici ili na ozbiljnom lečenju, a jedan od 5.000 slučajeva završi kao biljka i izgubi život od komplikacija koje se manifestuju tek nakon nekoliko godina od prvih simptoma bolesti – upozorava Radovanović.\nOsim što komplikacije malih boginja mogu da budu opasne po život, morbili su opasni i po tome što se veoma brzo šire. Male boginje jedna su od najzaraznijih bolesti pa jedna osoba može da zarazi čak 17 drugih.\nMale boginje uvezli smo najpre u Bujanovac iz Prištine, preko dvoje studenata medicine, a zatim se bolest pojavila u Kraljevu, gde su na lečenju zaražene majka i beba iz ovog grada, koje su prethodno bile u poseti rođacima, takođe u Prištini. U petak je bolest otkrivena i kod dečaka starog dve godine i dva meseca iz Gračanice, tokom lečenja na hematološkom odeljenju Instituta za majku i dete.\nDa bi se sprečio scenario koji je zadesio Kosovo, odnosno epidemija tokom koje je 200 ljudi zaraženo, a jedna beba izgubila život, neophodno je da se hitno vakcinišu nevakcinisani.\nDa bi se postogao kolektivni imunitet, neophodno je da broj vakcinisanih bude preko 95 odsto. Procenat vakcinisanosti u Srbiji tokom prošle godine iznosio je 81 odsto, a u prvih devet meseci ove godine MMR je u Beogradu primilo tek 43 odsto planiranih za vakcinaciju.\nU Bujanovcu dezinfikuju škole, proveravaju zdravlje dece…\nPojačane mere nadzora sprovode se u vrtićima i školama u Bujanovcu zbog epidemije malih boginja, koju je 1. novembra prijavio Zavod za javno zdravlje iz Vranja.\nEpidemiolog Zavoda za javno zdravlje dr Slađan Stanković kaže da su zaposleni u Domu zdravlja, vrtićima, osnovnim i srednjim školama svakog dana u obavezi da prate situaciju i preduzimaju mere za sprečavanje širenja zaraze. Pooštren epidemiološki nadzor usledio je kada je nedavno otkriveno da su dvoje studenata, mladić (24 ) iz Končulja i devojka (21) iz Bujanovca oboleli od morbila.\nDirektorka OŠ “Branko Radičević” u Bujanovcu Gordana Zlatković kaže da je obavljena dezinfekcija đačkih klupa i podova u zgradi. Roditeljima predškolaca naloženo je da dostave potvrde o zdravstvenom stanju deteta. Direktor Doma zdravlja u Bujanovcu dr Lela Jovanović kaže da medicinske ekipe redovno kontrolišu 250 dece u 45 predškolskih grupa u Bujanovcu i selima. Urađena je revizija kartoteka i utvrđeno je da 779 dece uzrasta od jedne do 14 godina treba prvi put da primi MMR vakcinu ili da se revakciniše.\nKoordinato za imunizaciju bujanovačkog Doma zdravlja dr Afrodita Mustafa rekla je da je najviše nevakcinisane dece rođene 2007. godine. Osim što su upućeni pozivi za vakcinaciju, dogovoreno je da u vrtićima ne mogu da budu deca koja nisu primila vakcinu.\nŠta su najopasnije komplikacije\nZapaljenje mozga – Svaka hiljadita osoba zaražena virusom malih boginja dobije zapaljenje mozga\nZapaljenje pluća – svako 20. dete dobije zapaljenje pluća zbog kog završi u bolnici\nOpasnost po život – Nije isključen ni smrtni ishod usled komplikacija. Jedan u 5.000 slučajeva završi u vegetativnom stanju ili podlegne komplikacijama


Maj - Bečka "Prosvjeta" predstavila književno ostvarenje Zlate Ikanović\nSPKD "Prosvjeta" - odbor u Austriji organizovalo je promociju knjige "Zvukom violine", Zlate Ikanović iz Heusenstama, gradića nadomak Frankfurta, proteklog vikenda u restoranu "Beograd", u Beču.\nPrisutne je pozdravila prof. Svetlana Matić, sekretar "Prosvjete", ističući da je ova jedna u nizu kulturnih manifestacija koje Društvo organizuje u sklopu obeležavanja uspešnog petogodišnjeg postojanja i rada. Naglasila je da će centralna proslava biti održana 2. juna 2016. godine u Beču, uz prisustvo diplomatskog kora, sveštenstva, članova i prijatelja "Prosvjete", na kojoj će predsednik Srđan Mijalković, podneti petogodišnji izveštaj o radu, a ujedno će biti promovisan novi CD Jelene Krstić, članice Uo Društva. U subotu, 4. juna 2016. godine biće održani Duhovni razgovori na kojima će se govoriti o ulozi majke u porodici i ujedno će biti promovisana knjiga poezije za decu i odrasle pod nazivom "Majka" Svetlane Matić.\nPredstavljajući autorku Matićeva je, između ostalog, istakla da Zlata Ikanović osim što piše poeziju, obavlja dužnost sekretara u Udruženju pisaca "Sedmica" iz Frankfurta, sa kojim "Prosvjeta" ima odličnu dosadašnju saradnju na polju očuvanja srpske književne i pisane reči.\n"Prošle godine, kada je Udruženje pisaca u Frankfurtu “Sedmica” proslavilo 20 godina uspešnog postojanja, “Prosvjeti” – odboru u Austriji je dodeljena "Povelja za očuvanje srpskog jezika i ćiriličnog pisma u dijaspori". Imala sam tu čast da istu primim na Oktobarskim susretima pisaca dijaspore prošle godine, koju mi je lično uručio Ljubiša Simić, predsednik “Sedmice”. Inače, nameravamo da potpišemo zajednički "Protokol o saradnji", koji smo već potpisali sa Udruženjem književnika Srbije u maju ove godine", podvukla je Matićeva.\nZorica Vulić, član Uo "Prosvjete" prisutne je upoznala sa poezijom autorke, čitajući, između ostalih, sledeće pesme: "Zašto", "Zvukom violine", "Reka ljubavi", "Tako živim", "Zov ljubavi", "Korak ka suncu", "Lutalica", "Odlazim" i druge.\nZlata Ikanović je izrazila zadovoljstvo što može svoj prvenac da predstavi i u Beču, nakon predstavljanja u Frankfurtu i Beogradu i zahvalila se "Prosvjeti" na saradnji i svemu što čini da se srpski jezik i kultura očuvaju u rasejanju. Ovom prilikom je apostrofirala: "Knjigu sam posvetila mom dedi, koji je i sam, osim što je bio lekar, svirao violinu. Otuda je nastao i naziv knjige, jer se uz violinu i njene zvuke mogu izraziti i radost i tuga. Knjigu je objavila izdavačka kuća "Bosanska riječ" 2014. godine u Tuzli, a recenziju je napisao književnik Živko Avramović."


Vesti online / Svet / / Praznici povezuju ljude\nU prepunom hramu Svetog Save u Hanoveru, posle liturgije koju su služili sveštenik Milan Pejić i đakon Slavko Bosančić, vezivanjem majki obeležene su Materice, praznik koji uz Detinjce i Oce simbolizuju povezanost porodice.\nTeško do slobode: Zoran Milenković je vezao suprugu Sanju (Foto: Vesti)\n- Vezivanje ne treba da znači da samo u porodici treba da budemo povezani. Treba da budu povezani svi ljudi. I mi ovde u parohiji treba da smo povezani, zato se danas vežemo i ovde - naglasio je sveštenik u besedi.\nU nedelju Oci\n- Deca i majke dobro su se organizovali, ali u nedelju su Oci, pa ćemo i mi imati priliku da se dokažemo - kaže Radenko Blagojević, koji je uveren da će i Oci biti veselo proslavljeni.\nVezivanje je posle liturgije počelo u gornjoj sali, a pre početka vezivanja sve majke su posedale za stolove, osim Jasne Đorđević, koja se "bez straha" kretala po sali i prisutne častila posnim kolačima koje je spremila. Među prvim "žrtvama" bila je popadija Ivanka za čijim su stolom sedeli i akademski slikar Nikola Sarić i Snežana Nešić-Davidović profesorka Visoke muzičke škole, a tu je "zaklon" uz supruga Nikolu našla i dirigentkinja Jelena Agbaba-Milosavljević.\nZa susednim stolom oko Sanje Milenković okupila se "gomila lovaca", a ona im je, da bi koliko-toliko ostala slobodna, bez prestanka delila slatkiše. Čak i suprugu Zoranu, koji se jasno stavio na stranu "protivnika" svoje supruge.\nRada Matić, gošća iz Beograda, osećala se bezbedno između pesnika Vase Beklavca i profesora Đorđa Šimšića, ali samo dok ih vešti Maksim Janković nije zaobišao i Radu vezao. "Sigurno" obezbeđenje imala je i Milena Klaprot, poreklom iz Republike Srpske , koju su čuvali "njen Nemac" Jerg i ćerka Julija.\n- Dobri su oni čuvari, ali da nisam imala sklatkiše i još nekih sitnica, loše bih se provela - u šali kaže Milena, koja ih je u crkvu dovela da vide ovu srpsku tradiciju, koju ni ona u Republici Srpskoj nikada nije doživela.\nMnogo veštine i veliku upornost u vezivanju pokazali su Nikola Šunić, Zoran Milenković i tutor Radenko Blagojević koji je u akciju krenuo kad su majke pomislile da je sve već završeno. Na kraju je i prota Milan iznenadio personal u kuhinji, u kojoj se predsednica KSS Snežana Radujković sa svojom ekipom osećala potpuno bezbedna.\nBaka za sva vremena\nHapšenja je bilo svih vrsta i sa svih strana, ali po svemu sudeći "najtrofejniji ulov" imao je Dimitrije Dinić (7). On je čvrsto, za sva vremena, vezao baku Svetlanu koja je dan ranije doputovala iz Niša.\n- Ne ideš više u Srbiju - zapretio je Dimitrije kojem se učinilo da su baka Svetlana i deda Duško suviše dugo boravili u Srbiji.\nNEMAČKA Prota odlazi, dela njegova ostaju


Javni poziv za prikupljanje neobavezujućih ponuda za kupovinu državnog paketa akcija u Komercijalnoj banci Vlada je rapisala poslednjeg dana maja. Sada je rok produžila za nešto manje od dve nedelje, čime je, potencijalnim kupcima, praktično dala više vremena da sagledaju kompleksnu dokumentaciju o poslovanju ove banke u kojoj je država najveći pojedinačni akcionar sa udelom od oko 42 odsto.\nZa preuzimanje jedne od najvećih banaka u Srbiji šest je potencijalnih kupaca, uključujući Raiffeisen banku, AIK banku srpskog biznismena Miodraga Kostića, NLB banku i američko-evropski konzorcijum, kojeg čine Ripplewood Advisors, Direktna Banka i grčka Eurobank, pisao je nedavno Rojters.


Lekovito bilje » PAŽLJIVO I SA GREJPFRUTOM PAŽLJIVO I SA GREJPFRUTOM – Lekovito bilje\nIstraživanja su pokazala da uzimanje pojedinih lekova sa voćnim sokom znatno smanjuje njihovu efikasnost. Pretpostavlja se da su za to odgovorni flavonoidi (jedinjenja koja su inače veoma korisna za zdravlje) koji blokiraju enzime u organizmu zadužene za apsorpciju lekova u krvotok.\nNaučnici sa Univerziteta Zapadni Ontario otkrili su negativan efekat konzumiranja sokova od grejpfruta, pomorandže i jabuke u periodu dok se uzimaju lekovi.\nOvo naročito treba da imaju u vidu osobe koje koriste antihistaminike, kontraceptivne pilule, antimikrobne lekove i benzodiazepine, kao i medikamente za snižavanje povišenog nivoa masnoća u krvi. Sok od grejpfruta povećava koncentraciju nekih lekova u krvi do potencijalno toksičnih vrednosti, a ustanovljeno je da se to odnosi na gotovo 50 medikamenata.\nMeđutim, treba imati u vidu da negativan efekat voćnih sokova na apsorpciju lekova traje najviše četiri sata, tako da osobe koje uzimaju neku terapiju mogu u određeno vreme bezbrižno da ih konzumiraju.\nPAŽLJIVO I SA GREJPFRUTOM was last modified: January 22nd, 2018 by admin\nOvčije boginje: prirodni preparati suzbijaju svrab


Ceca pokazala dečka! | SerbianForum\nDatum pokretanja 19.10.2009\nNa rođendansko slavlje ćerke Ace Lukasa Svetlana Ražnatović došla držeći se za ruke s manekenom Vladimirom Cvetkovićem Cveletom\nJedna od najpopularnijih domaćih pevačica Ceca Ražnatović izgleda da je konačno uspela da nađe muškarca po svojoj meri. Ona se već nekoliko nedelja ne odvaja od novosadskog manekena Vladimira Cvetkovića Cveleta, o čemu je Kurir prvi pisao, a pre nekoliko dana zaljubljeni golupčići pojavili su se na rođendanskom slavlju ćerke Ace Lukasa Miljane, koja je napunila 18 godina.\n3- Poznati folker je za ćerkino punoletstvo u jednom prestoničkom restoranu napravio veliko slavlje, na kojem su bile brojne kolege. Tu je viđena Sonja Šašić, pa Mira Škorić i još desetak prijatelja s estrade. Među poslednjim zvanicama pojavila se Ceca Ražnatović, koja je opušteno ušetala u restoran držeći se za ruke s manekenom Vladimirom Cvetkovićem Cveletom. Ovaj prizor iznenadio je većinu prisutnih jer se popularna pevačica prvi put pojavila na nekom skupu ne skrivajući dečka - priča izvor Kurira koji je bio na slavlju.\nPoznata pevačica upoznala je svoje „pile“ preko zajedničkog prijatelja, nakon čega su se svakodnevno čuli, a neretko se dopisivali i preko Fejsbuka. Nakon toga Ceca je sve češće putovala u Novi Sad, gde se viđala sa Cveletom, najčešće u lokalima „Dva galeba“ i „Studio“, u kojima su mogli na miru da ćaskaju.\nIspitivanje terena i upoznavanje potrajalo je petnaestak dana, nakon čega su očigledno započeli romansu, što su nedavno i pokazali na pomenutom slavlju. S obzirom na to da Aca Lukas nije dozvolio medijima da prisustvuju proslavi, već je angažovao jednog fotografa za lične potrebe, Ceca i Vlada su opušteno mogli da razmenjuju dodire i poljupce, ne strahujući da će se sutradan pojaviti u novinama.\nBilo kako bilo, izgleda da je folk kraljica konačno našla svog princa, a da li će uskoro progovoriti o svojoj vezi, ili će i dalje igrati na kartu skrivanja, videćemo već narednih dana.


Predlog Programa lokalnog ekonomskog razvoja do 2023. godine – Veliki Park\nPredlog Programa lokalnog ekonomskog razvoja do 2023. godine\nGradsko veće na sednici održanoj 13. januara utvrdilo je predlog Programa lokalnog ekonomskog razvoja do 2023. godine i uputilo odbornicima Skupštine grada na razmatranje i odlučivanje. Cilj programa je da pruži podršku stabilizaciji lokalne privrede i pospeši njen dalji razvoj, pogotovo u periodu nakon vanrednog stanja izazvanog epidemijom korona virusa. Program bi trebalo da osigura da se kako kratkoročni tako i dugoročni problemi nastali u prethodnom periodu, prevaziđu na najbolji mogući način. S druge strane Program bi trebalo da obezbedi ukupnu stabilizaciju lokalne privrede i otkloni trenutnu nelikvidnost, stvarajući privredno okruženje koje je u stanju da privuče kako velike investicije tako i da postojećim privrednim subjektima omogući dalji razvoj kroz pružanje podrške u realizaciji investicionih planova.\nPred odbornicima će se naći i Predlog odluke o pristupanju izradi Stambene strategije grada za period 2021- 2031. godine. Opšti cilj strategije je da većina stanovništva grada Kragujevca uz racionalnu podršku može priuštiti pristojno stanovanje u skladu sa svojim pravima i potrebama, uz posebno posvećivanje pažnje rešavanju stambenih potreba stambeno i socijalno najranjivijih kategorija stanovništva, održavanju, unapređenju kvaliteta i iskorišćenosti stambenog fonda, registraciji svojinskih prava i drugih pravnih statusa u vezi sa stanovanjem, te uspostavljanju institucionalnih i drugih kapaciteta za dalji održivi razvoj stambenog sektora.\nU skupštinsku proceduru upućen je i predlog Odluke o javnim raspravama kojim se bliže uređuju način i postupak njihovog organizovanja i sprovođenja prilikom donošenja propisa, drugih opštih akata i planskih dokumenata. Obavezna javna rasprava podrazumeva pribavljanje predloga, sugestija i mišljenja građana i ostalih učesnika u javnoj raspravi u pisanoj ili elektronskoj formi i organizovanje najmanje jednog otvorenog sastanka predstavnika nadležnih organa Grada, odnosno javnih službi sa zainteresovanim građanima, predstavnicima udruženja građana i sredstvima javnog informisanja.\nJavna rasprava traje najmanje sedam dana i obavezno se organizuje i sprovodi: u postupku pripreme Statuta; budžeta Grada, Plana razvoja i dokumenata javnih politika Grada; u postupku utvrđivanja stopa izvornih prihoda Grada; pripreme prostornih i urbanističkih planova i u drugim slučajevima predviđenim zakonom i Statutom.\nPored obavezne predviđena je i fakultativna javna rasprava u postupku donošenja drugih opštih akata iz nadležnosti Skupštine grada, na osnovu zahteva predlagača opšteg akta, jedne trećine odbornika ili predloga 100 građana.\nGradsko veće na danas održanoj sednici odobrilo je isplatu novogodišnje poklon čestitke u iznosu od 100 000 dinara za prvorođeno dete u 2021. godini po julijanskom kalendaru, za porodilju koja ima prebivalište / boravište na teritoriji grada Kragujevca.\nČlanovi veća dali su i saglasnost na Programe i finansijske planove stalnih manifestacija u oblasti kulture od značaja za grad Kragujevac. Za realizaciju 23 stalne manifestacije među kojima su Dan grada, Veliki školski čas, Međunarodni salon antiratne karikature, OKTOH, Međunarodni lutkarski festival „Zlatna iskra“, Joakimfest, Joakimovi dani, Arsenal fest, Gospojisnke svečanosti, odobreno je 40 172 000 dinara.\nNa sednici je doneta i odluka o pokretanju postupka prenosa prava javne svojine Republike Srbije u javnu svojinu grada Kragujevca, bez naknade. Reč je o objektu pravosudnih organa na Trgu Radomira Putnika površine 2758 kvadratnih metara u koji će biti smeštene ustanove kulture i administracija grada Kragujevca.\nCategories:\tDruštvo, Kragujevac, UDARNO-NASLOVNA SLAJDER, Vesti\t/ No Responses / by Milan јануар 13, 2021\nAkcija „Zajedno za dečije osmehe“ i u Kragujevcu\n5:52 pm 19 јан 2021\nKorona brojke u Srbiji nešto veće nego juče\n5:36 pm 19 јан 2021\nFilip Milivojević (15) pobednik Bogojavljenskog plivanja u Šumaricama\n3:02 pm 19 јан 2021\nSlavko Perović sportski direktor Radničkog\n2:57 pm 19 јан 2021\n2:53 pm 19 јан 2021


Milošević: Svaka čast igračima! Milojević: Bez strasti! - Studio B\nMilošević: Svaka čast igračima! Milojević: Bez strasti! Tanjug\nObjavljeno: 23.05.2019. 22:34 Izmenjeno: 24.05.2019. 20:52\nTrener fudbalera Partizana, Savo Milošević ,posle pobede u finalu Kupa protiv Crvene zvezde 1:0 čestitao je igračima na zasluženoj nagradi za sve što su uradili u poslednja dva meseca. Zvezdin trener Vladan Milojević, uz čestitke Partizanu, rekao je da su obe ekipe ušle u meč sa željom da naprave što manje grešaka, ali da kod njegovih igrača nije bilo strasti.\n„Svaka čast igračima, uspeli su da se uzvuku iz teške situacije i da protiv najvećeg rivala, na njegovom terenu osvoje Kup. Mislim sa smo danas bili bolji i da smo zasluženo osvojili Kup“, istakao je Milošević na konferenciji za medije. On je zahvalio Upravi na poverenju, ali i bivšem stručnom štabu na čelu sa Zoranom Mirkovićem, jer je, kako je naveo, ovaj trofej i njihova zasluga. „Posebno se zahvaljujem igračima i rukovodstvu Zvezde jer treba biti veliki i u porazu i poželeo bih svima nama sreću u evropskim kvalifikacijama“. Milošević je istakao značaj dobre partije Bojana Ostojića, ali i naglasio da ne postoji odbrana i napad, nego svi su tim i moraju da budu zajedno na terenu. „Srećan sam zbog prvog trofeja, mnogo mi znači, proslavićemo, možda ću i zapevati. Jedino nisam siguran hoću li na odmor“, istakao je Milošević.\n„Očekivali smo Partizan u bloku i na kontranapad, ali nismo pronašli rešenje jer nismo imali igru, ni brzinu, ni raspoložene igrače, a primili smo gol iz prekida. Čestitam i mojim igračima na dobroj sezoni, a ovaj poraz je došao možda i u dobrom trenutku da se zapitamo šta dalje? Ne bih koristio neke teške reči, ali jasno je da nije bilo strasti. Rano smo osvojili titulu, mentalitet je takav, igrači su mislima negde drugo, a Partizanu je praktično cela sezona stala u ovih 90 minuta. Sledi okupljanje 9. juna i nova sezona“, poručio je Milojević.


LUČANCI TRAŽE DA SE OGLASI FSS Izjava Le Taleka da je hteo da ubije Radivojevića zgranula sve u Mladosti\nU fudbalskom klubu Mladost iz Lučana šokirani su izjavom Zvezdinog igrača Damijana le Taleka koja je, kako kažu, neistinita, preteća i neprimerena pa očekuju reakcije FSS i čelnih ljudi ovog kluba.\nPodsetimo, Francuz iz tabora crveno-belih je tokom trijumfa od 2:1 u 14. kolu Superlige dobio udarac u rame, posle čega je gurnuo vezistu gostiju Vladimira Radivojevića. Veći fizički obračun je izbegnut, a Le Talek je posle meča bio besan zbog starta rivala.\n- Ovo nije fudbal... Igrači Mladosti su došli na “Marakanu” samo da bi nas povredili. Čuo sam njihovog trenera koji je tražio od igrača samo da nas udaraju. Ljubomorni su na Zvezdu, nemam drugo objašnjenje. Oni su seljački tim - nije krio bes Le Talek, koji je, pored ostalog, istakao da mu je došlo "da ubije Radivojevića".\nTrener Lučanaca, Nenad Milovanović, nije krio iznenađenje zbog ovakvih reči:\n- Zgranut sam. Ja ne mogu da shvatim da jedan klub poput Crvene zvezde, koji veoma poštujem, dozvoli igraču da daje ovakve izjave. Ubiti nekoga je preteška izjava i zaista očekujem da se oglasi FSS. Za 15 godina rada u fudbalu nikada igraču nisam rekao da nekoga udari niti bilo šta slično. Veoma dobro znam šta je povreda i da ti momci žive od fudbala, tako da te reči iz mojih usta nisu izašle. Mi smo došli da se sa Zvezdom nadigravamo na terenu i mislim da se nismo obrukali. Odigrali smo korektno, onako kako smo se i pripremali za ovu utakmicu – rekao je šef stručnog štaba Mladosti.\nOn je istakao da ne sme da priča o "vanfudbalskim faktorima" koji su uticali na dešavanja na ovoj utakmici:\n- Rekao sam da smo utakmicu odigrali krajnje korektno, ali neki vanfudbalski faktori uticali su na dešavanja na terenu, o kojima nažalost ne smem da pričam... – razočaran je Milovanović.


Republika / PUKLA TIKVA! ĐILAS UDARIO NA MAJIĆA: Ovo je razlog zašto se sudija našao U NEMILOSTI ŽUTOG TAJKUNA!\nsreda, 3. 3. 2021.| 12:39\nSvako ko se usudi da povuče ma koji potez koji je suprotan diktatu žutog tajkuna Dragana Đilasa proći kroz medijskog toplog zeca u njegovim medijima!\nTanjug/T. VALIČ/S. RADOVANOVIĆ\nMiodrag Majić i Dragan Đilas\nNa listi za odstrel, kako saznaje Republika, sada se našao sudija Miodrag Majić, dojučerašnji bliski saradnik vođe srpske opozicije.\nNaime, portal Direktno, propagandno glasilo pod Đilasovom kontrolom otpočeo je medijsku ofanzivu protiv Majića jer se sudija Apelacionog suda odlučio da prava na ekranizaciju svog popularnog trilera "Deca zla" poveri firmi koja blisko sarađuje sa državnim Telekomom!\nUpravo ova činjenica toliko je zabolela Đilasa i njegove medijske poslušnike da je na navedenom portalu brže bolje plasiran tekst u kome se Majić optužuje da je "uzeo državne pare".\nTekst objavljen na portalu Direktno\nU tekstu koji zauzima jedno od centralnih mesta na Đilasovom portalu lamentira se i nad činjenicom kako je sudija Majić navodno "izabrao stranu", odnosno da je odustao od kritike državnog rukovodstva u Srbiji.\nNema sumnje da je Đilas još jednom dokazao da će bez ustezanja napasti sve oni koji se usude da odbiju njegove ultimatume, a njegovi medijski kerberi odrađiće ostali prljav posao.\n(EKSKLUZIVNI PAPARACO) Đilas u Trstu na tajnom sastanku sa Jadrankom Drinić, KOJA JE U BEKSTVU ZBOG UTAJE POREZA!\nPolitika Opozicija Dragan Đilas Milorad Majić Sudija Napad Mediji


Greškom ignorisan argument Rusije: Holandski sud naložio da se preispita presuda u slučaju JUKOS-a - 05.11.2021, Sputnik Srbija\nGreškom ignorisan argument Rusije: Holandski sud naložio da se preispita presuda u slučaju JUKOS-a\nHolandski Vrhovni sud poništio je presudu Apelacionog suda u Hagu koji je obavezao Rusiju da isplati više od 50 milijardi dolara bivšim akcionarima naftne... 05.11.2021, Sputnik Srbija\nIstiče se da je kasaciona žalba koju je podnela ruska strana uvažena na osnovu jedne tačke. Naime, Vrhovni sud smatra da je iz proceduralnih razloga Apelacioni sud u Hagu „greškom ignorisao argument Rusije o tome da su akcionari navodno izvršili prevaru u arbitražnoj“. Shodno tome, presude Apelacionog suda ne mogu ostati na snazi, zaključak je Vrhovnog sudaPodsetimo, Međunarodna arbitraža je 2014. godine naložila Rusiji da isplati više od 50 miliona dolara kompanijama „Jukos univerzal“, „Hali enterprajsis“ i „Veteran petroleum“ koje su povezane sa bivšim akcionarima JUKOS-a. Sudije smatraju da je Rusija u vezi JUKOS-a kršila ugovor o energetskoj povelji koji je potpisala, ali nije ratifikovala. Ruska strana je apelovala na činjenicu da određene odredbe dokumenta nisu mogle biti važeće bez okončanja postupka ratifikacije.\nrusija, jukos, holandija (država)\n© Sputnik / Vladimir VyatkinKompanija Jukos\nHolandski Vrhovni sud poništio je presudu Apelacionog suda u Hagu koji je obavezao Rusiju da isplati više od 50 milijardi dolara bivšim akcionarima naftne kompanije JUKOS i vratio je slučaj na ponovno razmatranje Apelacionom sudu u Amsterdamu, navodi se u presudi objavljenoj na sajtu suda.\n„Apelacioni sud u Hagu je 2020. godine podržao arbitražnu odluku iz 2014. godine u kojoj je Rusiji bilo naloženo da isplati kompenzaciju u iznosu od oko 50 milijardi američkih dolara trojici bivših velikih akcionara naftne kompanije JUKOS. Danas je Vrhovni sud ukinuo konačnu odluku Apelacionog suda, a takođe i njegovu prethodnu presudu. Slučaj je predat Apelacionom sudu u Amsterdamu na ponovno razmatranje radi donošenja nove odluke“, navodi se u presudi.\nIstiče se da je kasaciona žalba koju je podnela ruska strana uvažena na osnovu jedne tačke. Naime, Vrhovni sud smatra da je iz proceduralnih razloga Apelacioni sud u Hagu „greškom ignorisao argument Rusije o tome da su akcionari navodno izvršili prevaru u arbitražnoj“. Shodno tome, presude Apelacionog suda ne mogu ostati na snazi, zaključak je Vrhovnog suda\nPodsetimo, Međunarodna arbitraža je 2014. godine naložila Rusiji da isplati više od 50 miliona dolara kompanijama „Jukos univerzal“, „Hali enterprajsis“ i „Veteran petroleum“ koje su povezane sa bivšim akcionarima JUKOS-a. Sudije smatraju da je Rusija u vezi JUKOS-a kršila ugovor o energetskoj povelji koji je potpisala, ali nije ratifikovala. Ruska strana je apelovala na činjenicu da određene odredbe dokumenta nisu mogle biti važeće bez okončanja postupka ratifikacije.\n3 Decembar 2020, 10:53


Vrijeme: Oblačno uz temeperaturu od 8 stepeni, u četvrtak snijeg – Kakanj-X\nVrijeme: Oblačno uz temeperaturu od 8 stepeni, u četvrtak snijeg\nZadnja izmjena 20 sep, 2019 363\nNajniža jutarnja temperatura zraka većinom između –4 i 1°C, na jugu zemlje od 1 do 6°C. Najviša dnevna temperatura zraka uglavnom između 1 i 8°C, na jugu zemlje od 11 do 15°C.\nU srijedu u Hercegovini sunčano uz umjerenu naoblaku. Bosni će većinom preovladavati magla i niska naoblaka, a na planinama sunčano uz umjerenu naoblaku. Vjetar slab sjevernog smjera. Najniža jutarnja temperatura zraka većinom između –4 i 1°C, na jugu zemlje od 0 do 6°C. Najviša dnevna temperatura zraka između 1 i 6°C, na jugu zemlje od 11 do 14°C.\nU četvrtak u Bosni i Hercegovini se očekuje naoblačenje sa zapada koje će u nizinama u Bosnu usloviti slabu kišu, a u višim područijma slab snijeg. Vjetar slab sjevernog i sjeveroistočnog smjera. Najniža jutarnja temperatura zraka većinom između –3 i 3°C, na jugu zemlje od 1 do 6°C. Najviša dnevna temperatura zraka uglavnom između 1 i 5°C, na jugu zemlje od 8 do 12°C. (Nezavisne.com)\nKakanj-Xvremenska prognozavremenska prognoza bih


DEDA MRAZ NA DIJETI\ndehidrator kikiriki vegane avokado sremusa seitan recepti jogurt maslacka salata kopriva vegetarijanci pasulj sirove puter tofu puding kakao kafa\nNaslov: DEDA MRAZ NA DIJETI Pon Jan 11, 2010 12:52 pm\nSve se menja sem kamenja, pa ce po svemu sudeci i Deda Mraz morati da se prilagodi novim estetskim kriterijumima 21. veka.\nNejtan Grils australijski lekar hoce da baci senku na 1 od retkih sigurnijih stvari na ovom svetu – izgled deda maraza, dobrocudnog sedobradog dekice robusnih proporcija ciji veliki stomak prebacen preko crvenih pantalona jasno govori da je najomiljeniji deciji lij veliki gurman.\nDeda mraz je siri nego visi i to se ne dopada Grilsu, koji tvrdi da je gojazni novogodisnji junak los primer deci koja zive u svetu gde je gojaznost postala ozbiljan problem i uzrok mnogih bolseti. On ukazuje i da je deda mrazov izgled u potpunoj suprotnosti sa onim sto on radi. Sa svim tim kilogramima ne bi mogao da se provlaci kroz odzake kako bi pod novogodisnju jelku stavio darove, sto znaci da deca dobijaju iskrivljenu sliku realnosti.\nResenje je jednostavno – deda mraza sto pre valja staviti na dijetu, upisati u fitnes centar, a umesto sanki koje vuku irvasi, dati mu bicikl.\nAktuelni imidz deda mraza promovise gojaznost, i sedeci nacin zivota sto nije zdravo. Postoji evidentna veza izmedju zemalja koji postuju deda mraza i onih u kojima je visok % gojazne dece . On salje losu poruku da je gojaznost sinonim dobrog raspolozenja i zdravlja” ,rekao je australijski lekar u clanku u “britanskom medicinskom zurnalu”.\nSmatra da ogromnu popularnost deda mraz treba iskoristiti za promociju zdravog nacina zivota, koji ce deca trebati da prihvate od najranijih godina.\nGrils se pobunio i protiv deda mrazovih rumeni obraza, koji su posledica casica brendija kojima se zagreva tokom hladnih novogodisnjih noci. Na udaru doktora su i kompanije koje u svojim reklamama za slatkise i kaloricne napitke koriste lik deda mraza.\nA danasnji izgled deda mraza mozemo da zahvalimo jednom cuvenom proizvodjacu gaziranih napitaka – vrlo kaloricnom, za koji se zna da nije zdrav.\nNije neobicno da se deda mraz prikazuje sa lulom, sto je lose i salje poruku da duvan nije stetan.\ndr Grilsu deda mraz je prepun negativnih poruka.


Pet najvećih majstora iz kaveza - Tarzanija\nPet najvećih majstora iz kaveza\nPosted on 26/06/2012 27/06/2012 by Čitaoci in Tekstovi Čitalaca\nCelo područije Američkog kontinenta naseljavaju ljudi vrlo specifični po svom mentalitetu.To se posebno odnosi na deo severno od postojbina Huga Čaveza, Maradone i Kaniđe i celokupne Televisa imperije za proizvodnju TV sapunjara, koje putem ružičaste televizije animiraju gomilu prosečnih srpskih domaćica u periodu između spremanja ručka i večere. Kako najveći deo populacije SAD krasi prilična izopačenost po mnogim pitanjima (zaostaju samo za Holanđanima i Skandinavcima), tako se i u sportu izražava njihova zaljubljenost u discipline koje ostatak sveta smatra za neverovatnu glupost ili čisti šou. Otuda njihovo odusevljenje golfom, bejzbolom, skvošom, gađanjem pitama, trkama pasa i drugim nadmetanjima.\nI motivi odlaska na utakmice prave razliku izmedju Jenkija i Evropljana. Tipičan Amer iz Kolorada, 180cm, 102 kg meke mase, sa ženom, dvoje dece, kerom, i pick up–om u dvorištu kuće na sprat, na utakmice odlazi da odmori glavu od dvanaestočasovnog šljakanja u tekstilnoj fabrici, da proždere 3 hot doga i isrče što veću količinu pivišta ili šejkova. Srbin sa druge strane tekme posećuje radi uživanja i aktivnog učestvovanja u borbi svog tima. Srbin se dere, zviždi, jebe milu mamu sudijskoj trojci, preti ubistvom kapitenu protivničke ekipe, lomnjenjem nogu treneru protivničke ekipe, a sve to dok zasipa delegate i pomoćno osoblje ljuspama od semenki, petodinarcima i ponekim upaljačem metalne izrade.\nKako bi se učmalim Amerima podigla pažnja na sportskim dogadjajima, stvoren je prvo NFL, kao mutacija ragbija ali prilagodjena tamošnjem shvatanju sporta. Jednostavno je to bio dobar potez – u ljudskoj je prirodi još od gladijatora da traži hleba i igara, a da gotovo orgazmičan osećaj nastane kada nekom od učesnika šikne krv, odleti ruka na tribine ili se po terenu raspu prednji zubi.\nČinjenica je ipak da je NFL postao prevaziđen, i da je bilo potrebno nesto novo da animira masu željnu uzbuđenja. Devedesetih godina, potpomognut japanskom komercijalnom filozofijom organizovanja borbi, ćelavi debeljko po imenu Dana White stavio je kuću pod hipoteku, digao kredit kojim je zakupio lokalnu sportsku halu, kupio tries metra žice kojim je napravio improvizovani ring , tzv. „kavez“, skupio nekoliko vucibatina sa ulice i organizovao tuču u kojoj je jedino pravilo bilo da pravila – nema. Taj datum se vezuje za nastanak danas najpopularnije MMA promocije nazvane Ultimate fighting Championship (UFC). Ovakav vid zabave ubrzo je digao na noge cele Sjedinjene Države, ljudi su naprosto uživali da gledaju bespoštedno mlaćanje takmaca u ringu, a sam događaj je poprimio i priličnu finansijsku težinu. Sled stvari je bio takav da danas malo koja muškarčina ne zna za bar nekog od ovih modernih gladijatora, a promućurni Dana White troši svoje ogromno bogatstvo na žene, limunadu na Havajskim plažama i konjske trke.\nUpravo iz tog razloga vredi pomenuti pet veličanstvenih boraca koji su prolili mnoštvo telesnih tekućina da bi ovaj sport danas uživao ugled koji ima.\nKao što svaka religija počiva na nadahnuću nekog svog mesije, koji u početku biva smatran budalom i ludakom, a nakon toga praćen i poštovan od miliona kontrolisanih masa, tako je i MMA imao svog začetnika simpatičnog Brazilca Roycea. Odrastajući u porodici Gracie, poznatoj po jiu-jitsu skoli, gde bi svako novorođenče bilo prvo naučeno da protivniku turi prst u oko, a tek posle da izgovori „tata“ ili „mama“, može se reći da je mlađani Royce bio predodređen da uspešno nastavi porodičnu tradiciju. Kako je svaki početak težak, Royce Gracie je u svojim prvim danima bio prinuđen da se takmiči sa bambuljima koji su bili teži i po 30, čak i 50 kg od njega, jer tada nisu bile uvedene težinske kategorije. Pošto je gotovo čitav meč morao da trpi pritisak sala, mišića i smrada različitih izlučevina svojih protivnika, a ipak ih na kraju savlada uvrtanjem ruke, davljenjem ili lomljenjem kostiju, postao je miljenik tadašnje publike, i prepoznatljiv kao hrabar dečkić koji se ne libi da stane na crtu fizički jačem protivniku. Između ostalog Royce je tvorac BJJ-a (brazilian jiu-jitsu), sistema borbe koji bez koje niti jedan profesionalac nema šanse da preživi u kavezu.\nEvo ovako fino, i imaš bolovanje 7 meseci\nANDERSON „SPIDER“ SILVA\nIako ovaj Brazilac konstitucijom i fizionomijom podseća na moguće pojačanje Zvezde ili Partizana iz Botafoga, Koritibe, Avaia i ostalih velikana iz zemlje fudbala, a za koga se lično Rambo Petković kune da igrom podseća na njega iz najboljih dana, on možda predstavlja najdominantnijeg borca današnjice, šampiona u srednjoj kategoriji Ufc-a koga već 6 godina bezuspešno pokušavaju da pobede. Rukama i nogama, koje su toliko dugačke da se stiče utisak da je bio udarnik na brazliskom poljima kafe, ovaj fajter bez problema šalje sve protivnike u carstvo snova, a gledaoce tera da ga psuju jer nije dopustio da borba traje duže.\nPriziva kame-hame talas...\nZamislite Kananđanina, iz onog dela Kanade sa francuskog govornog područja, koji se podjednako loše služi i francuskim i engleskim jezikom. Sada zamislite atletu kojeg čine sve sam go mišić, tetiva i žile, koji će vas ščepati oko struka, zalelujati dva, tri puta oko sebe i raspučiti na glavu i pritom vam na skarednom francuskom poželeti „Bon voyage“ u „L ‘Enfer“. Zamišljena slika odgovara GSP-u trenutnom Velter prvaku UFC-a, koji je pretrpeo samo dva poraza u čitavoj karijeri i to od takođe fantastičnog Matta Hughesa, koga je samo nekoliko meseci kasnije otresao od zemlju kao kurac posle pišanja.\nSudija, sviraj kraj, ubiću ovog pankera na mrtvo\nJUNIOR „CIGANO“ DOS SANTOS\nKada vas neko zove Ciganinom, a pri tom niste član te grupacije, nemate rešeno stambeno pitanje ispod Gazele i ne kidišete na sekundarne sirovine kao mačor na slaninu, onda se vredi zapitati čime ste zaslužili takav nadimak. Dos Santos je takav epitet stekao u ranoj mladosti i to od veterana MMA Antonia Minotaura Nogere, i to zato što je nosio konjski rep, te neodoljivo podsećao na nekog lika ciganina iz brazliske sapunice. Nadimak mu je ostao, ali se sve drugo promenilo. Najbolji je bokser među MMA borcima, te sam prilično uveren da bi možda jedini mogao da očita lekciju braći Kličko, koji su svojim stlom borbe spustili zanimljivost bokserskih mečeva na nivo zanimljivosti dokumentarca o umetničko-istorijskom nasledju Angole. Trenutno master u teškoj kategoriji UFC-a, samo jednom poražen.\nJunior i Boban Zdravković - beli cigani\nČovek koji će uz Džordana, Maradonu, Mesija i Bolta činiti jedan od sinonima za profesionalni sport, jer je svojim borbama zaslužio gotovo mitski status. Teškaš iz neke ruske vukojebine, čiji je trening analogan onome koji sporvodi Stalone u „Rokiju 4“, odrastao na prirodnoj hrani (slanina i beli lebac), jeste najbolji gladijator koga je svet ikad video. Neverovatna je činjenica da se brzina afričkog Bušmana od celih 35 kila, skalupila u ljudinu od 110 kila. Neverovatan je i rad, borba i predanost tokom čitave karijere, koja je išla dotle da su najbolji borci zazirali da ukrste pesnice s njim i da ih nije bilo sramota da to javno izraze. U karijeri je pomlatio gomilu odličnih teškaša, masu Japanaca na steroidima i izvukao deblji kraj u samo 4 borbe. Popularan i zbog toga što je jedini pljunuo na prljave kapitalističke milione koje mu je Dana White nudio da potpiše za UFC, te time ostao veran principima i potvrdio da je liga za sebe. Poslednji meč je imao pre neki dan, kada je na pod složio Brazilca Rizza. Odlučio je, kako kaže da se posveti porodici, i da mirno krcka svoje ime koje je godinama sticao.\nNe, nisam imao borbu, samo lakši trening...\nTekst poslao čitalac Jovke Jzma. Ako i ti imaš šta pametno, šiknu u inboks naše FB grupe ili na mejl citaoci@tarzanija.com\nJedan je Lyoto Machida


Ovakve kritike dolaze neposredno pre objavljivanja izveštaja američke obaveštajne zajednice o virusu, čiji je cilj da otkloni nesuglasice koje postoje među obaveštajnim agencijama, a koje imaju različite teorije o nastanku virusa korona, uključujući i teoriju o mogućem incidentu u kineskoj laboratoriji.\n- Kina ne može prikriti greške SAD - rekao je Fu Cong, generalni direktor odeljenja za kontrolu naoružanja pri kineskom ministarstvu spoljnih poslova, a prenosi agencija Rojters.\n- Američki izveštaj je trebalo da bude završen do jučerašnjeg dana, ali će trebati još nekoliko dana kako bi se neklasifikovana verzija pripremila za javno objavljivanje - izjavio je ove nedelje pres-sekretar Bele kuće.\nKina je saopštila da je "curenje" virusa iz laboratorije malo verovatno i ismejala je teoriju da je virus korona pobegao iz laboratorije u kineskom gradu Vuhan, gde su se krajem 2019. godine pojavile infekcije kovida-19, čime je započela pandemija.\nSAD Kina SZO Vuhan koronavirus poreklo virusa


Prva organizovana amaterska pozorišna predstava u Pljevljima izvedena je 1899. godine. To je bio “Školski nadzornik” po tekstu Koste Trifkovića. Premijera je izvedena u prisustvu znatnog broja zvanica, uglednih građana i predstavnika vojne i civilne vlasti, trgovaca i zanatlija pljevaljske čaršije. Održani su i prigodni govori. Ovom programu prisustvovao je i Sulejman Haki-paša, mutesarif pljevaljski, koji je bio veoma cijenjen kod ukupnog pljevaljskog stanovništva. Ovog upravitelja, zbog dvadesetogodišnje korektne vladavine pljevaljskim vilajetom, 1898. godine odlikovala je Kraljevina Srbija Takovskim krstom. On se često interesovao i o radu Gimnazije, pa i za kulturne tokove u gradu.\nPozorišni život u Pljevljima odvijao se u okviru Dramske sekcije formirane pri Srpskom pjevačkom društvu “Bratstvo” osnovanom 1889. koje je djelovalo sa izvjesnim prekidima sve do 1941. godine. Intenzivna aktivnost pozorišne (diletantske) grupe počinje od 1927. godine, kada Društvo dobija svoju zgradu, u kojoj su se nalazile bioskopska, odnosno sala za pozorište, bilijar sala, knjižnica i bife. Zgrada se nalazila preko puta današnje Gimnazije i zapaljena je 1941. godine, od strane Italijana sa cjelokupnom imovinom.\nPozorišne predstave organizovalo je i Muslimansko kulturno umjetničko društvo “Gajret”, od 1919., odnosno intenzivnije od 1921. godine. “Gajret” je imao svoju zgradu, u kojoj se nalazila prigodna sala, pa su postojali uslovi za rad dramske sekcije. U okviru “Gajreta” nalazile su se čitaonica i biblioteka, pa je i to, zajedno sa uslovima koje je imao internat (konvikt) za učenike medrese (srednje škole) i idadije (više gimnazije), uticalo na izraženiji rad svih sekcija, među kojima i dramske. I ovo Društvo je prestalo sa radom 1941. godine.\nOd februara 1943. pri Kulturno-umjetničkoj grupi 37. divizije NOPa djelovala je i dramska sekcija, sve do februara 1945. godine kada je formirana Sreska kulturno-umjetnička grupa. Dramska sekcija nastavlja sa radom do formiranja Kulturno-umjetničkog društva “Volođa” 6. oktobra 1945. godine. Od tada, do danas pri ovom Društvu djeluje Amatersko pozorište i Pozorišna dječja scena.\nNovembra 1949. godine Vlada Narodne Republike Crne Gore svojom odlukom formirala je Narodno pozorište u Pljevljima. Istom odlukom formirana su pozorišta u Nikšiću, Kotoru i Podgorici, dok je u Cetinju i ranije djelovalo profesionalno pozorište.\nVijest o formiranju profesionalnog pozorišta u Pljevljima dočekana je sa izuzetnim odobravanjem. Tadašnji predsjednik Gradskog narodnog odbora u Pljevljima, Vuko Dragašević, inače sam glumac-amater, učinio je, zajedno sa odborom, sve što je bilo u njegovoj moći da Pozorište počne normalno da radi.\nNa donošenje odluke Vlade Crne Gore da se formira Narodno pozorište, uticalo je i to što je, 1949. godine, dovršen Dom kulture u Pljevljima, jedan od najljepših i najfunkcionalnijih objekata te vrste u tom\nvremenu, ne samo u Crnoj Gori, nego i znatno šire. Smatra se da njegova funkcionalnost, kakva je bila u prvom momentu, do danas nije prevaziđena. Napravljen je u centru grada gdje se nalazila gradska pijaca\nkoja je porušena zajedno sa dijelom stare Hadžiarap mahale. Sa posebnim oduševljenjem otvaranje pozorišta dočekali su glumci-amateri iz kulturno-umjetničkih društava koja su ranije djelovala u Pljevljima.\nZa prvog upravnika Narodnog pozorišta koji je ujedno bio i njegov prvi reditelj, postavljen je Petar Milosavljević, putujući glumac koji je, pošto je na Cetinju, u Crnogorskom narodnom pozorištu, proveo jednu\ngodinu, došao u Pljevlja sa suprugom Anom, glumicom.\nMilosavljević je od postojećeg kadra odabrao glumce za prvu pozorišnu sezonu 1949/1950. i sa njima zasnovao radni odnos, a to su, između ostalih, bili: Boža Šiljak, Zekija Prljača, Slava Leovac, Evica Pušić, Ksenija Bajčetić, Hazbija Hadžialić, Šefko Čaušević, Duško Radulović, Ruždija Hodžić, Hajrudin Mešić, Boža Laković, Živana Pejanović, Ljubo Stojkanović, Hajrudin Čaušević, Dara Bulatović...\nVeć za narednu pozorišnu sezonu, sa strane su, pored bračnog para Milosavljević, došli da rade u Pozorištu Rade Marić, Slavka Poledica, Mila Rajkov i Dušan Lazić sa suprugom Ružicom.\nGlumci sa strane, iako nijesu imali završene akademije, imali su iskustvo jer su duže vremena radili u profesionalnim pozorištima, naročito putujućim. I domaći glumci su bili sa iskustvom, pa je Petar Milosavljević mogao uspješno da radi.\nZa kolektiv Pozorišta priređivani su časovi iz raznih oblasti, radi njihovog daljeg usavršavanja, pri čemu je korišćen, pored domaćeg i kadar sa strane. Tako se od prvog dana stvarao tim dobrih glumaca u gradu\nPrva predstava koja je postavljena na sceni Narodnog pozorišta u Pljevljima bila je “Običan čovek” od Branislava Nušića, a režirao ju je Petar Milosavljević. Sa probama se počelo 1. decembra 1949. godine u\nzgradi Gradskog odbora (Stari srez), pa u Domu kulture, u sali za probe. Premijera je izvedena 25. maja 1950, u koncertnoj, odnosno pozorišnoj dvorani, tj. Velikoj sali Doma kulture, kako se danas naziva. Preko\ngostiju, uglednih zvanica iz susjednih i drugih mjesta i sa Cetinja, predstavnika republičkih vlasti na čelu sa tadašnjim predsjednikom Vlade Crne Gore Blažom Jovanovićem, gromoglasnim aplauzom pozdravili su\nglumačku ekipu i sa posebnim oduševljenjem, početak rada Narodnog pozorišta. Najviše se radovala domaća publika koju je oduševio glumački ansambl.\nToga majskog dana Pljevlja su bila u svečanom raspoloženju. Lokalna radio stanica koju je osnovao i kojom je rukovodio mladi kinooperater Kemal Šećerkadić, obavještavala je građane o premijernom predstavljanju\nprofesionalnog pozorišta. Nijaz Koštović, tada gimnazijalac, a kasnije član kolektiva Narodnog pozorišta, postavljao je plakate širom grada i zajedno sa Šećerkadićem nastojao da obavijest o ovom događaju\nstigne do svih.\nNovootvoreni Dom kulture bio je u svečanom ruhu. U veleljepnom holu Doma, prekrivenom tepisima, postavljeno je nekoliko stolova i fotelja. Tu se nalazila prostorija za garderobu i prodavnica slatkiša. Uz redarsku službu i muziku, slika je bila potpuna i Dom je toga dana ličio na slične prostore institucija kulture većih gradova i sredina. Glumci su obavljali završne pripreme u šminkernicama, u sali za pripreme, a ugledni\ngosti dočekivani su u Klubu ljubitelja umjetnosti. Tehnički dio ekipe nalazio se na svojim mjestima, a rukovodstvo Pozorišta i Doma na ulazima novog zdanja.\nTrg “13. jul” bio je ukrašen zastavama i parolama. Na platou ispred Doma kulture, Gradski orkestar, odnosno bleh-muzika Vatrogasnog doma, priredio je u čast svečanog otvaranja Narodnog pozorišta promenadni koncert. Po sjećanju Sulja Hadžiatlagića, jednog od tada najmlađih u orkestru, te rukovodioca orkestra Muja Zukovića, za ovu priliku pripremali su se nekoliko mjeseci.\nGosti i posjetioci, isključivo sa pozivnicama, ulazili su na glavna vrata u foaje, a iz foajea u koncertnu dvoranu i posebnim (desnim i lijevim) izlazom na balkon ove Dvorane. Glumačko i drugo pozorišno osoblje ulazilo je na svoj ulaz sa desne bočne strane Doma kulture i iz fiskulturne sale, koja se nalazi na drugom traktu Doma kulture. Pozornica je rađena po visokim standardima, tako da i danas predstavlja jednu od boljih u Republici, pa i šire. Ona ima više boksova i prostor za pripreme, tako da istovremeno može da primi preko 200 izvođača. Svaki gost je dočekan ponaosob, a redarska služba je goste pratila do njihovih mjesta.\nU holu, koji može da primi preko 600 posjetilaca, razmjenjuju se sjećanja na ranije predstave pljevaljskih amatera, evociraju uspomene i prave dogovori o gostovanju Pljevaljskog pozorišta u susjednim gradovima i\ndrugim mjestima. Iako je to bila teška godina, godina obnove i izgradnje zemlje, Pljevljaci i gosti bili su u svečanom ruhu i raspoloženju. Mnogobrojni gosti potvrdili su svoje mišljenje i saznanje o Pljevljima kao kulturnom centru regiona.\nPozornica je povezana sa sportskom dvoranom, koja je služila i za rekreaciju osoblja Doma kulture, pa su se mnogi izvođači programa u njoj pred nastup zagrijavali. Plesna sala koja se nalazila ispod sportske i mogla da primi preko 200 posjetilaca, u tom vremenu važila je kao najbolja u Republici. Iznad sportske dvorane nalazila se bioskopska sala, koja je kasnije promijenila funkciju.\nBiblioteka i čitaonica sa svojim odjelima smještena je na drugom etažu prvog trakta i na središnjem traktu Doma kulture. U tom dijelu, prvo privremeno, a potom i stalno, smješten je Zavičajni muzej, koji čeka\nbolja vremena za svoje bivakovanje. Iznad čitaonice nalaze se kancelarije, koje se i danas uglavnom koriste za potrebe kulture, ali ne i sve. Pored sva četiri bočna ulaza nalaze se prostorije za određene namjene osoblja Doma kulture, zatim prostori za redarsku, čuvarsku i druge službe. Domaćin zgrade imao je i stan.\nJednom riječju, pozorište je imalo uslove za rad kakve mnoga pozorišta u Jugoslaviji nijesu imala. Nažalost, danas toga više nema. Ostala su sjećanja i uspomene, manje pisani tragovi, ali i prostori Doma, prepušteni sudbini i vremenu. Od samog početka rada Dom kulture imao je centralno grijanje, što je takođe u tom vremenu bila rijetkost.\nNakon prvih izvedenih predstava, Milosavljević koji u međuvremenu napušta dužnost upravnika Pozorišta, dovodi kao gosta Mirka Simića iz Crnogorskog narodnog pozorišta sa Cetinja, da postavi na scenu “Seosku učiteljicu”. Marko Kažić, profesor i istaknuti javni i kulturni radnik, obavlja poslove upravnika dok nije na to mjesto postavljen glumac Rade Marić, koji je takođe kratko obavljao ovu dužnost. U to vrijeme Marko\nKažić otvara pri Pozorištu Dramski studio čija je djelatnost trajala koliko i Pozorišta. Dramski studio dao je značajan doprinos stručnom usavršavanju pozorišnog ansambla. U Studiju su organizovani razgovori\nna različite teme vezane za pozorišni život i kulturu, u kojima su učestvovali i građani.\nNakon izuzetno povoljnog odjeka prikazanih predstava, ocijenjeno je da Narodno pozorište treba kadrovski i materijalno ojačati, ali i trajnije riješiti pitanje njegovog upravnika. Već naredne pozorišne sezone 1951/52. dolazi u Pljevlja istaknuti glumac i reditelj Mirko Simić. Prije toga radio je na Cetinju, gdje je došao iz Pančevačkog pozorišta u kome je radio kao reditelj. Pošto je sezonu 1950/51. proveo kao glavni reditelj\ni postavio na scenu “Seosku učiteljicu”, upoznao je grad, oduševio se Domom kulture i uslovima koje je tada pružao za razvoj, ne samo pozorišne umjetnosti, već i svih drugih vidova kulture i kulturnog života.\nTo je bilo presudno za Simićev ostanak u Narodnom pozorištu. Mirko Simić postavljen je za upravnika Pozorišta krajem 1951. i na toj dužnosti ostao do njegovog ukidanja, 1959. godine.\nNovi upravnik Simić nije bio u potpunosti zadovoljan stanjem u samom Pozorištu. Odlučio je da Pozorište moraju, u prvom redu, sačinjavati glumci. Postojeća ekipa je bila neujednačena. Bilo je nekoliko dobrih glumaca-mještana i četiri-pet onih koji su došli sa strane. Tadašnje vlasti u gradu dale su mu odriješene ruke da sredi stanje u Pozorištu kako on misli da je najbolje, pa je on prvo otpustio sve glumce i istog momenta zasnovao radni odnos sa onima koji su imali kvalitete da mogu profesionalno obavljati posao.\nSimić je u Pozorištu zatekao sljedeće glumce u radnom odnosu: Ljubo Stojkanović, Šefko Čaušević, Duško Radulović, Šućro Brković, Hazbija Hadžalić, Hajrudin Mešić, Zekija Prljača, Božidarka-Boža Šiljak, Farko\nPijalović, Božica Božović, Ksenija Bajčetić-Grkić, Božica \_aković, a sa strane: Rade Marić, Slavka Poledica, Mila Rajkov, Evica Pušić, Dušan Lazić sa suprugom Ružicom i Petar Milosavljević sa suprugom Anom.\nUpravnik Simić tada je izvršio reorganizaciju: Ljubo Stojkanović postavljen je za garderobera, Šućro Brković za rekvizitera, a Hazbija Hadžalić za ispicijenta, ali i dalje su imali uloge u predstavama. Na spisku glumaca ostali su: Šefko Čaušević, Duško Radulović, Hajrudin Mešić, Dušan Lazić i njegova supruga Ružica, Evica Pušić, Slavka Poledica i Petar Milosavljević sa suprugom Anom.\nUz saglasnost osnivača i gradskih vlasti, upravnik Simić dovodi nove kadrove sa strane - njih ukupno devetnaest. Između ostalih, u toj grupi su bili: Andrija Kotri, Predrag Stojković, Desa Antonović, Aca Radovanović sa suprugom Milankom, Desa Štrbac, Ida Delić, Desa Martinović...\nPored već pomenutih glumaca koje je ostavio da rade u Pozorištu, Simić angažuje i Kseniju Bajčetić, Zekiju Prljaču, Božidarku-Božu Šiljak, Farka Pijalovića, Božicu Laković, a povremeno i druge radnike iz Pozorišta koji su obavljali tehničke i druge poslove.\nZaokružuje se i postavka administrativnog aparata. Tako je za sekretara Pozorišta postavljen Sejfo Bošković, za blagajnika i ekonoma Osmo Ćatović, za knjigovođu Behija Čaušević, pomoćno osoblje Ema Ciguljin i Petruša Odović itd. Prvi sekretar Pozorišta bila je Bosa Vuković. Može se konstatovati da je ukupni aparat Pozorišta formiran veoma brzo i kvalitetno. Tako su stvoreni uslovi za spremanje bilo koje predstave. No, novi poduhvati traže i nove uslove, opremu i slično. Nije bilo dovoljno dekora, garderobe, reflektora i drugih rekvizita. Zbog toga Simić dovodi iz Beograda akademskog slikara Fila Filipovića da kreira osnovni dekor, da napravi nekoliko salona, seljačkih soba, šumske i druge kulise, odnosno da stvori dekor kojim se moglo praviti više scenografija. Istovremeno, Simić dovodi iz Beograda i poznatog reditelja Miroslava-Minju Dedića koji režira “Mandagolu” po Makijavelijvom tekstu.\nUređene su prostorije za pripremu glumaca, sala za probe, krojačnice, stolarska radionica, šminkernice, prostorije za garderobu, nabavljeni su novi reflektori, dio instrumenata (klavir i dr.) i sve ostalo što je bilo nužno za rad jednog, u tom vremenu, savremenog pozorišta. Pojačana je čuvarska i redarska služba u Domu kulture. Ostaće mnogima u sjećanju urednost portira Rizaha Sofovića, njegovo uljudno i dostojanstveno držanje, te redarska služba koju je najčešće obavljala Ema Ciguljin.\nU međuvremenu Simić postavlja na scenu Plautove “Menehme”. U toj sezoni izvedeno je jedanaest premijernih predstava. Vjerna pljevaljska publika tražila je od uprave Pozorišta da se postave neke predstave i po njihovoj želji. Tako su igrane predstave “Ajša”, “Zaplakala stara majka Džaferbegova” i još neke.\nRepertoar Pozorišta postaje bogatiji i kvalitetniji. Postavljaju se djela Plauta, Makijavelija, Gorkog, Ostrovskog, Dikensa, Nušića, B. Stankovića, Stevana Sremca, Marina Držića, Janka Veselinovića, Ćorovića, Šantića, Rasima Filipovića, Molijera, H. Timajera, A. Rusena, Goldonija i mnogih drugih. Publika iz noći u noć puni salu. Pljevaljsko Narodno pozorište stiče dobar glas na širem prostoru. Rado dolaze i novi glumci, kao što su Miloš i Dara Petrović, Dragan Milovanović, Bogdan Bilbilović, Dušan i Božana Stojanović, Aca Gavrilović...\nRadi podmlađivanja i školovanja kadra, ali i repertoara, formira se Dječje pozorište (tada Pionirsko), kao odjeljak Narodnog pozorišta. Odziv djece bio je izvanredan. Članovima ansambla organizuje se užina, daje\nmlijeko... Čim je počelo sa radom, u tom pozorištu nastupa i dječak Aljoša Vučković. On je igrao i u velikim predstavama Narodnog pozorišta, kada je bilo neophodno učešće djece - glumaca. Rukovodstvo Narodnog\npozorišta i Doma kulture organizuju redovnije zabave za omladinu, a sa djecom, pored zabava, i razgovore na različite teme.\nNarodno pozorište u Pljevljima priredilo je 90 premijera i odgiralo preko 500 predstava, tj. godišnje se pripremalo deset-jedanaest premijera, što predstavlja izuzetan uspjeh, vrijedan divljenja. Djelovanjem\nNarodnog pozorišta ojačan je rad drugih kulturnih institucija u gradu kao što je Muzička škola, koja djeluje od 1947. godine (direktor je bio Franjo Varcelini, porijeklom Čeh, potom Marko Rivijeri, raniji direktor\nRadio Crne Gore). Zahvaljujući profesorima Muzičke škole Dragoslavu Pelcu i Damjanu Babiću, kao i polaznicima škole, stvoreni su uslovi da postavke na scenu predstava “Koštane", “\_ida” i drugih, budu muzički\nbolje obrađene. Ove predstave, naročito “Koštana” igrane su često u Pljevljima i susjednim gradovima, uvijek uz “kartu više”. U rad Narodnog pozorišta izuzetno su se uklopili tamburaši, što druga pozorišta u tom\nvremenu nijesu imala. Pored uključivanja muzičkih sekcija i orkestara, Simić je često angažovao i hor. To je bio veoma dobar, poznat i priznat, horski mješoviti sastav. Simić je zadužio Bogdana Bilbilovića da bira i\nobučava gimnazijalce za rad u folklornoj sekciji, s obzirom da je prije dolaska u Pljevlja radio u KUD “Kolo” u Beogradu. Bilbilović je bio vrstan igrač i koreograf. Postavio je sedam koreografija, a Pozorište je\nobezbijedilo kostime, pa je i u tom dijelu posla ispunjen zajednički interes. Vukašin Bulajić, profesor pljevaljske gimnazije, pored ostalih poslova koje je obavljao, radio je na pronalaženju i angažovanju talentovanih glumaca za rad u Narodnom pozorištu.\nZnačajan doprinos uspješnom radu pozorišta dao je Marko Kažić kao lektor, organizator, reditelj, jedno vrijeme i v.d. upravnika. Valja istaći i doprinos kostimografa Branka Ćatovića, scenografa Iva Magaša,\nMilenka Vukojičića, Nijaza Koštovića, posebno Velizara Srbljanovića, koga je pozorište uputilo u Beograd na stručno usavršavanje iz oblasti scenografije i već nekoliko pomenutih scenografa.\nU tehničkoj ekipi bili su: stolar-modelar Džemaludin Muratović (po odlasku iz Pljevalja, radio je isti posao u sarajevskom Narodnom pozorištu), zatim Ruždo Hodžić, Sadik Koštović, Radim Selmanović, krojačica je bila Dušanka Zečević, Manovovićka, majstor svjetla Pero Popović, a sufler Dara Bulatović.\nRadi racionalnosti (bolje uposljenosti kadra i iskorišćenosti prostora), došlo je do objedinjavanja bioskopa sa pozorištem. To je uticalo da je bioskop, sve do zadnje nekolike godine, imao veoma dobar repertoar, što ga je uvrstilo u prvu kategoriju jugoslovenskih bioskopa, pa je stekao i pravo da među prvima u zemlji prikazuje najnovija i najvrednija filmska ostvarenja. Potvrda tome je i činjenica da nikad nije finansiran iz budžeta. Značajnu ulogu za kvalitetan rad bioskopa imali su njegovi rukovodioci, posebno Nefa Katana, koja je bila i jedno vrijeme direktor Centra za kulturu, zatim Izet Hadžiatlagić i drugi.\nNarodno pozorište je, takoreći svakodnevno, dobijalo pozive da gostuje po mjestima u Crnoj Gori, Bosni i Hercegovini i Srbiji. Često je gostovalo u Bijelom Polju, Beranama, Žabljaku, Nikšiću, Kolašinu, Plavu,\nGusinju, Andrijevici, Foči, Goraždu, Rogatici, Rudom, Višegradu, Novoj Varoši, Priboju, Prijepolju... U ovim i drugim mjestima, publika je Narodno pozorište iz Pljevalja doživljavala kao svoje. Prije pljevaljskog, ni\njedno drugo pozorište nije moglo prirediti izvođenje bilo koje predstave.\nNa premijere su dolazile delegacije sa raznih strana, a ansambl je stizao svuda, zimi i ljeti, putovao čime je stizao, kako je znao i umio, ali publiku i dogovor nije iznevjerio. Gostovanja su najčešće ugovarali Duško\nRadulović i upravnik Pozorišta Mirko Simić.\nPljevaljsko Narodno pozorište odigralo je značajnu ulogu u tim teškim godinama, dalo neizbrisiv trag kulturnom razvoju grada i okoline. Pored devedeset priređenih premijera i preko 500 predstava, osposobilo je znatan broj kadrova koji su dali značajan doprinos razvoju kulture, ne samo u Pljevljima.\nPosljednja predstava koju je izvelo Pljevaljsko pozorište bila je “Put oko sveta”, B. Nušića. I tu ima neke simbolike. Septembra 1958. godine učinjena je teška greška kada je na republičkom nivou donesena odluka\no zatvaranju, izuzev jednog, svih crnogorskih profesionalnih pozorišta: u Pljevljima, Kotoru, Nikšiću, pa čak i onog na Cetinju koje je imalo najdublju tradiciju i poseban značaj za crnogorsku kulturu, - jer je, navodno,\nnjihovo postojanje opterećivalo budžet, a i profesionalni nivo je ocijenjen kao nizak. Već 1959. godine u Pljevljima nema pozorišta. Revolt zbog te odluke i danas je prisutan i on se manifestuje na razne načine. U svim pomenutim gradovima u kojma su tom nesrećnom odlukom ukinuta pozorišta, već su formirana, ili je formiranje u toku, nova profesionalna ili poluprofesionalna pozorišta. U Pljevljima, nažalost, za sada još uvijek\nnema izgleda da se nešto tako desi.\nNedostatak rada Narodnog pozorišta nadoknadilo je donekle Amatersko pozorište KUD “Volođa” i Dječja scena, sa 27 premijera i oko 80 priređenih predstava, kao i gostovanje pozorišnih kuća sa prostora bivše\nJugoslavije. Nema značajnijeg pozorišta koje nije gostovalo u Pljevljima. Najviše predstava je izvelo Crnogorsko narodno pozorište - 46, zatim Dječje pozorište iz Podgorice - 35, Užičko - 24, Kragujevačko - 21, Jugoslovensko dramsko, Atelje “212” i Narodno pozorište iz Beograda - 27, Prištinsko - 14, Narodno pozorište i “Teatar 55” iz Sarajeva - 37, Šabačko - 11, a do po deset predstava priredila su sljedeća pozorišta: Tuzlansko, Dubrovačko, Mostarsko, Niško, Zagrebačko, Dječja scena iz Beograda i Sarajeva, Leskovačko, Somborsko, Banjalučko, Subotičko, Zeničko, Osječko, Skopsko, Virovitičko, Travničko, Vranjsko, Splitsko, Pančevačko, Praško (ČSR), te više amaterskih pozorišta iz Crne Gore, Srbije, Bosne i Hercegovine... - ukupno: 326 predstava, od kojih 100 monodrama.\nNo, sve ovo ne može nadomjestiti nestanak Narodnog pozorišta o kojem Pljevljaci i danas sanjaju, očekujući ostvarenje toga sna.*\n* Po knjizi - Uzeir Bećović: Prvi vijek pozorišta u Pljevljima, izdavač - Crnogorsko narodno pozorište Podgorica, Biblioteka “Zetski dom”, 1999.\nTekst preuzet iz časopisa "Almanah", br. 19-20. od 2002. god.


Kupio sam Bitdefender licencu za 2 dolara koja važi 3 godine\nRešio sam da promenim malo antivirus i da sa ovog koji koristim već više od 3 godine (360 Total Security) probam neki premijum antivirus koji košta…ali testa radi, da probam da ga platim jedno 10 puta jestinije. U ovom slučaju na tefter je došao Bitdefender Total Security 2019, vidim da ima dobre ocene na AV-test.org sajtu, ima neke fensi mogućnosti kao što je zaštita od rensomvera na više nivoa, VPN zaštita, fajervol, zaštita od krađe i tako to, antivirus postoji dosta dugo i dosta ga ljudi hvali, zašto ne probati. Ponavljam, 360 mi je radio odlično i nisam imao neke zamerke vezane za njega njega, ovo je više bilo….aj da malo varam u vezi, jedi ti pasulj ceo život i tako to.\nOvo je zvanični izgovor. Nezvanični izgovor je zapravo: zanimalo me mogu li se na ovaj način kupiti licence i koristiti normalno te tako izbeći torenti, aktivatori i ostala čuda. Čista radoznalost.\nŠta sam uradio…otišao na jedan od najpoznatijih sajtova za onlajn kupovinu – iBej (eBay), tamo udario pretragu „antivirus“, tamo mi izbacilo bogaoca nekih ESET-a, Kasperski, McAfee i čuda, ja odabrao prvi Bitdefender koji mi se pojavio a da je prodavac imao dosta pozitivnih ocena (99.5% pozitivnih ocena) i prodaja, cena u dolarima 2.29$ što mu dođe oko 240 dinara, kupio preko Pejpala, stigao odmah imejl odakle da skinem i kako da koristim.\nE sad, tu sam se nadao da postoji neka kvaka, da će me baciti na neki fejk sajt tipa www.bitdefender.club odakle ću da skinem krekovani softver, ali ne – bacio me je na sajt central.bitdefender.com koji jeste bitdefenderov, tu lepo piše da se radi o preprodavcu licenci (reseler), vidim njegovi imejl adresu…a dakle, pošto je sve sa bitdefenderovog sajta odrađeno – za mene je ovo čisto i briga me, pravim se mutav.\nI ništa, povukao instalacioni fajl klikom na „Download & install“ pokrenuo instalaciju, sve se odradilo i pojavio se Bitdefender glavni prozor u kojem je pisalo da je Bitdefender aktiviran i da važi do 2022-ge godine (ovo je pisano 2019-te). Ono što zbunjuje jeste što piše da proizvod ističe za 1075 dana…ali mi traži aktivacioni kod – uglavnom dok radi, pravim se lud…u najgorem slučaju izgubiću 240 dinara.\nKao i za Vindovs kupovinu o kojoj sam pisao par tekstova iza (evo linka ka tom tekstu) ne bih vam nikako preporučio da ovo radite u poslovnom okruženju gde inspekcija traži račune, pečate i krv device, ali ako eto, želite da imate na kompjuteru premijum antivirus koji košta 40$ a zapravo ovako na kvarnjaka 20 puta manje – što da ne.\nSoftver je dakle skinut sa zvanične lokacije na bitdefenderovom sajtu, bio je preaktiviran i meni pokazije da je aktivan još tri godine…iz moje perspektive ako je neko kriv kriv za nekakvu prevaru ovde – to je sam Bitdefender. Nisam koristio ništa krekovano i ništa sa louderima, nikakvi torenti, serijali i čuda – samo dakle bitdefenderov portal na kojem piše da skidam instalaciju u ime tog nekog ko zna kog…i to radi. Naravno, ako ikada bude bilo nekih izmena u radu i funkcionalnostima – dopuniću tekst i isti objaviti svuda gde pratite blog, mada kontam da u najgorem slučaju jedino što gubim jeste 240 dinara, što mogu da prežalim.\nŠto se samog antivirusa tiče, ovako, na prvu loptu – nisam nešto zadovoljan…elem, imam kolekciju od nekoliko stotina virusa….kako sam ih raspakovao tako su se popalili ventilatori i antivirus zauzeo skoro sve CPU resurse.\nE sad, ja zbog posla imam relativno jak kompjuter, mogu misliti šta bi se desilo na nekom slabijem. Ovo sa zauzećem resursa bi mu još nekako i oprostio, no on je ove uzorke virusa brisao baš-baš sporo ko da nevinost gubi, tako da sam hteo mogao sam da lupim dupli klik na neki od njih „i pokrenem zabavu“. Onaj moj kinez, to samo preleti i poubija sve na mrtvo, ne jebe živu silu a ovaj em zauze sve resurse, em mi upali sve kulere na laptopu em spor ko da ga je Bajaga silovao. Sve u svemu, daću mu još malo fore pa ću da ga obrišem i vratim 360 Total Security, ali eto, dokazao sam samom sebi da se nekakve licence mogu kupiti na iBeju za male pare i na kvarnjaka, dakle misija završena.\nIsto procesorsko ludilo se desi i kad se okine ručno skeniranje sistema, a neke funkcionalnosti čak i ne rade – recimo baš taj VPN, ne daje mi da odaberem lokaciju servera (Failed to get server list, please try again later) pa samim tim ne mogu ni da ga koristim…sve u svemu dakle, ovako na prvu i posle sat vremena korišćenja istog, nisam nešto zadovoljan istim, moguće i zato što sam picajzla od čoveka, bar kad su ove stvari u pitanju. To je na prvu loptu, možda je antivirus zapravo i odličan ali eto, i devojka ako ti se svidi na prvu loptu to je ta.\nEvo još nekih fotki samog programa ako nekome može biti zanimljivo, ima tu i koje sve funkcionalnosti ima.\nNekoliko nebitnih Linuks hintova\tImate li neki izduvni ventil?\nA kakva je stvar sa VPN-ovima, tipa NordVPN, isto za male pare, par godina usluge…postoji li mogućnost „zloupotrebe“ ako se deli isti ključ?\nOdlična ideja. Neki od premium VPN klijenata za male pare, ima li to tamo ili negde drugde?\nIma i na ebay a i prodaju po reddit-u…4-5 dolara par godina 🙂\nDa li prodavac licence ima sva prava kao i kod retail kupovine da upravlja računarima na kojima je instaliran Bitdefender? Treba proveriti, da neko ne dođe u situaciju da prodavac licence zna lokaciju računara ili da bude u mogućnosti da obriše disk, itd.\nOstavite odgovor na Luka Cancel


Kako se moze riješiti velika upala zubnog mesa i da li je to moguće u kraćem periodu? Hvala!\nMim - 18. 10. 2014.\nSavetujemo da uradite OPT snimak zuba (veliki Rtg snimak obe vilice) i obratite se specijalisti oralne medicine i parodontologije, kako bi se utvrdio definitivni uzrok upale desni i sprovela potrebna terapija.