BiH | Page 10 of 86 | Bosanski.com\nCeremonija potpisivanja ugovora za dva nova projekta koja finansira Evropska unija u oblasti uklanjanja mina bit će održana danas u Sarajevu. Evropska unija je od 1996. osigurala više od 46 miliona eura za programe deminiranja u Bosni i Hercegovini, a za dva nova projekta u toj oblasti je izdvojila 1,1 milion eura kroz Instrument za […]\nAlon Ben-Meir: Erdogan ne štedi da bi BiH odgurnuo što dalje od EU\nAmerički analitičar i ekspert za Bliski istok Alon Ben-Meir ustvrdio je da turski predsjednik Recep Tayyip Erdogan želi odgurnuti BiH što dalje od Evropske unije, a za to ne štedi politički uticaj niti finansijske resurse. Ben-Meir tvrdi i da se Turska nalazi u ekonomskim poblemima, pogotovo sa svojom valutom, lirom, ali da to nije spriječilo […]\nGrađani FBiH konzumiraju mikrobiološki neispravno meso, sladoled, vodu\nČak 87 uzoraka gotovih jela u Federaciji BiH mikrobiološki je neispravno, pokazale su analize objavljene u posljednjem biltenu Zavoda za javno zdravstvo Federacije BiH. Iste analize pokazale su mikobiološku neispravnost 34 uzorka sladoleda i kolača, kao i 24 uzorka mesa i proizvoda od mesa. Ukupno je mikrobiološki testirano 23.956 uzoraka hrane i vode, a neispravna […]\nPravo glasa na izborima će imati 3,35 miliona građana BiH\nCentralna izborna komisija BiH je na jučerašnjoj sjednici donijela Odluku o zaključivanju i potvrđivanju izvoda iz Centralnog biračkog spiska za Opće izbore 2018. godine te je objavljeno da će pravo glasa na izborima u oktobru imati 3,35 miliona birača. Rezultati popisa stanovništva kazuju da u BiH živi 3,5 miliona stanovnika, pa je informacija da će […]\nPodaci Eurostata iz juna 2018. godine pokazuju da je u 2017. godini Irska zabilježila drugi najviši nivo BDP-a po glavi stanovnika s 84 posto kupovne moći, što je iznad prosjeka Europske unije (EU). Samo je Luksemburg iznad nje. Bugarska je bila država članica s najnižim BDP-om po glavi stanovnika, sa 51 posto ispod prosjeka EU. Nivoi stvarne individualne potrošnje […]\nMirko Šarović: Očekujemo devet milijardi KM investicija\nMinistar za vanjsku trgovinu i ekonomske odnose BiH Mirko Šarović je rekao kako se nakon usvajanja Energetske strategije očekuje obim investicija u energetske objekte u vrijednosti od devet milijardi KM. To će, kako je rekao, pokrenuti investicioni ciklus u cijeloj zemlji. – Ovo je jedan od najvažnijih dokumenata u oblasti energetskog sektora u BiH u […]\nTri zemljotresa jutros pogodila BiH\nTri zemljotresa magnituda 4,6, 3,1 i 3,3 po Richteru zatresla su jutros područje zapadne Bosne i Hercegovine. Epicentri sva tri zemljotresa bili su u blizini Glamoča. Prvi, najsnažniji potres dogodio se oko 5.30 sati, s epicentrom na dubini od 10 km u BiH, 19 km od Glamoča. Drugi potres dogodio se desetak minuta poslije na sličnom mjestu, […]\nVijeće ministara nakon 10 godina usvojilo energetsku strategiju BiH\nVijeće ministara Bosne i Hercegovine jednoglasno je usvojilo državnu energetsku strategiju, potvrdio je za Klix.ba ministar vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH Mirko Šarović. Ministar Šarović je prije desetak dana najavio veliku mogućnost usvajanja energetske strategije, a nakon što su sve prepreke savladane i nakon što je dostavljeno mišljenje oba bh. entiteta. Zbog dosadašnjeg nepostojanja […]\nIndustrijska proizvodnja u BiH u julu veća za 4,3 posto\nIndustrijska proizvodnja u Bosni i Hercegovini u julu, u poređenju sa istim mjesecom prošle godine, kalendarski prilagođena, bilježi rast od 4,3 posto. U poređenju sa junom, ukupna desezonirana industrijska proizvodnja u julu ove godine veća je za šest posto, objavila je Agencija za statistiku BiH. U julu, u odnosu na isti mjesec lani, proizvodnja energije […]\nStrana 10 od 86« Prva«...89101112...203040...»Zadnja »


Od danas podnošenje zahteva za subvencije - Domaćinska kuća\nOd danas podnošenje zahteva za subvencije\nKuća » Agro vesti » Od danas podnošenje zahteva za subvencije\nIlustracija: sa sajma poljoprivrede u Novom Sadu\nMinistarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede objavilo je Pravilnik o korišćenju podsticaja za organsku stočarsku proizvodnju kojim se bliže se propisuju vrste podsticaja za organsku stočarsku proizvodnju, uslovi, način ostvarivanja prava na podsticaje, obrasci zahteva za ostvarivanje prava na podsticaje i maksimalan iznos podsticaja po korisniku i po vrsti pojedine mere.\nNovim pravilnikom propisan je i nov rok za podnošenje zahteva za ostavrivanje prava na podsticaj koji je za sve mere, sem premije za mleko, koja se podnosi kvartalno, od 16. marta do 15. oktobra tekuće godine.\nObuhvaćene su sledeće vrste podsticaja: premija za mleko proizvedeno metodom organske proizvodnje, tov junadi, tov jagnjadi, tov jaradi, tov svinja, krave dojilje, košnice pčela, proizvodnju konzumne ribe, krave za uzgoj teladi za tov, kvalitetne priplodne mlečne krave, kvalitetne priplodne tovne krave i bikove, kvalitetne priplodne ovce i ovnove, koze i jarčeve, kvalitetne priplodne krmače i nerastove, roditeljske kokoške teškog tipa, roditeljske kokoške lakog tipa, roditeljske ćurke, kvalitetne priplodne matice riba šarana i kvalitetne priplodne matice riba pastrmke.\njunad, organska, organsko stocarstvo, premije za mleko\nPrevPrethodnaOtkrivamo kako se živi u švajcarskom selu\nSledećaPravilnik o podsticajima za elektrifikaciju poljaNext\nElektronsko podnošenje zahteva\nJoš jedna rekordna godina za globalnu organsku poljoprivrednu proizvodnju\nPodnošenje zahteva za korišćenje podsticajnih mera u stočarstvu\nKoliko novca ide za organsku proizvodnju\nNajbolji plodored za organsku proizvodnju\nUdruženjem do boljeg plasmana\nRasađivanje paprike na otvorenom polju\nNLB pokrenula konkurs za organske proizvođače\nCvet kome treba prihrana i sunce\nGde se i kao može gajiti kelj


Osnovice dobrovoljnog osiguranja od 2021. godine veće za 10% – Bankar.rs\nZakon o deviznom poslovanju: Kamen spoticanja između privrede i centralne banke\nDeloitte bira najboljeg finansijskog direktora u Srbiji\nU Srbiji 124.881 korisnik fiskalne kase\nSlovenija će biti prva država na svijetu koja izdaje NFT tokene\nŠta su benefiti a šta nedosaci u novom modelu fiskalizacije?\nDanas: Banke će, ipak, potraživati troškove\nNemački milioneri u strahu: Zbog mogućeg zaokreta ulevo – “beže” u Švajcarsku\nCena nafte na londonskom tržištu najviša od 2018. godine\nProdaju bunkere iz Drugog svetskog rata: Neki mogu da se kupe i za 1.000 evra\nNagli oporavak vrednosti na tržištu kriptovaluta\n“Burnout” postaje dijagnoza: Sada je tu i odluka koja vrlo brzo stupa na snagu\nPregled štampe – ponedeljak 27.09.2021.\nNemački milioneri u strahu od levice: Uoči izbora počeli da premeštaju imovinu u Švajcarsku\nPregled štampe – nedelja 26.09.2021.\nNajveći izvoznik Srbije: Prosečna plata im je skoro 100.000 dinara, planiraju još veću proizvodnju\nZakasnili su: Deli ih 30 dana do bankrota\nSve je više razrađenih poslova na prodaju: Nude se fabrike, hoteli, banje, poslovi vredni milione evra\nPregled štampe – subota 25.09.2021.\nProsečna julska bruto plata 89.330, a neto 64.731 dinar\nHome/ANALIZE/Osnovice dobrovoljnog osiguranja od 2021. godine veće za 10%\nOsnovice dobrovoljnog osiguranja od 2021. godine veće za 10%\nOd uplate za januar 2021. godine važe nove osnovice za samostalnu uplatu penzionog i invalidskog osiguranja, koje su za 10,08% više u odnosu na prethodnu godinu, saopštio je Republički fond za penziono i invalidsko osiguranje.\nGrađani mogu da se opredele za jednu od 13 osnovica osiguranja, nezavisno od stručne spreme koju imaju.\nPo Zakonu o doprinosima za obavezno socijalno osiguranje, najniža osnovica osiguranja iznosi 35 odsto prosecne republicke zarade za prethodnih 12 meseci, što je 28.402 dinar, a najviša pet prosečnih plata, odnosno 405.750 dinara.\nDoprinos za penzijsko i invalidsko osiguranje je 25,5 odsto, pa će se tako mesečni izdatak za samostalnu uplatu doprinosa za penzijsko i invalidsko osiguranje kretati u rasponu od 7.242,51 do 103.466,25 dinara.\nIznosi osnovica osiguranja i doprinosa za penzijsko i invalidsko osiguranje važe za celu 2021. godinu i dostupni su građanima na sajtu PIO Fonda i na oglasnim tablama u filijalama.\nPIO Fond podseća građane koji se opredele za samostalnu uplatu doprinosa po osnovu clana 15 Zakona o PIO da je rok dospelosti 15. u mesecu za prethodni mesec.\nJednom izabrana osnovica može se promeniti, pod uslovom da se podnese novi zahtev.\nTakođe, građani koji ne žele više da uplaćuju samostalno doprinose u obavezi su da podnesu zahtev za prestanak uplate.\nPIO Fond ukazuje da pravo na samostalnu uplatu doprinosa imaju sva lica koja su van osiguranja (nezaposleni, studenti, domaćice, đaci…).\nUslov je da su ta lica starija od 15 godina, da imaju prebivalište u Srbiji i da nisu korisnici penzije ostvarene u Srbiji ili u državi sa kojom je zaključen međunarodni ugovor o socijalnom osiguranju.\ndobrovoljno osiguranje osiguranje\nMinistarstvo raspisalo 10 medijskih konkursa vrednih 310 miliona dinara\nNBS: Devizne rezerve na kraju 2020. uvećane na 13,5 milijardi evra\nDan koji je naslutio jednu od najvećih hiperi...\nŠta znače skraćenice CEO, COO, CCO, CMO… i š...\nKoje troškove kompanije moraju da plate zapos...\nObjavljena “crna lista”, preko 40...\nMoguća ustavna žalba zbog stava Vrhovnog suda...\nNajveći izvoznik Srbije: Prosečna plata im je...\nVladislav Lalić: Organizaciona kultura – snag...


Oprez: Društvenim mrežama kruži nova prijevara - Eurostar Umag\nOprez: Društvenim mrežama kruži nova prijevara\nRaiffeisenbank Hrvatska upozorava korisnike da se na društvenim mrežama širi nova prijevara te pozivaju građane na oprez. Facebookom de proširio lažni nagradni natječaj, a iz banke poručuju korisnicima da nipošto ne šalju svoje osobne podatke, prenosi Poslovni.hr.\n“Pojavila se lažna Facebook stranica pod nazivom “Raiffeisenbank Hrvatska” koja širi informacije o lažnom nagradnom natječaju i vodi vas na web stranicu za registraciju. Radi se o prijevari, stoga budite na oprezu i ne ulazite u komunikaciju s lažnom stranicom te ni u kojem slučaju ne šaljite vaše osobne podatke! Naiđete li na društvenim mrežama na slične objave koje od vas traže dostavu osobnih podataka, identifikacijske dokumente, brojeve računa i/ili kartica, svakako ih prijavite kao “lažnu stranicu” i proslijedite informaciju policiji”, objavili su iz banke.\nSatima se čeka na slovenskoj granici, kolone prema moru\nČeka nas vrući vikend i vrhunac vala u ponedjeljak


IUS dobio evropsku akreditaciju od AQA-e za sedam studijskih programa, diplome će biti priznate u Evropi – In reformator\nIUS dobio evropsku akreditaciju od AQA-e za sedam studijskih programa, diplome će biti priznate u Evropi\nNovembar 11, 2016 Urednik 236 Views akreditacija, diplome, ius\nInternacionalni univerzitet Sarajevo (IUS) danas je svečano primio akreditaciju za sedam studijskih programa od Austrijske agencije za osiguranje kvaliteta i akreditaciju (AQA). To znači da će studentima koji završe studijske programe na IUS-u biti priznate diplome na međunarodnom nivou, jer akreditacija se izdaje na evropskim principima i validna je na evropskom prostoru za visoko obrazovanje, javlja Anadolu Agency (AA).\nTim povodom je u prostorijama IUS-a održana i ceremonija svečane dodjele akreditacija kojoj su prisustvovali Tahsin Erkan Ture, rektor IUS-a, Hasan Zuhuri Sarikaya, predsjednik Upravnog odbora IUS-a i Achim Hopbach, izvršni direktor AQA-e.\nTahsin Erkan Ture, rektor IUS-a je naglasio da je IUS postao prvi univerzitet u BiH koji je akreditovao studijske programe prvog i drugog ciklusa.\n“Naš cilj nije da se zaustavimo na tome, nego da krenemo sa akreditacijom ostalih studijskih programa koje nudi IUS. To je proces koji se realizuje u ciklusima, a želimo postati najbolji u BiH u ovom domenu. Kada je u pitanju državna akreditacija koju trebamo dobiti od Agencije za visoko obrazovanje i osiguranje spremni smo i već smo prije godinu i po dana predali aplikaciju i neophodnu dokumentaciju. No, još nismo dobili odgovor. Čekamo i radujemo se tome da budemo akreditovani na državnom nivou. Akreditacija koju smo dobili od AQA-e jako je važna, jer mnogi naši diplomanti nastavljaju svoje školovanje ili karijeru u Evropi, Sjedinjenim Američkim Državama i drugim zemljama. Zato je akreditacija studijskih programa bitna u tom procesu priznavanja diploma“, kazao je Ture.\nMirsad Karić, prorektor IUS-a pojasnio je da je sam proces dobijanja akreditacije od AQA-e trajao devet mjeseci.\n“Proces akreditacije je prošao šest kriterija, a to podrazumijeva kvalitet samog studijskog programa, nastavnog osoblja, koji su morali biti praćeni od strane ureda za osiguranje kvaliteta. Jedan od kriterija je postojanje određene infrastrukture i finansijska stabilnost univerziteta. Također, u samoj strategiji mora postojati dio koji se odnosi na naučnoistraživačke radove i šesti kriterij je bio nacionalna kooperacija. Svih sedam studijskih programa je moralo da prođe kroz taj proces. Čitav proces je trajao devet mjeseci. Ova akreditacija tačno specifikuje koje znanje i kompetencije ima student koji je završio određeni studentski program“, rekao je Karić.\nHopbach je naveo da AQA nudi i akreditaciju izvan Austrije na osnovu međunarodnog priručnika za akreditacije. Dodao je da su to principi na kojima se zasniva akreditacija na evropskim smjernicama i važi na evropskom prostoru visokog obrazovanja.\n“Potvrdili smo akreditaciju za sedam studijskih programa koji u potpunosti zadovoljavaju evropske kriterije i standarde visokog obrazovanja. Nakon ovoga IUS će biti vidljiviji u Evropi. To znači priznavanje diploma u okviru evropskog prostora visokog obrazovanja. Osnovni i ključni princip na kojem se zasniva procjena jeste da univerzitet ima jako dobar interni sistem osiguranja kvaliteta. Za unapređenje studijskih programa akreditacija je korak koji treba da potakne kontinuitet osiguranja kvaliteta studijskog programa. IUS je spreman da napravi taj korak i nadam se da će nastaviti sa unapređenjem svojih studijskih programa po visokim standardima“, naglasio je Hopbach.\nSedam studijskih programa koji su dobili akreditaciju AQA su u prvom ciklusu: elektrotehnički i elektronski inžinjering, genetika i bioinžinjering, međunarodni odnosi i psihologija. Akreditaciju u drugom ciklusu dobili su programi: elektrotehnički i elektronski inžinjering, genetika i bioinžinjering i međunarodni odnosi.\n← U napadima Assadovih snaga ubijeno 16 civila\nPjanić: Imamo kvalitet za pozitivan rezultat protiv Grčke →


Home > Saveti i trikovi > Ležerna elegancija - novi ARMANI CODE COLONIA\n„Smatram da je elegantan muškarac onaj kog krasi diskretan i prefinjen stil oblačenja, onaj koji sve kombinacije nosi potpuno opušteno.“\nCODE COLONIA odiše elegancijom muškarca koji zna kako da svoju odeću nosi diskretno i ležerno, koja mu daje određenu čar i moć zavođenja.\nŠarmantan, snažan, neodoljiv i sa savršenim osećajem za stil. CODE.\nMuževna privlačnost u kombinaciji s opuštenim stavom i elegancijom otkriva dašak ličnosti muškarca koji je u komunikaciji s ljudima dosledan i veran sebi, poput diskretnog mirisa koji se oseća samo u dodiru s kožom.\nKompozicija mirisa ARMANI CODE COLONIA vrlo je jednostavna i prepoznatljiva, ali prefinjenija od kolonjske vode. Reč je o diskretnom mirisu koji odiše opuštenošću i ležernošću. Nije provokativan, već ostavlja bez daha lepotom probranih sastojaka i elegancijom. Senzualan je i privlačan, trenutno budi emocije. Zaštitno lice mirisa je holivudski glumac Kris Pajn (Chris Pine)*, koji savršeno utjelovljuje osjećaj trenutačne privlačnosti.\n* Kris Pajn (Chris Pine) glumi u filmu Wonder Woman (leto 2017.)\nNOVI PRISTUP SVEŽINI\nArmani Code Colonia pripada istoj liniji kao Armani Code i Armani Code Profumo, a kreirao ga je Antoan Mezondiu (Antoine Maisondieu).\n„Još na samom početku procesa kreiranja mirisa želeo sam da zadržim prepoznatljivu drvenasto aromatičnu notu mirisne porodice fougère zbog njene muževne privlačnosti i dodati joj dašak svežine i elegancije kroz spoj sa nežnim akordom narandžinog cveta.“\nUpravo zbog toga je ARMANI CODE COLONIA tako poseban: aromatičnu kolonjsku vodu sa fougère akordima i salicilatima otvara upečatljiva citrusna nota iza koje se kriju senzualne drvenasto-ćilibaraste donje note.\nArmani Code Colonia je neodoljiva kombinacija citrusnih nota (bergamot, mandarina, ružičasti biber) i aromatičnih srednjih nota muskatne žalfije koje se prožimaju sa cvetnim notama u savršeni spoj s narandžinim cvetom. Bazne note imaju prepoznatljiv puderasti kvalitet mirisa fougère koji obezbeđuju drvenaste note, ćilibar, zrna tonke i sunčanica.\nSvežina kolonjske vode u ovom prozračnom i sofisticiranom mirisu protkana je senzualnošću koja odiše ležernim stavom i urođenom elegancijom.\nVrlo prepoznatljivu bočicu odlikuju iste elegantne i stilski savršene linije kao i Armanijeve kreacije za muškarce. Drugačija je jedino boja: bočica mirisa ARMANI CODE COLONIA obavijena je svežom i zavodljivom plavom bojom.\nNa sjajni čep ugraviran je monogram GA. Odmah ispod čepa nalazi se široka, crna traka koja podseća na legendarni pojas Armanijevog odela, simbola elegancije.\nARMANI CODE COLONIA je spoj svetlosti i tame, i odražava pomalo drugačiju, prikrivenu zavodljivost.\nPročitaj više: Reci ‘da’ by Giorgio Armani


Porsche nema interesa za kinesku tvornicu, želi sačuvati imidž „Made In Germany“ - Bolja Strana\nNaslovnica Svijet Porsche nema interesa za kinesku tvornicu, želi sačuvati imidž „Made In Germany“\nProšle godine Porsche je prodao 272.162 vozila, a od toga je 88.968 isporučeno u Kini. To je bilo više od 80.892 vozila prodanih u Evropi i 57.294 u Sjedinjenim Državama. Dok su drugi vrhunski proizvođači automobila, poput Audija, Mercedesa i BMW-a, odlučili kapitalizirati na rastućoj kineskoj prodaji lokalnom proizvodnjom vozila, izvršni direktor Porschea Oliver Blume rekao je da nema interesa slijediti taj primjer.\n“Premium kvalitet je još uvijek glani argument koji se odnosi na proizvode iz Evrope za Kinu”, rekao je za Financial Times. „Danas nema smisla pomicati proizvodnju. Za 10 godina, ne znam. Mnogo ovisi o tome kako se razvija potražnja, kao i propisi u svakoj zemlji.”\nBlume je dodao da nastavkom proizvodnje većine Porscheovih novih vozila u Njemačkoj može održavati stabilnije cijene. Dodao je kako vrijedi apsorbirati veće troškove proizvodnje u Njemačkoj kako bi zaštitili imidž kompanije “Made in Germany” (iako se Cayenne izrađuje u Slovačkoj).\nOvo nije prvi put da Porsche u Narodnoj republici prolijeva hladnu vodu na ideju da proizvodi vozila. Zapravo, Blume je početkom 2019. rekao kineskim medijima da nema smisla da kompanija započinje s proizvodnjom vozila lokalno.\nIako se Porsche drži da prizvodnja ostane u Njemačkoj, izvještaj od prošle sedmice u kojem se sugerira da će otvoriti pogon za montažu u Maleziji suprotan je Blumeovim izjavama. Međutim, istinitost ovog izvještaja ostaje nejasna.\nPrethodni članakChristie's na aukciji nudi kamen s Marsa i zvjezdanu prašinu\nNaredni članakBiH potpisala sporazum o saradnji sa CERN-om


Fantasy ex-yu team i Evropsko... - EuroBasket 2013 - Parapsihopatologija™\nFantasy ex-yu team i Evropsko...\nSeptember 20, 2013 in EuroBasket 2013\nMalo sa prizvukom nostalgije, ali recimo da se bise republike udruze u kosarci, da li bi i dalje bili dominantni (kao u dobra stara vremena) i samo se prosetali do finala ovog prvenstva?Recimo da se Dudi poveca pool igraca koji bi bili na raspolaganju sa Dragicima, Nacbarom, Blazicem, Tomicem, Saricem, Bogdanovicem, Vucevicem, Anticem, i inima..., da li bi bilo dosta za lagano dobijanje Spanaca, Francuza i Litvanaca ili bi i dalje bilo na hohoruk slicno individualnim nastupima bivsih republika na ovom prvenstvu?Misljenja?\nEdited September 20, 2013 by MangupIzCivilstva\nAko zanemarimo strance na privremenom angažovanju u vukojebinama balkana, kao i povređene igrače, postava bi mogla biti:Goran Dragič, Bojan Bogdanović, Nachbar, Teletović, Nenad KrstićIlievski. Blažić, Bjelica, Antić, Vucević,Djedović ili Šarić, Begić.Rezultat svake utakmice - 101: 89 za nas.\nEdited September 20, 2013 by pacey defender\nKoiko njih su Miškovi, to je ključno pitanje\nBili bi toliko jaki da bi se finale poništilo zbog dosade a naknando bi bio pozvan tim ovih što nedostaju zbog povreda/umora/uvreda: Lorbek,Peković,Teodosić,Lučić,Planinić,Udrih,Vujačić,Mitrović,Alex Marić, Andrija (Australska veza) Bogut,oba Darka i naravno Radman.Nepostojeća SFRJ bi bila prva koja osovja i zlato i srebro a juniori bi igrali za bronzu sa reprezentacijom ostatka evrope.Sve tekme bi komentarisao duet Duško Korać-Slavko Cvitković.\nsta vam je s tim blazicem odjednom, on je us loveniji jedva medju 10. pero, naravno, u startnu postavu.\nsve ok, samo Djedovic i Ilievski da zamene mesta i Vucevic da izleti a mesto njega Dubljevic.\nzaboravili ste 1 boa da uvrstite.-_-\nJos da je uspela ideja o ukljucivanju Bugarske u Jugoslaviju, igrao bi nam i Kostov (zbog nacionalnog kljuca) i on bi kao iznenadjenje polivao trojke. Himnu za prvenstvo bi uradili Elitsa Todorova i Stoyan Yankulov, posto bi, jelte, mi bili domacinihttp://www.youtube.com/watch?v=Cb46Mhy_mCI\nMa himna bi nam bila Pipni me tuk. Bli smo snošni drug :(\nEdited September 20, 2013 by football_addict\nTim u kojem bi se Ante Tomic i Dubljevic klali za mesto treceg centra a legitimni EL centri tipa Begica ili Vidmara bi sluzili za podsmeh bi bio jebeno jak tim. Pekovic i Krstic prva dva centra, Teletovic, Nahbar, Bjelica, Antic, Vucevic, Saric na cetvorci, Bojan Bogdanovic, Lucic, Zoran Dragic na trojci, Goran Blazic, Teo, Ukic na kecu, Djedovic na dvojci, a ko zna koga sam sve zaboravio. Bilo bi problema da se sastavi tim koji ce da igra s jednom loptom. Bilo bi tu negde sa Spancima i prilicno jace od onoga sto drugi mogu da ponude (osim Amera, naravno), a sa Dudom na klupi gazili bi opasno.\nKakva li bi nam bila tek reprezentacija da smo ostali pod Turcima? Tu bi i Grci igrali. Bili bismo bolji i od Spanaca i od Francuza i od Litvanaca. K und K bismo izbacili jos u cetvrtfinalu.\nUf, tek bi to bila ekipa. Obilic, braca Zrinjski, Ali-Pasa Tepalena, Petar II Petrovic Drazen, Bajazit, Mehmed Sokolovic, Nasradin Hodza, Riga od Fere, Skenderbeu, a na klupi Starac Foco. Karali bi Savojskog stoka razlikom. Edited September 20, 2013 by harper lee\nTeško, KuK bi, bogami, imala BiH, Cro, SLO + Veseli... Gazili bi sve redom...Spanulis, Teo i društvo, teško da bi mogli da se suprotstave.Tu bi ponosita CG najgore prošla :( Morala bi sama na megdan velikim silama.\nponovo ne bi mogli da sastavimo jaci tim od spanaca. jedan pau menja sve :)


Letovanje Grčka 2018 - Kasandra :: Kalitea\nKasandra , Kalitea :\nKontakt mejl : studiosgeorgia@gmail.com\nTelefon : +30 237 402 5447\nWebsite : www.house-georgia.com\nHouse Georgia nalazi se na samo nekoliko koraka od predivne plaže Kalitea na istočnoj obali poluostrva Kasandra, odnosno 64 km od međunarodnog aerodroma ''Makedonia'' u Solunu. Ovde, u samom centru Kalitee biće vam u neposrednoj blizini brojne prodavnice, kafići i restorani, kao i drugi sadržaji i pogodnosti koji vam mogu zatrebati na letnjem odmoru.\nHouse Georgia okružen je zelenilom sopstvenog vrta u kome je i lep kutak namenjen vašem uživanju i upoznavanju drugih gostiju. Ukoliko želite, uz doplatu možemo organizovati i aerodromski transfer za vas, a svi gosti koji dolaze sopstvenim prevozom mogu računati na besplatan javni parking ispred kuće.\nKontakt mejl: nikolaos_pepis@hotmail.com\nTelefon: +30 693 2702 035\nWebsite: Nikolaos Apartment\nNikolaos Apartment nalazi se na istočnoj obali Kasandre, u mestu Kalitea, samo 500 metara od, po mnogim mišljenjima, najbolje plaže čitavog Halkidikija. Na samo 50 metara od apartmana, nalazi se i veliki supermarket „Masoutis“, kao i brojni kafići, barovi, taverne i resotrani.\nU zajedničkom dvorištu postoji i bazen koji pripada ovom kompleksu, sa terasom za sunčanje, ležaljkama i suncobranima, a vama je namenjena i velika al fresco trpezarija za osam osoba. Za sve naše goste možemo obezbediti i aerodromski transfer, a za one koji dolaze sopstvenim prevozom, na raspolaganju je i besplatan parking.\nZa sve informacije u vezi sa cenama i slobodnim terminima, kontaktirajte nas na mejl: nikolaos_pepis@hotmail.com


Deutsche Welle: Srbija sa Republikom Srpskom polako tone u izolaciju? - SandžakBosna\nDeutsche Welle: Srbija sa Republikom Srpskom polako tone u izolaciju?\nSusret državnog vrha Srbije i Republike Srpske u Beogradu, kao i izjave nakon tog sastanka, nisu doneli ništa preterano novo kada je reč o političkoj krizi u Bosni i Hercegovini. Glavni akteri uglavnom su ponovili svoje već poznate stavove, pri čemu je predsednik Srbije Aleksandar Vučić bio zadužen za nešto smireniji ton, ali je bilo vidljivo da je i srpski član Predsedništa BiH Milorad Dodik pokušao da svoj nastup prilagodi tonu domaćina. I pored toga ipak je istakao da je „Bosna i Hercegovina nemoguća država, i da je potreban miran razlaz“.\nSa druge strane, predsednik Srbije je, nakon susreta s delegacijom RS, više puta naglasio da Srbija „podržava teritorijalni integritet Bosne i Hercegovine, ali da isto tako podržava i teritorijalni integritet Republike Srpske“. Povodom najnovijih odluka Visokog predstavnika, koje su i dovele do oštrih reakcija Banjaluke, Vučić je rekao da „nametnute odluke nikada nisu dobre i da sve što se odlučuje u BiH treba da bude doneto u interesu i saglasju tri naroda koji tamo žive. To je suština i duh Dejtonskog sporazuma, a ne nametanje rešenja“, rekao je Vučić.\nOn je izrazio nadu da niko neće ići u dalju primenu „Bonskih ovlašćenja“, a povodom odluka Narodne skupštine RS istakao da „nikakvih odluka tog parlamenta ne bi bilo da pre toga nije bilo oktroisanih odluka bivšeg Visokog predstavnika“. Vučić i Dodik takođe su naglasili važnost srpskog političkog jedinstva u RS u ovom trenutku, i da je taj momenat dobar i za Srbiju.\nSrpski član Predsedništva BiH Milorad Dodik ponovio je više puta da je Kristijan Šmit „nelegitimni Visoki predstavnik“ i naglasio da „strani faktor u BiH pokušava da uništi identitet Srba i integritet RS i svede je na pravnu ljušturu“. Dodik smatra „da je namera Kristijana Šmita da centralizuje BiH i da je postavi kao protivnika Srbije“. Kao dokaz toga, Dodik navodi da „Sarajevo ne želi da se uključi u projekat Mini Šengen“.\nKristijan Šmit, za Milorada Dodika „nelegitimni Visoki predstavnik“\nPredsednik Srbije i ovoga puta izbegao je da iznese svoj stav o legitimnosti novog visokog predstavnika i umesto toga samo je ponovio da Šmita poznaje, da su imali korektne odnose, ali da to nema veze sa nametanjem odluka. „Srbija će podržavati ustavno-pravna i dejtonska prava RS“, rekao je Vučić. To je i bio trenutak kada se Aleksandar Vučić nadovezao na prethodnu Dodikovu izjavu da „Bakir Izetbegović preti nekakvom osvetom“, rekavši da se „ne može očekivati da Republika Srpska mirno gleda one koji se u svojim partijskim programima zalažu za ukidanje Republike Srpske“.\nVučić je tome i dodao da razume frustracije Milorada Dodika i da je „ono što priča Mile kod Srba mnogo popularnije“, ali da „Srbija mora da bude oprezna i da vodi računa o svim aspektima. Srbija pre svega brine o svom ekonomskom rastu, miru i šta ćemo da ostavimo u budućnosti svojoj deci“.\n„Glavna posledica takozvanog političkog jedinstva koje je postignuto u Republici Srpskoj je njihova konfrontacija sa Sarajevom i međunarodnom zajednicom, a unutar toga posebno sa Evropskom unijom i Nemačkom. RS polako ide u sve dublju izolaciju, i ako se stvari ovako nastave Dodik je produžio svoj politički život za godinu-dve, ali je RS uveo u stagnaciju i u velika iskušenja njenog opstanka“, ističe Janjić za DW.\nNa stranu šta pišu lokalni mediji, na sceni je i izvesna izolacija Beograda, koja će se samo produbljivati, i nema nikakvog razloga da Srbija žrtvuje budućnost svojih građana zbog opstanka na vlasti Milorada Dodika, dodaje Janjić.\n„Pretpostavljam da je toga svestan i sam Dodik, koji očito više računa na Orbana i Moskvu nego na Vučića. Ali zbog toga i Srbija može da se nađe u situaciji da bude uvučena u čitav problem, da dodatno širi prostor krize i da uđemo u još dublju političku i regionalnu krizu“, smatra Janjić.\nDušan Janjić: Dodik očito više računa na Orbana i Moskvu nego na Vučića\nTakođe, kada je reč o mogućim potezima Beograda, nastavlja naš sagovornik, Aleksandar Vučić mora da se opredeli za šta se zalaže: „Da li je Vučić za otvoreni Balkan i, ako je zaista za to, kako se u to uklapa izolovana Republika Srpska? Stoga i Aleksandar Vučić mora građanima Srbije da objasni da li da se ponovo spremaju za godine sankcija ili sukoba, samo zbog toga da bi Dodik opstao na vlasti“.\n„Obojica pričaju priču o prošlosti računajući na izazivanje masovnih emocija i forsiraju agendu promene granica, kako bi izbegli vladavinu prava i reforme. Zato i insistiram na tome da se Vučiću ne može uvek verovati, jer ako navodno hoće ’otvoreni Balkan’, to se ne može ostvariti sa zatvorenom Republikom Srpskom i blokiranom Bosnom i Hercegovinom“, zaključuje Dušan Janjić.\nSastanak na vrhu Beograda i Banjaluke pokazao je ne samo političko jedinstvo Republike Srpske već i prisustvo „konstruktivne opozicije“ u Srbiji tokom ovih susreta, i to onog dela koji ne želi prisustvo stranaca na dijalogu vlasti i opozicije.\nKako je to medijima pokušao da objasni Boško Obradović, lider Dveri, pozivu predsednika Srbije su se odazvali samo zbog toga jer je tu bila prisutna i opozicija iz Republike Srpske. „Ovo je državni interes a ne dnevna politika“, rekao je Obradović.\nPrevious Penzioneri psovali i bežali od Vučića: “Prevara, rekli su da idemo na ekskurziju” (VIDEO)\nNext Otkriće decenije: Amerikanci imaju tajne podatke iz Vuhana o porijeklu korone


Devet ostvarenja sa neengleskog govornog područja odabrala je specijalna dvodelna komisija među 87 prijavljenih kandidata.\nListu predvodi veliki favorit i već viđeni pobednik, film "Roma" meksičkog autora Alfonsa Kuarona (I ja tebi kevu) koji je ranije osvojio Oskara za režiju američkog blokbastera "Gravitacija". U "Romi" se vratio korenima i bavio sopstvenim odrastanjem u Sijudad de Mehiku, naročito napaćenim ženama iz najbližeg okruženja. Film se najverovatnije neće zaustaviti samo na nominaciji za strani film, procenjuju analitičari. Film je osvojio Zlatnog lava u Veneciji.\nHirkoazu Koreda iz Japana takođe je jedan od ozbiljnijih kandidata da uđe u prvih pet, porodičnom dramom "Kradljivci" (Manbiki kazoku /The Shoplifters) . Priča o paru sitnih kriminalaca, na ivici bede, koji je nezakonito prisvojio decu i pazio ih kao svoju dobio je Zlatnu palmu u Kanu a prikazan je i na otvaranju Festivala autorskog filma.\nPoljski reditelj Pavel Pavlikovski, koji je takođe već osvajao Oskara za strani film za prvenac "Ida", nominovan je i za drugo ostvarenje, crno-belu romantičnu dramu "Hladni rat" (Zimna wojna / Cold War). Inspirisan turbulentnom prošlošću svojih roditelja, Pavlikovski je snimio film smešten u pedesete godine prošlog veka i prati ženu koja se priključuje putujućoj grupi muzičara. Počinje strastvenu i nasilnu romansu sa dirigentom. Priča se proteže kroz vreme i države dok njih dvoje shvataju da, iako ne bi trebalo uopšte da budu zajedno, nikako ne mogu ni da se rastanu.\n"Hladni rat" je do sada već osvojio nagradu za režiju u Kanu i pet evropskih Oskara (film, režija, scenario, glumica, montaža).\nPredstavnik Južne Koreje, Li Čeng-dong, filmom "Spaljivanje" (Beoning/Burning) doveo je svoju zemlju u prvih devet prvi put u istoriji dodele Oskara. Inspirisan Murakamijevom kratkom pričom "Spaljivanje ambara" Li je nadogradio siže: junak upoznaje nepoznatog, harizmatičnog mladića koji mu otkriva da je piroman. Opsesija mu je da spaljuje napištene štale u provinciji.\nLibanka Nadin Labaki autorka je socijalne drame "Kapernaum" (Capharnaüm) o 12-godišnjem zlostavljanom i zapostavljenom dečaku, prerano sazrelom, koji služi petpgodišnju kaznu za nasilni zločin. U flešbekovima Labakijeva nam otkriva užasnu sudbinu dečaka (igra ga sirijski izbeglica Zain al Rafia) koja ga je dovela do ovako tragičnog trenutka dok pokušava da pronađe smisao u svetu koji ga je odbacio od dana kada je rođen i koji tuži roditelje jer su ga uopšte doveli na svet prepun patnje.\nFilm je osvojio Nagradu žirija u Kanu.\nNemački film "Delo bez autora" (Werk Ohne Author/ Never Look Away), režirao je Florijan Henkel fon Donersmark koji već ima Oskara za film "Životi drugih". U svom novom filmu, smeštenom u šezdesete godine prošlog, Fon Donersmark se bavi mladim umetnikom Kurtom Barnertom koji uspeva da pobegne iz Istočne u Zapadnu Nemačku. I tamo ga, međutim, proganjaju sećanja na traumatične doživljaje iz detinjstva i mladosti za vreme nacional-socijalizma. U studentkinji umetnosti konačno pronalazi veliku ljubav i inspiraciju i počinje da pravi slike jedinstvenog stila. Na njima obrađuje sopstvenu prošlost, reflektujući istvremeno istorijske traume celokupnog naroda. Film je inspirisan životom Gerharda Rihtera, jednim od najskupljih umetnika današnjice.\nKristina Galjego i Siro Gera reditelji su filma "Letnje ptice" (Pájaros de verano / Birds of Passage) čime je Kolumbija tek drugi put dospela u izbor od devet naslova. Prvi put se to dogodilo pre tri godine opet zahvaljujući Geri i njegovom filmu "Zagrljaj zmije". "Letnje ptice" prate nasilnu deceniju u kojoj je započela da cveta trgovina drogom u ovoj zemlji i porodicu starosedelaca koji će postati žrtve rata nad kontrolom narko biznisa.\nDanski film "Krivica" (Den skyldige / The Guilty) Gustava Molera bavi se policajcem koji odgovara na hitne telefonske potive. Kada ga nazove urujana oteta žena, on upreže svoje detektivske veštine da joj pomogne u trci s vremenom, istovremeno se boreći sa ličnim demonima. Film je nastao kada je Moler video pravi poziv na "Jutjubu".\nIzbor kazahstavnog predstavnika, "Ajka", ruskog reditelja Sergeja Dvorcevoja, pomalo je iznenađenje, s obzirom da ga nema na godišnjim listama kritičara i do sada dodeljenjih nagrada. Samal Jesljamova, proglašena za najbolju glumicu u Kanu, iga Ajku, mladu Kirgistanku koja ilegalno boravi u Moskvi. Ona rešava da ostavi tek rođenog sina u bolnici ali se nakon nekog vremena njen majčinski instinkt budi i vodi do očajničkih poteza u potrazi za detetom.\nAyka new clip official from Cannes\nPrema procenama analitičara, upadljiv je izostanak filmova "Devojka" Lukasa Donta iz Belgije, "Granice" Alija Abasija iz Švedske, "Dogman" Matea Garonea iz Italije, "Suton" Lasla Nemeša iz Mađarske i "Drvo divlje kruške" Nurija Bilgea Džejlana iz Turske.\nU kategorij dokumentarnog filma kao favoriti se izdvajaju "Free Solo", "Won't You Be My Neighbor?" i "Three Identical Strangers", najbolja pesma najverovatnije će se birati između "Shallow" (Zvezda je rođena), "All the Stars" (Crni Panter) i "I'll Fight" (RBG) dok će o Oskaru za vizuelne efekte sva je prilika odlučivati samo dva naslova: "Osvetnici: Rat beskraja" i "Prvi čovek na Mesecu".\nNominacije za 91. dodelu Oskara u svim kategorijama biće objavljene 22. januara. Dodela će biti održana 24. februara u Los Anđelesu. Nakon povlačenja Kevina Harta još nije poznato ime novog voditelja.\n“Treasure” - Beautiful Boy\n“We Won’t Move” - The Hate U Give\n“Trip A Little Light Fantastic” - Mary Poppins Returns\n“Keep Reachin’” - Quincy\n“A Place Called Slaughter Race” - Ralph Breaks the Internet\n“OYAHYTT” - Sorry to Bother You\n“Suspirium” - Suspiria\n“The Big Unknown” - Widows


Danas vam predstavljamo animirano ostvarenje «Cars»\nMladi i talentovani trkački automobil shvata šta je važno u životu kada se nađe u malom gradu. To je ukratko tema novog animiranog ostvarenja studija «pixar», koji iza sebe ima nekoliko porodičnih hitova, kao što su «TOY STORY», «MONSTERS, INCORPORATED» i «FINDING NEMO».\nLajtning Mekvin (Lightning McQueen) je toliko nagao i nadmen da je na ivici da bude bezobziran. Međutim, ovaj nepromišljeni mladunac je nova zvezda trka «Piston kupa».\nLajtning gnoriše savete veterana, koji ga upozoravaju da ne može da uspe bez timskog rada i lojanosti. Međutim, novajlija neće naučiti lekciju sve dok se ne izgubi u prašnjavom gradiću na čuvenoj staroj Ruti 66, autoputu koji je išao kroz srce američkog zapada, pre nego što su ga zamenili novi super autoputevi, na kojima se vozi većim brzinama.\nTaj gradić, njegovi motorizovani stanovnici i fatastičan pejzaž oživljava zahvaljujući savršeno realističnoj kompjuterskoj animaciji, sa mnogo više detalja nego u prethodnim hitovima studija «Pixar». Džon Lesiter, kreativni direktor «Pixara», preuzeo je na sebe da režira film, prvi put posle projakta «TOY STORY».\n«Obavili smo istraživanje putujući Rutom 66, a kada sam video te stare gradiće, slika je bukvalno vredela hiljadu reči. Mogli ste da zaključite da su oni nekad bili vrlo živi, ali odavno su napravljene zaobilaznice i niko više ne prolazi kroz kraj, koji karakterišu starih znakovi, izbledela farba, pukotine u trotoaru, visoka trava i prašina na sve strane. Sve te stvari same na licu mest govore dovoljno»\nPosvećivanje pažnje detaljima je ono što je privuklo i dobitnika Oskara i velikog ljubitelja auto trka, Pola Njumena. On je pozajmio glas starom sudiji u gradiću Radijator Springs, Doku Hadsonu.\n«Pristao sam zato što sam znao da će biti dobro, zato što je Lesiter radio na tome u «Pixaru». To je bio glavni razlog, a činjenica da se radi o trkama je bio bonus»\nMeđu stanovnicima Radijator Springsa su i Mejter, ostareli «pauk», kome se može verovati i kome je glas pozajmio komičar Den Vitni. Sali Karera je mali sportski Porše, kome je glas pozajmila Boni Hant, , a nekoliko uloga povereno je pravi vozačima trkačkih automobila, kao što su Ričard Peti ili Derel Voltrip. Poruka filma je jednostavna: u životu, samo putovanje je nagrada … To je nešto što je reditelj Džon Lesiter shvatio te pre nekoliko godina kada je sa suprugom i pet sinova krenuo na kros-kantri putovanje.\n«Svi su mislili da ćemo se posvađati na krv i nož, a dogodilo se upravo suprotno. Postali smo toliko bliski kao porodica, bilo je zaista posebno. Kad smo se vratili rekao sam sebi da želim da ovaj film bude o tome što sam upravo shvatio – da je putovanje u životu – nagrada».\nDa ne zaboravimo, glavnom liku u filmu «CARS», Lajtningu Mekvinu glas je pozajmio Oven Vilson.


Općina Stari Grad će do kraja ove godine na javnim površinama instalirati tzv ‘solarna stabla’ koja će koristiti sunčevu energiju za osvjetljavanje okolnog prostora, ali i služiti kao solarni punjači mobitela, tableta i drugog.\n„U ovaj projekat ulazimo zajedno sa Fondom za zaštitu okoliša FBiH i zajedno ćemo omogućiti građanima, ali i brojnim turistima, da prvi put u Starom Gradu koriste solarna stabla za punjenje mobitela, tableta i prenosnih računara, kao i za besplatan wifi na javnim površinama. Također, planiramo izradu besplatne aplikacije kroz koju ćemo poticati korisnike na očuvanje okoliša, te važnost korištenja obnovljivih izvora energije,“ kazao je načelnik Općine Stari Grad Ibrahim Hadžibajrić. „Nastojat ćemo da sve završimo do kraja godine i odmah pokrenemo proceduru izbora dobavljača,“ dodao je.\nPrevious Tuzla: Nedžad Salković 60 godina karijere proslavit će koncertom u rodnom gradu\nNext Opservatorij na Trebeviću: Gotov idejni projekt, traže se donatori


Jawbone izlazi iz posla kvantifikatora | IPhone vijesti\nJawbone izlazi iz posla kvantifikatora\nTržište kvantifikatora odavno se pojavilo, posebno kada su pametni satovi postali popularniji među korisnicima, budući da su mnogi ljudi željeli moći pratiti sve svoje fizičke aktivnosti putem jednog uređaja, ali nije namjeravao ili trebao kupiti pametni satali vi ste samo željeli jednostavnu narukvicu koja će vam to omogućiti.\nJawbone je bio jedan od pionira u iznošenju kvantifikacionih narukvica na tržište, posao koji se kasnije proširio na bežične zvučnike. Ali tijekom svoje karijere imao je raznih problema, posebno s materijalima odabranim za njihovu proizvodnju, koji su ponekad uzrokovali opekline korisnicima.\nAli ono što ga je stvarno povrijedilo je to dolazak velikog broja proizvođača na tržište, lansiranje uređaja sa sličnim funkcijama, ali po cijeni mnogo većoj od sadržaja kompanije Jawbone. Jasno je da se nije uspio brzo prilagoditi potrebama tržišta i nije uspio privući pažnju korisnika zainteresiranih za ovu vrstu uređaja koji su preferirali Fitbit, kompaniju koja trenutno prodaje narukvice s najviše kvantifikacija širom svijeta s 4,8 miliona prodanih jedinica u prvom kvartalu godine.\nNedostatak inovacija u kompaniji nije uspio spriječiti kompanija je za nešto više od godinu dana izgubila polovinu vrijednosti. Pored toga, najnovije delo koje je lansirano na tržište, kvantifikaciona narukvica čija je cijena 120 eura jedna je od najgorih opcija koju možemo naći na tržištu. Takođe nije otporan na vodu. Sve ove loše donesene odluke prisilile su kompaniju da napusti aktivnost na koju se do sada fokusirala i pokuša da se izmisli. Kako je izvršni direktor Jabonea Hosain Rahman izvijestio za Tech Insider, namjera kompanije usredotočit će se na stvaranje nosivih predmeta za zdravlje, a ne samo na praćenje tjelesnih vježbi.\nPuni put do članka: IPhone vijesti » Konkurencija » Jawbone izlazi iz posla kvantifikatora\nNovi Apple AirPort mogao bi biti vaš odgovor na Amazon Echo i Google Home\nVrhunski test izdržljivosti iPhonea 6s i Galaxy S7


HAPŠENJE U KRALJEVU ZBOG MITA: Uzeo 2.000 evra kako bi zaposlio Užičanina | Crna Hronika | Kurir\nNEOČEKIVANI OBRT U ISTRAZI MASAKRA U JABUKOVCU: Uhapšen komšija Kazimirovića, 17\t81\nBALKANSKI NARKO-BOSOVI ZAVLADALI SVETSKIM PODZEMLJEM: Kriminalci iz Srbije 7\t90\nSTRAVIČNI DETALJI ZLOČINA U ŠAPCU: Ubio ROĐENOG BRATA pa telo na kolicima 4\t41\nHAPŠENJE U KRALJEVU ZBOG MITA: Uzeo 2.000 evra kako bi zaposlio Užičanina\n14.08.2019. 12:39h 14.08.2019. 12:39h\nPODNETA KRIVIČNA PRIJAVA: Muškarac (47) u Majdanpeku uzgajao kanabis u bašti\nKraljevomitoKomora medicinskih sestara\nNEOČEKIVANI OBRT U ISTRAZI MASAKRA U JABUKOVCU: Uhapšen komšija Kazimirovića, iz kuće ODNETO IZMEĐU 100.000 I 150.000 EVRA! 17\t81\nBALKANSKI NARKO-BOSOVI ZAVLADALI SVETSKIM PODZEMLJEM: Kriminalci iz Srbije i Crne Gore nadigrali i mnogo MOĆNIJE MAFIJE! Napravili NEVIĐENU KOMBINACIJU sa ozloglašenim kolumbijskim kartelima! (VIDEO) 7\t90


Historijat kiraeta u Bosni i Hercegovini - N-UM.com\nHistorijat kiraeta u Bosni i Hercegovini\nUskoro izlazi knjiga: “Historijat kiraeta u Bosni i Hercegovini” – autor hfz. Dževad Gološ\nPredgovor uvaženog šejha Muhammeda Kurejma Radžiha,\nšejha svih karija Šama\nZahvala pripada Allahu koji je objavio Kur´an i koji se obavezao da će ga čuvati, pa nije izmijenjen niti u značenju niti u riječi i neka je salavat na našeg predvodnika, Muhammeda, sallallahu alejhi ve sellem, kome je Uzvišeni Allah objavio Kur’an, koji je ostao opomena sve do Sudnjeg dana. A zatim:\nUvaženi šejh, Dževad Gološ, sin Halilov, iz Bosne i Hercegovine, iz Mostara, jeste čovjek obdaren inteligencijom i nesvakidašnjom oštroumnošću, te velikom željom za učenjem i aktivan je na polju širenja znanja.\nKo ga sretne u njemu će pronaći više od jednog čovjeka. Allah, dželle ša’nuhu, podario mu je pa je naučio Kur an napamet, a zatim 10 kiraeta, pri čemu je naučio napamet Šatibiju i Durru, zatim je naučio arapski jezik, potom izučavao pravila arapskog jezika i čitao arapsku knjizevnost, tako da je naučio arapski jezik kao da je odrastao među Arapima.\nZatim je studirao šerijatske nauke, poput tefsira, hadisa i fikha i pritom se nije zadovoljio samo učenjem u svom mjestu, nego je putovao u više mjesta u potrazi za naukom.\nTako je došao kod mene u Damask i izučavao nauku, a posebno nauku o kiraetima, pa sam bio počašćen družiti se s njim, gdje smo zajedno učili Kur an i onoliko kiraetske nauke koliko nam je vrijeme dozvolilo.\nZatim me posjetio u gradu Dohi (Katar), gdje smo također učili Kur an i kiraete onoliko koliko nam je vrijeme dopustilo. Tom prilikom dao mi je uvid u svoju knjigu koju je napisao na bosanskom jeziku, u kojoj je spomenuo biografije šejhova koji su bili hafizi Kur’ana i hafizi 10 kiraeta.\nOd šejhova koje je spomenuo bio je šejh Abdullah Kaukčija, koji je 1256. godine učio pred šejhom Ahmedom Merzukijem, poznatijim kao Ebul-Fevz, istim onim šejhom pred kojim je učio naš veliki šejh-Ahmed el Hulvani u istom vremenu kad je učio i šejh Kaukčija.\nZatim je šejh Dževad spomenuo biografije drugih učenjaka koji su širili nauku o kiraetima u Bosni i Hercegovini, a on je jedan od tih učenjaka. Kod nas je u Damask došlo i studiralo više Bošnjaka, među kojima je bilo i onih koji su naučili Kur’an napamet i proučili ga pred šejhovima. Međutim, ono što treba istaći jeste da se bošnjački studenti odlikuju lijepim ahlakom i pobožnošču.\nJa sam lično posjetio Bosnu i Hercegovinu i uvjerio se s koliko se poteškoća susreću ovi studenti kad je u pitanju učenje, podučavanje i prenošenje šerijatskog znanja na tim prostorima. To nije ni čudo jer su ti prostori dio Evrope i Zapada, a poznato nam je kolika je borba protiv islama na Zapadu ovih dana. Ali Allahova mudrost je veća, pa je tako s tih prostora izašla generacija koja radi na polju oživljavanja Kur’ana, hadisa Allahovog poslanika s. a. v. s, te ozivljavanju kiraeta, te islamskih vrijednosti općenito. Ko posjeti ove prostore može vidjeti dosta razgolićenosti među ženama, ali isto tako možeš vidjeti one koje u svojoj nošnji i svom ponašanju i pridržavanju vjere liče na muslimanke prvih generacija; sve je to zahvaljujući ovakvim studentima, među kojima bih posebno istakao šejha Dževada, pisca ove knjige.\nŠejh Dževad je čovjek velikih ambicija. Osnovao je školu i okupio studente, čime je preporodio sredinu koja je daleko od islama, pa makar to i ne bilo njima po volji.\nOno što se danas dešava u Siriji od nasilja, ubijanja, rušenja identično je onome što se dešavalo na području Bosne i Hercegovine od strane srpskog agresora, baš kao što se to danas dešava u Siriji od strane alevitskog agresora.\nDok pišem predgovor za ovu knjigu, ovim putem tražim od Bošnjaka da se okrenu islamu i da ga se prihvate, da se čvrsto drže njegovih propisa i da budu na pomoći svakome ko krene na put stjecanja znanja. A Allah je dovoljan pomagač!\nMuhammed Kurejm Radžih,\nšejh svih karija Šama, 2. zul-ka’de 1433. h. g.\nPredgovor uvaženog šejha Ejmena Suvejda, predsjednika Naučnog vijeća pri Svjetskoj organizaciji za učenje Kur’an-i-Kerima napamet\nZahvala pripada Allahu, Gospodaru svih svjetova, i neka je salavat i selam na našeg predvodnika i Poslanika, Muhammeda, sallallahu alejhi ve sellem, njegovu porodicu, sve ashabe, i sve one koji ih budu slijedili u dobru sve do Sudnjeg dana.\nMoj dragi brat Dževad Gološ, sin Halilov, Allah ga sačuvao, pokazao mi je djelo koje je napisao na bosanskom jeziku, a u kojem se govori o historijatu kiraeta na području Bosne i Hercegovine. Kroz ovo djelo pojasnio je doprinos uleme ovih prostora na polju izučavanja Kur`ana, tedžvida i kiraeta. Pohvale je vrijedan trud koji je uložio tom prilikom, nastojeći to predočiti kroz hronološki prikaz.\nNjegova prvenstvena namjera tom prilikom bila je podsticaj omladine tih prostora da, baš poput njihovih djedova i uspješnih predhodnika, budu od onih koji, kao ulema, rade i žive po tom znanju.\nNeka Allah da berićet u bratu, šejhu Dževadu, da ga okoristi i da učini da bude korist drugima, i da nas Allah učini ustrajnim na polju učenja i podučavanja Njegove knjige i sunneta Njegovog Poslanika, sallallahu alejhi ve sellem, i pozivanju Kuranu i sunnetu, sve dok Ga ne sretnemo, a On nama bude zadovoljan.\nNeka je salavat i selam na našeg prethodnika i Poslanika, sallallahu alejhi ve sellam, njegovu porodicu i njegove ashabe i sva zahvala pripada Allahu, Gospodaru svih svjetova.\nSluga Kur’ana, dr. Ejmen Rušdi Suvejd, predsjednik Naučnog vijeća pri Svjetskoj organizaciji za učenje Kur’an-i-Kerima u Džiddi\nDžidda, 12. 6. 2012


PROGRESSIVE MAGAZIN | Baterije\n(tekst objavljen u Progressive magazinu br.30,novembar 2006.)\nOsnovna podela baterija je na obične (cink-karbon), alkalne i punjive baterije.\nProizvodnja baterija počinje u 19. veku. Baterije su prošle razvojni put od sto godina, a sama potreba potrošača za njima je postajala sve veća, uporedo sa razvojem tehnike. Danas postoji mnogo uređaja koji rade isključivo na baterije. Prema primeni, baterije se mogu podeliti na konzumne (široka potrošnja), baterije za automobile (akumulatori) i mikrobaterije (baterije za instrumente u laboratorijama, medicini, mašine i slično). Ovde će biti nešto više reči o konzumnim baterijama.\n• Punjive baterije – budućnost\nOsnovna podela baterija je na obične (cink-karbon), alkalne i punjive baterije. Obične (cink-karbon) baterije su najmanjeg kapaciteta i najkraće traju. Ne mogu se koristiti kod zahtevnijih uređaja. Alkalne baterije su najkorišćenije, a samim tim i najprodavanije. Koriste se za rad mp3 playera, diskmena, daljinskih upravljača, igračaka, lampi, satova i drugih uređaja. Punjive baterije predstavljaju najbolje rešenje. Najčešće korišćene su nikl-metalhidrid (nimh) baterije. Njihova posebnost u odnosu na druge se ogleda u kapacitetu i trajnosti, odnosno broju ciklusa punjenja. Najveći kapacitet je 2.700mah, a broj ciklusa ide i do 1.000. Ove baterije predstavljaju budućnost, a kao dokaz može da posluži podatak da je u pojedinim zemljama odnos prodaje alkalnih i punjivih baterija 1:1. Veoma bitnu stavku, bez koje ove baterije nemaju svoju svrhu, predstavljaju punjači baterija. Oni se mogu podeliti prema vremenu punjenja baterija, na one koji baterije pune između 11 i 13 časova, one koji ih pune za dva do tri časa, i one koji imaju vreme punjenja od 15 minuta. Punjive baterije se koriste kod zahtevnijih uređaja, kod kojih je potrebna veća snaga, kao što su digitalni foto aparati, kamere i telefoni. Bitno je znati da je svaka punjiva baterija pre upotrebe prazna i da je treba prvo napuniti na punjaču, pa koristiti. Samo jedan proizvođač je do sada proizveo punjivu bateriju koja je odmah spremna za upotrebu, a možete je prepoznati po natpisu ‘ready for use’ na pakovanju.\n• Specijalne baterije\nPored osnovnih vrsta baterija, svakako treba spomenuti i baterije za specijalne namene, za kalkulatore, satove, bežične telefone, auto alarme, memorije i slušne aparate. Veoma rasprostranjene su litijumske baterije, koje se grubo mogu podeliti na dugmetaste i cilindrične. Dugmetaste se koriste kod organajzera, memorija kompjutera, aparata za merenje šećera, daljinskih uređaja za auto alarme i centralno zaključavanje. Najčešće korišćene su 2016, 2025 i 2032. Ove baterije imaju predznak ‘cr’. Cilindrične litijumske baterije se koriste kod starijih modela foto aparata, a najčešća je cr 123. Baterije za bežične telefone se koriste kod starijih modela, a u današnje vreme sve ih više zamenjuju punjive baterije standardnog oblika, u vezi od po dve do tri jedinice baterija. Veoma je bitno napomenuti da, recimo, baterija čija je voltaža 3,6v ne predstavlja ništa drugo nego spoj tri baterije od po 1,2v (kod punjivih baterija standardne baterije veličina aa i aaa nemaju jačinu od 1,5v već 1,2v). Baterije za slušne aparate nose oznake: v675, v13, v312, v10, i kao jedina punjiva se javlja baterija v40h. Bitna karakteristika ovih baterija je hemijski sastav: silver-oksid, što znači da tek nakon što se raspakuju dobijaju svoje prave karakteristike. U dodiru sa kiseonikom dolazi do oksidacije i njihov napon se uvećava na normalan nivo.\n• Ne trpi ekstremne temperature\nUkoliko želite originalnu bateriju, njen rok upotrebe mora biti utisnut na ambalaži, ili na samoj bateriji. Kod običnih baterija kreće se do tri godine, kod alkalnih šest godina, dok punjive baterije nemaju rok trajanja, već se razlikuju po broju ciklusa punjenja. Naziv pakovanja baterija je blister. Broj komada u blisteru nije slučajno odabran, prilagođen je broju baterija koji se koristi u uređajima. Stoga, u blisteru se mogu naći jedna, dve ili četiri baterije. Pored ovih, postoje i multipakovanja (6, 8, 12). Baterije ne treba kupovati na ‘otvorenim’ mestima (pijace, buvljaci), jer ne trpe ekstremno visoke i niske temperature, kao ni vlagu. Prisustvo ovih faktora smanjuje njihov vek. Danas se baterije mogu kupiti u svim velikim trgovačkim lancima, ali i u snabdevenijim prodavnicama. Specijalne baterije mogu se kupiti u prodavnicama tehnike i battery shopovima.\nDirektor Varta Remington Rayovac


VESTI DANA Archives - Страница 168 од 168 - Sport ekspres\nКатегорија: VESTI DANA\nANDERLEHT REŠIO DA ODREŠI KESU: Za Boaćija 7 miliona evra\n09/11/2017 09/11/2017 Slobo M\nPremа informаcijаmа belgijskih medijа, Anderleht je zainteresovan za usluge Rimonda Boaćija iz Crvene zvezde. Belgijаnci pišu da će Crvenoj zvezdi biti ponuđeno obeštećenje između pet i sedаm milionа evrа, jer je procenа dа je Boаći […]\nPrve utakmice baraža za odlazak na Svetsko prvenstvo u Rusiju na programu su danas. U narednih osam dana dobićemo i imena preostalih devet reprezentacija (Evropa daje još četiri) koje će igrati na najvećoj smotri svetskog […]\nПретходно 1 … 167 168


SVET IGARA - TEST PLAY - Darkest Dungeon: The Crimson Court\nProšloj godini nije falilo dobrih igara, ali Darkest Dungeon je zaista bio nešto posebno. Ta fantastična igra s neponovljivom atmosferom, odličnom mehanikom i brutalnom težinom polako ali sigurno jezdi ka statusu kultne legende, o kojoj će se za deset godina pričati s istim pijetetom kao što, ajdonou, ljubitelji gljiva i retro gejminga govore o Mariju i Luiđiju.\nThe Crimson Court je (dugo odlagani) prvi DLC za Darkest Dungeon, fantastičnu igru s neponovljivom atmosferom, odličnom mehanikom i brutalnom težinom.\nThe Crimson Court je (dugo odlagani) prvi DLC za Darkest Dungeon, koji dolazi zajedno sa besplatnim apdejtom i tovarom izmena, dopuna i unapređenja za osnovnu igru. Sadržaj DLC-a je inkorporisan u kampanju i osmišljen tako da se igra paralelno sa njom, a zbog velikog broja novih stvari zahteva da napravite novi sejv i započnete svežu partiju. Iako zvuči kao gnjavaža zbog potencijalnog gubitka nekoliko desetina sati progresa, verujte mi da vredi svake pare i svake sekunde koju ste uložili ili izgubili.\nZa početak, Grimizni dvor donosi novu zonu, Courtyard, za koju važe ista pravila kao i za Weald, Cove i druge dungeone, sa izuzetkom mape koja nije vidljiva od početka, već se nadopunjuje istraživanjem. Dvorište, čiji su lajtmotivi dekadencija plemstva, vampirizam i krvno prokletstvo, dom je nove menažerije mobova i nekoliko novih bossova, kao i pregršt novih pravila i mehanika. Najbitnija među njima jeste crimson curse koju će članovi vaše ekipe kolektivno zapatiti nakon prve ekskurzije u zonu. Ovo prokletstvo funkcioniše kao permanentni miks buffa i debuffa, uz povremene napade neutažive želje za krvlju (resurs koji ispada od mobova). Ako ignorišete taj narkomanski impuls, junak koji pati od njega će dodatno oslabiti, ali ako mu date dozu krvi, daćete mu prilično snažan borbeni buff (i povremeno gubiti kontrolu nad njime). Kad sam već kod gubitka kontrole, novi mehanika gubljenja živaca i stresa podrazumeva mogućnost da članovi družine počnu da biju jedan drugog, pa i da samostalno iniciraju prekid questa i bekstvo iz dungeona! Nemojte da udarate monitor, on vam ništa nije skrivio...\nThe Crimson Court donosi i novu klasu heroja – flagelanta. Ovaj verski fanatik sa fetišem za samopovređivanje specijalista je za puštanje krvi sebi i protivnicima. Njegovi udarci prave isti bleed DoT kao open vein kod highwaymana, a u stanju je da na sebe preuzme debuffove od kojih pate drugi članovi ekipe. Flagelant postaje najmoćniji kad u borbi padne ispod 50% zdravlja, jer mu se tada otvaraju opcije za nove napade i samostalno lečenje uz drastično smanjivanje nivoa sopstvenog stresa. Ova napredna klasa zahteva malo vežbe da biste je uspešno uklopili s ostalima.\nThe Crimson Court donosi još tonu stvari za čije elaborisanje u poznoj fazi kompletiranja broja pre odlaska na odmor nije ostalo dovoljno mesta, ali sve što realno treba da znate jeste da je u pitanju esencijalni dodatak za esencijalnu igru.\nPC, Mac, PS Vita\nPentium 4/2 GHz ili ekvivalent, 2 GB RAM\nPentium 4/2 GHz ili ekvivalent, 4 GB RAM\nwww .darkestdungeon .com


Andrea Saks, devojka iz malog grada, tek što je završila koledž a već je našla posao iz snova – postala je pomoćnica Mirande Pristli, neverovatno uspešne i moćne urednice časopisa Pista. Taj legendarni časopis, koji čitaju najglamuroznije žene u Njujorku, diktira modu na globalnom nivou, a milioni čitalaca verno slede njegove savete. U Endinom novom svetu, u kojem su najčešće reči Prada!, Armani!, Versače!, žive samo nemoguće mršave i lepe žene sa mnogo stila, i zgodni i privlačni muškarci obučeni po poslednjoj modi. Međutim, niko od tih naizgled savršenih ljudi ne usuđuje se da kaže 'ne' Mirandi, pa ni Andrea nije izuzetak. Međutim, kako vreme prolazi a Mirandini prohtevi postaju žešći, ona shvata da se iza blistave fasade glamura krije i tamna strana, i da taj posao za koji bi milioni devojaka umrli, možda može i nju da ubije. Pa čak i ako preživi, da li zbog toga treba da đavolu proda dušu?


Skvotiranje u Srbiji — Википедија\nSkvotiranje u Srbiji\nSkvotiranje kao vid aktivizma se javlja u Srbiji početkom 2000-tih.\nU Beogradu je između 2003. i 2005. postojalo nekoliko skvotova koji su služili kao društveni centri, među kojima su bili Rebel House, AKC Akcija i KUDRUC.\nNakon 2011. ponovo se javlja interesovanje za okupaciju napuštenih prostora i nastaju Inex galerija, Novi bioskop Zvezda i Kvaka 22.\n1 Pozadina i preteče\n2 Društveni centri u privatnom vlasništvu\n2.1 Pank kuća u Subotici\n2.2 Socijalni centar Južnog Beograda\n2.3 BIGZ i AP13\n3 Skvoterski pokret\n3.1.1 Rebel House\n3.1.2 AKC Akcija\n3.1.4 Inex galerija\n3.1.5 Novi bioskop Zvezda\n3.3 Skvoterska letovališta\n4 Skvotiranje van okvira pokreta\n4.1 Skvotirane bašte\n4.2 Romi skvoteri\nPozadina i pretečeУреди\nKorišćenje i adaptacija napuštenih prostora u Srbiji vuče poreklo od 1841. godine kada je u carinarnici na obali Save – staroj Đumrukani, odigrana prva pozorišna predstava. U nedovršenoj evangelističkoj crkvi na Dorćolu nastao je „Bitef”, a BIP pivara u Skadarliji bila je pozorište krajem osamdesetih.\nTokom vlasti Saveza komunista Jugoslavije, država (a kasnije republike, zatim samoupravna preduzeća i u kasnim fazama samoupravne stambene zajednice) je godišnje gradila više desetina hiljada društvenih stanova koji su dodeljivani zaposlenima. Međutim, već početkom sedamdesetih mediji javljaju da oko pola miliona stanovnika Jugoslavije žive kao "beskućnici". U ovom kontekstu izraz beskućnik označava ne nužno osobu koja provodi dane na ulici bez zaštite od atmosferskih i drugih prilika, i uglavnom bi ovi "beskućnici" bili primorani na prekarne uslove — život sa starijom rodbinom u premalim stanovima, iznajmljivanje stanova po preuveličanim cenama itd. Čest slučaj bi bio da osoba koja nije u mogućnosti da joj se dodeli društveni stan, kojih je u svakom trenutku samo u Beogradu falilo oko 50.000, skvotira u zajedničkim delovima društvene zgrade, najčešće na potkrovlju ili u vešernici zgrade.\nU vremenu tranzicije u tržišnu ekonomiju gradilo se sve manje društvenih stanova. Plan vlade Zorana Đinđića je bio da od 2003. godine država gradi 1.100 pristupačnih stambenih jedinica svake godine. Pored toga je postojala inicijativa da se gradi još 5.000 samo u gradu Beogradu za preseljenje Roma koji žive u neuslovnim i nehigijenskim naseljima. Ipak, ništa nije ispunjeno pa je od 2003. do 2009. godine izgrađeno samo 320 "neprofitnih" stanova za izdavanje najugroženijima, da bi 2010. bilo izgrađeno samo 180 državnih stanova, oko kojih su se nadmetali 2.333 kandidata, i od kojih je samo 15% bilo namenjeno za najugroženije porodice. Inicijativa da se izgradi 5.000 jedinica za Rome je zaustavljena posle protesta lokalne populacije.\nPored toga, u Srbiji se nalazi hiljade izbeglica i prisilno raseljenih lica. Tu je, takođe, i na hiljade Roma koji žive u divljim naseljima od kartona i šper-ploče. Samo u Beogradu je do sada registrovano preko 1.200 beskućnika i pored mnogobrojnih objekata u kojima već godinama, pa i decenijama niko ne živi, a najčešće su u vlasništvu državnih organa.\nJer, nedostatak prostora hronična je stvar u Srbiji: žrtvama nasilja nedostaju bezbedni prostori, muzičarima prostori za probe, mladima prostor slobodan od roditeljskih očiju i ušiju, ljubiteljima pasa prostor za istrčavanje njihovih ljubimaca. Istovremeno, malo gde ima toliko prostora koji je napušten. A potreba za prostorom ovde se retko artikuliše u jasnu akciju.\n—  Aleksej Kišjuhas, Prostor u-lice, Danas, 1. 6. 2006.\nNeke neke forme skvotiranja, poput bespravnog useljenja i divljih naselja, su odavno prisutne u Srbiji. Neretko se u stanove sa nerešenim pitanjem vlasništva useljavaju izbeglice, Romi, beskućnici, socijalno ugroženi, pa i policajci, koji po službenoj dužnosti prvi saznaju kada premine vlasnik stana bez naslednika. Ipak, bespravno useljenje se nikada nije razvilo u društveni pokret, već je svaki akter zaposedanja (odnosno skvoter) težio da se o tome mnogo javno ne govori.\nDruštveni centri u privatnom vlasništvuУреди\nU nedostatku skvotova, anarhističke i skvoterske grupe u Srbiji su u raznim periodima iznajmljivale prostore koji bi nudili sadržaje poput evropskih autonomnih društvenih centara, najčešće ujedno skvotova. Ovi centri su u glavnom bili otvoreni za javnost, i organizovali tribine, grupna čitanja fanzina, koncerte i svirke, akcije deljenja vegetarijanske hrane "Hrana ne oružje" i besplatne radnje. Ideja većine ovih centara bila je da prerastu u infošop, koji bi služio distribuciji ideoloških tekstova, što je česta anarhistička taktika.\nPank kuća u SuboticiУреди\nU Subotici je postojala pank kuća. Kuća je bila otvorena za javnost, pa je dosta ljudi prolazilo i besplatno noćilo u njoj. U Subotici je to bila kuća jednog lokalnog pankera, u koju je često upadala policija. Kuća je bila na lošem glasu zbog česte upotrebe teških droga. Tamo je uglavnom odlazila pank ekipa, a nekoliko budućih beogradskih skvotera je boravilo tamo. Priča se da mu je na kraju država oduzela kuću zbog neplaćanja kirije.\nSocijalni centar Južnog BeogradaУреди\nU Resniku je zime 2002/2003. postojao Socijalni centar Južnog Beograda. Prostor je iznajmila ekipa iz kraja vezana za Grupu Dobre Volje, da bi imali gde da izlaze preko zime, i plaćalo ga je zajedno oko 30 ljudi. Prostorom su zajednički upravljali i dogovarali se oko dešavanja. Postojao je i kulturni program koji je uključivao prikazivanje filmova i koncerata, tribine, diskusije, organizovanje žurki itd. Dolazilo je omladine iz okolnih krajeva: Miljakovca, Jajinaca, Rakovice, Vidikovca, Banovog Brda, Ripnja i ostalih delova Beograda. Dobar deo ekipe kasnije učestvuje u stvaranju KUDRUC-a.\nBIGZ i AP13Уреди\nGlavni članak: Zgrada BIGZ-a\nBIGZ je bilo veliko izdavačko grafičko preduzeće, u čijoj su zgradi preko puta beogradskog sajma iznajmljivali prostorije mnogi beogradski stvaraoci. Pre svega, zgrada BIGZ-a je posebno značajna za nastanak Nove srpske scene. U zgradi Bigza vežbalo je više stotina bendova među kojima su: Štrebersi, DžDž, Metak Za Zlikovca, Autopark, Petrol, Repetitor, Sinestezija, Tobija, Damjan od Resnika, Bolesna Štenad, Brigand, Vox Populi, Dažd, S.A.R.S. i mnogi drugi. Muzičari BIGZ-a, organizovani u udruženje nazvano „Manekeni Bigza“, organizovali su niz manifestacija, među kojima su Festivalito i Bigz na Povetarcu.\nOd juna 2011. do novembra 2014. na krovu zgrade postojao je džez klub Čekaonica. Na vrhu zgrade nalazila su se i dva prostora sa javnim programom – mala pozorišna scena koju su vodile sestre Milena i Jelena Bogavac i u kom se nalazio i dizajn studio mlade kreatorke Ane Zarubice, dok je u prostoru bivše fabričke menze smeštena organizacija koja se potpisuje kao smArt City. U zgradi su postojala i dva kluba, „U zmajevom gnezdu” i „Bigz scena”.\nVeć od 2012. deo javnosti se bunio da bi prodaja zgrade BIGZa bila primer džentrifikacije. Krajem 2015. gradonačelnik Siniša Mali najavio je prodaju zgrade BIGZa Soravija grupi, vlasniku hotela Radison Blu Old Mill hotel. Ipak, zgrada BIGZa iako podseća na skvot to nije, jer zakupci vlasniku u svakom trenutku plaćaju kiriju.\nAP13 je bio autonomni prostor u BIGZ-u, koji je bio blisko povezan sa skvoterskim pokretom. U prostoru je bio otvoren infošop, često su se održavale svirke, benefit žurke, akcije Hrana ne oružje i slično.\nSkvotiranje se, kao vid aktivizma, javlja u Srbiji početkom 21. veka, najviše posredstvom interneta i iskustava mladih koji su bili u skvotovima u Hrvatskoj i Zapadnoj Evropi.\nSkvoteri aktivisti su deo međunarodnog skvoterskog pokreta i održavaju veze preko globalne skvoterske mreže.\nPrema neproverenim kazivanjima, u Beogradu je 1997/1998. postojao skvot pored Studentskog doma Slobodan Penezić, koji je policija, nakon nekoliko upada, ubrzo zatvorila. U njemu su uglavnom boravili lokalni pankeri.\nU Beogradu je u prvoj polovini 2000-ih postojalo nekoliko javnih skvotova koji su služili kao kulturni centri. U početku su skvotovi bili kratkovečniji — Kuća u Proleterskih brigada, osnovana početkom 2003. preko puta tadašnjeg sedišta Demokratske stranke u Krunskoj ulici, ubrzo napuštena zbog vanrednog stanja; Bugarski konzulat u Hilandarskoj kog je skvotirao Rebel Maus između 2003. i 2004. i gde je ubrzo uhapšen sa većom količinom marihuane; Enterprajz 2068. na Adi Safari koji je 2005. sređivao kolektiv iz KUDRUC-a. Neki od uspešnijih bili su: Rebel House u Dobračinoj, AKCija ispod Brankovog mosta i KUDRUC u Kralja Milutina. U većini ovih skvotova učestvovala je Grupa Dobre Volje, koja je organizovala još i Socijalni centar Južnog Beograda, Gandža marš, časopis Neradnik i bendove S.A.R.S. i Damjan od Resnika.\nNakon 2011. kreće drugi talas skvoterskog pokreta u Srbiji, kada grupa oko nevladine organizacije Ministarstvo prostora organizuje, redom — Inex galeriju, Novi bioskop Zvezdu i alternativni umetnički prostor Kvaka 22.\nGlavni članak: Rebel Haus\nRebel House (Pobunjena kuća) je skvot koji se nalazio u Dobračinoj ulici, nedaleko od Trga Republike u Beogradu, a trajao je nekoliko meseci, od jeseni 2003. do početka 2004. Rebel Haus koja se često navodi kao prvi beogradski skvot, a dobio je ime po nadimku Saše Predića, "Rebel Mausa", koji se prvi uselio. Posle nekoliko inicijativa i akcija, dolaskom zime su se u skvot uselili narkomani, pa se stanari iseljavaju iz skvota, a narkomane ubrzo posle toga izbacuje policija.\nAKC Akcija je bila kratkotrajni autonomni i alternativni kulturni centar ispod Brankovog mosta u Beogradu skvotiran krajem 2003. Nakon kontaktiranja opštine Stari grad sa projektom legalnog pretvaranja opštinskog praznog prostora (oko 1500m²) u kulturni centar, odgovoreno je pečaćenjem prostora i pretnjom zatvora, pa je početkom 2004. skvot napušten.\nKUDRUC (Kulturni društveni centar) je bio autonomni prostor omladinske potkulture u ulici Kralja Milutina 18 na Slaviji, nastao skvotiranjem jula 2004.\nU njemu je bilo dešavanja poput besplatne radnje (poklanjanje i razmena starih stvari), hrane solidarnosti (besplatna vegetarijanska hrana), čajdžinice, čitaonice fanzina, muzičkih radionica i mnogobrojnih žurki, a ulaz na sva dešavanja je bio besplatan. U skvotu su često noćili stranci. Neposredno pored KUDRUC-a se nalazio i skvotirani kafić, DžKC (Džepni kulturni centar).\nPosle više od godinu dana postojanja, skvot je, bez nekog posebnog razloga, napušten.\nOd aprila 2011. do avgusta 2015. funkcionisao je skvot Inex galerija, u zgradi nekadašnjeg preduzeća Ineks film u Višnjičkoj 76. Uoči zatvaranja ovog skvota održana je kolektivna izložba svih učesnika u galeriji Fakulteta likovnih umetnosti 22. avgusta 2015. Galerija je bila ideja Darka Stojkova i Ivana Jovanovića, i imala je dvadesetak žiriranih izložbi godišnje, dinamičnu međunarodnu saradnju, kao i podršku Ministarstva kulture Srbije.\nNovi bioskop ZvezdaУреди\n21. novembra 2014. grupa od oko 200 mladih aktivista iz neformalnog Pokreta za okupaciju bioskopa nezadovoljna stanjem u kulturi i propadanjem bioskopa okupirala je beogradski bioskop Zvezda na adresi Terazije 40 i održala nezvaničnu premijeru filma Neposlušni rediteljke Mine Đukić. Akciju je podržao reditelj Goran Marković.\nNekoliko dana kasnije, 26. novembra održana je tribina o spornoj privatizaciji Beograd filma. Na tribini govorio je reditelj Srđan Dragojević. Dragojević je podržao preispitivanje privatizacije s obzirom na to da je nakon vlasnik imao obavezu da tri godine nakon privatizacije održi delatnost bioskopa što nije učinio. Najavljeno je i pokretanje inicijative za preispitivanje privatizacije, a gradski sekretar za kulturu Vladan Vukosavljević, koji je posetio bioskop, obećao je pomoć gradskih vlasti u rešavanju komplikovane pravne situacije.\nNa otvorenom razgovoru "Čija je ova Zvezda" održanom 4. decembra inicijativu je u određenoj meri podržao i Dragan Bjelogrlić, predstavnik novoformirane Grupacije za kinematografiju pri Privrednoj komori Srbije.\nPovodom 100 dana okupacije, 1. marta 2015 pokret je predložio tadašnjem Ministru kulture Ivanu Tasovcu da na osnovu člana 33. Zakona o kulturnim dobrima država kulturno dobro Bioskop Zvezda oduzme nesavesnom vlasniku i preda tom pokretu kao privremenom staratelju.\nTokom prvih godinu dana postojanja, u Novom bioskopu Zvezda prikazano je oko 600 projekcija, bioskop je imao 80 hiljada posetilaca koji su skupili oko 100 hiljada dinara donacija. Od 25. avgusta do 17. septembra 2016. u galeriji Artget Kulturnog centra Beograda, održana je izložba Mi smo ovde fotografa Fadila Šarkija na temu okupacije bioskopa Zvezda.\nNovi bioskop Zvezda i dalje uspešno radi.\nU Babušnici je otvoren skvot Savremeni dom 8. novembra 2005. od strane lokalne pank scene. Skvot se nalazio u nekadašnjim prostorijama prodajnog salona preduzeća za proizvodnju nameštaja Savremeni dom.\nU njega su svraćali pank bendovi, koji imaju svirke u Nišu i okolini, na prenoćište. Beogradski krast pank bend Nakot imao je svoj prvi nastup u Savremenom domu. Skvot je bio opremljen stolom i opremom za stoni tenis.\nZatvoren je par godina kasnije.\nSkvoteri često letuju u divljim kampovima širom Srbije ili na crnogorskom primorju. Na crnogorskom primorju ima nekoliko divljih kampova: tvrđava Arza na Žanjicama u Bokeljskom zalivu, Kamenovo kod Budve, Zagrađe kod Sutomora, ušće reke Bojane, itd. koje većinom posećuju mladi umetnici, pesnici, filozofi, cirkusanti, žongleri, muzičari i ini.\nSkvotiranje van okvira pokretaУреди\nI van okvira skvoterskog pokreta, bespravna useljenja su čest slučaj u Srbiji. Najčešće je ovo izazvano stambenom nestašicom ili slabo regulisanim pravnim statusom vlasništva nad nekom površinom ili objektom.\nSkvotirane bašte su čest problem u Srbiji. Najčešće osobe koje žive u prizemljima zgrada nelegalno ograđuju javnu površinu ispod svog prozora. Ovaj problem u gradu Beogradu regulisan je odlukom gradske skupštine o komunalnom redu od aprila 2011. godine.\nRomi, po pravilu, skvotiraju za život, jer ih je “muka naterala”. Iako često zauzimaju napuštene prostore, ipak nisu deo šireg skvoterskog pokreta, zbog mnogih razloga među koje spadaju: kulturološke razlike, nedostatak informacija, nezainteresovanost, itd. Međutim, neki od njih koji su dolazili u kontakt sa beogradskim skvoterima su počeli sebe takođe nazivati skvoterima. Romi skvoteri iz komšiluka Kudruca trenutno žive u zauzetoj kući na Voždovcu, pored Fakulteta političkih nauka.\n^ а б „Vila promaja” kao centar kulture i umetnosti\n^ Mandić, Srna (januar 1992). „The Reform of Housing in Eastern Europe and the Soviet Union - Reformism in Yugoslavia”. Geografiska Annaler Series B Human Geography. 2: 238—239. doi:10.2307/490571. Приступљено 23. 10. 2018.\n^ Archer, Rory; Duda, Igor; Stubbs, Paul (2016). Social Inequalities and Discontent in Yugoslav Socialism. Abingdon: Routledge. ISBN 978-1-4724-5954-1. Приступљено 23. 10. 2018.\n^ Hegedüs, József; Lux, Martin; Teller, Nóra (2012). Social Housing in Transition Countries. Abingdon: Routledge. ISBN 978-0-415-89014-4. Приступљено 23. 10. 2018.\n^ „VOJNA POLICIJA ISELILA PET IZBJEGLICKIH PORODICA IZ KASARNE U NOVOM SADU”. Medija klub. 10. 11. 1999. Приступљено 22. 10. 2018.\n^ Navedeno prema usmenim svedočanstvima svedoka i prema http://sh.wikipedia.org/wiki/Skvotiranje.\n^ „bigz”. Архивирано из оригинала на датум 26. 12. 2009. Приступљено 26. 12. 2009.\n^ Čekaonica - Otvoren jazz club na krovu zgrade BIGZ-a\n^ Nova-stara Čekaonica | SEEcult.org\n^ Vreme 750 - Alternativne institucije kulture u Beogradu: Gradski kulturni skvotovi\n^ Novi zvuk Beograda „štampa” se u BIGZ-u\n^ Još jedna džentrifikacija - Stefan Aleksić - Peščanik\n^ Mali: Završni pregovori za BIGZ, investicija od 35 miliona\n^ Press Online :: Life style :: Veliki povratak srpskog skvota\n^ „Poslednja izložba "Galerije Ineks"”. Blic. 20. 08. 2015. Приступљено 22. 10. 2018.\n^ RTS :: "Okupacija" bioskopa "Zvezda"\n^ Skupštinski Odbor za kulturu: Preispitati privatizaciju bioskopa\n^ BIOSKOP ZVEZDA: Sutra tribina o spornoj privatizaciji Beograd filma\n^ Borba za bioskope\n^ Nakon 100 dana okupacije: Predlog za regulisanje vlasničkog pitanja "Zvezde"\n^ BIOSKOP "ZVEZDA" Ljudi, hvala za svu pomoć, IDEMO DALJE!\n^ BIOSKOP "ZVEZDA" DUPKE PUN U sali se danima traži mesto više\n^ Popović, M. Lj. (26. 12. 2006). „Terase zavadile komšije”. Večernje novosti. Приступљено 22. 10. 2018.\n^ Службени лист Града Београда, Број 10/2011. Београд: Културни центар. 11. 4. 2011. ISSN 0350-4727.\nJelena Škara, Skvotiranje, studentski rad, Fakultet političkih nauka Beograd.\nPavlica, Damjan (2007). Skvoterski pokret. Beograd. Приступљено 23. 10. 2018.\nTica, Vladimir (2006). „Deca skvota”. UPS!Magazin (2). Приступљено 22. 10. 2018.\nOkupatori napuštenih zgrada (članak iz Politike)\nJedini beogradski skvot: prazna velika kuća (članak iz Vremena)\nПреузето из „https://sr.wikipedia.org/w/index.php?title=Skvotiranje_u_Srbiji&oldid=23180710”\nПоследња измена на дан 7. јун 2020. у 22:27 ч.\nДатум и време последње измене странице: 7. јун 2020. у 22:27


Republika / DOMAĆINSKI: Vučić i Brnabićeva priredili večeru za Ramu i Zaeva\nsreda, 9. 10. 2019.| 21:08\nBrnabićeva, Rama, Vučić i Zaev\nPredsednik Srbije o ovoj večeri obavestio je javnost putem Instagram profila "buducnostsrbijeav" gde je uz fotografije napisao:\nAleksandar Vučić Predsednik Srbije Ana Brnabić Zoran Zaev Edi Rama Predsednik Premijerka Premijerka Srbije\nCeca10. oktobar 2019. u 01:01\nSrbija je zemlja koja uvek svoje goste doceka kako treba.\nNexy0910. oktobar 2019. u 01:22\nLepo je imati prijatelje i postovaoce. Srbija je gostoprimljiva i druzeljubiva zemlja, spremna na saradnju i dogovore.\nDiona10. oktobar 2019. u 01:46\nOvo je zaista lepo da uz opuštene razgovore, zaista treba da grade odnose. Ovo je svakako važno da građani Srbije žive bolje. Srbija je na pravom putu razvoja.\nMirela10. oktobar 2019. u 04:41\nKao i uvek,najbolji smo domaćini.\nIvona10. oktobar 2019. u 07:27\nSrbija svakog gosta dočeka kako dolikuje!


"PRE BIH UŠLA U RIJALITI, nego sedela u Zvezdama Granda" Pevačica oplela po takmičenju i žiriju\nTu emisiju treba zabraniti.\nMiro, ako tako dobro pripremas kandidate, bilo bi logicno da budes u ziriju. Kazu, prosli su najbolji, ali nisam sigurna...opet je na prvom mestu fizicki izgled.\nPa ko prvi pozove...\n@Pedja Hvala Pedja :-)))))))\nNemoj tako mirjana,pa u žiriju i na čelu su sve stručni i škovani muzikanti.\nKako je naslov povezan sa tekstom, ubilo se ????!\nZdrav čovek ima hiljadu želja. Bolestan, samo jednu: da peva u zvezdama granda.\n(FOTO) U "Zvezdama Granda" oduševio žiri, a sada pokazao devojku PEVAČ I PLAVUŠA JAVNO RAZMENJIVALI NEŽNOSTI: Evo kako ona izgleda\n"TEŠKO DA ĆE OPET BITI SARADNJE SA DŽALOM I BUBOM" Maja Berović o odnosu sa reperima i poslu: "Još nisam imala nijedan koncert"\nZBOG KILAŽE UMALO ODBAČENA IZ "GRANDA" "Saša Popović je rekao da hoće da me vidi u mini suknji"\nZA DVA MESECA ZARADI 126.000 EVRA! Provokativna pevačica pokazala pune ruke bakšiša i pliva u parama, za tri minuta uzela 5.000 evra, a tek kad čujete sve\nĆerka Željka Mitrovića od verenika DOBILA POKLON VREDAN PRAVO BOGATSTVO: Oduševljenje nije mogla sa sakrije - Uvek me činiš najsrećnijom!\nKristina Mitrović, ćerka vlasnika Pinka Željka Mitrovića od svog verenika dobila je narukvicu poznatog svetskog brenda čija cena iznosi oko 16.000 evra.\nVATRENO CRVENA HALJINA I AFRO LOKNE Ceca nikad nije bila ovako zanosna, a tek da joj vidite ŠLIC\nFolk zvezda Svetlana Ceca Ražnatović rešila je da promeni imidž, pa je uz vatreno crvenu haljinu sa dubokim šlicem ukombinovala i bujne afro lokne.\nGlumac Branislav Lečić, objavio je prve zajedničke fotografije sa devojkom Jelenom, sa kojom je u vezi oko dve godine. Njih dvoje tople julske dane provodi na moru, a iako glumac nije naznačio na kojoj egzotičnoj destinaciji letuje, očigledno je da uživa jer mu društvo pravi njegova nova devojka.\n(VIDEO) Miljana Kulić se pojavila sinoć na nastupu Darka Lazića: ULETELA NA BINU, OD ŠOKA NIJE MOGAO DA DOĐE SEBI Stavila mu jednu stvar u majicu\nKontroverzna rijaliti učesnica Miljana Kulić sinoć je bila na nastupu svog omiljenog pevača Darka Lazića u kojeg je bila zaljubljena i kog je uhodila u tinejdžerskim danima.\nSRPSKI GLUMCI ZAVRŠILI NA SAJTU ZA ODRASLE zbog scene intimnog odnosa iz filma: Milan Marić - Smešno je i morbidno\nZbog scena iz filma "Narednik" iz 2012. godine, glumci Miloš Timotijević i Milan Marić završili su na sajtovima za odrasle.\nČESTITKE STIŽU IZ CELOG SVETA Ana Ivanović posvetila poruku Bastijanu: "Nema 'savršeno' bez tebe" RAZLOG JE ZA SLAVLJE\nProslavljeni sportista Bastijan Švajnštajger danas je napunio 37 godine, a njegova žena iskoristila je priliku pa mu je putem društvenih mreža čestitala rođendan.\nMaja Marinković pre nekoliko dana priznala je da je bankrotirala, a sada se suočila sa novim problemom, estetske prirode.\nNIJE MOGAO DA SAKRIJE EMOCIJE Bogdan u publici bodrio Cecu, pa počeo da joj tepa - fanovi se "istopili" (FOTO)\nNajveća balkanska zvezda Ceca Ražnatović sinoć je održala koncert u Vrnjačkoj banji, a nastup u vatreno crvenoj haljini oduševio je i njenog partnera Bogdana Srejovića koji nije mogao da sakrije emocije tokom nastupa.\nVOLELA JE PRINCA, ZVALI SU JE SRPSKA KEJT MIDLTON: Evo kako izgleda i čime se bavi ćerka Emira Kusturice\nProslavljeni reditelj Emir Kusturica i njegova supruga, producentkinja Maja ponosni su roditelji dvoje dece- sina Stribora i ćerke Dunje.\n(FOTO) NJU VOLI BRANISLAV LEČIĆ Jelena radi na fakultetu i voli da se provodi, a evo ŠTA IH POVEZUJE i zašto su tako zaljubljeni\nGlumac Branislav Lečić, objavio je prve zajedničke fotografije sa devojkom Jelenom, sa kojom je u vezi oko dve godine. Sa druge strane, Jelena na svojim profilima na društvenim mrežama nije objavljivala zaljubljene slike sa glumcm, ili bar ne tako da svi prijatelji mogu da vide.\nReper Ivan Ivanović Đus napravio je pravi haos na snimanju jedne emisije.\n(VIDEO) Ceca se IZULA NA SCENI, UZELA SRPSKU ZASTAVU i počela da skače, ceo stadion je u transu - kakva atmosfera!\nFolk diva Svetlana Ceca Ražnatović sinoć je držala spektakularan koncert u Vrnjačkoj Banji, stadion je bio krcat i publika je sa pevačicom pevala u glas do samog kraja.\nONI SE KUPAJU U MILIONIMA Svetski sajt procenio bogatstvo naših estradnjaka: Njega izostavili, a ima jahte, vozni park i samo jedan auto vredi 150.000 evra\nBogatstvo folk zvezde Svetlane Cece Ražnatović svetski poznati sajt "Celebriti Net Wort" procenio je na 80 miliona dolara, međutim ona nije jedina balkanska zvezda koja se našla na tom spisku.\n(VIDEO) "TATINA DEVOJČICA" Luna snimala malu Miu dok spava Marku u naručju: Trenutak sa Kopaonika raznežio\nLuna Đogani i Marko Miljković vrele letnje dane provode na Kopaoniku, a svaki značajan trenutak ona podeli sa svojim pratiocima na društvenoj mreži Instagram.\nNAKON PAKLA PONOVO JE STALA NA NOGE Verenik je pokušao da je ubije, a srpska glumica danas blista i kaže: "VOLIM SVOJ ŽIVOT"\nGlumica Ivana Panzalović, u koju je svojevremeno pucao verenik, a potom i ubio sebe, danas hrabro korača kroz život i kooristi svaki trenutak na pravi način.\nSUTRA STIŽE NOVI MEGA HIT! Milica Pavlović i Saša Matić su pesmu ČUVALI GODINU I PO DANA!\nMlada muzička zvezda Milica Pavlović i jedan od publici najomiljenijih muških pevača Saša Matić rešili su da publici ulepšaju ove vrele dane pravom muzičkom poslasticom.\n"JA ĆU BITI MAMA ALEKSEJU KAD SE UDAM ZA DARKA, ŠTA JOJ SMETA?" Barbara isprozivala Marinu, opet joj pominje sina\nSvađa između bivše i sadašnje partnerke pevača Darka Lazića intrigira javnost već danima. Naime, Barbara Bobak ne prestaje da provocira Marinu Gagić, bivšu verenicu svog dečka Darka Lazića, ali joj ni majka folkerovog sina ne ostaje dužna.\n''ŽELIM IM SVU SREĆU'' Vladimirov prijatelj otkrio detalje odnosa sa Ivanom Aleksić!\nSandra Rešić NAPUMPALA USTA, pa se JAVNO POHVALILA, usijale se mreže! (FOTO)\nKrstinja Todorović se nakon velikog gubitka kilograma ISTETOVIRALA, pa javno pokazala o čemu se radi! (FOTO)


I ove godine tradicionalno okupljanje Ilidžanaca\n14/07/2019 | 15:41 ⇒ 21:01 | Izvor: RTRS\nVeć sedmu godinu Zavičajno udruženje Ilidžanaca i prijatelja Ilidže, u porti Hrama Svetog Save u Blažuju, organizuje tradicionalno okupljanje Ilidžanaca. I ove godine došli su raseljeni Srbi iz svih krajeva svijeta\nVeć sedmu godinu Zavičajno udruženje Ilidžanaca i prijatelja Ilidže, u porti Hrama Svetog Save u Blažuju, organizuje tradicionalno okupljanje Ilidžanaca. I ove godine došli su raseljeni Srbi iz svih krajeva svijeta.\nŽarko Kljajić više od dvije decenije živi u Melburnu, ali do sada nije propustio ni jedno okupljanje svojih Ilidžanaca. Iako je hiljadama kilometara već dugo udaljen od rodnog mjesta, srce ga vuče ognjištu odakle je potekao.\n- U Melburnu je lijepo, ali je duša ovdje - rekao je Kljajić.\nIako su prije više od dvadeset godina napustili svoja ognjišta, Ilidžanci koriste svaku priliku da se okupe i evociraju uspomene. Zbog toga se i javila ideja da pored Savindana, krsne slave Hrama, prvu nedelju po Petrovdanu se okupe pomenu mrtve i obilježe taj dan.\n- Ova crkva koja je posvećena Sbetom Savi predstavlja simbol ostanka i opstanka srpskoh naroda na ovim prostorima u raznim situacijama, vremenskim, ratnim, poratnim... - rekao je Milan Pejić predsjednik Zavičajnog udruženja Ilidžanaca i prijatelja Ilidže.\nDarko Danilović sveštenik Hrama Svetog Save u Blažuju naveo je da se trude da se održi okupljanje i da se malobrojni Srbi koji su ostali na ovim prostorima osjećaju ugodano i prijatno.\nKako sami kažu, trudiće se da dok god postoji svijest da su Srbi živjeli na ovim prostorima, obilježavaju i da se okupljaju, a i da svoju vjeru i tradiciju prenesu na svoje potomke da bi i oni znali ko su i kome pripadaju.\n16:57 > Јutjub cenzuriše pjesmu "Sviće zora" (VIDEO)\n15:41 > U Prijedoru prestala da radi ambulanta oralne hirurgije\n13:38 > Srebrenica: Јedan most izgrađen, a jedan obnovljen\n12:49 > Lazarevo: Novi dio vrtića pod krovom, za nastavak radova milion KM


Zenički tim zbog neizmirenih obaveza prema bivšim fudbalerima nije odigrao utakmicu 15. kola Premijer lige BiH protiv Željezničara na Grbavici 3. novembra.\nOvaj susret je od strane Takmičarske komisije registrovan sa 3:0 u korist sarajevskog tima, a Čeliku je zbog dugovanja prijetilo izbacivanje iz Premijer lige.\nSrećom po ovaj tim dugovanja su isplaćena, no bez kazne jednostavno nisu mogli da prođu. Zbog činjenice da su oni bili glavni razlog neodigravanja utakmice protiv Željezničara, bilo je očekivano da će im biti oduzeti bodovi.\nNa kraju se to i desilo. NK Čelik je ostao bez tri boda, pa će umjesto 19 bodova osvojenih na terenu, Zenički tim imati 16 bodova, ali će ostati na devetom mjestu. Također, klub je kažnjen i sa 1.000 KM.\nMeđutim, oduzimanje bodova ih je stavilo u mnogo težu poziciju jer je borba za opstanak jako blizu.


Ulaganje u komp vs. ulaganje u konzolu - Strana 10 - Forum Sveta kompjutera\n22.7.2017, 5:13 #181\nPrica o smrti PCa kao igracke platforme traje preko 10 godina, a stanje u odnosu na tada bolje nego ikada.\nIgre jefinitije nego pre. Ponuda potpuno digitalizovana i nema vise cimanja sa diskovima. Besplatan MP. Izbor igara i zanrova veci nego ikad...\n22.7.2017, 8:55 #182\n22.7.2017, 9:39 #183\nMy 2 cents zašto je PC master race odnosno najisplativija igračka platforma:\nOrigin Acces koji postoji i na xbox gde je malo jeftiniji i ima veću biblioteku igara ali ne postoji na PS\nPS Now, naravno nema ga na Xboxu ali na PCju radi kao sat (i to sa xbox gamepadom)\nSve Microsoftove igre dolaze paralelno i na PC, jes da im je store užas ali srediće to valjda vremenom\nSuperironost m&kb u odnosu na gamepade, nema šanse da ja igram fps i tps na gamepadu nikako. Jedino sam koliko toliko u rdr i uncharted mogao da nišanim lepo samo kad sam uključivao aimbot\nMogućnost probe pre kupovine\nKomp na kom igram igre sam kupio 2013. god i platio oko 50K din, od tada sam samo dodao malo rama i SSD (konzolaši znate li šta je SSD? )a i dalje me više nego korektno služi jer ja i dalje ne znam šta su medium podešavanja u igrama\nDota 2 Diablo 2\n22.7.2017, 10:03 #184\nPrvo o samim PC ekskluzivama - možda nisu toliko česte, pogotovo u toj nekoj AAA branši, ali - StarCraft, Civilization, HoMM, razni Warhammer naslovi su specifično PC iskustvo koje ne može da se doživi nigde drugde.\nTakođe priznajem da volim tipično konzolaške igre i da sam otvoreno srećan svaki put kada neka consoles only igra dospe na PC, kao što sam vrlo srećan što PC u poslednje vreme dobija XB One ekskluzive - Quantum Break, Gears of War 4, Ori, Forza Motorspost 7... To nisu izvorno PC igre ali imaju određenu dozu ekskluzivnosti za svakog ko nema XB One. Sa druge strane, postoji solidno naslova koje je Sony obezbedio kao konzolne ekskluzive i sprečio pojavu na drugim konzolama ali izlaze paralelno i za PC, npr. ono što je taze stiglo ili uskoro stiže: Nier: Automata, Street Fighter V, Hellblade, Shenmue III i razni jRPG naslovi.\nDakle PC i dalje ima svoje naslove. I još kao neutralna platforma povlači mnogo dobrih naslova i sa jedne i sa druge konzolne strane. Sa XB One sam dobio bukvalno sve što me zanima i za mene lično ta konzola više nema privlačnost. Od čistih PS4 ekskluziva zato itekako ima šta bih odigrao, pa zato i imam želju da ga pridružim PC-u nekada u budućnosti.\nZa kraj, kada se sve sabere ja lično verujem da PC ima možda najkompletniju i najraznovrsniju biblioteku igara. Meni je to razlog broj 1 da i dalje ulažem u njega... Razlog broj 2 je sloboda izbora - da li želim da isključim Motion Blur, da li želim da žrtvujem grafiku zarad super glatkog fps-a... To je sloboda koju samo PC može da pruži. Eto, to su moje "činjenice", kad već svako može da bira svoj set "činjenica".\nmakiem (22.7.2017), player1 (22.7.2017)\n22.7.2017, 10:59 #185\nPC all the way. Burazeru sam sastavio komp sa G4560 i 1050Ti i bio sam oduvan. Sve tera na high-very high u zavisnosti od igre, ponešto na medium i igre su zakucane u 60 frejmova. Konfa košta 500e.\nDakle, u startu ima duplo veći framerate u boljoj ili istoj rezoluciji od konzola. Ima izbor da li će se igrati na gamepadu ili tastaturi pa u skladu s tim i izbor da li će igrati na monitoru ili TV-u. Mulitplayer je besplatan. Postoji veliki broj dobrih F2P naslova danas za PC. Narodne verzije igara su naravno uvek dobrodošle. PC može da koristi i za bilo šta drugo i biće superiorniji od svake konzole u obavljanju tih zadataka. Može da koristi emulatore i igra praktično bilo šta od igara sa bilo kojih starijih konzola. Na PC-u postoje modovi. PC ima Steam.\nDakle, 350e za PS4 ili 500e za PC koji može sve to, u većoj rezoluciji i frejmrejtu uz besplatan MP i sve ostalo navedeno iznad? Izbor je jasan.\nEkskluziva u zadnje vreme ionako ima smešno malo, na Xboxu ih takoreći i neće biti u skorije vreme koliko vidim. A kvalitetnih igara na tržištu ima toliko mnogo da jednostavno ne vidim zašto bi se neko zamarao ekskluzivama. Možeš i da kupiš konzolu, odigraš tih par igara koje te interesuju i prodaš je.\nNemam ja ništa protiv konzola, odlično je imati neki kao izbor ali ipak - PC for life.\n22.7.2017, 11:53 #186\n2013. graficka karta ranga 1050-Ti se zvala GeForce 770 i kostala je 350-400e. CPU ranga G4560 je bio neki i5 Ivy Bridge, i to je ~170-180e. Plus ostatak. Porediti 4 godina staru konzolu (i cetiri godine igranja) i nov PC.. Zaista vam je metodologija potpuno legitimna\nps. PS4 danas pruza bolje performanse od PCa sa tim i5/GTX770.\n22.7.2017, 12:25 #187\nNa kojim podesavanjima? Tvoje poredjenje mi nikako nije jasno... uporno pokusavas da izjednacis 1080p/60fps ULTRA Settings i 720p/30fps low/medium/high, i jos se ljutis kad neko pomene High (jer to nije max settings), ne moze to tako .\nObori detalje na nivo PS4 i kombinacija Sandy/Ivy i5 + R9 280x (tadasnji cenovni rang GTX 770) ce imati slicne performanse u novijim zahtevnijim igrama, samo sto na PC-u uvek mozes one manje zahtevne i starije igre da odvrnes na ultra i uzivas na ~60 fps, sto jeste prednost. Ne mozes svaku igru sa uzivanjem vrteti na 30 fps, negde je zaista potrebno tih 60 fps za potpuni dozivljaj.\nKonzola mozda jeste jeftinija ako gledamo dugorocno, ali mnogima su prednosti koje donosi PC vaznije od te male razlike u ceni koja se "nakupi" tek kroz 4-5 godina.\n22.7.2017, 12:31 #188\nPS4 retko radi u 720p (ako ikad), kada ne ide 1080p, onda 900p, i skoro nikada low, vec neki medium-high, 30 FPSa uz dobar "frame pacing" zapravo sasvim OK.\nDakle, uporedive performanse - ali taj PC u startu je kostao duplo vise.\n22.7.2017, 12:48 #189\nAli je neko prvo vreme pružao bolje performanse. Inače, sklapati komp uoči izlaska nove generacije konzola je velika greška..\n22.7.2017, 12:48 #190\nPorediti 4 godina staru konzolu ...i nov PC..\nZnači konzola je zastarela, pošto tema pita gde je pametnije uložiti sad a ne pre 4 godine, doduše i kompjuteri isto gube vrednost što kažeš pre 4 godine je taj kompjuter takvih performansi je bio skuplji, ali eto zameniš grafičku i teraš dalje, prodaš staru kupiš novu..\n22.7.2017, 12:57 #191\nZna se da je PS4 i XBOX1 hardver efektivno blizak jednom GTX 750Ti.\nTo sto igre i dalje izgledaju lepo je samo posledica iskusnih developera koji znaju dobro da skresu detalje tamo gde se najmanje primeti.\n22.7.2017, 13:01 #192\nPo specifikacijama, i5 i pomenuti R9 280X je barem duplo jaci od PS4 (Jaguar unutra je valjda neki derivat APUa sa 7850) - problem je u daleko losijoj optimizaciji na PCu, nepostojanju low-level API-a i sl.\n22.7.2017, 13:05 #193\nTo je obican PS4 (koji sada kosta 250 dolara). Tu su sada i PS4 Pro i Xbox One X, koji su skuplji, ali ce nuditi 4K igranje, 4K HDR BR podrsku i sl. Itekako imaju konzole sta da ponude.\nNo, pomenuti PS4 za 250 dolara je nepobediv.\n22.7.2017, 13:22 #194\nNema ni govora da i5/GTX770 nisu ništa bolji od konzole. Pa ja sam do prošle godine na Phenom II/GTX670 konstantno izvlačio nešto jače performanse. Npr. Witcher 3 u 1080p, high/very high, zaključan na 30 fps sa half refresh rate v-sync. Bukvalno nikada iz lock-a igra nije ispadala što je bolje od neretkih padova na 20/24 fps na XB/PS4.\nČak sam i tako ozloglašeni DOOM naterao na 60fps sa dinamičkom rezolucijom koja se koristi na konzolama iako je on smrt za te karte koje više ne dobijaju drajvere.\nI jeste ta karta koštala kao ceo PS4 to nije sporno niti to negiram (iako sam je lično kupio polovnu, mnogo jeftinije, igrao godinu ipo dana i peodao za 5€ nižu cenu).\nTvoja GTX660 ako je upariš sa nekim Quadom bi zapravo dala performanse praktično identične konzolama. A ponekad i bolje jer bi većinu igara mogao da zaključaš na 30 fps u FHD, što je luksuz koji konzole često ne mogu da ostvare. Ali meni se čini da si ti iz nekog razloga prosto izgubio želju za igranjem na PC-u (revolt zbog cena iki šta već) i sada malo pteteruješ sa srozavanjem istog. Ali činjenica da jedan Intel Quad iz vremena tvoje ploče dovodi tvoj PC na nivo konzola... Pobedi tu isplativost apgrejda ulaganjem u celu konzolu.\n22.7.2017, 13:24 #195\nPrice o low-lever apijima i "magicnoj" optimizaciju su imale smisla i PS3 eri kada se konzolni hardver drasticno razlikovao od PCa, pa direktna poredjenja nisu imala smisla. Danas su u pitanju samo derivati istog tog PCa.\nDobra optimizacija je tu zbog iskustva razvonih timova, tj. znaju kako najbolje da skroje igru a da se ne primete svi rezovi u detaljima.\nJedino efektivno sto ide u prolog novim konzolama, je sto koriste RAM memoriju univerzalno za CPU i GPU, tj. nije odvojena VRAM od RAM memorije, sto daje neki benefit, ako se koristi brza VRAM memorija. Ako nista drugo, bar se dobija usteda u totalnoj neophodnoj kolicini memorije na sistemu.\n22.7.2017, 13:28 #196\n- zapravo neki osakaćeni 7870 sa 10% manje shader-a i taktom na 800 MHz umesto na 1 GHz\n- u xbox-u je 7790 aka r7 260\n22.7.2017, 13:34 #197\nOK, tacno je da sve ovo moje "kukanje" ipak ne moze univerzalno da se primeni - medjutim, bas zato sto pratim redovno igre i testove znam otprilike "prosek" performansi - 770 i slicne karte vise ne vrte visoke detalje 1080p/60 i tu nema sta (vRAM je prvo ogranicenje).\n22.7.2017, 13:37 #198\nTo nije tacno iz razloga sto je XBox od starta "derivat PC-a". Prvi, npr, je bio P3 700 Mhz i GeForce 3. Cik na takvom PCu probaj Halo!\nCak je i PS3 imao G70 za GPU (iliti GeForce 7800), ona tri Cell CPUa su vec nesto drugo..\n22.7.2017, 13:44 #199\nne moram da ulazem 1000 evra u nesto sto vrti Deus Ex u 60 FPS-a, dosta mi je i 30 za 300 evra.\nNaravno, ako ne zelis da se stalno cimas da friziras detalje, i ako igras igre koje i onako izlaze na konzolama, i ako nepatis za velikim frame rateom, onda itekako ima rezona da koristis konzolu. To je vec 3 velika ako, tj. veoma subjektivna stvar.\nPoslednja ispravka: player1 (22.7.2017 u 13:54)\n22.7.2017, 13:52 #200\nAko pola masine ne lici na PC, onda nikako nije derivat PCa.\nIsto i X360, sa onom egzotikom od brze kesh memorije. Svako parce koda koje se napravi da koristi te prednosti je totalno beskorisno ako treba da se pravi PC port.


CDE 2020 - DAY 01 - CHRIS LIEBING - | Tickets\nCDE 2020 - DAY 01 - CHRIS LIEBING\nSedmo izdanje Central Dance Event novogodišnjeg festivala održaće se od 28. do 31. decembra u Hangaru u Luci Beograd. Veče otvaranja zakazano je za subotu 28. decembar kada će u saradnji sa Apgrade-om, nastupiti harizmatični tehno pionir Chris Liebing. više\nSedmo izdanje Central Dance Event novogodišnjeg festivala održaće se od 28. do 31. decembra u Hangaru u Luci Beograd. Veče otvaranja zakazano je za subotu 28. decembar kada će u saradnji sa Apgrade-om, nastupiti harizmatični tehno pionir Chris Liebing.\nChris Liebing je kao jedan od pionira evropske tehno scene, posvetio život stvaranju i deljenju muzike, ostajući uvek veran sebi i svojoj muzičkoj viziji. Nakon ranog perioda fascinacije tehnom 1993. godine, koji je rezultirao angažmanom u legendarnoj prodavnici ploča Eye Q u Frankfurtu i otvaranjem sopstvenog kluba Spinclub, Chris pokreće izdavačku kuću CLR – koja tokom naredne dve decenije pored njegovih autorskih radova, remiksa i kolaboracija objavljuje renomirane tehno autore (Speedy J, Umek, Joseph Capriati, Terence Fixmer, Adam Beyer), osvetljava nove talente (Monoloc, Black Asteroid, Tommy Four Seven) i tako postaje sinonim za savremeni tehno zvuk.\nProslogodišnji album Burn Slow objavio je za Mute Records. Nakon godina provedenih upravljajući osećanjima publike na podijumu, ovaj album je bio prilika da Chris još jasnije izrazi svoja osećanja. „Hteo sam da napravim nešto slično čitavog života“, rekao je o ovom albumu. Melodični, psihodelični pravac po uzoru na njegove rane uticaje, označava početak novog poglavlja. Njegovi hvaljeni remiksi za Depeche Mode i Goldfrapp ponikli su iz istih kreativnih ideja – stapanja granica između elektronske i alternativne muzike.\nOve godine započinje saradnju sa belgijskom producentkinjom i jednom od najvećih mladih di-džej zvezda Charlotte de Witte, zajedničkim EP-jem Liquid Slow upravo objavljenim za njen novi lejbl KNTXT.\nNekada maestro sa vinilima, Liebing je među prvima iskoristio inovacije koje je donela digitalna tehnologija. Konfiguracija njegovog Hybrid DJ nastupa podrazumeva produkciju u realnom vremenu, konstantan miks nekoliko numera, kombinaciju lupova i grovova, poznatih muzičkih fraza ali i neobjavljenih deonica. Brojne kolege ističu njegov nastup kao jedinstven, a setove kao unikatne i uvek različite. Rezultat saradnje sa Native Instruments, specifična di-džejing tehnologija kreirana po njegovim idejama i potrebama, postala je tako dostupna širom sveta. https://djtechtools.com/2017/03/09/chris-liebing-interview-gear-walkthrough-2-hour-set/\nChris Liebing je jedan od vodećih tehno izvođača današnjice i hedlajner festivala kao što su Time Warp, Burning Man, Awakenings, WMC, BPM, Hyte, ADE, Sonus, DGTL, Hyperspace, zvezda najvećih žurki na Ibici (Afterlife, Circo Loco), redovan gost najpopularnijih svetskih klubova (Fabric – London, Labyrinth – Brisel, Block –Tel Aviv, Concrete – Pariz). Vreme prolazi, trendovi se menjaju, ali kvalitet, inovacije i doslednost ostaju; filozofija na kojoj je sagrađena karijera Chris-a Liebing-a, čini da je on uvek korak ispred svih.


05.01.2018. / 11:34\nPODGORICA, Maloprodajne cijene u određenom broju crnogorskih marketa povećane su do dva odsto od 1. januara, kada je počela da se obračunava nova stopa poreza na dodatu vrijednost /PDV/ koja je sa 19 povećana na 21 odsto.\nOsim opšte stope PDV-a od 21 odsto, u Crnoj Gori se primjenjuje i niža stopa od sedam odsto, čiji se iznos nije mijenjao već duže vrijeme.\nNiži stopa PDV-a obračunava se i na hranu za odojčad, udžbenike i lijekove.\nPredsjednik Crne Gore Filip Vujanović ranije je pozvao trgovce da ne povećavaju cijene proizvoda, navodeći da bi se “radovao i poštovao napor svih u maloprodajnoj mreži koji bi žrtvovali nešto svog za kvalitet života građana”. Srna\nTagovi: crna goraizborpdvpovecanje cijenatrgovci\n06.10.2017 | 12:30