Korupcija uzidana u temelje – Monitor\nKorupcija uzidana u temelje\nDržavne institucije, u ovom slučaju Ministarstvo uređenja prostora, nemaju interes da se bave slučajevima takozvane “krupne” nelegalne gradnje jer se ona, po pravilu, dovodi u vezu ili sa nekim visokim javnim ili političkim funkcionerom, ili sa moćnim pojedincima koji su bliski vladajućim krugovima, konstatuje Dejan Milovac u razgovoru za Monitor, objašnjavajući zašto je još jednu urbanističku aferu javnosti otkrila NVO MANS, a ne neko od nadležnih državnih organa. MILOVAC: Zbog toga nije “politički mudro”, baviti se tom vrstom problema, pa se resorni ministar Branimir Gvozdenović zadovoljava krivičnim prijavama protiv “sitnih riba”, a borba protiv nelegalne gradnje svodi na rušenje balkona, ponti, potkorvlja, ograda i nadstrešnica. Zato ni njegovi inspektori “ne vide” da se na Zavali ne gradi turistički objekat već stanovi za tržište, a u Podgorici ministar legalizuje kompletne stambene blokove.\nDa je riječ o obrascu ponašanja vladajućih struktura svjedoči i to što slučaj Zavala već treću godinu skuplja prašinu u kancelariji tužiteljke Ranke Čarapić. I najnoviji slučaj Kalamperović, predstavlja dokaz postojanja sistema u kome su rođačke veze i partijski uticaj supstitut za poštovanje zakona i propisa.\nMONITOR: Kako komentarišete optužbe iz Bara da istupom i odavanjem “tajne” o ovom poslu štetite razvoju lokalne zajednice?\nMILOVAC: Izgradnja kompleksa Vista između Bara i Ulcinja nema apsolutno nikakve veze sa razvojem lokalne zajednice, jer se radi o stanovima i vilama koje će generisati jednokratni prihod i to samo za vlasnike projekta, u ovom slučaju Kalamperoviću i sa njime povezanim licima. Identična argumentacija je korišćena i prilikom nelegalne izgradnje kompleksa Astra Montenegro na Zavali koji je i od crnogorskih zvaničnika promovisan kao “prekretnica u turističkom razvoju Budve” i kao “projekat koji će imati višestruke-multiplikativne ekonomske benefite za lokalnu zajednicu”. Sada je svima jasno da se radilo o neviđenoj količini gluposti kojom su zvaničnici nadležnih institucija pokušali da opravdaju kršenje zakona od strane “strateških investitora”.\nNaravno, svima je jasno da stambena izgradnja ne može generisati veći BDP od turističke valorizacije nekog prostora.\nMONITOR: Kako, uopšte, gledate na tu vrstu primjedbi da nije problem u onima koji krše zakone i tako se bogate, već u onima kojima to smeta i koji su o takvim pojavama i poslovima spremni da javno i dokumentovano govore?\nMILOVAC: Radi se o pojavi sa kojom se MANS susreće kada se bavi kršenjem zakona i na drugim poljima, a ne samo nelegalnom gradnjom. Argumentacija da nije kriv onaj koji krši zakon već je problem u onome koji se usuđuje da o tome govori, postala je specifičnost Crne Gore koja se, nažalost, njeguje i podstiče i sa najviših adresa u državi. Ta osobenost se ogleda u tome da, na primjer, Uprava policije – koja bi po prirodi stvari trebalo da bude prvi saveznik svih onih koji istražuju kršenja zakona i korupciju – na organizacije poput MANS-a gleda kao na strukture koje štete državnom interesu. Ponekad su ti nastupi toliko oštri, kao posljednji direktora Uprave policije Veselina Veljovića, da prosto ne možete a da se ne zapitate, da li su državni interesi Crne Gore nešto drugo od onoga što nam se zvanično saopštava.\nNaravno, u slučaju urbanizma državni/opšti/javni interesi kao što su održiva valorizacija prostora, zapošljavanje, ekonomski rast i razvoj lokalnih zajednica, često se koriste za maskiranje profitnih interesa “strateških investitora” a nerijetko i samih javnih funkcionera povezanih sa njima. Na taj način projekti poput brana na Morači postaju praktično humanitarne inicijative koje će da dovedu do masovnog zapošljavanja svih nezaposlenih građana Crne Gore, do procvata turizma, stočarstva i poljoprivrede na sjeveru. Naravno, radi se o neistinama koje su vješto upakovane kako bi se pridobila podrška javnosti za projekte koji apsolutno nemaju uporište u javnom interesu. S druge strane, tako upakovane besmilice državni organi veoma vješto koriste za borbu sa neistomišljenicima.\nMONITOR: Šta zaključujete iz iskustva bavljenja problemima divlje gradnje – da li su u pitanju izuzetci?\nMILOVAC: Slučajevi kojima se bavi MANS odnose se na nelegalnu gradnju velikih gabarita u zabranjenim zonama i na slučajeve koji ukazuju na zloupotrebu javnih ovlašćenja, tako da sami po sebi predstavljaju izuzetke koji potvrđuju pravilo.\nSvakako, slučajevi poput Zavale, Avale, Lipaca, Ade Bojane, slučaja kompanije Kalamper ne predstavljaju tipične primjere nelegalne gradnje u Crnoj Gori, ali predstavljaju najopasnije. I to ne samo u smislu količine devastiranog prostora ili gabarita nelegalno sagrađenih objekata, već u smislu nivoa organizovanog djelovanja državnih institucija i pojedinaca unutar njih na prikrivanju i falsifikovanju činjenica i informacija koje mogu dokazati kršenje zakona i postojanje korupcije.\nSvaki od tih primjera, na svoj način, svjedoči o sistemu koji je uspostavljen u urbanizmu. Tu se kršenje zakona ne kažnjava, investitori bez potrebne dokumentacije zaštićeni su kao “svete krave”, a taj i takav sistem u životu održavaju kadrovi poput Branimira Gvozdenovića, braće Marović, Rajka Kuljače, Žarka Pavićevića, Miomira Mugoše i njima slični… uz podršku policije, sudstva i tužilaštva. Svako od njih pojedinačno je svojim činjenjem ili nečinjenjem doprinio da se u sektoru urbanizma kreira paralelni klijentelistički sistem u kome su planska dokumentacija i građevinska dozvola tek “biznis barijera” koju treba što prije ukloniti.\nMONITOR: Može li se prepoznati neki obrazac ponašanja investitora i nadležnih lokalnih i državnih vlasti u vezi teritorijalne zastupljenosti divlje gradnje?\nMILOVAC: Crnogorsko primorje je prostor koji je većim svojim dijelom u potpunosti izgubljen i na njemu dominira izgradnja turističkih i takozvanih turističko-stambenih objekata, odnosno vikendica i kuća za odmor. Centralni dio države, karakteriše takozvana nelegalna gradnja iz socijalne potrebe, ali i nelegalna izgradnja velikih stambeno poslovnih kompleksa, što je odlika prvenstveno Podgorice. Sjeverni dio zemlje je do sada bio donekle pošteđen nelegalne gradnje, ali se ta situacija nažalost mijenja, naročito na prostorima koji su interesantni investitorima kao što su nacionalni parkovi.\nZa primorsku regiju je karakteristično da je, nakon masovne betonizacije uskog pojasa uz more, otpočela prodaja poljoprivrednog zemljišta i šuma u zaleđu i njihovo nasilno pretvaranje u građevinsko. Svjetska ekonomska kriza je donekle zaustavila planove za potpuno betoniranje obale, što nije pošlo za rukom nadležnim institucijama.\nOno što je državi “pošlo za rukom” jeste da, naročito u primorskoj regiji, donese brdo planske dokumentacije u kojoj se ništa ne planira, već samo konstatuje stanje na terenu. Primjer je Budva koja je kapitulirala pred željama investitora i njihovim vezama sa vlašću na lokalnom i nacionalnom nivou.\nDakle, kapital, rođačke i politične veze, nedostatak političke volje za stvarnu borbu protiv nelegalne gradnje su neki od elemenata i faktora na koje mogu da računaju “strateški investitori” koji su voljni da ulažu, ali ne i da poštuju zakon. S druge strane, obrazac ponašanja lokalnih i nacionalnih “odličnika” i “specijalaca” zaduženih za donošenje politika i kontrolu sprovođenje zakona često dovodi u zabunu – da li ti ljudi rade za državne organe ili za investore?\nMONITOR: Da li se divlja gradnja u Crnoj Gori isplati?\nMILOVAC: Zavisi šta gradite. Ako gradite kuću od 50-100 kvadrata možete očekivati da će se na vas obrušiti ministar Gvozdenović lično, srušiti vam to što ste napravili i protiv vas podnijeti krivičnu prijavu. Tako ćete, zasluženo, postati dio statistike kojom Gvozdenović voli da se hvali kada ga upitaju kako napreduje borba protiv nelegalne gradnje. Naravno, jasno vam je da se ovakva nelegalna gradnja ne isplati.\nZato, ako imate s čim, odmah gradite na veliko. Obećajte radna mjesta i višemilionske investicije. Dobićete status strateškog investitora koga ne pitaju za dozvolu i kome će neki „kadar iz ministarstva” da otvori objekat kada bude gotov. Tako ćete, zasluženo, postati dio statistike kojom ministar Gvozdenović voli da se hvali kada ga neko pita o stranim direktnim investicijama.\nŠalu na stranu, nelegalna gradnja se isplati jer Crna Gora, trenutno, nije pravna država koja umije i hoće da se stara o prostoru kao jednom od svojih najvažnijih resursa.\nPodgorica – Mugošina privatna imovina\nMONITOR: Šta su sličnosti a šta razlike u ovim poslovima u, recimo, Podgorici, Budvi i Baru?\nMILOVAC: Svaki od pomenutih gradova ima svoje specifičnosti, koje je MANS, baveći se nelegalnom gradnjom u tim gradovima, uspio da uoči. Opština Bar, na primjer, ima gradonačelnika koji ima sopstvenu građevinsku kompanju koja nelegalno gradi na teritoriji Bara i izrađuje plansku dokumentaciju kojim legalizuje svoju nelegalnu gradnju. Za Bar je karakteristično i da gradonačelnik Pavićević ne vidi problem u tome što se prvo gradi pa onda planira i dobija građevinska dozvola. Za Budvu je, osim što je svojevrsna metropola nelegalne gradnje, karakteristično i to što su lokalne institucije praktično zarobljenje rođačko-kumovsko-partijskim vezama porodice Marović čiji članovi u opštini i lokalnom katastru zauzimaju ključne pozicije važne za urbanizam. Budva će uz naziv “budvanizacija” svakako ući u neke udžbenike kao fenomen i prikaz najcrnjeg scenarija koji je moguć i koji se desio u oblasti prostornog planiranja. Konačno, Podgorica predstavlja “Crnu Goru u malom” gdje možete susresti sve vidove nelegalne gradnje, počevši od trošnih udžerica, do luskuznih stambeno poslovnih zdanja. I upravo je zbog toga u Podgorici najlakše uvidjeti koji su dometi borbe protiv nelegalne gradnje i zaključiti da se zakon uglavnom sprovodi nad individualnim objektima, dok se krupnim investitorima objekti po pravilu legalizuju. Ono što je specifikum Podgorice i što se do sada promovisalo kao svojevrsni “servis” za investitore, jeste lokalni parlament. Ovo tijelo već duži niz godina služi kao obična glasačka mašinerija koja je za to vrijeme usvajanjem planova legalizovala na stotine hiljada nelegalnih kvadrata i usrećila mnoge investitore koji su na taj način abolirani. Poseban problem predstavlja gradonačelnik Miomir Mugoša, koji je zbog svog pristupa i odnosa prema Podgorici kao prema privatnoj imovini, bio predmet brojnih krivičnih prijava MANS-a.\nMoja poetika je slobodna


Ko će pre da se iseli iz svoje zemlje - SRBI ili HRVATI?\nNekoliko poslednjih nekoliko godina iz Hrvatske se najmanje 172.000 stanovnika iselilo u šest evropskih država - Nemačku, Austriju, Irsku, Italiju, Švedsku i Norvešku. Ako se uzmu u obzir i ostale, ta cifra je oko 200.000 ljudi, navodi portal.\nTe brojke bi zvučale još dramatičnije, kad Hrvatska ne bi u najbližem susedstvu imala ozbiljnog konkurenta po ovom pitanju - Srbiju. Naša zemlja je već dve decenije neslavni "prvak" u regionu po iseljavanju mladih i obrazovanih ljudi u inostranstvo.\nSrbija već dve decenije prva u regionu po iseljavanju mladih\nSrbiju je u periodu 2007-2014, po podacima Organizacije za ekonomsku bezbednost i saradnju (OECD), napustilo čak 300.000 ljudi. Od toga, 2014. se iselilo duplo više - 58.000, nego 2007, kada je otišlo 26.000.\nStruktura odlazeće populacije je veoma nepovoljna po Srbiju - odlaze mladi i najobrazovaniji. Za godinu dana nas je, primera radi, napustilo 1.000 lekara i medicinskih sestara, jer u Zapadnoj Evropi, Kanadi i na Bliskom istoku mogu da zarade pet puta više mesečno nego u Srbiji.\nFoto: Evropski pokret Srbija / Promo\nNezaposlenost mladih rak rana regiona\nNEZAPOSLENOST, KORUPCIJA, MALE PLATE... Analiza AFP o razlozima zbog kojih mladi napuštaju Balkan\n- Odlazak mlade visokoobrazovane i visokostručne radne snage smanjuje sposobnost zemlje da se razvije. Utoliko više ukoliko ne preduzima odgovarajuće mere koje će doprineti jačanju kapaciteta države za zadržavanje talenata i kapaciteta za privlačenje talenata iz inostranstva, pre svega iz dijaspore. U slučaju Srbije, ovi kapaciteti su tako skromni da se na kraći rok ne očekuje bitno smanjenje emigracionih sklonosti - objasnio je Grečić.\nHrvati vole i Austriju, Švedsku, Norvešku, a Irska je sve popularnija\nIrska, koja je imala strelovit ekonomski razvoj, sve je privlačnija Hrvatima\nProbni popis stanovništva u aprilu i jedno SASVIM NOVO PITANJE\nViše od 200.000 građana iz tri zemlje Balkana se preselilo u Nemačku za dve godine\nJEDNI ROŠTILJAJU, DRUGI PROTESTUJU Sindikati u Beogradu obeležili obeležili Prvi maj šetnjom i poručili: Hoćemo veće plate i bolje uslove rada\nSavez samostalnih sindikata Srbije (SSSS) i Ujedinjeni granski sindikati "Nezavisnost" obeležavaju danas Međunarodni praznik rada protestom na Trgu Nikola Pašića gde je pročitan proglas ''Veće plate - za opstanak i ostanak'' odakle su okupljeni krenuli u protestnu šetnju do spomenika Dimitriju Tucoviću na Trgu Slavija.\nRoditelji prvaka znate li da imate pravo na DVA SLOBODNA DANA ZBOG UPISA?\nOsim za državne i verske praznike, vikende i godišnje odmore, radnici u Srbiji u državnim službama imaju prvo da odsustvuju sa posla po još nekoliko osnova. Selidba, venčanje, smrtni slučaj, dobrovoljno davanje krvi, ali malo ko zna da i oni kojima dete kreće u prvi razred osnovne škole takođe ima pravo na plaćene slobodne dane.\nSindikati Republičkog geodetskog zavoda (RGZ) stupili su 27. februara u štrajk, a povodom toga oglasio se Republičkim geodetski zavod koji kaže da obračun plata zaposlenih nikako ne može biti povod za štrajk u Republičkom geodetskom zavodu iako to glasnogovornici sindikata uporno ističu.\nTRANSPLANTACIJE JETRE KOD DECE I U SRBIJI Lekari iz Italije u Tiršovoj\nJedno dete iz Srbije je na listi čekanja za odlazak u Italiju na transplantaciju jetre, dok osmoro naše dece prolazi kroz proces pripreme.\nDo petka sunčano i toplo, za vikend PLJUSKOVI sa grmljavinom\nU Srbiji će danas biti pretežno sunčano s najvišom dnevnom temperaturom od 25 do 30 stepeni.\nAMSS: Čekanje na graničnim prelazima 30 minuta\nPrema najnovijim informacijama Uprave granične policije, zadržavanja putničkih vozila na našim graničnim prelazima su oko 30 minuta, saopštio je večeras Auto-moto savez Srbije.\nDanas moguće nepogode sa pljuskovima, gradom i grmljavinom\nU centralnim i južnim krajevima Srbije danas se očekuju lokalne kratkotrajne vremenske nepogode sa obilnim pljuskovima, grmljavinom, gradom i jakim vetrom, saopštio je Republički hidrometeorološki zavod.\nDoktor Dobrivoje Bojanić, ortoped lozničke Opšte bolnice, osumnjičen za neadekvatno pruženu lekarsku pomoć dečaku Radomiru Nikodinoviću (8) iz Kozjaka, preminulom 8. oktobra zbog sepse nastale nakon preloma leve ruke, danas je saslušan u Osnovnom javnom tužilaštvu u prisustvu svog advokata.\nOTKAZI U PROSVETI Da li nastavnici sa višom školom imaju razloga za strah?\nUčitelji i nastavnici u osnovnim školama koji nemaju završen fakultet, već imaju šesti stepen stručne spreme, ne treba da strahuju od otpuštanja, tvrde u Ministarstvu prosvete. To, kako navode, ne predviđaju ni izmene i dopune Pravilnika o vrsti stručne spreme, koji na snagu stupa u sredu, iako su sindikati tvrdili suprotno.\nPovodom Međunardonog dana osoba sa invaliditetom: Hemofarm fondacija obezbedila računar s Brajevom azbukom za Milicu\nPovodom Međunarodnog dana osoba sa invaliditetom koji se obeležava 3. decembra, Fondacija Hemofarm obezbedila je računar za slepu Milicu Ilić, članicu Udruženja "Kreativno edukativni centar KEC" iz Beograda, dok su zaposleni u ovoj kompaniji u novoj akciji prikupili i donirali pola tone plastičnih čepova Udruženju "Čep za hendikep" iz Zrenjanina.\nPonovno suđenje dečaku koji je nožem ranio napadače\nPonovni proces suđenja Krstanu Vukoviću (18), dečaku iz Kaća koji je u novembru 2012. godine u samoodbrani nožem povredio dvojicu starijih napadača koji su ga duže vreme reketirali i maltretirali, počeo je danas u Novom Sadu.\nSREMSKA MITROVICA KOLEVKA CAREVA Srpski i australijski arheolozi kopaju u Sirmijumu i obučavaju gimnazijalce\nMinistar kulture i informisanja, Vladan Vukosavljević i ambasadorka Australije, Džulija Fini posetiće Sremsku Mitrovicu u petak, povodom završetka druge po redu kampanje iskopavanja na arheološkom lokalitetu Glac, a planiran je i obilazak besplatnoj radionici projekta Glac, u kojoj učestvuju đaci Mitrovačke gimnazije.


Uranak (25. april – crtica) | Beograd202\nSve ređe se dešava da ćete na ulici uhvatiti nečiji pogled. Sve oči su uperene ka rukama, a u rukama pametni uređaji. Gledala sam juče i trominutni animirani filmić koji opisuje upravo ovo – toliko smo opsednuti tehnologijom i virtuelnim svetom, da smo u nemogućnosti da živimo u realnosti. Tu su prikazani ljudi koji se bave različitim zanimanjima, ali jedno im je zajedničko – svi neprestano bulje u svoje uređaje. Ipak, to ne bi bilo tako strašno da njihova opsednutost konstantno ne izaziva nove tragedije i nesreće. Tata ne obraća pažnju na dete, lekar na pacijenta, vatrogasci na požar, gospođica na banderu. Za samo manje od tri minuta autor filmića je pokazao koliko smo se otuđili jedni od drugih, ali i koliko nesreće to može prouzrokovati. Na društvenim mrežama su svi, eto, društveni, angažovani, grupisani, otvoreni i ljubopitljivi, a uživo hodamo pognutih glava. U kafićima tišinu jedino „kvari“ zvuk novog obaveštenja na telefonu, a u kafanama pršte „selfiji“. Daj da snimim šta radim, pa ću posle da vidim kako smo se proveli!\nNekada je to buljenje u telefon služilo samo da se izbegne neprijatna tišina u tesnom prostoru kao što je lift. Pamtili smo više rođendana, ali smo sada zauzvrat dobili veb sajtove sa pregršt cakanih slika maca i kuca, u smešnim pozama. Roditelji kažnjavaju decu terajući ih da idu IZ svoje sobe, oaze modema, ekrana, džojstika i aplikacija. Šarene kockice se ne sklapaju više na tepihu sobe, već palcem i kažiprstom na komadu plastike.\nZaboravljamo i vesti, od same njihove količine, zaboravljamo ljude koji nemaju Fejsbuk, zaboravljamo da proverimo šta se to sve dešava oko nas, a da o tome ne pročitamo prvo na Internetu. Prednosti pristupa celom svetu kroz maleni uređaj su višestruke, naravno. Jedini je problem što ih sve koristimo odjednom i stalno, zaboravljajući na prednosti sunčanog prolećnog subotnjeg dana koji je pred nama. A ako vam i bude lep dan van telefona i računara, imaćete materijala bar za dobar tvit ili Fejsbuk status!\n(Foto: http://www.thesun.co.uk, ilustracija)\nOvaj unos je objavljen pod 05 Emisije na Radio Beogradu 202, Uranak i označen sa beograd 202, crtica, crtica 202, gedžeti, komunikacija, kruna pintarić, otuđenost, pametni uređaji, radio 202, radio beograd 202, tehnologija, uranak, uranak 202, virtuelni svet. Zabeležite stalnu vezu.


Završena sednica albanskog parlamenta povodom nesreće u Jadranu\nOpoziciona Demokratska partija optužila je premijera zato što nije prekinuo odmor i vratio se u zemlju čim je čuo za tragediju emigranata\nTIRANA (Beta) - Albanski parlament potvrdio je juče poverenje vladi premijera Fatosa Nanoa, na sednici započetoj pre tri dana a povodom nesreće u Jadranskom moru kada je stradao 21 albanski imigrant. Od 140 poslanika, 50 je glasalo za nepoverenje vladi, dok je 76 bilo protiv. Jedan poslanik je bio uzdržan, prenose agencije.\nOpoziciona Demokratska partija optužila je Nanoa zato što nije prekinuo odmor u inostranstvu i vratio se u zemlju odmah posle nesreće, nego tek posle dva dana. Takođe, opozicija optužuje vladajuće Socijaliste zbog toga što nisu uspeli da spreče nesreću. Neki pripadnici albanske policije su pod istragom u vezi sa ovim incidentom, jer se sumnja da su znali za krijumčarenja, ali nisu ništa učinili kako bi ih sprečili.\nSa druge strane, Socijalisti su optužili opoziciju da koristi nesreću u političke svrhe, podsećajući da je do sličnih incidenata dolazilo i kada je ona bila na vlasti.\nNačelnik generalštaba albanske armije, general Plumb Kazimi rekao je da pripadnici mornarice, vazduhoplovstva i armije nastavljaju potragu za najmanje pet osoba kojie se vode kao nestale posle nesreće 9. januara. Nastradali, među kojima nekoliko dece i žena, su pokušali da se gumenim čamcem ilegalno prebace do italijanske obale. Tragedija se desila posle kvara na motoru čamca, pa su mnogi završili u visokim talasima ili su se smrzli od hladnoće. Mnogi Albanci, čija je zemlja među najsiromašnijim u Evropi, vide odlazak u zapadnu Evropu kao svoju jedinu šansu za bolji život, navode agencije.\nSofija: Otkriveno gnezdo kriminala


MyCity » Pascal -> FreePascal » Paskal programi!\nPoslao: 18 Feb 2006 09:45\nDa li neko mozda zna gde imaju da se skinu sa neta neki programi koji su radjeni u turbo paskalu?\nPoslao: 18 Feb 2006 11:32\nPostoje u samom folderu Turbo Pascala-mislim da se folder zove Example ili tako nesto i vecina njih koristi TurboVision objecte ali i primere u ANSI Pascalu.\nDopuna: 18 Feb 2006 11:32\nDa li mislis na Turbo Pascal for Windows ili na Turbo Pascal for DOS?\nPoslao: 18 Feb 2006 13:07\nMislim na Turbo Pascal for Windows.\nSolder Example ne postoji u okviru paskala koji ja imam.\nInace zanima me dali negde imaju da se skinu neki programi radjeni u paskalu bilo da su nasi ili strani.\nPoslao: 18 Feb 2006 13:10\nJa imam verziju TPW 1.5 i primeri se nalaze u owldemos folderu.Koja je tvoja verzija?\nPoslao: 18 Feb 2006 14:55\nPoslao: 08 Mar 2006 16:55\nIma sajt ProgramersHeaven.com ili tako nesto...\nPoslao: 08 Mar 2006 17:38\nOvaj topic je pregledan 7596 puta


Antivirusni lekovi ključni kod težih oblika gripa\nIzvor: Radio Televizija Vojvodine, 12.Nov.2009, 19:45\nŽENEVA - Antivirusni lekovi mogu da spreče teži oblik pandemijskog gripa kod već obolelih trudnica, veoma male dece i osoba sa hroničnim zdravstvenim problemima, poručili su danas zvaničnici Svetske zdravstvene organizacije (SZO).\n"Kod rizičnih slučajeva, da bi se sprečila progresija bolesti u teži oblik, antivirusni lekovi moraju da >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio Televizija Vojvodine << se daju u ranoj fazi", izjavila je Niki Šindo iz globalnog programa za grip SZO, a prenosi Rojters.\n"To važi i za inače zdrave osobe kod kojih se pojave progresivni simptomi", dodala je Šindo, koja antivirusne lekove preporučuje i za obolele od zapaljenja pluća, koji bi trebalo da uzimaju i antibiotike, da primaju kiseonik i da imaju izbalansiran unos tečnosti.\nSZO i dalje ostaje pri tvrdnji da su slučajevi otpornosti na antivirusne lekove "izolovani i retki", a Šindo ponavlja i da virus H1N1 nije mutirao, otkad se pojavio minulog proleća.\nOna je rekla da su ispitivanja pokazala da su antivirusni lekovi bezbedni za primenu kod trudnica, dece mlađe od dve godine i kod ostalih ugroženih kategorija pacijenata.\nMnogi lekari čekaju na laboratorijsku potvrdu da su pacijenti zaista zaraženi virusom H1N1, a ne nečim drugim, pre nego što počnu da primenjuju antivirusne lekove. Nova preporuka SZO je da lekari, u mestima u kojima "cirkuliše" virus novog gripa, ne bi trebalo da čekaju laboratorijski nalaz, već da odmah počnu s tretmanom antivirusnim lekovima kod visokorizičnih bolesnika.\nŠindo ipak naglašava da zdravi ljudi ne bi trebalo da uzimaju ove lekove, izuzev u slučajevima kada se simptomi brzo pogoršavaju, kao i da će većina pacijenata prevazići infekciju virusom H1N1 bez potrebe za bilo kakvim lekovima ili bolničkom negom.\nS obzirom na to da bolnice u Avganistanu, Ukrajini i Moldaviji prijavljuju da su zagušene obolelima od pandemijskog gripa, Šindo tvrdi da bi rani antivirusni tretman doprineo da se takav pritisak na zdravstvene ustanove ublaži.\n12.Nov.2009: Radio Televizija Vojvodine\nDan pre: 11.Nov.2009\nDan posle: 13.Nov.2009


Realizacija programa Novi Grad 2020 - predstavljeni kapitalni projekti za narednu godinu\nHome » News Archive » Economy News » Realizacija programa Novi Grad 2020 - predstavljeni kapitalni projekti za narednu godinu\nNačelnik Općine Novi Grad Sarajevo Semir Efendić upriličio je prednovogodišnji prijem za novinare, na kojem je predstavio najznačajnije infrastrukturne projekte koji će se implamentirati u narednom periodu.\nBrojni višemilionski infrastrukturni projekti bit će u fokusu rada Općine Novi Grad Sarajevo u 2018. godini, a kao najvažnije načelnik Efendić izdvojio je 12 konkretnih projekata. Jedan od njih je završetak škole u naselju Aneks.\n„Škola bi u narednoj godini trebala biti otvorena, to je projekat vrijedan oko 6,5 miliona KM, kojeg radimo zajedno sa Ministarstvom obrazovanja, nauke i mladih Kantona Sarajevo i Općinom Novo Sarajevo. Objekat je gotovo završen, a kad se završi bit će nam na ponos. Radit ćemo i sportsku dvoranu u školi „Umihana Čuvidina“ u Boljakovom Potoku, za koju smo kroz budžete za 2017. i 2018. godinu osigurali oko 2,5 miliona KM, što je polovina sredstava potrebnih da se objekat izgradi. Bit će to najbolja školska dvorana u Sarajevu, kada su u pitanju školski objekti, čija je ukupna vrijednost oko 5,1 milion KM“, izjavio je načelnik Efendić.\nNaglasio je da će se sportska dvorana u osnovnoj školi "Mustafa Busuladžić", u Dobroševićima, čija je izgradnja u toku, izgraditi do naredne školske 2018/2019. godine. Vrijednost projekta je 1.230.000 KM, te da je u Centru „Safet Zajko“ planirana rekonstrukcija objekta u kojem će se također graditi sportska dvorana.\nNavodeći projekat "Urbana poljoprivreda" u sklopu kojeg su na poljoprivredno - edukativnom poligonu na Mojmilu zasađene maline, postavljeni plastenici u kojima je zasađeno povrće, kazao je da će se već od proljeća ti domaći proizvodi naći na policama Bosanske tržnice na Dobrinji.\nPlanirana je i rekonstrukcija centralnog trga na Dobrinji u vrijednosti od 270.000 KM, gdje je proteklih godina uređeno šetalište, tako da će se i trg urediti na poseban arhitektonski način.\nPosebno se osvrnuo na završetak radova na objektu "Dom oslobodilaca" na brdu Žuč, koji bi trebao polovinom naredne godine biti otvoren, a u kojem će se, između ostalog nalaziti restoran sa pogledom na grad i muzejski sadržaji vezani za sve ono što se dešavalo na Žuči tokom agresije na BiH.\nTakođer je izdvojio i izgradnju devete transverzale, na kojoj se u proteklom periodu intenzivno radilo i u narednim danima se očekuje potpisivanje ugovora za izgradnju mosta preko željezničke pruge prema Boljakovom Potoku.\nJedan od značajnih projekata, dodao je Efendić je i završetak treće faze rekonstrukcije Doma zdravlja "Novi Grad" u vrijednosti oko 1.200.000 KM, a radovi bi trebali biti završeno na proljeće.\nTakođer je najavio i rekonstrukciju mnogih novogradskih ulica, u koje će biti uloženo oko 1,3 miliona KM, te sportskih igrališta u Boljakovom Potoku i Bojniku, za šta je izdvojeno 250.000 KM, te nastavak obnove vrtića "Vjeverica" na Alipašinom Polju.


EKSKLUZIVNO Mitrović: SNS ulazi u lokalnu vlast | Bujanovačke\nPočetna NASLOVNA EKSKLUZIVNO Mitrović: SNS ulazi u lokalnu vlast\nEKSKLUZIVNO Mitrović: SNS ulazi u lokalnu vlast\nBujanovačke22. sep 2016.NASLOVNA, POLITIKA0\nPregovori sa PDD započeti posle izbora uveliko traju i danas\nBUJANOVAC, 22. septembar 2016. – Iako su protekla već četiri meseca od formiranja opštinske vlasti u Bujanovcu, izvan koje je ostala koalicija okupljena oko Srpske napredne stranke od sedam odbornika, iz bujanovačkog SNS stižu signali da još nije stavljena tačka na članstvo u vladajućoj skupštinskoj većini.\nNenad Mitrović, lider lokalnih naprednjaka kaže za Bujanovačke da pregovori o tome sa PDD predsednika Opštine Šaipa Kamberija uveliko traju:\n– Razgovori, započeti odmah po završetku ovogodišnjih aprilskih izbora sa Partijom za demokratsko delovanje (PDD), koja je osvojila 12 odborničkih mandata, pet više od naše koalicije, praktično nisu ni prestajali.\nOni su u toku i danas. Naš ulazak u opštinsku vlast u Bujanovcu je i dalje aktuelan i nije nemoguć.\nKada će se to dogoditi i sa kim ćemo biti deo vladajuće većine, za sada ne možemo sa sigurnošću govoriti – kaže Mitrović, inače narodni poslanik u Skupštini Srbije i odbornik u SO Bujanovac.\nSiguran je da koalicija okupljena oko SNS (USS,PS,SRS i PUPS) neće ući u opštinsku vlast dok se tamo nalazi Partija za demokratski progress (PDP).\n– Sa svima možemo da sarađujemo. Jedino sa onima gde se nalazi Jonuz Musliu (lider PDP i predsednik Nacionalnog saveta Albanaca) nema nikakvog oblika političke saradnje. On ne doprinosi političkoj stabilnosti. To je jedini razlog – kategoričan je Mitrović.\nPored koalicije “PDD-DUA-Šaip Kamberi”, koja u SO Bujanovac ima 12 odbornika, skupštinsku većinu čine GG “Stojanča Arsić-Za bolji Bujanovac” ( 5 odbornika), PDP Jonuz Musliu (4), Srpska lista (SPS, JS i SPO) sa dva odbornika i Ujedinjena partija Roma (UPR) sa jednim predstavnikom.\nU opoziciji su Demokratska partija Nagipa Arifija (10 odbornika) i koalicija “Aleksandar Vučić-Srbija pobeđuje” sa 7 odborničkih mandata.\nPrevious PostUhapšeni Bujanovčani zbog šverca migranata Next PostPreševo: Oštra pravila za zaposlene u Opštinskoj upravi


PREMINUO SLAVOLJUB SLAVA ĐUKIĆ: Srbija je ostala bez još jednog velikana\nSlavoljub Slava Đukić, Foto: Stefan Jokić\nBio je i glavni urednik nedeljnika NIN\nObjavljeno: 12.01.2019. 12:31h\nU Beogradu je preminuo Slavoljub Slava Đukić, novinar, urednik i publicista, čiji su tekstovi i dela ostavili neizbrisiv trag na domaćoj medijskoj i javnoj sceni.\nRođen je u Slovcu kod Valjeva 1928.godine. U ratnim godinama pohađao je gimnaziju u Valjevu, a maturirao u Beogradu.\nKao šesnaestogodišnjak, borac Prve proleterske brigade, prošao je ratni put preko Slovca, oslobađanja Beograda i Sremskog fronta, do Trsta.\nNovinarsku karijeru počeo je u Sportu (1949), potom bio novinar Večernjih novosti, Borbe i Politike, gde je najveći deo radnog veka proveo kao komentator i hroničar.\nBio je i glavni urednik nedeljnika NIN. Mimo volje penzionisan je 1987.godine.\nAutor je više knjiga iz oblasti publicistike (četiri o režimu Slobodana Miloševića) - "Kako se dogodio vođa (1991.), "Između slave i anateme" (1994.), "On, ona i mi" (1997.), "Kraj srpske bajke" (1999.) - kao i dela "Čovek u svom vremenu" (1989.), "Slom srpskih liberala" (1990.), "Lovljenje vetra", biografsku priču o intelektualnom angažmanu Dobrice Ćosića (2001.).\nPoslednja publicistička dela su mu "Pogled iz osinjaka" (razgovori i susreti sa Dobricom Ćosićem) i "Političko groblje", knjiga koju je najviše cenio i za koju je dobio nagrade "Desimir Tošić" (2009.) i "Svetosavski pečat" (2010.).\nSedamdesetih godina aktivno je sarađivao u Kulturno - obrazovnom programu Televizije Beograd. Realizovao je više dokumentarnih priloga-portreta sa istaknutim ličnostima javnog života.\nĐukić u knjizi "Političko groblje" ističe da se u pristupu svom poslu trudio da ostane na terenu gde se najsigurnije oseća.\n"U novinarstvu ne podnosim gnjavaže. U štampi najviše cenim informaciju i priču", napisao je Đukić, objašnjavajući da se "u pričama nalazi izvor života, a poštena informacija je prima novinarstva".\n"Poštena informacija? To je najteže u obraćanu javnosti, pored svakojakih podmetanja, laži i navijačkih strasti. A laže se bezočno, u svoju korist, pogotovo kad su u pitanju istorijska svedočenja", ukazao je Đukić.\n"Obično se priznaje samo svoja istina i prikrivaju sopstvena nedela", tumačio je Đukić, koji je u "radu našao olakšanje, kao neurotičar koji, po Frojdu, sam sebe leči osuđen na rad".\nKnjige su mu štampane na engleskom, nemačkom, mađarskom, bugarskom, holandskom i francuskom jeziku.\nU ocenama Đukićevog profesionalnog rada ističu se njegova odmerenost, objektivnost i uljudnost u obraćanju javnosti.\nZa sobom je ostavio ćerku Lanu i unuka Dušana.\nKako je saopštila porodica, vreme i mesto sahrane Slavoljuba Đukića biće naknadno objavljeni.\nSA OBEZGLAVLJENOG TELA STAFORDI SU OTKINULI GLAVU I ODNELI JE U KOMBI! Jezivi detalji užasa u Šapcu\nMLADIĆ UBO TINEJDŽERA U GRUDI: Brutalno ubistvo u Sremskoj Mitrovici


Izdavanje stanova Jelašnica | Moja Nekretnina\nIzdavanje stanova Jelašnica\nIzdavnje stanova Knjaževac\nIzdavanje stanova Jelašnica. Najveća ponuda izdavanja stanova u Srbiji. Kada je u pitanju izdavanje stanova Jelašnica u ponudi je veliki broj aktivnih oglasa stanova različitih veličina i struktura.\nAko Vas interesuje Izdavanje stanova Jelašnica na celokupnom tržištu nekretnina u Srbiji, pronađeno je 0 nekretnina bilo da su u pitanju oglasi objavljeni samo na našem sajtu ili sa svih ostalih relavantnih portala za nekretnine u Srbiji. Od sada ih sve zajedno možete sortirati, filtrirati ili upoređivati.\nIzdavanje stanova Jelašnica najčešća pitanja\nDa li je pravo vreme za izdavanje stanova na lokaciji Jelašnica?\nU poslednjih nekoliko godina, Cena stanarine na lokaciji Jelašnica je prilično porasla. Kada je u pitanju Jelašnica može se uočiti da potražnja za stanovima ne opada, a time i stanovi dobijaju na ceni. Ukoliko razmišljate o izdavanju stana na lokaciji Jelašnica onda je narednih godinu dana pravo vreme za to.\nCena stanarine na lokaciji Jelašnica?\nNa teritoriji Jelašnica u protekla tri meseca nije objavljen veliki broj nekretnina kako za izdavanje tako i za prodaju. Zbog toga podaci o prosečnoj ceni izdavanja-prodaje nekretnina na ovoj lokaciji nije reprezentativan.\nMade with love in Serbia ♥ 15:14:59 24.05.2022.


Objavljen snimak pedofila koji mami devojčicu u zgradu\nTanjug 5. februara 2019. 22:45\nNOVI PAZAR – RTV Novi Pazar objavila je snimak sa video nadzora, na kojem se vidi kako je muškarac, koji je uhapšen zbog sumnje da je izvršio krivično delo nedozvoljene polne radnje nad dve devojčice, namamio jednu od njih u stambenu zgradu u tom gradu.\n„Na snimku sa video nadzora u Bor zgradi se jasno vidi kako on otvara ulazna vrata i poziva devojčicu da krene za njim. Na stepeništu ju je zaustavio i pokušao da joj skine jaknu, nakon čega se ona uplašila i dala u beg“, navodi RTV Novi Pazar pozivajući se na neimenovani izvor u policiji.\nNovopazarska policija je ranije uhapsila E.D (36) zbog sumnje da je u zgradi „Bor“ u centru grada pokušao da seksualno zlostavlja devojčicu od devet godina.\nPrema rečima majke devojčice, on je na društvenoj mreži Instagram „namamio“ devojčicu u ulaz zgrade, nakon čega joj je podigao jaknu i dodirivao je po telu.\nRTV Novi Pazar navodi da im je u porodici devojčice rečeno i da je ona ušla u zgradu misleći da on želi da mu ona nešto pomogne, a kasnije ju je pitao da li bi volela da se bavi manekenstvom.\nOn se sumnjiči i da je 28. januara ove godine, u ulazu druge stambene zgrade u centru Novog Pazara, takođe dodirivao po intimnim delovima tela dvanaestogodišnju devojčicu.\nRTV Novi Pazar dodaje, pozivajući se na nezvanične informacije, da je E.D. novopazarskoj policiji poznat po izvršenju raznih, uglavnom sitnijih, krivičnih dela, a da je u trenutku napada na devojcice je odsluživao kaznu od osam meseci kućnog pritvora zbog krađe.\n„Imao je elektronski nadzor, odnosno, nanogicu, a kako je imao dnevno dva sata ‘slobodno’ kada je mogao da napusti kuću, napadi na devojčice su se desili baš u tom periodu, od 13 do 15 časova”, dodaje neimenovani izvor te televizije.


Otvoren Festival evropskog filma u Negotinu - East Side portal\nDo 12.juna ljubitelji sedme umetnosti u Negotinu biće u prilici da u okviru Festivala evropskog filma pogledaju 14 ostvarenja najnovije evropske produkcije.\nFestival evropskog filma u Negotinu, koji zajednički organizuju Delegacija Evropske unije u Srbiji, EU info centar, EU info kutak Niš i Dom kulture „Stevan Mokranjac“ u saradnji sa ambasadama zemalja članica EU u Srbiji, otvoren je nemačkim dokumentarističkim ostvarenjem „Europe, she loves“.\n,,Festival evropskog filma potekao je iz Niša kao lokalna manifestacija 2010. godine. Delegacija Evropske unije u Srbiji ga je prepoznala kao značajan događaj i pomogla da od 2012. godine u festivalu uživaju filmofili širom Srbije“, rekla je na otvaranju festivala u Negotinu Marija Marinković iz EU info kutka Niš.\nDo 12. juna negotinski filmofili će biti u prilici da od 18 i od 20 sati besplatno pogledaju ovogodišnju selekciju Festivala evropskog filma čine ostvarenja savremene produkcije Danske, Portugala, Austrije, Belgije, Grčke, Francuske, Hrvatske, Italije, Holandije, Bugarske, Švedske, Slovačke, Kipra i Nemačke.\n„U savremenim ostvarenjima evropske produkcije tokom maja i juna uživali su građani Novog Sada, Niša i Leskovca, a nakon Negotina Festival evropskog filma seli se u Šabac“, kaže mr Milan Radosavljević iz Doma kulture „Stevan Mokranjac“.\nfilmska industrija\tBioskop "Krajina"\tDom kulture "Stevan Mokranjac"\tEU info kutak\n00 # Fuel v1 09-06-2017 12:57\nKoji su ovo filmovi? Moze ime nekog?


19/01/2016 | 21:55\nZa pet meseci Beograd će dobiti pet savremenih električnih autobusa, čija cena iznosi oko 450.000 evra, ali su troškovi vožnje i do deset puta niži od običnih autobusa, tvrde nadležni.\nCifra od 450.000 evra je pozamašna suma, ali troškovi vožnje su osam do deset puta niži od običnih autobusa i oni će se isplatiti već za pet godina. Za udaljenost od 200 do 250 kilometara elektro-bus će potrošiti oko 2.000 dinara, dok dizel troši od 15 do 18 hiljada dinara, objasnio je direktor GSP Željko Milković.\nVek trajanja ovog autobusa je oko 12 godina, a garancija na kondenzatore je deset godina, a nama će se taj autobus isplaćivati negde posle pete godine, kazao je direktor GSP prilikom potpisivanja ugovora o isporuci autobusa.\nPrva linija električnog autobusa povezaće Novi Beograd i Vukov spomenik, a punjenje će biti na početnim stanicama. Taj autobus koristi pantograf za brzo punjenje, nešto slično kao kod tramvaja.\nPunjenje od pet do sedam minuta omogućava nam da pređemo otprilike 20 do 25 kilometara, a relacija linije će biti duplo manja pa imamo 50 posto sigurnosti da se kondenzatori ne isprazne, kazao je Milković.\nTehnička specifičnost ovih autobusa je to što se motor ne napaja iz baterija, već iz kondenzatora. Kod kondenzatora imamo brže punjenje i brže pražnjenje. Međutim, težina tih kondenzatora je znatno manja i omogućava autobusu veći kapacitet putnika, od 80 do 100 putnika, kao normalan dizel autobus, kazao je Milković.\nAutobusi su kineske proizvodnje, a kako kaže Milković radi se o veoma kvalitetnoj fabrici koja dnevno proizvede 25 takvih autobusa. GSP jek takođe koristio i iskustva Sofije u kojoj elektroautobus radi više od godinu dana.\nNa nivou GSP formirana je jedna radna grupa koja se preko godinu dana bavila tom tematikom. To je novo tehnološko i tehničko polje za GSP, tako da i pored toga što je važno za Beograđane, važno je i za GSP, kao i za zaposlene i inženjere u GSP da uče na novim tehnologijama, ispričao je Milković.


Slučaj Skripalj: Šta bi mogli biti motivi trovanja - CdM\nSlučaj bivšeg dvostrukog agenta Sergeja Skripalja, koji je zajedno s njegovom kćerkom otrovan u britanskom gradu Selisberiju, aktuelizovan je nakon što je češki magazin Respekt objavio da se Skripalj sastajao s nekoliko obavještajnih službi u Evropi i londonski The Guardian smatra da u tome treba tražiti motiv za njegovo trovanje.\nSkripalj je bio redovni gostujući predavač u SAD-u i Evropi najmanje deset godina na univerzitetima i vojnim akademijama te u drugim organizacijama koje su bile zainteresirane za obavještajne poslove.\n“Prema saznanjima češkog časopisa Respekt, Skripalj je Prag posjetio 2012. godine i razgovarao je s češkom obavještajnom službom. Obavijestio je službenike osiguranja o metodama špijuniranja koje koristi Kremlj, a sastanak je opisan kao “koristan”, piše Guardian.\nLondonski dnevnik ocjenjuje da ove tvrdnje mogu pomoći u rasvjetljavanu slučaja trovanja Skripalja i njegove kćerke Julije prije deset sedmica u Salisberiju i podsjeća da su bili otrovani novičokom, smrtonosnim nervnim agensom koji je razvijan u Sovjetskom Savezu, zbog čega je britanska Vlada to okarakterizirala kao rusku tajnu operaciju.\n“Ruska vlada i njena ambasada u Londonu žestoko su reagirale na ove tvrdnje. Oni su ukazali na činjenicu da je Skripalj, visoki oficir u GRU, ruskom vojnom obavještajnom sektoru, bio zatvoren zbog špijuniranja za Britance, a kasnije je i pomilovan. Razmijenjen je u špijunskoj razmjeni 2010. godine i od tada stanuje u Velikoj Britaniji,” objavljuje britanski dnevnik.\nGuradian prenosi i riječi penzionsianog agenta češke obavještajne službe koji kaže da je jasno da je Skripalj sarađivao s britanskim službama prije toga, kao i da su veze između tajne obavještajne službe MI6 i čeških obavještajnih službi toliko dobre da je normalno da su Britanci spremni da ga ustupe češkim službama.\nŠta krije Skripaljev boravak u Pragu i Estoniji?\nNew York Times izvještava da je, pored Češke Republike, Skripalj posjetio i Estoniju 2016. godine kako bi se susreo s lokalnim obavještajcima.\n“Takve posjete nisu bile ni nezakonite ni neuobičajene za dezertere. Međutim, one su značile da se Skripalj sastao sa službenicima obavještajnih službi koji su radili na spriječavanju ruskih operacija u Evropi, što otvara mogućnost da je njegovo trovanje bilo čin odmazde,” kaže uticajni dnevnik.\n“Skripalj je bio toliko koristan da su češki obavještajci nastavili da se susreću s njim,” prenosi list tvrdnje anonimnog zvaničnika.\nZa razliku od toga, zvaničnici su bili oprezniji kada je riječ o posjeti Skripalja Estoniji, a jedan je to opisao kao “vrlo osjetljivu informaciju”.\nNew York Times ocjenjuje i da su odnosi Rusije s Estonijom i Češkom Republikom, dvije bivše zemlje komunističkog bloka, pod teretom naslijeđa hladnog rata.\nList dodaje i da je razmjena znanja i iskustava često jedini način za zaradu bivših špijuna, i podsjeća da za te slučajeve, na primjer, britanska Vlada daje malu stipendiju, što često izaziva nezadovoljstvo.\nO slučaju Skripalj i šef MI5\nZa to vrijeme od šefa britanske obavještajne službe MI5 Endrjua Parkera (Andrew Parker) stiže ocjena da je Rusija kriva zbog “ciljanog” trovanja nervnim agensom Skripalja i njegove kćerke Julije.\nRusija nastoji “štetnim aktivnostima” da potkopa evropske demokracije, rekao je on.\n“Parker je optužio Kremlj za “očito kršenje međunarodnih pravila” zbog napada,” piše BBC.\nOn je to naveo u svom govoru na sastanku šefova evropske sigurnosti u Berlinu, a ujedno i dodao da evropske obavještajne agencije moraju da se oslone na “zajedničku saradnju više nego ikada”.\nTimes: Parker zabrinut zbog ruske prednosti\nBritanski list The Times ističe činjenicu da šef MI5 Endrju Parker prvi put kao šef britanske obavještajne službe govori o slučaju Skripalj.\n“Napad u Salisberiju bio je posljednji u nizu agresivnih poteza koji su uznemirili britanske zvaničnike, od aneksije Krima do hakovanja Demokratske stranke u pokušaju da utječe na američke izbore,” navodi The Times i podsjeća da je Parker, koji je na čelu MI5 od 2013. godine, incident u Salsiberiju opisao kao “namjernu i ciljanu štetnu aktivnost,” zbog čega bi Rusija mogla postati “još izolovanija”.\nThe Times dodaje da Parkerov govor dolazi zbog zabrinutosti da je Rusija iskoristila prednost u informacionom ratu, uz zajedničko ćutanje britanskih službi sigurnosti i agencije za sprovođenje zakona koji zajedno istražuju napad.\n“Rusija je više puta odbacila tvrdnje da je umiješena u napad u Salisberiju, a proruske medije i društvene mreže preplavila je s oko 20 teorija zavjera,” zaključuje The Times.\nIstraga na čekanju\nFinancial Times piše da više od dva mjeseca nakon pokušaja ubistva bivšeg ruskog dvostrukog agenta Sergeja Skripalja i njegove kćerke Julije, protivteroristička policija i Služba sigurnosti nisu identifikovali osumnjičene.\nList podsjeća i da je Velika Britanija saopćila da ima obavještajne podatke koji ukazuju na to da je napad koji se dogodio 4. marta, a koji uključuje nervni agens iz grupe novičok, provela Rusija.\n“Ovaj incident je doveo do naglog pogoršanja odnosa između Zapada i Moskve, s više od 20 zemalja i NATO-om koji su se pridružili Velikoj Britaniji u protjerivanju 150 ruskih diplomata,” dodaje list.\nTagoviSergej Skripalj tajni agent\nHiljade Čeha na ulicama Praga traže ostavku premijera\nSve više Finaca zbog depresije ide u prijevremenu penziju


Press Online :: Društvo :: GDE JE NESTALO ONO "KOLIKO JE DAO BOG"? Sveća u manastiru Tumane ni manje ni više nego 500 dinara, mali biznis reklo bi se?\nGDE JE NESTALO ONO "KOLIKO JE DAO BOG"? Sveća u manastiru Tumane ni manje ni više nego 500 dinara, mali biznis reklo bi se?\nMnogi ljudi i njihove ne tako srećne životne priče mogu da svedoče o veri i oporavku od najtežih bolesti čudom molitve, svetitelja i Boga, a kada vam bliska osoba boluje i treba joj pomoć, verujete u sve.\nO manastiru, kako to samo narodna ljubav može, govori do danas živo predanje... O slavnom Obiliću, Kosovskom boju i svetom starcu, pustinjaku Zosimu, pristiglom sa dalekog Sinaja. Danas se manastir Tumane nalazi u žiži interesovanja pravoslavnih vernika, turista, namernika... O njemu se piše, snima, govori.\nPrelep prirodni ambijent u kojem se nalazi, čista i brza planinska reka, sama manastirska crkva poput gorostasnog svedoka vremena, mali zoo-vrt, drevna isposnica, neobična gostoprimnica! Sve su to, čini se, potencijalni razlozi oživljavanja drevne svetinje. Međutim, tajna se krije u nečemu mnogo dubljem...\nDva svetitelja čudotvorca\nU manastirskoj crkvi čuvaju se netruležne mošti dvojice svetitelja, Prepodobnog Zosima Sinaita, na čijem grobu je i nastao manastir, kao i Prepodobnog Jakova Novog, gotovo našeg savremenika, učenika Svetog vladike Nikolaja. Svakog dana zateći ćete mnogobrojne ljude kako se mole i vape za pomoć kraj moštiju tumanskih svetitelja.\nSvedočenja mnogih saglasna su u jednom, da su sveti Zosim i Jakov pomogli nebrojeno puta i iscelili za medicinu otpisane. U ovom svetom manastiru čudesa su svakodnevna pojava, ko god je došao sa verom, primio je blagoslov i pomoć od svetitelja. Primeri živih ljudi najbolje nam govore o tome.\nKako to u narodu ide, onda kada lekar ne pomogne, okrećemo se Bogu, molitvama, slušamo savete onih kojima je to pomoglo, posećujemo crkve, manastire, slušamo o tome, čitamo, gledamo i verujemo u čuda i isceljenje, ali po kojoj ceni?\nMeđutim, da li je u redu i u skladu sa propisima da se od manastira poput ovog, u koji dolaze ljudi sa problemima i bolešću iz svih krajeva sveta i cele Srbije, pravi uslovno rečeno jedna reklama i biznis? Čitatelj portala SrbijaDanas nakon posete manastira obratio nam se i podelio utiske, pomalo začuđen zbog situacije u kojoj se našao.\nNaime, naša sugrađanka, Danica V. otišla je na liturgiju, da se u miru i porodičnom okruženju ispovedi, duhovno odmori, pomoli i upali sveće za svoje najmilije, za sreću, zdravlje i napredak...\n- Otišla sam da kupim sveće i nisam mogla da verujem šta mi govore. Jedna sveća košta 500 dinara. Uz to su mi rekli i da sveću nakon molitve vratim njima - priča nam u čudu Danica.\n- Uz sve to, u manastir smo otišli u vreme epidemije korona virusa, u dvorištu manastira je bilo najmanje 2.000 ljudi... Tek po neki čovek nosio je masku, nije bilo propisane distance kao da onde korone nema - dodala je ona.\nNakon izjave naše čitateljke pokušali smo da kontaktiramo predstavnike manastira Tumane kako bi dobili odgovor na pitanje ko određuje cenu sveća i zašto se ista sveća vraća u prodavnicu sveća nakon kratkotrajne upotrebe, međutim, odgovor nismo dobili.\nOstali smo uskraćeni za odgovor na prosto i jednostavno pitanje... Zar to nije mesto za molitvu, za utehu utučenih, spas za bolesne? Zar ne bi trebalo da bude dostupno svima i jednako za sve? Zar moramo da odvajamo novac za odlazak u manastir i molitvu? I, najbitnije, gde je nestalo ono čuveno u narodu "Oče, koliko smo dužni? - Koliko je dao Bog!"?


Grad osigurao 166 stipendija – SARAJEVO.co.ba\nObjavljeno 18. 09. 2009 17. 09. 2009 od sarajevo.co.ba\nGrad osigurao 166 stipendija\nGradonačelnik Sarajeva Alija Behmen uručio je stipendije djeci boraca i poginulih civila – žrtava rata, stipendistima Fonda IKRE.\nGrad Sarajevo ove je godine iz svog budžeta osigurao finansijska sredstva za 166 stipendista – učenika osnovnih i srednjih škola, koje se realizuju u mjesečnom iznosu od 100 KM, a u saradnji i organizaciji Fonda “Ikre”. Danas je izvršena simbolična podjela stipendija za 10 učenika osnovnih i srednjih škola, dok će preostale stipendije za septembar biti će uplaćene na žiro račune još 156-ero djece.\nPrema riječima gradonačelnika Behmena, Grad Sarajevo je ove godine udvostručio sredstva namijenjena za stipendiste Fonda IKRE, a iduće godine namjerava još povećavati ta sredstva.\n“Mi kao društvo imamo obavezu da u vremenu recesije pomažemo porodicama koje školuju djecu. Nije dobro da društvo digne ruke od ove osjetljive kategorije svoje populacije jer je onda osuđeno na propast. Zato treba pomagati ovu kategoriju i društvo će imati budućnost.”, dodao je Behmen.\nSocijalni status porodice je osnovni kriterij kojim se rukovodila Fonda “Ikre” kod utvrđivanja navedenog broja djece. Kako je kazala direktorica Fonda IKRE Enisa Rustempašić, cilj ovog stipendiranja bio je da se pomogne porodicama koje imaju više od troje djece koja se školuju.\nJedna od dobitnica stipendije Adna čelkić, učenica OŠ â€žHasan Kaimija”, istakla je kako će joj ova stipendija mnogo pomoći u njenom školovanju, te će je podstaći da bude još bolji učenik.\nObjavljeno u Sarajevske novostiOznačeno Alija Behmen,Sarajevo,stipendija\nNazad Zaštita spomenika kulture Panjina kula\nNaprijed Podrška drugom Queer Sarajevo Festivalu


Efekti koje muzika ima na vaš um, a za koje možda niste znali - Više od Života\nEfekti koje muzika ima na…\nBroj pregleda ovog članka: 829\nKako muzika utiče na rad ljudskog mozga?\nKoji su efekti muzike na um?\nAko želite da saznate, nastavite sa čitanjem.\nProučavanje uticaja koji muzika ima na um zanimljivo je mnogima. Spona između muzike i fizičkog i mentalnog zdravlja odavno je predmet proučavanja. Istraživanja su potvrdila da muzika zaista ima pozitivan uticaj na naš um. Ona ima moć da izleči neke bolesti. Muzika ima umirujuće dejstvo na um i pomaže u borbi protiv stresa i anksioznosti.\nOsećate se potišteno, turobno ili bezvoljno? Smirujuća muzika vam može pomoći. Depresija usporava moždanu aktivnost i ometa um u planiranju i preduzimanju akcija. Nedostatak serotonina dovodi do depresivnosti. Umirujuće note pomažu uvećanju nivoa serotonina u mozgu, oslobađajući vas time od potištenosti.\nAnksioznost je osećanje straha od nepoznatog koje vam pomućuje razum. Uglavnom je to bojazan od neizvesnosti koju donosi sledeći dan. Vi u stvari strahujete od posledica koje neki budući događaj može doneti. Povećan nivo anksioznosti i stresa vodi nesanici, a ukoliko sve to potraje duže vreme, može doći do ozbiljnog anksioznog poremećaja. U ovom slučaju muzika vam može priteći u pomoć. Ona opušta nerve i umiruje um. Lagane, ujednačene note pomoći će vam i da lakše zaspite.\nPozitivno utiče na sposobnost učenja\nMuzika utiče na proces učenja i rasuđivanja. Slušanje tihe i lagane muzike dok radite pomaže vam da posao obavite brže i efikasnije. Muzika ima moć da vam popravi raspoloženje i podigne motivaciju. Istraživanja su pokazala da muzika dovodi do značajnih poboljšanja na polju akademskih sposobnosti studenata, koji su bili podvrgnuti slušanju određene vrste muzike dok su radili u laboratoriji. Slušanje prijatne muzike za vreme obavljanja složenih zadataka može učiniti da oni izgledaju lakši.\nMuzika ima pozitivan uticaj na razvijanje međuljudskih veština. Nedostatak samopouzdanja i nizak nivo ili potpuni nedostatak želje za učenjem su najčešći uzroci neuspeha. Ne radi se uvek o nečijoj nesposobnosti. To što neko ima slab uspeh u školi ne znači da nije inteligentan. Obično je uzrok tome njegova nezainteresovanost za određene predmete, kao i nedostatak odgovarajućeg podstreka. Pohađanje časova muzike može pomoći učenicima da se reše te mentalne blokade. Muzika je od pomoći mladim osobama da se lakše uhvate u koštac sa novim izazovima. Ona uvećava njihovu sposobnost da veruju u sebe, odnosno podiže im samopouzdanje.\nUticaji muzike na mozak\nPospešuje koncentraciju i poboljšava sposobnost pamćenja\nOpšte je poznato da muzika pomaže pri koncentraciji. Ona pomaže i boljem pamćenju. Uočeno je da muzika pospešuje pamćenje kod obolelih od Alchajmerove bolesti i demencije. Istraživanja su utvrdila da tišina između dve odsvirane muzičke note pokreće moždane ćelije koje su odgovorne za brzinu kojom pamtimo. Za poboljšanje koncentracije i pamćenja naročito se preporučuje zvuk flaute, kao i zvuci nekih od bliskoistočnih žičanih instrumenata. Klasična muzika pomaže u pronalaženju onoga što je uskladišteno u mozgu u obliku upamćenih informacija. Ritmički naglašeni taktovi utiču na to da se moždani talasi usklade sa njima, dovodeći time do povećanja nivoa koncentracije i mentalnog opreza. Ovo takođe uvežbava mozak da lakše menja brzinu obrade informacija i da se tako na najbolji način prilagođava trenutnim potrebama. Učenje sviranja pomaže i razvoju samodiscipline.\nPodstiče kreativnost i poboljšava sposobnost rešavanja problema\nMuzika igra vitalnu ulogu u podsticanju kreativnosti. Ona ima pozitivan uticaj na desnu polovinu mozga podstičući na rad one moždane centre koji su odgovorni za poboljšanje kreatvinih sposobnosti. Muzika poboljšava veštine perceptivnog i apstraktnog rezonovanja. To su sposobnosti neophodne za rešavanje problema i zagonetki, kao i za donošenje odluka. Poznato je da Mocartova muzika ima pozitivan efekat na poboljšanje vaše sposobnosti za vremensko i prostorno rezonovanje. Ili, jednostavnije rečeno, čini vas pametnijim.\nDa li ste pokušali da nešto naučite kombinujući to sa muzikom ili ritmom? Na primer, ponavljanje nekog teksta određenim redosledom i ritmom ili učenje poezije napamet pevanjem stihova? Zar vam to nije pomoglo da brže zapamtite potrebno? U suštini, pesme je lakše naučiti, jer su to muzičke kompozicije, a ne samo jednostavne reči poređane bez rime i ritma. To je upravo ono što muzika čini. Ona olakšava učenje. Učenje ritmičnih obrazaca unapređuje matematičke veštine tako da proučavanje ritma dokazano pomaže učenicima da lakše savladaju matematiku. Muzika podstiče moždane centre vezane za razmišljanje, analiziranje i planiranje, poboljšavajući time i organizacione veštine slušaoca.\nUbrzava procese isceljenja\nMuzika podstiče izlučivanje endorfina koji pomažu ubrzavanju procesa isceljenja. Ona deluje kao efikasno sredstvo za odvraćanje od razmišljanja o bolu i patnji. Ne samo što odvraća misli od bola, već podstiče i određene hemijske procese u mozgu u cilju lakšeg i bržeg ozdravljenja. Primena muzike pri lečenju preporučuje se pacijentima obolelim od povišenog krvnog pritiska, srčanim bolesnicima, pa čak i obolelima od raka. Slušanje melodične muzike sigurno će pozitivno delovati na fizičko i mentalno zdravlje pacijenata. Ukoliko i ne isceli baš svaku bolest, muzika će ipak kod pacijenata podstaći nadu u isceljenje. A upravo muzika koja budi nadu je ono što nam preostaje i kada svi drugi lekovi zakažu.\nKako muzika utiče na vaše raspoloženje?\nNekima je muzika hobi, nekima strast, a nekima posao. Muzika ima direktan uticaj na vaše raspoloženje. Knjižare, restorani i tržni centri često puštaju neku muziku u pozadini. Vrsta muzike koju puštaju zavisi od ciljne grupe koju žele da dosegnu. Muzika podiže raspoloženje kupcima i mušterijama. Ljudi teže da provedu više vremena u tržnom centru ili hotelu u kome se čuje prijatna muzika. Ona podiže atmosferu i popravlja raspoloženje. Muzika vas može nasmejati, ali i rasplakati. Kako će neko muzičko delo uticati na vaše raspoloženje zavisi od toga sa kojim ga događajima i osećanjima vi povezujete. Prvi taktovi pesme koja vas na neki način povezuje sa detinjstvom oživeće uspomene. Pesma koju povezujete sa nečim ili nekim iz vašeg života podsetiće vas na tu stvar ili osobu.\nNegativni uticaji koje muzika može imati\nDa bi imala pozitivan uticaj na vaš um i telo, muzika mora biti dovoljno zahtevna da podstakne mozak na akciju. Ona bi trebala da bude harmonična i da proizvodi takve zvučne talase koji su u skladu sa unutrašnjim ritmom vašeg tela. Mora biti glasna samo onoliko koliko to vašem uhu prija i mora imati normalne taktove da bi mogla da pozitivno utiče na ritmove i funkcije vašeg tela i uma.\nNavešćemo i nekoliko negativnih uticaja muzike:\nVeoma glasna muzika može poremetiti ravnotežu između desne i leve moždane hemisfere. Glasna muzika dovodi um u stanje uznemirenosti. Izlaganje gruboj i remetilačkoj muzici u ranom detinjstvu može dovesti do poremećaja u sposobnosti učenja i problema u ponašanju kod dece.\nPrema studiji dr Džona Dajamonda (John Diamond), australijskog lekara i psihijatra, mišići u našem telu oslabe kada se podvrgnu antiritmu (ritmu suprotnom onome po kom otkucava naše srce) karakterističnom za rok muziku (naročito za hard-rock ili heavy-metal muziku). On takođe naglašava da visoke frekvencije i nepravilni taktovi štete umu i telu.\nPokazalo se da disharmonična muzika umanjuje odbrambene sposobnosti mozga i dovodi do agresivnog ponašanja i hiperaktivnosti.\nMuzički obrasci koji se unedogled ponavljaju u nekoj kompoziciji mogu izazvati osećanje besa ili dosade.\nDakle, kakav će uticaj muzika imati na vaš mozak umnogome zavisi od vrste muzike koju slušate. Da biste doživeli pozitivne psihološke efekte muzike, trebali biste da slušate samo kvalitetnu muziku. Zvuk koji odiše melodičnošću predstavlja dobru muziku. To je zvuk koji ima moć da vas smiri. Ja mislim da je u tome čudesnost muzike. Slušanje kvalitetne muzike meni donosi božanski užitak. A vama?\nPrethodnoPrevious post:Strože majke, uspešnija decaSledećeNext post:Odbacivanje laži koje donosi razvod


Kako da otkrijete da li vas je neko blokirao na WhatsApp-u? – Gerila\nGerila > Izbor Urednika > Kako da otkrijete da li vas je neko blokirao na WhatsApp-u?\nobjavljeno na Oct. 22, 2017 u 4:53 pm\nSkoro svako može da koristi specijalnu aplikaciju za slanje SMS poruka za aktivaciju. Ako želite da proverite da li je reč o robotu, uvek možete da nazovete korisnika putem WhatsAppa. Privremeni (‘besplatni’) virutalni brojevi skoro uvek su neaktivni ili nisu vezani za mrežu.\nJednorozi su zaista postojali! Ali, da li su bili baš tako lepi?


javne politike – Sarajevski Otvoreni Centar\nSOC doprinio SDP-ovom Planu za mlade\nSocijaldemokratska partija BiH, u septembru 2017, u okviru kampanje Socijaldemokratske partije BiH „Ostajemo ovdje“, pristupila je izradi Plana za mlade – javne politike Foruma mladih SDP-a BiH, s ciljem da u periodu od 2018. do 2022. godine napravi uvjete koji bi mlade ljude zadržali u Bosni i Hercegovini. Ovo je prvi put da mladi neke političke partije u Bosni i Hercegovini izlaze sa svojim planom kao dijelom Izbornog programa za Izbore 2018. godine, a koji sadrži opipljive, potrebne i izvodive promjene neophodne za ostanak mladih i dostojanstven život u BiH.\nOpština Centar pristupa izradi lokalnog Gender akcionog plana\nIzrada lokalnog gender akcionog plana će se realizovati od januara 2016. Sarajevski otvoreni centar i Žene ženama će biti sastavni dio radne grupe te će tako aktivno doprinijeti izradi ove lokalne politike.


Nagrada NEVEN za popularnu nauku dodeljena izdanju Kreativnog centra | City Magazine\nNagrada NEVEN za popularnu nauku dodeljena izdanju Kreativnog centra\nOrganizacija „Prijatelji dece Srbije“ dodelila je nagradu Neven za 2020. godinu Čedomili Marinković za knjigu Jevreji u Beogradu (1521–1942), u izdanju Kreativnog centra, kao najboljem delu iz oblasti popularne nauke.\nNa ovogodišnji konkurs za nagradu Neven stiglo je 33 naslova namenjenih deci i mladima iz šest izdavačkih kuća. O nagradi iz oblasti popularne nauke odlučivao je žiri u sastavu: Jelena Panić Maraš, Dušan Pop Đurđev i predsednik žirija Slobodan Bubnjević. U obrazloženju, između ostalog, piše: „Pisano jasno, neposredno i sveobuhvatno knjiga Jevreji u Beogradu Čedomile Marinković lagano uvodi mladog čitaoca u istoriju, etnologiju i kulturu jednog naroda koji je dugo delio sudbinu grada na ušću Save u Dunav“.\nNagrade će dodeliti organizacija „Prijatelji dece Srbije“, 7. oktobra 2021, u 13h, u Svečanoj sali Skupštine grada Beograda. Nagrada se tradicionalno dodeljuje u toku Dečije nedelje.\nTradicionalna nagrada Neven, najstarija i najznačajnija nagrada u oblasti kulture za decu, ustanovljena je 1955. godine. Podstiče stvaralaštvo za decu, afirmiše autore i najuspešnija ostvarenja za mlade. Dodeljuje je organizacija „Prijatelji dece Srbije“ u tri kategorije: beletristika, ilustracija knjige ili slikovnice i popularna nauka. Nagradu čine povelja čiji je autor Dušan Petričić i novčani iznos. Dodeljuje se svake godine za izdanja štampana u prethodnoj godini. Dodelu ovogodišnje književne nagrade Neven podržali su Ministarstvo kulture i informisanja i Ministarstvo za brigu o porodici i demografiju.\nKreativni centar čestita autorki na značajnom uspehu!\n#istorija #jevreji #kreativni centar #nagrade #popularna nauka


Pošalji komentar - DPS PRETI "KRAH" NA IZBORIMA U NIKŠIĆU: Milova stranka nema koga da ponudi kao nosioca liste | Novosti.rs\nIZBORI u Nikšiću se bliže, a DPS u ovom trenutku nema koga da ponudi kao prvog na listi, jer se stranka nalazi u rasulu, saznajemo od nezadovoljnih članova te stranke.\nCrna Gora Milo Đukanović DPS izbori u Nikšiću Sanja Damjanović\nSADA JE JASNO KO JE INICIJATOR NEGATIVNIH SCENARIJA: Abazović se oglasio - DPS neće moći Crnoj Gori da oduzme mir\nVICEPREMIJER i lider URA Dritan Abazović napisao je na Tviteru da je Demokratska partija socijalista "Crnoj Gori uzela sve", te da bi "sad da joj oduzme i mir".\n02. 09. 2021. u 23:49


NOVI ILI STARI MINISTAR\nNovi Sad/Beograd, 23. jun 2017.\nViše pažnje u javnosti pobuđuju vesti o tome – kada će biti izabrana nova Vlada, od pitanja – ko će je sačinjavati izuzev premijerke Ane Brnabić. Ono što je par dana pre imenovanja izvesno, Zakonom o Vladi biće uvedeno Ministarstvo za ekologiju i taj sektor se seli iz Ministarstva poljoprivrede, a da li će povući za sobom šume i vode, znaćemo već sutra.\nU pomenutom zakonu valjalo bi naći i korisno mesto za poljoprivredne zadruge, jer to se vezuje za sektor poljoprivrede. Od Ministarstva bez portfelja ne može se očekivati obnavljanje „zadružne ruševine”. Ali to nije jedina nejasnoća.\nKatastar od vrha do lokala nije siguran oslonac za upravljanje i iskorišćavanje zemljišta, a pogotovo ne državnog. Katastru nije mesto u sektoru građevinarstva i saobraćaja, već poljoprivrede. Nije građevinsko zemljište većinsko, već poljoprivredno, uz šume i pašnjake. Ako računamo na pomoć EU za sređivanje katastra i ukrupnjavanje poseda, onda je katastru mesto u Ministarstvu poljoprivrede. Ovo preselenje ne oslobađa od odgovornosti one koji su raznim zloupotrebama ojadili poljoprivredu i državnu kasu. A išlo se toliko daleko da su moćnici jednim potezom menjali namenu zemlje i prodavali je. Čak je i državna zemlja izuzimana iz licitacije i prodavana.\nIpak, kada je reč o poljoprivredi, u ovaj ministarski sektor, po ugledu na uspešno organizovane države, potrebno je konačno uneti pojam – hrana i agroindustrija i to uz definisanje zaduženja za obavezne rezerve i kvalitet hrane, objedinjenosti inspekcijskih službi i zaštite snabdevača hranom prerađivača i trgovaca.\nBez ovoga država nema alat niti model da funkcioniše u obimnom i zdravstveno rizičnom sektoru kao što je poljoprivreda. Nezapočetih i nedovršenih poslova u kabinetu ministra Branislava Nedimovića ima dosta, ali i vrlo rovitih mesta, na kome, pre svih, štrče uprave za veterinu i zemljište. Ministar Nedimović kadrovski oko sebe je okupio veći broj novih ljudi, od kojih se pojedini nisu snašli. Za neke najveći domet je pisanje pravilnika, tako da se od njih ne može očekivati nacrt zakonskih akata ili model organizacije inspekcijskih službi... Ipak, i takav sastav iznjedrio je više noviteta u spisku podsticaja. Tako je Srbija u regionu među vodećima po broju podsticajnih mera za stočarstvo – izdvaja se za grla, ali i daje zakup državnih oranica po uslovnom grlu...\nOd 2000. godine do danas nijedan ministar poljoprivrede nije odradio ceo mandatni period, a dinamika kojom su se menjale vlade nije uknjižio prosečan staž u toj fotelji veći od dve godine. Takav politički odnos svih nosilaca vlasti u minulim godinama pokazuje da se poljoprivreda ne uvažava kao bitna privredna grana, sa stotinama hiljada gazdinstava i kao izvozno produktivna i bitna za prehrambenu sigurnost nacije. Ne pamti se da je iz ekspozea premijera o poljoprivredi realizovana barem trećina obećanja.\nPolitičke stranke u postavljanju ministra poljoprivrede uglavnom gledaju usko – „važno je da ima poljoprivrednog, pravnog ili ekonomskog znanja, a ostalo će brzo naučiti”. Stanimo kod ovog „naučiće”. Neće brzo, jer nema od koga, već će učiti na svojim greškama. Nije mu lako, jer svaki dinar iz budžeta, zapravo, „prosi” od finansija ili premijera.\nMinistar poljoprivrede, ako hoće biti kadar svoje partije, prinuđen je da klima glavom da je budžet države u suficitu, a zna da u svakom trenutku Ministarstvo poljoprivrede gazdinstvima, po različitim osnovama, duguje 3-5 milijardi dinara. U ovom času hrpa naloga u Trezoru čeka na isplatu duga iz 2016. godine i s početka ove. Kada se sluša priča o suficitu, a zna se za ovaj dug, onda se to može tumačiti da kreatori finanijske stabilnosti ovaj sektor vide samo kao koristan za balans i hvalu. Može li ministar poljoprivrede da promeni ovakvo ponašanje? Može i mora. U suprotnom za gazdinstva i nije bitno ko će biti ministar.\nNedimović je u periodu „ispitivanja snaga” koje žele da ispolje uticaj u poljoprivredi doneo niz racionalnih odluka i saopštio više pojedinosti koje i nisu lepe za slušanje – od kašnjenja primene IPARD programa, do stanja u stočarstvu, izvozu...\nZa celovito poboljšanje u poljoprivredi ima mnogo terena za „duboko”, ali i unakrsno oranje. Najveća očekivanja su u definisanju zemljišne politike, za koju se ne može u celini iskoristiti ni jedan primer iz okruženja. Mi smo zemlja koja ima 240.000 oranica u vlasništvu, za koje ne zna gde su i ko ih obrađuje. Uz ova i druga otvorena pitanja, koja nisu nepoznata ministru Nedimoviću, nije racionalno birati drugog političara za vođu ovog ministarstva.\nKao uspešan gradonačelnik u Sremskoj Mitrovici, Nedimović ume da uspostavi kontakt sa partnerima različitog profila i ne uvlači državu u poslovne odnose, već na toj relaciji vidi značajnu ulogu komorskog sistema i proizvodnih grupa. Da li je uočio ko i kako ga od njegovih saradnika u tom poslu može pratiti, videćemo uskoro, jer su svi imali dovoljno vremena za međusobno i sektorsko upoznavanje.\nZa poljoprivrednike svaka imenovana Vlada i njen ministar više nisu novi niti imaju sto dana za uigravanje. Na njih se gleda kao na tim izabran po volji poslaničke većine sa podužim stažom.


Ferencvaros opet bolji od Novog Beograda\nRobertoPosted on 01.04.2022 01.04.2022\nVK Novi Beograd – FTC Telekom Budapest 11:14 (3:6) (0:1) (4:2) (4:5)\nSuci: Severo (ITA), Koryzna (POL)\nIgrač više: NBG 6/11, FTC 8/10\nDva igrača više: NBG 1/1\nNBG: G.Pijetlović, Mandić, S.Rašović 2, Tomić, Martinović 2, D.Pijetlović 2, Gogov, Jakšić 3, Perković, Vlachopoulos, Drašović 1, V.Rašović 1, Joao Coimbra. Trener: Milanović\nFTC: Szakonyi, Gabor, Molnar 1, Merkulov 2 (1/1), Vamos 2, Ubović 1, Fekete 3, Vigvari 1, Nemet, Varga, Jansik 2, Damonte 2, Vogel. Trener: Z.Varga\nEkipa Ferencvarosa ostvarila je i drugu pobjedu u duelima protiv Novoga Beograda, utoliko značajniju jer ih i dalje drži u borbi za finalni turnir. Mađarski predstavnik uspio je nametnuti svoju taktiku od početka utakmice, koncentrirajući svoju obranu posebice ka Mandiću, ali ne zapostavljajući niti drugu stranu po kojoj je opasnost mogao biti S.Rašović, također zonom više voditi računa o svoja 2 metra nego o eventualnim šutevima koji su ostavljani Drašoviću i Tomiću. Opet, ni u ovakvoj postavci nisu se posebno iskazali, također dobri šuteri, Vlachopoulos i Gogov, Jakšića nije bilo puno na uplivavanjima, a njegov sasvim solidan golgeterski učinak, baš kao i Martinovića, na kraju i S.Rašovića došli su nekako prekasno, u fazi utakmice kada su gosti već dugo držali značajnu prednost. FTC je u napadu odlično pritiskao na dva metra, u početku lako preko (najviše) Ubovića dolazeći do igrača više, kasnije još dodatno uplivavanjima Jansika i Molnara, pri tome iznimno efikasno koristeći brojčanu prednost. Ono što je također odnijelo prevagu na stranu gostiju bio je čitav niz golova postignutih na loše odigranu obranu, slabe intervencije G.Pijetlovića, kada su bez posebnih akcija, ili nekoliko puta već na isticanju napada stizali do golova iz nečega što bi se teško moglo nazvati prilikama.\nFTC je do osjetne prednosti došao prilično rano, već u drugoj polovici prve četvrtine kada je poslije početnih 2:2 stigao do 2:5 i 3:6 na kraju četvrtine upravo preko igrača više, dva puta za redom Fekete realizira sa stative, Damonte s desnog vanjskog uz slabu intervenciju golmana, te iz zarađenog peterca opet kod akcije na stativu. Novi Beograd je počeo dobro, također realizacijama igrača više (Jakšić, Drašović) ali je FTC onda odlično počeo zatvarati svoja 2 metra, Drašović je bio preopterećen da bi mogao iskorištavati prostor koji je dobivao u napadu, S.Rašović i Vlachopoulos su u nedostatku boljih rješenja šutirali iz dosta lošijih pozicija dok je Mandić bio gotovo neprimjetan. U prvoj četvrtini još je gol uspio zabiti D.Pijetlović kod situacije sa dva igrača više. Potpuna nemoć u napadu domaćih došla je do izražaja u drugoj četvrtini kada nisu uspjeli postići niti jedan gol. Vogel je imao par obrana (Mandić, Gogov), blokovima su zaustavljani Drašović i Gogov (igrač više), promašivali Mandić i Tomić, Perković slabo šutirao sa stative kod još jednog igrača više. Kako se četvrtina bližila kraju počele su se nizati i pogreške u napadima pa do šuteva nije ni dolazilo. Nije puno bolje odigrao ni FTC u ovoj četvrtini, nakon 6 izborenih izbačaja u prvoj, u drugoj su imali samo 1 (Varga pogodio prečku) a i ostale napade nisu bili puno koncentriraniji od protivnika. Jansik je ipak jedno svoje uplivavanje završio golom te je na poluvremenu bilo dosta uvjerljivih 3:7 za goste.\nPočetkom treće četvrtine izgledalo je sve riješeno kada je Damonte iz igrača više povisio na 3:8 ali i tada se “bude” i domaći. Seriju od njihova 3 gola otvara D.Pijetlović, još jednom iz igrača više, Martinović pogađa sa lijevoga krila i najzad S.Rašović udarcem s 8 metara za 6:8. Gosti nastavljaju efikasno s igračem više, uz time out, Vamos pogađa s desnog vanjskog dok na drugoj strani odgovara Jakšić sa srednjeg. Početkom posljednjeg perioda Fekete koristi neodlučnost Mandića i G.Pijetlovića za gol sa lijeve strane a domaći se zadnji puta primiču na dva gola zaostatka golom S.Rašovića iz igrača više na šest i pol minuta prije kraja. Vamos na isteku napada pa onda Molnar, opet sa lijeve strane, vraćaju goste na +4 sredinom četvrtine. Dva neiskorištena igrača više domaćih, Vlachopoulos promašuje, V.Rašović pogađa stativu, potvrđuju da neće ništa biti od neizvjesne završnice ali i u njoj vidimo još niz golova na obje strane. Martinović, Jakšić i Vigvari pogađaju kod igrača više, Jansik lobom s nekih 8 metara i V.Rašović s desnoga krila, stavljaju rezultatsku točku na ovu utakmicu.\nJoš jedno prilično neuvjerljivo izdanje Novoga Beograda pred period sezone koji će zahtijevati konstantnost forme. Prelako i prerano proglašavanje velikim favoritima očito im nije mnogo tog dobrog donijelo, promjene trenera, bar za sada, isto ne donose ništa vidljivo u igri.\nFerencvaros osim važnim bodovima, može biti zadovoljan i prikazanom igrom koju će morati ponoviti a vjerojatno još i poboljšati u preostala tri kola Lige prvaka želje li se naći na F8. Razriješenje situacije i konačni poredak u grupi A, nakon ovoga kola i dalje su potpuno neizvjesni te nas do kraja ove faze natjecanja u njoj čeka još niz zanimljivih susreta.\nNâse Barceloneta obranom izdominirala protiv Olympiacosa\nNaprijed Pronađite uljeza


Vremeplov za 11.03.2017\nNaslovna · Vesti · Vremeplov za 11.03.2017\n1302. – Dan venčanja Romea i Julije po Šekspiru.\n1702. – Objavljene su prve engleske dnevne novine – Daily Courant.\n1861. – U Montgomeriju (Alabama) su delegati Južne Karoline, Misisipija, Floride, Alabame, Džordžije, Luzijane i Teksasa usvojili Ustav Konfederacije. Ovaj Ustav je dosta podsećao na Ustav SAD-a, ali je štitio ustanovu ropstva.\n1915. – U Čikagu je završen prvi jugoslovenski narodni sabor, na kojem je 468 delegata iz SAD-a i Kanade podržalo ujedinjenje svih jugoslovenskih naroda u zajedničku državu Jugoslaviju. Iseljenici su u rezoluciji istakli da jedini spas vide “u kidanju svake veze sa Austrougarskom” i formiranju jedinstvene države svih Jugoslovena.\n1974. – Umro je srpski pravnik Milan Bartoš, jedan od najistaknutijih jugoslovenskih stručnjaka za međunarodno javno pravo, profesor Pravnog fakulteta u Beogradu, sekretar Srpske akademije nauka i umetnosti. Bio je državni savetnik i član mnogih delegacija Jugoslavije na zasedanjima UN. Dela: “Stvarno pravo”, “Osnove privatnog prava”, “Međunarodno javno pravo”.\n1991. – U Beogradu su dva dana posle krvavih nereda izbile studentske demonstracije, kojima su se pridružili i srednjoškolci. Tokom “plišane revolucije” do 14. marta demonstracije su podržali lideri opozicije i mnoge ugledne ličnosti javnog i kulturnog života Beograda i Srbije, a okupljenima kraj Terazijske česme u centru grada obratio se i patrijarh srpski gospodin Pavle. Studenti su tražili oslobađanje svih uhapšenih u demonstracijama 9. marta, krivično gonjenje vinovnika krvoprolića, ostavke ministra unutrašnjih poslova Radmila Bogdanovića i urednika TV Beograd koje su ubrzo usledile.\nBy Alan Ford, Vremeplov za 11.03.2017,


Vodeći švedski epidemiolog: Ne očekujem klasičan drugi talas koronavirusa – Borba\nŠvedska je za razliku od ostatka Evrope u borbi protiv novog koronavirusa primjenjivala specifičnu strategiju, držeći kompanije, restorane i većinu škola otvorenim tokom pandemije.\nKontroverzni epidemiolog Anders Tegnel nije ni preporučivao upotrebu maski za lice, koje su i dalje rijedak prizor na ulicama švedskih gradova.\nPo glavi stanovnika, Švedska je pretrpjela mnogostruko više smrtnih slučajeva zbog kovida-19 u odnosu na svoje nordijske susjede, mada ne toliko koliko su imale najugroženije evropske zemlje, poput Belgije, Španije i Britanije.\nNovi slučajevi, hospitalizacije i smrtnost, naglo su opali u posljednjih nekoliko mjeseci. Međutim, s obzirom da se većina Šveđana vratila sa ljetnjih odmora, a škole su se ponovo otvorile za nastavu, postoji bojazan da bi zemlju mogao da pogodi drugi talas zaraze.\n“Ne vjerujemo da ćemo imati klasičan drugi talas, kakvi su oni koji se viđaju kod pandemije gripa gdje ponovo imate široku zarazu u zajednici”, rekao je glavni epidemiolog Anders Tegnel.\nOn kaže da je ova bolest nepredvidiva i da djeluje na drugačiji način, prenosi RTS.\n“Rasprostranjenost je nejasnija, pa je vjerovatnije da ćemo je na jesen vidjeti – kao što je to trenutno u Evropi – na radnim mjestima i sličnim okruženjima”, smatra Tegnel.


February 18, 2021 February 18, 2021 Redakcija 1\t0 Comments\tBrčko Gas\nI ministar unutrašnjih poslova RS Dragan Lukač kupovao je kod Kojića. Dvije limuzine “Brčko gasu” platio je 159.759 KM(83.794 i 75.966 KM)!U martu 2019. godine potpisom na ugovor ispoštovano je da motor u automobilima bude od minimalno 190 konjskih snaga, odnosno 140 kilovata, a i da se razlikuju u pogonu i boji. Jedina pristigla ponuda bila je za 380,5 KM i 72 KM u odnosu na cifru koju je Lukač odredio.\n← Njemačka: Zabranjeno vozačima da nose kape i naočare uz masku\nBLAGODATI ANTIOKSIDANASA: U OVIM NAMIRNICAMA IH IMA U IZOBILJU →


Objavljeno 27.06.2015. u 23h\nŽenska odbojkaška reprezentacija Srbije osvojila je danas bronzanu medalju na prvim Evropskim igrama u Bakuu, pošto je u borbi za treće mesto savladala Azerbejdžan sa 3:2, u setovima 21:25, 25:19, 17:25, 25:14, 15:9. Za Srbiju je igrala i Zrenjaninka, Brižitka Molnar.\nNajefikasnija u selekciji Srbije bila je Milena Rašić sa 17 poena, Jovana Stevanović je zabeležila 13, a jedan manje upisala je Marta Drpa. U reprezentaciji Azerbejdžana istakla se Polina Rahimova sa 31 poenom.\nIzabranice Zorana Terzića su tokom meča dvaput imale set zaostatka, ali su izuzetno dobrom igrom u četvrtom i petom setom stigle do preokreta i bronzane medalje.\nTim Srbije je na Igrama u Bakuu do sada osvojio 15 medalja, od čega osam zlatnih, četiri srebrne i tri bronzane.\nŽenska seniorska reprezentacija Srbije, osvajač bronzane medalje na prvim Evropskim igrama 2015. u Bakuu, doputovala je jutros u Beograd. Reprezentativke Srbije su dočekali Zoran Avramović, direktor marketinga OSS, Dragutin Ćuk, tehnički direktor OSS i Darko Đuričković, koordinator nacionalnih selekcija OSS.\nŽenska seniorska reprezentacija Srbije već u utorak, 30. juna putuje u Bankgkok, gde će igrati na turniru A grupe I divizije XXIII Gran Prija 2015. sa Tajlandom, Brazilom i Japanom.\nTagovi:Baku, brizitka molnar, bronza, odbojka, Odbojka, srbija


Potpredsjednik poljske vlade: “polonizirat” ćemo medije u idućem mandatu – NACIONAL.HR\nPotpredsjednik poljske vlade: “polonizirat” ćemo medije u idućem mandatu\n20. 06. 2019. 18:47\nPoljska vladajuća stranka će imati zadatak “ponovno polonizirati” poljske medije, u slučaju pobjede na izborima koji će se održati u listopadu ili studenom, rekao je potpredsjednik vlade.\n“Dostojanstvena nacija i dostojanstveni ljudi ne mogu dozvoliti da većina medija bude u stranim rukama i to je zadatak s kojim se naša vlada suočava, ako ostanemo na vlasti u idućem mandatu”, rekao je potpredsjednik vlade Jaroslaw Gowin, a prenijela poljska javna novinska agencija PAP.\n“Kada postoji sukob interesa između Poljske i Njemačke te novine predstavljaju njemačko gledište i njemačke interese”, kazao je Gowin.\nTags: viktor orban discovery Stranka Pravo i pravda Jaroslaw Gowin\n26. 02. 2018. 8:04


PROGRAM za datum :: 14/03/2016 Klikni ovde za kompletan program\nPonedeljak, 14/03/2016, 19 : 00\nDelikatesni ponedeljak - Beogradski irski festival\nBeogradski irski festival vam kuva poseban Delikatesni ponedeljak.\nSpecijalitet kuće će spremati Garth McColgan, naš gostujući kuvar iz Irske - a šta će biti na meniju je iznenađenje.\nGarth će zajedno sa ekipom iz Dijagonale 2.0 kombinovati tradicionalnu irsku i srpsku hranu u 2 jela - jedno sa mesom i jedno vegetarijansko.\nPrva asosijacija na Irsku je pivo i viski, tako da će na stolu biti i promo pića sa Jameson viskijem (irska kafa, kokteli...), jer kakvo je to jelo bez pića i kafe na kraju?\nNakon večere pridružite nam se na spratu, u Galeriji KC Grada, na otvaranju prodajne izložbe srpskih i irskih juvelira kao i izložbi fotografija Dermota Kelija.\nRezervišite svoj 14.mart za Delikatesni ponedeljak sa Smaragdnog ostrva.\nPonedeljak, 14/03/2016, 21 : 00 - 19/03/2016\nBeogradski irski festival - Prodajna Izlozba nakita & fotografija\nLjubitelji nakita imaće priliku da od 14. do 19. marta u galeriji Kulturnog centra Grad pogledaju i kupe nakit četiri umetnika iz Srbije i Irske. Takođe, posetioci će moći da pogledaju i postavku fotografija irskog fotografa Dermota Kelija (Dermot Kelly).\nOtvaranje izložbe će biti nakon Delikatesnog ponedeljka Beogradskog irskog festivala, 14. marta od 21h, u galeriji Kulturnog centra Grad.\n„Prvi život” je kolekcija srebrnog nakita kroz koje je Sajmon Pelan interpetirao crteže biologa i filozofa Ernesta Hakela iz 19. veka. Koristeći najsavremenije cam-cad tehnike i ručno rađene detalje, on stvara mikroskopska umetnička dela života koji nastaje na dodiru kopna i okeana. Ovde protozoe, diatomi i zvezdani korali čine esenciju za kontinuitet postojanja, i verovatno jedne od prvih oblika života na Zemlji. Ovi komadi metalnog nakita prikazuju prirodnu razmenu između nadrealizma i egzotičnih oblika života.\nKolekcija „Sablasna čipka” koristi fragmente antičke irske čipke ugraviranih u srebro, ostavljajući za sobom uspomenu na sebe same. Neki od komada su ukrašeni čak 24-oro karatnim zlatom. Vrlo malo se zna o devojkama koje su pravile čipku u Irskoj, tako da ovi komadi čuvaju trag ne samo njih, već i njihovog prelepog rada. Svaki komad je jedinstven.\n„Nositi skulpturu“ – grafike na metalu, koje predstavljaju centralne detalje izloženih ogrlica, imaju za polazište digitalno obrađene fotografije Tatjanih predhodnih skulpturalnih radova. Trodimenzionalne forme nastale klasičnom skulptorskom obradom metala i tehnikom asambalaža uvedene su podsredstvom fotografije iz realnog u virtuelni digitalni prostor. Predstava skulpturalne forme se „cepa” rastrgnuta između prostorne i virtualne realnosti. U procesu obrade sada digitalne slike, određeni segmenti iste se brišu. Forma sada samo delimično egzistira u virtuelnom prostoru, dovoljno autentična i dovoljno izmenjena da bi ponovo zaživela u prostornoj realnosti, neraskidivo vezana za materijal od koga potiče – metala.\nSANDRA MALIĆ TEŠIĆ\nU svom radu, Sandra traga za novim materijalima, a poslednjih godina otkriva novo polje interesovanja, uvodeći i započinjući rad sa kožom, nadovezujući se na svoj prethodni rad. Ovaj alternativni materijal sam po sebi pruža bezbroj mogućnosti u kombinovanju formi, boja iIi tekstura kao i mogućnost savršenog kombinovanja sa pojedinim skulptorskim materijalima. Jednostavnim i smelim uklapanjem komada kože, Sandra kreira originalne odevne detalje, unikatne pojaseve, narukvice i torbe.


Moto GP, VN Češke: Dovi i Rosi ukrali prva dva mesta Markezu i Lorencu | Moj Svet Brzine - Djordje Djenic\nNaslovna » Moto sport » Moto GP, VN Češke: Dovi i Rosi ukrali prva dva mesta Markezu i Lorencu\nMoto GP, VN Češke: Dovi i Rosi ukrali prva dva mesta Markezu i Lorencu\nAndrea Doviciozo je osvojio pol poziciju na Velikoj nagradi Češke u Brnu, a drugi će u nedelju startovati Valentino Rosi. Treći će biti Mark Markez, a četvrti Horhe Lorenco.\nTokom Q1 najbrži je bio Maverik Vinjales, a drugi Aleks Rins i njih dvojica su prošli u Q2.\nU tom delu kvalifikacija je na početku očekivano najbolje vreme imao Mark Markez, a najveće iznenađenje u tim momentima je bio Horhe Lorenco koji je iznenada pronašao brzinu i imao je odlične krugove. Valentino Rosi i Maverik Vinjales su imali najlošija vremena posle 10 minuta treninga.\nU drugom izlasku na stazu Lorenco i Markez su vozili odlično, a u jedinom brzom krugu je vozač Honde bio bolji. Dvojica Španaca više nisu vozili brze krugove, ali jesu Andrea Doviciozo, Valentino Rosi, Žoan Zarko i Danilo Petrući.\nSva četvorica su kroz sektore pokazivali da imaju odličan ritam, a na kraju je Andrea Doviciozo uspeo da izveze najbrži krug i to čak dve desetinke brže od Markeza. Odmah iza njega u prvi startni red se ugurao i Valentino Rosi.\nAndreino vreme je bilo 1:54.689, a i Rosi i Markez su bili na nešto više od dve desetinke zaostatka.\nOvo je inače Doviciozu prvi pol još od Malezije 2016. godine.\nčitanja : 77


U UTORAK ZAHLAĐENJE, OD ČETVRTKA OPET LETNJE TEMPERATURE | Info centrala\nNaslovna Istaknuto U UTORAK ZAHLAĐENJE, OD ČETVRTKA OPET LETNJE TEMPERATURE\nU većini delova Srbije od sutra nas očekuje dodatno zahlađanje. To će biti kratoročno jer nas četvrtka opet čeka toplije vreme sa temperaturama iznad 30 stepeni. Kako je objavio Republički hidrometeorološki zavod, u utorak će biti zabeležene niže temperature nego u ponedeljak, a od većih gradova u Srbiji, najhladnije će biti u Nišu, gde će biti izmereno 25 stepeni.\nU sredu nas očekuje toplije vreme i blagi rast temperature. U većim gradovima ona će dostići 29 stepeni, dok će jutra i dalje biti sveža. Od četvrtka ponovo letnje temperature, koje će ići i iznad 30 stepeni. U većim gradovima one će dostići 32. podeok. Nešto toplije biće u petak, sa temperaturama oko 33 stepena, a u subotu za jedan stepen hladnije, uz povremene oblake, pa i kišu i grmljavinu. Sudeći po dugoročnoj prognozi, koja je objavljena na sajtu Republičkog hidrometeorološkog zavoda, od nedelje novi pad temperature, kiša i grmljavina, a slično će biti i u ponedeljak, sa temperaturama ispod 28 stepeni.\nPrethodni tekstZA PREDSEDNIČKE IZBORE UTROŠENO 570 MILIONA DINARA\nSledeći tekstINTERDISCIPLINARNI SIMPOZIJUM FILOZOFIJA MEDIJA OD 6-8. SEPTEMBRA\nHOTEL „JAGODINA“ NA PRODAJU U MARTU!


Brčko: Sve manje proizvodno orijentisanih preduzeća (Video)\nNaslovnica Posavina Brčko Brčko: Sve manje proizvodno orijentisanih preduzeća (Video)\nBrčko – U distriktu Brčko, sve je manje proizvodno orijentisanih preduzeća. Ali i ona koja proizvode i imaju asortiman robe, kako za domaće, tako i za inostrano tržište, otežano rade, jer nemaju povoljan privredni ambijent.\nNeki od privrednika ističu da je uzrok lošeg ambijenta, loša politička situacija, koja se preslikava i na privredu.\nЈedno od brčanskih proizvodno orijentisanih preduzeća jeste i Briž, koji zapošljava 25 radnika. Kažu da nemaju problem sa plsamnom robe ali za konkuretan nastup i uspjeh na inostranim tržištima, potrebno je da budu udruženi i organizovani.\n– Koliko god mi izgledali sebi moćni, mi smo jako sitni za ozbiljne dražve Evrope. Tako da je nama jako teško. Možda u nekim asocijacijama ili udruženjima da zajednčki proizvođači iz određne gupacije izađu na tržišta. Na tome bi se moglo raditi. Pa da budemo ozbiljna ponuđač i u svijetu i Evropi, kaže Pero Ristić iz DOO Briž.\nU preduzeću Јelen zaposleno je 40 radnika. Većinu proizvoda plasiraju na ino tržište. Ističu da bi moglo i više da se radi ali bi privreda morala da ima i adekvatnu pomoć politike i privrednih komora.\n– Što se tiče ambijenta u Brčko dsitirktu, nažalost, u jednoj stagnaciji ako mogu tako da kažem u jednom statusu, gdje se ništa ne dešava, privrednici su prepušteni sami sebi. Taj koji je zadužen da bi stvaro ambijent, ta zakonodavna i izvršna vlast, treba da dosnoi pozitivne zakonske propise ili da osluškuje, šta privredi treba, a toga nema već duže vrijeme, navodi Јelanko Ilić direktor DOO Јelenm, Brčko.\nGradonačelnik distrikta Brčko kaže da je očekivao da privredni ambijent kreiraju Vlada i Privredna komora Distrikta, ali je nerad Privredne komore usporio realizaciju memoranduma o razvoju privrede u distirktu Brčko.\nAli smo vrlo brzo naišli na problem funkcionisanja predstavnika iz privrednog sektora u tim tijelima, što nas je dovelo u situaciju da nismo mogli funkcionisati, da nismo mogli raditi, po tom dokumnetu. Sigunro je da je šteta pričinjena ali ja bih se u ovom trenutku, psovetio onom što nas čeka a to je da izlazimo iz jenog problematičnog razdoblja, rekao je Anto Domić, gradonačelnik distrikta Brčko.\nPrivredna komora u Brčkom, kažu privrednici, funkcioniše po nacionalnom ključu. Različite struje, ističu, ne mogu se usaglasiti, pa privreda trpi. Očekuju da bi se situacija mogla promijeniti sredinom novembra za kada je planirana izborna skupština Komore.


Svaki život | 3M (East) AG Podružnica Republika Hrvatska\nPredani smo unaprjeđenju našeg poslovanja, našeg planeta i života svih ljudi.\nPoboljšanje života svih ljudi je uzbudljiv i ambiciozan pothvat. To je ispravno i to je srž onoga što jesmo.\nNaša ambicija za poboljšanjem svakog života\nZamislite svijet u kojem bi svaki život bio bolji - u kojem bi prirodni resursi uvijek bili dostupni, u kojem bi svi ljudi imali pristup obrazovanju i mogućnostima za zaposlenje, i u kojem bi društvene zajednice bile sigurne, zdrave, povezane i uspješne.\nCilj nam je doprinijeti da takav svijet postane stvarnost. Ali ostvarenje tako velike ambicije neće biti lako. Zato mi u 3M komapniji obećavamo sljedeće:\nPokušatI ćemo osmisliti takve proizvode i tehnologiju koja će nam omogućiti dostići spomenute ciljeve.\nPoticati ćemo strast i radoznalost kod svakog pojedinca, kako unutar naše tvrtke, tako i društvenih zajednica u kojima živimo i radimo.\nPosvetiti se poticanju i unaprjeđenju suradnje u cilju poboljšanja svakog života na svijetu.\nSaznajte više o tome kako unaprjeđujemo živote.\nPonekad je dobro biti u mraku. Ponekad je dobro biti u mraku.\nNaše opredjeljenje i put\nJoš od 1932. godine, na čelu smo kompanija koje usvajaju programe i poslovnu politiku kojima osiguravaju očuvanje okoliša, društveno odgovorno ponašanje i ekonomsku vitalnost.\n1932: Kompanija 3M osigurava kratkoročno i dugoročno osiguranje u slučaju nespobnosti za rad, mirovinski plan i plan osiguranja od gubitka posla.\n1949: Kompanija 3M uvodi prvi plan kupnje dionica za svoje zaposlenike.\n1951: U 3M kompaniji osniva se odjel za sigurnost i zaštitu na radu.\n1961: Kompanija 3M osniva odjel za vode i sanitarni inženjering.\n1963: Osnovano je '3M Carlton Society' u čast istaknutih tehničkih lica u kompaniji.\n1964: U medicinskom odjelu kompanije 3M zapošljavaju se prvi formalno obrazovani higijeničari i stručnjaci za radiološku zaštitu.\n1970: Počinje se s procjenama utjecaja proizvoda na okoliš. Formirana je organizacija za inženjering i kontrolu zagađivanja okoliša (Environmental Engineering and Pollution Control (EE & PC )). Usluge odjela za higijenu i radiološku zaštitu proširuju se i na djelatnosti kompanije 3M i izvan Sjedinjenih Američkih Država\n1971: Kompanija 3M uvodi program darivanja zaposlenih/umirovljenika u formi dobrotvornih priloga.\n1973: Osnivaju se namjenske radne skupine zaposlenika. Formira se odjel za upravljanje energijom.\n1974: Kompanija 3M je među prvim korporacijama koje nude program pomoći za kućni rad svojih zaposlenika, kroz koji se osiguravaju osobno obrazovanje i konzultantske usluge za zaposlene i članove njihovih obitelji.\n1975: Upravni odbor kompanije 3M usvaja politiku zaštite okoliša. Uspostavlja se program isplativosti sprječavanja onečišćenja (3P). Rezultati postignuti u prvoj godini: 19 projekata spriječilo je ispuštanje 73 000 tona plinova u atmosferu, kao i 2.800 tona otpadnog mulja.\n1977: Kompanija 3M i Agencija za zaštitu okoliša u SAD-u sponzori su četvrte konferencije za sprječavanje zagađenja.\n1980: Po prvi put se u kompaniji 3M uvodi politika zdravstvene zaštite i zaštite na radu.\n1981: Pokreće se program kontrole zaštite okoliša.\n1984: Svjetski centar za zaštitu okoliša dodjeljuje kompaniji 3M prvu godišnju zlatnu medalju za postignuća u međunarodnom korporativnom očuvanju okoliša. Kompanija 3M je prva korporacija koja je svojim zaposlenicima osigurala uslugu brige o bolesnoj djeci. Iste godine, kompanija 3M je počela s provođenjem anketa među zaposlenicima u SAD-u, kao i standarnu anketu percepcije na globalnoj razini, u cilju sagledavanja mišljenja zaposlenika. Program 3M CARES (služba aktivacije umirovljenih radnika u društvenoj zajednici) osmišljen je u cilju okupljanja umirovljenika - volontera pod 3M pokroviteljstvom i njihovog angažiranja na posebnim zadacima.\n1987: U okviru kompanije 3M obrazovan je odbor za korporativnu sigurnost, zdravstvenu zaštitu i zaštitu okoliša. Pokrenut je 3M program za smanjenje ispuštanja plinova u atmosferu.\n1988: U kompaniji 3M usvojena je politika ukidanja kemijskih tvari koje oštećuju ozonski omotač.\n1989: Kompanija 3M utvrđuje i javno objavljuje svoje ciljeve u području zaštite okoliša do 2000. godine. Usvojena je 3M politika zdravstvene zaštite, zaštite na radu i zaštite okoliša za zaposlenike. Nacionalno udruženje za zaštitu divljih životinja i biljaka dodjeljuje kompaniji 3M nagradu za postignuća u području zaštite okoliša.\n1990: Na tržištu se pojavljuje Post-it® blokić od recikliranog papira. U kompaniji 3M usvaja se program sigurnosti u 16 točaka.\n1991: Američka agencija za zaštitu okoliša dodjeljuje kompaniji 3M nagradu za očuvanje ozona u stratosferi.\n1993: Kompanija 3M dostiže postavljeni cilj smanjenja količine ispuštenih plinova u atmosferu na svjetskoj razini za 70%. Kompanija dobiva priznanje za korporativno djelovanje od Američkog udruženja za zaštitu ribe i divljih životinja.\n1994: Američka agencija za zaštitu okoliša dodjeljuje kompaniji 3M nagradu za postignuća i uspješno sudjelovanje u 33/50 programu dobrovoljnog smanjenja emisije plinova u atmosferu.\n1995: Kompanija 3M prva na svijetu uvodi inhalator-dozator bez CFC za liječenje astme. Kompanija 3M odgovorna je za smanjenje ozljeda i oboljenja za 50% u naredne četiri godine. 3M dobiva nacionalnu nagradu za tehnologiju, najveće priznanje za tehnološka dostignuća u Sjedinjenim Američkim Državama.\n1996: Povjerenstvo za održivi razvoj koje je ustanovio predsjednik Clinton dodijelilo je kompaniji 3M nagradu Predsjednika za održivi razvoj za njezin program '3P'. Kompanija 3M službeno uvodi sustav za upravljanje okolišem. U kompaniji 3M razvijen je plan globalne zaštite na radu i zdravstvene zaštite.\n1997: Kompanija 3M službeno uvodi sustav za upravljanje životnim vijekom proizvoda u cilju sagledavanja ekoloških, zdravstvenih i sigurnosnih problema unutar razvoja novih proizvoda. Znanstvenici kompanije 3M dobili su od Američkog društva za kemiju nagradu 'Heroji kemije' za razvoj 3M vodik-fluoro-etera (HFEs) kao zamjenu za CFC. Kompanija 3M pokrenula je program 'Lifescapes' kao potporu svojim zaposlenicima u zdravstvenoj zaštiti, zaštiti na radu i dobrobiti na radnom mjestu i kod kuće.\n1998: Kompanija 3M utvrđuje ciljeve u području zdravstvene zaštite i zaštite na radu u cilju smanjenja ozljeda i oboljenja na radnom mjestu za 25% u naredne tri godine.\n1999: Hamburški Institut za zaštitu okoliša u Njemačkoj (Hamburger Umweltinstitut of Germany) rangirao je kompaniju 3M na drugo mjesto po ekološkom učinku među 50 najvećih kemijskih kompanija u svijetu.\n2001: Postavljeni su ciljevi u području zaštite okoliša za razdoblje do 2005. godine. Programu priloga kompanije 3M pridodana je i ekološka dimenzija. Kompanija 3M dobiva nagradu Nacionalne zaklade za uzorne kompanije za izuzetan doprinos u korporativnom djelovanju unutar društvenih zajednica.\n2002: Kompanija 3M stavljena je na listu Dow Jones indeksa održivosti kao lider u kategoriji industrijskih proizvoda i usluga. Kompanija dospijeva i na FTSE listu društveno odgovornih investicija. Također, kompanija 3M dobiva i priznanje "Vizija za Ameriku" od udruge 'Sačuvajmo ljepotu Amerike'.\n2003: Kompaniji 3M dodijeljena je od strane Američke agencije za zaštitu okoliša, nagrada za izuzetan doprinos očuvanju čistog zraka u kategoriji inovacija u području propisa/poslovne politike.\n2004: Kompanija 3M dobila je u 2004. godini od Američke agencije za zaštitu okoliša i Američkog sektora za energetiku nagradu 'Energy Star' za vodeću poziciju u upravljanju energijom.\n2005: Kompanija 3M dobila je od Američke agencije za zaštitu okoliša priznanje za očuvanje klime. Kompanija 3M sumira rezultate svog programa korporativnih ciljeva u području ekologije za razdoblje od 2000.-2005. godine i zaključuje da su svi postavljeni ciljevi i premašeni, i ujedno utvrđuje novi paket korporativnih ciljeva u području ekologije za razdoblje od 2005.-2010. godine. Kompanija 3M dobila je 2005. godine od Državnog okruglog stola za sprječavanje zagađenja okoliša nagradu za učinak u sprječavanju zagađenja okoliša (MVP2). Američka agencija za zaštitu okoliša odabrala je kompaniju 3M kao prvu tvrtku koja je na korporativnoj razini osvojila prestižnu državnu nagradu za praćenje učinka u području zaštite okoliša.\n2008: Kompanija 3M osnovala je odjel za obnovljivu energiju i utvrdila nove strateške principe održivosti.\n2010: U jesen 2010. godine, kompanija 3M je u suradnji s Američkom agencijom za zaštitu okoliša i Agencijom za kontrolu onečišćenja države Minesota (MPCA), dogovorila da na sajmu u Minnesoti izloži prezentaciju ENERGY STAR priznanja Američke agencija za zaštitu okoliša. Pogledaj video snimku.\n2011: Kompanija 3M utvrdila je svoje ciljeve održivosti za razdoblje do 2015. godine. Kompanija 3M dobila je od Američke agencije za zaštitu okoliša i Američkog sektora za energetiku, iz razloga što već osmu godinu zaredom osvaja priznanja, nagradu za stalnost u izuzetnom učinku u upravljanju energijom i za neprestane inovacije u tom području.\n2013: Zaposlenici 3M kompanije zabilježili su preko 250.000 sati volonterskog angažmana, a 3M je dao donacije u ukupnoj vrijednosti od 61.6 milijuna dolara u novcu i robi diljem svijeta.\n2014: Kompanija 3M priključila se Globalnom dogovoru Ujedinjenih Nacija. Za svoja neprestana nastojanja u području štednje energije diljem svijeta, kompanija 3M dobila je nagradu ENERGY STAR® od Američke agencije za zaštitu okoliša. To je bila 10-ta uzastopna godina da kompanija 3M osvaja tu nagradu, što je bez presedana u svijetu industrije.\nSuradnja predstavlja važan dio naše strategije održivosti. Ostvarujemo partnersku suradnju s čitavim nizom različitih organizacija u cilju prikupljanja drugačijih gledišta na održivost, boljeg razumijevanja položaja naših dioničara, kao i mehanizma za učenje iz uspjeha i pogrešaka naših partnera.\nZajedno smo radili na projektima u SAD-u, Kini, Brazilu, Kanadi i Meksiku.\n3M zaklada osigurala je donaciju u iznosu od 500 tisuća dolara kao pomoć najvećoj pojedinačnoj kupnji privatnog zemljišta u Kanadi u cilju očuvanja, a koje se proteže od Yellowstona do Yukona. Spomenuto zemljište pridonijeti će, kroz spajanje zaštićenih područja, obnovi staništa sjevernoameričkog soba i drugih ugroženih vrsta.\nPartnerstvo u šumarskoj ostavštini države Minnesota\nDonacija u iznosu od 1.5 milijuna dolara za zaštitu 89.000 jutara na području sjeverne Minnesote pomoći će da to ostane jedno od najvećih netaknutih šumskih prostranstava u čitavoj državi.\n2011. godine 3M je osigurao donaciju u iznosu od 1 milijun dolara za povezivanje mreže od 60 milijuna jutara zaštićenih područja u državnom vlasništvu diljem Montane, Idahoa, Wyominga i južnog dijela Britanske Kolumbije. To predstavlja drugu po veličini kupnju zemljišta u cilju očuvanja u povijesti Sjeverne Amerike.\nPovlastice za smanjenje ispuštanja plinova u atmosferu\n3M kompaniji su, sukladno ekološkim zakonima u SAD-a, odobrene povlastice kao nagrada za smanjenje emisije plinova u atmosferu ispod propisanih granica. U većini slučajeva, spomenute povlastice smo unovčili i prihod donirali za financiranje projekata u području ekologije ili same povlastice prenijeli državnim ili lokalnim upravama u cilju unaprjeđenja kvalitete zraka.\nInstitut za svjetske resurse (World Resources Institute )\nU suradnji s Institutom za svjetske resurse i našim partnerima iz Svjetskog poslovnog savjeta za održivi razvoj, radimo na razvoju globalnog protokola za kvantifikaciju emisije ugljičnog dioksida u lancu nabave i tijekom životnog ciklusa proizvoda.\nNaš odjel građevine i komercijalnih usluga sudjeluje u inicijativi 'Dizajn za okoliš' ( DFE ) preko Američke agencije za zaštitu okoliša (EPA). U okviru te inicijative, znanstvenici tvrtke 3M, u suradnji sa stručnjacima državnih organa, rade na razvoju učinkovitih kemikalija koje se mogu koristiti u sredstvima za čišćenje, a koje će biti sigurne i po ljudsko zdravlje i za okoliš.