Pol Vilijams ostao paralizovan posle nesreće - ATA Stars\nPol Vilijams ostao paralizovan posle nesreće\nHome/cVesti - sportovi/Borilački sportovi/Boks/Pol Vilijams ostao paralizovan posle nesreće\nAmerički bokser i nekadašnji šampion sveta Pol Vilijams (31) doživeo je tešku saobraćajnu nesreću i verovatno će ostati paralizovan ispod struka, preneli su elektronski mediji posvećeni tom sportu. Vilijams je vozio motor u blizini grada Atlante kada je išao na svadbu svog brata, kada mu je u susret izleteo drugi automobil. On je skrenuo da ga izbegne, ali je udario u bankinu i odleteo sa svog vozila. Njegov trener i menadžer Džordž Piterson rekao je da je bokser odleteo skoro 30 metara kroz vazduh, a onda je pao na leđa, i da je preživeo samo zato što je nosio kacigu.\nPovezana vest: Kličko i Borovčanin pripremaju se na Tirolu!\nPrema Pitersonovim rečima, Vilijams bi u sredu trebalo da budeoperisan da bi mu se stabilizovala gornja, zdrava polovina kičme, tako što će se staviti zaštita oko nje. Pol „Panišer“ Vilijams bio je šampion u velter i polusrednjoj kategoriji, a borio se i u srednjoj. U karijeri je zabeležio 41 pobedu i dva poraza, a omiljen je kod navijača zbog načina borbe, pošto je stalno išao napred i želeo je da razmenjuje udarce sa rivalima.\nPovezana vest: 39. SENORSKO PRVENSTVO EVROPE U BOKSU, Marjanović protiv El Markučija\nU svetu boksa je bio poštovan zato što nije ružno pričao o rivalima i nikada nije izazivao skandale. Vilijams je prošle nedelje ugovorio borbu sa šampionom supersrednje kategorije u verziji WBC i jednom od najvećih zvezda trenutno, Saulom Alvarezom. Piterson je za sajt Boksingsin (boxingscene.com) rekao da je Vilijams u odličnom mentalnom stanju i da je zadržao svoj borbeni duh, ali da nema šanse da ikad više stane na svoje noge.\nPovezana vest: Čisora uložio žalbu na suspenziju\n-Nema šanse. Nema šanse. Proveo sam osam sati sa njim u bolnici I rekao mi je ‘sada ću morati da se vratim stend-ap komediji’.\nOn je ubeđen da će pobediti nesreću. Rekao mi je:\n-Pit, ne veruj ničem što ti kažu, vratiću se sigurno’ – rekao je Piterson.\nBy Antonio Ahel|2018-06-14T02:40:43+01:00maj 29th, 2012|Boks|0 Comments


Plaketa Srebrenice Dodiku, Bošnjaci napustili sjednicu\nNa sjednici skupštine općine Srebernica odlučeno je da zlatna plaketa općine bude dodijeljena predsjedniku RS-a Miloradu Dodiku.\nTematsku sjednicu Skupštine opštine Srebrenica, povodom obilježavanja 11. marta - Dana Opštine i dodjele opštinskih nagrada i priznanja, napustili su danas odbornici Bošnjaci.\nOni su se usprotivili prijedlogu Komisije da se predsjedniku Republike Srpske Miloradu Dodiku dodjeli opštinska plaketa sa zlatnim grbom. Predsjednik Skupštine Opštine Srebrenica Alija Tabaković je pozvao načelnika Mladena Grujičića da povuče prijedlog o dodjeli nagrade predsjedniku RS-a a kako taj prijedlog nije usvojen odbornici Bošnjaci su napustili sjednicu. Bez njihovog prisustva, srpski odbornici su odlučili da zlatna plaketa opštine Srebrenica bude dodijeljena predsjedniku RS-a Miloradu Dodiku.\nPovjereništvo Stranke demokratske akcije (SDA) u Srebrenici smatra neprihvatljivim Odluku Skupštine opštine Srebrenica da najveće opštinsko priznanje dodijeli Miloradu Dodiku, predsjedniku bh. entiteta RS.\n"Dodjela najvećeg priznanja političaru koji negira sudski dokazan i presuđeni genocid u 'zaštićenoj zoni' UN Srebrenica nad Bošnjacima, a kojeg su počinile vojska i policija RS-a, vraćanje je Srebrenice u mračnu prošlost iz 1995. godine. Sramno je dodijeliti priznanje opštine Srebrenica čovjeku koji vrijeđa žrtve genocida, veliča ratne zločince, dodjeljuje odlikovanja ratnim zločincima i daje nazive ustanovama po imenima nekih od najvećih ratnih zločinaca koje civilizacija pamti", kaže se u saopštenju SDA Srebrenica.\nDodik: U RS se nikada neće izučavati o genocidu i opsadi Sarajeva\nPo mišljenju mnogih, sramna i nepotrebna odluka Skupštine opštine Srebrenica, narušava dostignuti stepen međunacionalnih odnosa i podstiče one koji nisu za suživot u Srebrenici.\n"Pozivamo izabrane bošnjačke odbornike da ne prisustvuju svečanoj sjednici Skupštine opštine Srebrenica na kojoj je planirana dodjela ovog priznanja. Pozivamo domaće i međunarodne institucije i organizacije da preispitaju svoju saradnju sa načelnikom opštine Srebrenica, zbog dodjele priznanja čovjeku koji se nalazi na crnoj američkoj listi, koji je izolovan od većine evropskih zemalja i koji godinama provodi sistemsku diskriminaciju nesrba u bh. entitetu Republika Srpska. Također, pozivamo domaće i međunarodne institucije i organizacije da nastave podržavati projekte građana, ali i sve druge projekte na izgradnji suživota u Srebrenici", navodi se u saopštenju SDA Srebrenice.\nAlmir Dudić, odbornik u skupštini opštine Srebrenica za Radio Slobodna Evropa izjavio je kako je žalosno da su bošnjački odbornici morali napustiti sjednicu na kojoj se razgovaralo o tome kako obilježiti Dan opštine.\n„Nismo uspjeli otvoriti dijalog, nismo uspjeli da se dogovarimo oko zlatne plakete. Izgleda da je na ovom pitanju kulminirao odnos Bošnjaka sa izvršnom vlašću, s načelnikom Mladenom Grujičićem, koji se predstavlja kao načelnik svih građana ali njegova djela pokazuju nešto sasvim drugo. On je insistirao, nije htio povući svoj prijeldog da zlatnu plaketu opštine Srebrenica dobije Milorad Dodik. Mi smo pokušali razgovarati, pokušali smo da nađemo neki kompromis, neko rješenje, ali nije išlo", kazao je Dudić i dodao kako je za Bošnjake posebno sporno i sramno dati zlatnu plaketu Miloradu Dodiku, koji negira genocid, koji vrijeđa i žrtve i porodice žrtava, koji sprječava da učenici izučavaju svoj jezik i da ga nazovu bosanski.\n"Takva osoba ne zaslužuje nikakvo priznanje. Mi smo danas upotpunosti ignorisani, ovo je poniženje za sve Bošnjake ne samo u Srebrenici. Ne vjerujem da će iko od Bošnjaka učestvovati u proslavi dana opštine. Takođe, načelnik opštine koji daje takve prijedloge nije načelnik svih stanovnika Srebrenice. Žalosno je da Bošnjaci koji su prihvatili Grujičića za načelnika budu ovako poniženi i ne budu uvaženi, da se s njima ne želi razgovarati. Ne znam da li je načelnik svjestan politike koju vodi i posljedica koje može izazvati“, naveo je Dudić.


Fred Wesley u Beogradu - Plezir\nMuzikaFebruary 27, 2020\nLegendarni frontmen, trombonista i autor Fred Wesley jedan je od osnivača fank muzike, kompozitor i instrumentalista čuvenog James Browna, šef benda The JB’s i The New JB’s, solista George Clintona i Parlament Funcadelic-a i član Bootsy Colins Rubber Banda, u okviru evropske turneje, nastupiće, sa svojim bendom Generations u Beogradu, na Dan žena 8. marta, u klubu Bluz i Pivo (Cetinjska 15).\nZagrevanje bine napraviće beogradski didžejevi DJ IRON & TIMBE, sa početkom od 19h.\nFred Wesley je rođen je 1943. godine u Kolambusu, u Džordžiji, a odrastao u Mobileu, u Alabami. Započeo je svoju karijeru kao tinejdžer trombonista, svirajući sa Ike i Tinom Turner. Kasnije je bio muzički direktor, aranžer, trombonista i primarni kompozitor James Brown-a s kim je radio od 1968-1975. Nakon toga je aranžirao i svirao sa Parliament-Funkadelic-om i Bootsy’s Rubber Band-om. Sa James Brown-om, Fred Wesley je postao svetski najpoznatiji “sideman”, koji je orkestrirao dinamične gruvove, a čiji su smele i hirurški precizne prepoznatljive solo deonice definisale jezik funk-a. Podigao je funk muziku na nove lestvice zajedno sa George Clinton-om i Bootsy Collins-om. Fred je snimio desetak solo albuma, uključujući kultni „House party”, koji se pojavljuje u Oskarom nagrađenom dokumentarcu When We Were Kings i bezbroj drugih dokumentarnih filmova i knjiga o funk-u. Fred Wesley održava master klasove širom sveta. Kao veteran Count Basie Orchestra, Fred je radio sa umetnicima od Ray Charles-a do Russell Gunn-a. Njegovi trenutni projekti uključuju organ trio Generations, The New JB’s sa kojima nastavlja da postavlja standarde u poslednjih dvadeset pet godina, sarađuje sa klezmer-funk-hip-hop sastavom Abraham Incorporated i sa njegovim starijim kolegom iz James Brown benda, mentorom i prijateljem, legendarnim Pee Wee Ellis-om.\nDekadama nakon njegovog rada sa James Brown-om I George Clinton-om, ispostavljajući se jednim od arhitekata fanka, Fred Wesley je otpočeo novi muzički projekat koji ga je povezao sa korenima jazz-a a i sa budućnošću. Generations je funk jazz trio predvođen sedamdesetsedmogodišnjim trombonistom Fred Wesley-jem, dvadesetpetogodišnjim vanserijskim italijanskim organistom Leonardo Corradi-jem i četrdesetpetogodišnjim majstorom funk i jazz gruvova, francuzom Tony Match-om. Tri muzičara koja su se inicijalno upoznala radeći tribute legendarnom organisti Jimmy Smith-u, „kliknuli su” i nastavili da rade zajedno. Njihov šou kombinuje Wesley-jev neverovatan talenat i veliko iskustvo u radu sa umetnicima poput James Browna, Count Basie i Ray Charles-a, D’Angelo-a, sa Corradi-jevim energičnim refleksijama na Smith-a i druge jazz gromade i Match-ove jazz ritmove obojene originalnim uticajima Afro bitova i elektronike.\nOčekuje vas redak muzički događaj i ozbiljna žurka 8. marta u Bluz i Pivo, sa bendom jedne od najvećih legendi moderne muzike, Fred Wesley-jem.\nod 21. Februara – 2100 dinara\nna ulazu – 2500 dinara\nBroj karata ograničen na 250\nTAGS: Bluz i pivofankFred WesleyGenerationsPlezirPlezir magazin


Održana edukacija na temu “Romi kao vunerabilna grupa u sistemu zdravstvene i socijalne zaštite” - www.025.rs\nwww.025.rs / APATIN / DRUŠTVO / Održana edukacija na temu “Romi kao vunerabilna grupa u sistemu zdravstvene i socijalne zaštite”\nU organizaciji Udruženja pravnika za medicinsko i zdravstveno pravo SUPRAM i Komore socijalne zaštite, a pod pokroviteljstvom GIZ-a, u prostorijama Centra za socijalni rad Apatin, održana je edukacija na temu “Romi kao vunerabilna grupa u sistemu zdravstvene i socijalne zaštite”.\nPredavači su bili ugledni stručnjaci iz oblasti socijalne zaštite i zdravstva: prof. dr Miroslav Brkić – Fakultet političkih nauka, Ivana Koprivica – Centar za porodični smešaj i usvojenje Novi Sad, Sandra Perić – direktorka Komore socijalne zaštite, dr Marta Sjeničić – Institut društvenih nauka, dr Dragan Miljuš, dr Hajrija Mujović – Institut Društvenih nauka.\n“Veliku zahvalnost dugujemo Komori socijalne zaštite koja kontinuirano pruža podršku stručnim radnicima i organizuje programe obuke u cilju unapređenja znanja i razvoja profesionalnih kapaciteta. Ova obuka je od izuzetne važnosti za oba sistema, te je koncipirana kroz multidisciplinarni pristup problemu ranjivosti Roma. Govorilo se o afirmativnim merama i mogućnostima njihove primene, o dostupnosti usluga zdravstvene i socijalne zaštite, kao i o zaštiti prava pacijenata u oblasti zdravstva. Ova tema je izuzetno značajana jer samo znanjem možemo da se borimo protiv stereotipa i predrasuda. Jedan od strateških ciljeva Centra za socijalni rad Apatin je kontinuirana edukacija i stručno usavršavanje zaposlenih, kao način uspostavljanja sistema unapređenja kvaliteta pružanja usluga, razvoja novih usluga u zajednici i jačanja postojećih kapaciteta. Posebna nam je čast i zadovoljstvo što su organizatori izabrali naš Centar kao mesta za održavanje edukacija, a Komora socijalne zaštite nas prepoznala kao partnere i saradnike za zajedničke aktivnosti”, istakla je direktorka Centra za socijalni rad Apatin, Nikolina Sučević.\nTags: održana edukacija, romi, socijalna zaštita


Održana Vidovdanska akademija - KVorum.net / Kotor-Varoš -\nAutor: Slaven Šubara / Datum: 02.07.2018. 09:01\nU Kotor Varošu je održana 28. Vidovdanska akademija u organizaciji Srpskog prosvjetnog i kulturnog društva /SPKD/ “Prosvjeta”.\nU programu su nastupili djevojački i harmonikaški ansambl “Žubor”, narodni guslar Vaso Drašković, djeca iz vrtića “Larisa Šugić”, Kulturno-umjetničko društvo “Brio-Rudar” Maslovare i recitator Zoran Tešić.\nCentralna tačka manifestacije bila je Duhovna besjeda o Kosovu koju je govorio prosvjetni radnik i dugogodišnji član Opštinskog odbora SPKD “Prosvjeta” Branislav Tepić.\n“Danas nam je toliko potrebna takva vjera, čvrsta i stalna vjera kojom je Lazar vodio vojsku, kojom se Miloš ustremio na Muratov šator, koju su Milica i Stefan imali dok su podizali razorenu i obezglavljenu Srbiju. Ista vjera je potrebna i kada se bije boj, i kada se gradi grad, i kada se sije pšenica, i kada se sadi vinograd“, poručio je Tepić.\nPrema njegovim riječima cilj i suština te vjere je pobjeda života i nepristajanje na ropstvo i smrt.\n“Od našeg Kosova mi Srbi nemamo čvršćeg uporišta, ni jačeg duhovnog središta. Kosovo je ognjište oko koga je okupljen, okosnica oko koje je sadjenut, kolijevka u kojoj je odrastao srpski narod“, zaključio je Tepić.\nPrethodna vijest: ´Konferencija beba´ 1. jula Sljedeća vijest: Prijem za vukovce i učenika generacije


Janketić: Opera je teža od glume | SerbianForum\nDatum pokretanja 08.07.2016\nOPERA "Dve glave i devojka" nastala je 2012, kada je premijerno prikazana u okviru Festivala "Setimana Muzikale Sense", dok je domaća publika imala priliku da je vidi godinu dana kasnije na Bemusu. U ovoj postavci uloge tumače sopran Aneta Ilić (Padma), bariton Vasa Stajkić (Čandra), bariton Nebojša Babić (Bati) i sopran Katarina Jovanović (boginja Kali). Pripovedači su Miša Janketić i Milovan Filipović, a kao gost se pojavljuje Rambo Amadeus. Dirigent je Premil Petrović, a pisac libreta Borislav Čičovački.


Novosel Tivćanima na pleća stavlja vraćanje još 11 miliona eura - Vijesti.me\nTIVATSKA AKCIJA O NAJAVI ZADUŽIVANJA OPŠTINE\nNovosel Tivćanima na pleća stavlja vraćanje još 11 miliona eura\nTA podsjeća da je gradonačelnik Ivan Novosel (DPS) sličan potez najavljivao još krajem prošle godine, ali je od njega odustao nakon negativne reakcije tivatske opozicije\nFoto: Luštica Development Autor: Siniša Luković\nUdruženje građana Tivatska akcija (TA) optužilo je Vladu i premijera Mila Đukanovića da teret obaveza ugovora sa kompanijom “Orascom” prebacuju na leđa Tivćana, a o čemu svjedoče i najeve da će se tivatska opština kreditno zadužiti za izgradnju 11 miliona eura vrijednog novog pristupnog puta za kompleks Luštica Bay.\nTA podsjeća da je gradonačelnik Ivan Novosel (DPS) sličan potez najavljivao još krajem prošle godine, ali je od njega odustao nakon negativne reakcije tivatske opozicije.\n"Ohrabren valjda ukazanjem svog gospodara prilikom otvaranja supermarketa 'Franca', u posljednjem intervjuu za Radio Tivat, Novosel je ponovo iskazao elan da zadužuje Tivat po raznim osnovama, između ostalog i radi ovog projekta”, ocijenili su iz TA.\nPremijer Milo Đukanović je, prilikom nedavne posjete, saopštio da uzimanje novih kredita za gradnju putne, kanalizacione i druge infrastrukture za turistički kompleks “Orascoma” na Luštici, “neće ugroziti finansijksu stabilnost” opštine Tivat i preporučio lokalnoj upravi da “hrabro ulazi u nove investicije”.\nTA je poručila da niko u lokalnoj vlasti nema pravo da građanima Tivta na vrat natovari nove kredite od oko 11 miliona eura za izgradnju novog pristupnog puta za Luštica bay.\n“Niko iz DPS-a u kampanji za lokalne izbore 2012. ni jednom riječju nije pominjao da imaju namjeru da uzmu kredit za potrebe ovog projekta. Prema tome, pokušaj uzimanja ovog kredita bila bi otvorena i brutalna prevara građana Tivta, i potpuno urušavanje parlamentarizma. Gospodo iz režimskih partija, strpite se malo! Ostalo je još samo osam mjeseci do lokalnih izbora, pa ćete na njima moći da tražite podršku građana Tivta i za ovaj kredit, i za svaku drugu štetu koju zamisle vaši šefovi iz Podgorice”, poručila je TA.\nOni su podjetili da je Opština Tivat već uložila oko tri miliona eura u eksproprijaciju zemljišta radi izgradnje ovog puta, “ i to je od nas više nego dovoljno”.\n“Podsjećamo Tivćane da po nakaradnom ugovoru između Vlade, Opštine i 'Luštica Developmenta' koji je u ime Opštine potpisao bivši gradnačelnik Dragan Kankaraš, Tivat ne dobija ni centa, ni za zakup niti za komunalije, i da se sva zakupnina uplaćuje Vladi. Svakome normalnom čovjeku, koji Tivat doživljava svojim gradom, jasno je da izgradnju puta treba isključivo da finansira Vlada, i da ona samo od zakupnine može s lakoćom otplaćivati kredit”, zaključuje TA.\nAnton-Adam Staničić 3 godine i 3 mjeseca\nOdliv sredstava jednog subjekta (Tivat) ka drugom subjektu (L u. De.), ako nije ugovoren poštenim intersnim reciprocitetom - treba biti predmetom inspekcijskog nadzora radi pogodovanja, bilo državi, bilo privatniku.\nOva Tivatska akcija zaista ozbiljno drma ovu DPS,SDP,HGI bandu. Dobro je da bar neko dize glas protiv pljacke i zaduzivanja grada.\nOutsider.Prvo moraš da shvatiš poentu ovoga teksta da bi mogao da daš komentar.Ajde sada lijepo pročitaj,pa malo razmisli o čemu TA prigovara pa onda napiši jednu pametnu prosto proširenu.\n@mandrac iz mojih evropskih perspektiva je neshvatljivo zašto su putevi kroz Lušticu u onakvom stanju ?? Nije me uopšte briga ko će platiti za uredjenje puteva država ili opština. Onaj raj na zemlji bi donio hrpu para od turizma.


Urban alpinisam d.o.o.\nMi smo kompanija koja obavlja visinske radove i radimo hidroizolaciju i održavanje objekata. Tražimo radnike sa minimum godinu dana radnog iskustva. Uslov za sve radnike je obavezan lekarski pregled za rad na visini. Rad je na terenu, a mesto stanovanja u Novom Sadu.\nSrbija, Zrenjanin, Jug Bogdana 11 III, 6\nMatični broj: 20704039


Kina najavila zaštitu svojih interesa od britanskih mera | Novine Toronto\nKina najavila zaštitu svojih interesa od britanskih mera\nKina je saopštila da će braniti svoje interese od zahteva Londona da britanske kompanije iz lanca snabdevanja isključe svaku robu proizvedenu prinudnim radom u kineskom regionu Sinkjang.\nPortparol kineskog Ministarstva spoljnih poslova Žao Liđijan rekao je da će Peking "preduzeti sve neophodne mere da odbrani nacionalne interese i dostojanstvo i da snažno zaštiti svoj suverenitet i bezbednosne interese".\n"Pojedinačne zemlje, uključujući Veliku Britaniju, plaćale su, smišljale i namerno širile laži i glasine kako bi ocrnile i diskreditovale Kinu u vezi s takozvanim pitanjima ljudskih prava. To potpuno razotkriva njihovu dvoličnost i zle namere da ograniče razvoj i napredak Sinkjanga i da se mešaju u unutrašnja pitanja Kine", kazao je Žao.\nRab je kazao da London želi da osigura da "nijedna kompanija koja stiče profit od prinudnog rada u Sinkjangu ne može da posluje u Velikoj Britaniji i da nijedna britanska firma ne učestvuje u snabdevanju takvom robom".\n"Ti dokazi ukazuju na varvarsku praksu za koju smo se nadali da je ostala u drugoj eri", rekao je Rab.\nKina negira da krši ljudskih prava i da masovno zatvara Ujgure u kampove radi prinudnog rada. Peking tvrdi da su to bili dobrovoljni centri za deradikalizaciju i obuku za posao, čiji su svi polaznici "diplomirali".


Tegeltija i Vasić o rušenju nelegalno izgrađene crkve: Srbi lakše praštaju pokolje nego bogomolje, u budućem ratu će zbog ovoga mnogo nedužnih života da ode… | Cazin Danas\nTegeltija i Vasić o rušenju nelegalno izgrađene crkve: Srbi lakše praštaju pokolje nego bogomolje, u budućem ratu će zbog ovoga mnogo nedužnih života da ode…\nTo što je zakonito, to baš ništa neće značiti, ova slika ostaće u kolektivnom pamćenju naroda i nema te presude i prava koje će je moći opravdati, napisao je bivši predsjednik VSTV-a i aktuelni pravni savjetnik Milorada Dodika\nUklanjanje bespravno izgrađene pravoslavne crkve u avliji nane Fate Orlović u Konjiević Polju, čime je konačno sprovedena presuda Evropskog suda za ljudska prava u Strazburu iz oktobra 2019. godine izazvalo je brojne reakcije u Bosni i Hercegovini, ali i u regiji.U većini komentara govori se da i ranije trebalo sprovesti presudu, kako bi se zaštitila privatna imovina,piše Oslobodjenje\nNišta vi koji govorite zakonitosti, privatnoj imovini ili rušenju džamija za vrijeme rata (što takodje osudjujem) niste shvatili. Ja govorim o neizbježnim dugoročnim IMPLIKACIJAMA današnje slike rušenja crkve, a to nije nešto čemu bi se iko normalan trebao radovati i likovati. https://t.co/iuKCXoukjm\n— Milan Tegeltija (@Milan_Tegeltija) June 5, 2021\nMeđutim, ima i onih koji “negoduju”. Tako je Milan Tegeltija, donedavni predsjednik Visokog sudskog i tužilačkog vijeća Bosne i Hercegovine, a sada pravni savjetnik predsjedavajućeg Predsjedništva BiH Milorada Dodika, Twitteru napisao:”Srbi lakše praštaju pokolje nego Bogomolje. To što je zakonito, to baš ništa neće značiti, ova slika ostaće u kolektivnom pamćenju naroda i nema te presude i prava koje će je moći opravdati. A sad vi koji aplaudirate, nastavite da se radujete onom što je danas iznova posijano”.\n← Vojin Mijatović žestoko: Sram vas bilo “bošnjačke i srpske patriote”, Fata Orlović je za sve vas moralna i ljudska vertikala


racunari Archives - Edukaplus\nod strane Eduka plus | maj 1, 2018 | Vesti\nKoliko često treba čistiti tastaturu? Izvor: N1 Australijski naučnici su u nedavnoj studiji otkrili da daska na wc šolji ima pedesetak bakterija na dva kvadratna centimetra, što zapravo i nije mnogo. Na tipičnoj tastaturi, posebno onoj koju deli više ljudi, situacija...\nSedam stvari koje ne smete čuvati u računaru i mobilnom telefonu\nod strane Eduka plus | okt 10, 2017 | Vesti\nSedam stvari koje ne smete čuvati u računaru i mobilnom telefonu Hteli mi to da priznamo ili ne, računari i pametni telefoni nepresušan su izvor informacija o nama. Od telefonskih brojeva, adrese, e-mailova sa više ili manje poverljivim poslovnim i privatnim podacima,...\nNiški „Frame“ uzeo investiciju od 10 mil USD\nod strane Eduka plus | jun 24, 2015 | Vesti\nNiški „Frame“ uzeo investiciju od 10 mil USD Izvor: eKapija Srpsko-američka kompanija About. The of using note they to to? Plastic http://onlinepharmacy-levitra.com/ Much leaves. Make plum I… For cialis generic I to dry the to is made kamagra...\nŠta postaje novi „must have“ u modernom poslovanju?\nod strane Eduka plus | maj 12, 2015 | Vesti\nŠta postaje novi „must have“ u modernom poslovanju? | Izvor: eKapija Početkom devedesetih godina sve veći broj firmi je počeo da koristi računare u svom poslovanju. Za neke su oni bili i stvar prestiža, ali za veliku većinu firmi računari su postali alat...\nŠalteri odlaze u istoriju – Preko mobilnih telefona i računara se plaćaju računi, štedi, uplaćuje pazar…\nod strane Eduka plus | maj 3, 2015 | Vesti\nIZVOR: DNEVNIK Plaćanje preko računara ili mobilnih telefona se sve više razvija, a danas na ovaj način ne samo da plaćamo račune i vršimo uplate, već i štedimo. “Za banke su najskuplje usluge koju pružaju klijentu na šalteru. To podrazumeva plaćanje službenika,...


Na dedovini pravi novi Zlatibor - TAMO DALEKO\nNa dedovini pravi novi Zlatibor\n22. јануара 2018. 22. јануара 2018. Zdravko Elez 892 Views 0 Comments\nDejan Milenković je rođen u Nemačkoj gde je proveo svoje 34 godine života, radeći u očevoj firmi koja se bavi izolacijom. Leta je provodio u Srbiji i uvek se, kaže, osećao velikim patriotom. Od kad je naumio da svoju pradedovinu, selo Dulene, napravi „kragujevačkim Zlatiborom“, za njega se čulo ne samo širom naše zemlje, već je glas o Dulencu stigao čak i do juga Afrike. Namerava da se do kraja godine trajno preseli ovde i da se bavi seoskim turizmom, a i da se oženi.\nDulene je prelepo mesto, nadomak Kragujevca, a pusto, ne znamo šta imamo, našu decu šaljemo daleko, a dvorište nam je zaraslo u korov, zaboravljeno, priča Dejan. Dulenski Crni vrh sa 900 metara nadmorske visine najviša je tačka Kragujevca i ruža vetrova, praktično je „na vodi“ sa 16 čistih planinskih izvora, dok ih samo selo ima četrdesetak. Pogled sa Gledićkih planina nema cenu, a na horizontu protrče i divlje svinje i srne. U selu izvire reka Dulenka, tu je i najveća klisura Šumadije. Pravi dragulji sela su autentične šumadijske kuće, kojih je oko 170, napravljene su od blata, pleve i greda. U okolini su i tri manastira… nabraja Dejan samo neke od karakteristika koje krase njegovo selo.\nPriča sa sređivanjem Dulena počinje od nule, avgusta 2015. godine i od tada se mnogo uradilo, zadovoljan je Dulenac. Za njegove ideje brzo se pročulo, pa su u selo stigli brojni novinari, a Dulenac do vesti nacionalnih televizija i mnogo klikova na portalima. Na početku se nije dao pokolebati komentarima da nije normalan što se iz Nemačke vraća u selo, da ne zna šta radi… Ucrtao je sebi cilj – da Dulene postane kragujevački Zlatibor i čvrsto veruje da je na dobrom putu da u tome uspe. Samo, putevi do sela su loši, na tome treba mnogo raditi, kaže Dulenac. Za početak, krenulo se kupovinom table sa natpisom sela, postavljanjem signalizacije, zastave… Seoska škola, koja će biti centar okupljanja turista, dobila je novi krov, a obnovljeno je školsko dvorište i sređen bunar, napravljen letnjikovac… Svoju staru šumadisjksu kuću urediće za prenoćišta, a voleo bi da i druga, sada napuštena, domaćinstva u selu krenu njegovim stopama. Dulenci su se uglavnom preselili u Beloševac, a kuće su ostale puste, objašnjava naš sagovornik. Za početak, dovoljno će biti da Kragujevčani dođu na izlet za koji im treba dvadesetak minuta vožnje, prošetaju po selu, planini, to će ih na prvu loptu osvojiti, uveren je Dulenac.\nDejan pokušava da animira ljude koji su na vodećim pozicijama grada, a njegove ideje pre su stigle do državnog vrha, oduševljen je jedan poslanik iz Vlade sa kojim je Dulenac uspostavio kontakt i radi na tome da projekat progura tamo gde treba i dobije neophodnu podršku. Zato će se oprobati i na predstojećim izborima za predsednika Mesne zajednice\nDulene, a tu „titulu“ već nosi u svom „Udruženju Dulenaca za Gledićke planine“.\nNeki Vojvođani i Beograđani već uveliko traže placeve za vikendice, pa čak i da se tu trajno skuće. I turisti su veoma zainteresovani, te već dolaze na izlete u selo. Ne samo Dejanovi prijatelji iz Nemačke, koji će sigurno doći da vide to „čudo“ od sela, već i Francuzi koji su već bili na izletu, Rusi, Makedonci kontaktiraju Dulenca i dolaze… Dulenac uređuje Facebook stranicu „Dulene- KG/Gledićke planine“, do koje je pretraga dovela čak jednu Južnoafrikanku! D’Ulene Maria Vermeulen, strasna ljubiteljka putovanja je, guglajući svoje ime, došla do Dulena. Svi oni će da troše pare u gradu onda kad ne šetaju po planinama i ne odmaraju u selu. Mi smo preveliki grad da ovo ne uspe, veruje Dulenac u svoju viziju.\nDok punom parom sređuje selo i svoju kuću za prenoćište, Dejan priprema i prvi biciklistički „Dulendki maraton“, a selo je već oživelo okupljanjima uz pesmu i igru.\nIZVOR: INFO KG (http://www.infokg.rs/kragujevcani/dejan-milenkovic-dulenac-od-dulena-pravi-kragujevacki-zlatibor-prica-stigla-i-do-juga-afrike.html)\n← Srpski naučnik od ćelija kože pravi mišiće\nNudi imanje za posao u Švajcarskoj →\nAmerikanac sa Srbima živi, radi, plače, slavi i puno ih voli!\nU Zrenjaninu „Od Kapetan Miše do Nikole Tesle“\n19. маја 2022. Zdravko Elez 1


Kućni pritvor za Ivanovića\nMeđunarodno sudsko vijeće Osnovnog suda u sjevernom dijelu Kosovske Mitrovice donijelo je odluku da lideru Građanske inicijative "Srbija, demokratija, pravda" Oliveru Ivanoviću i penzionisanom pukovniku MUP-a Srbije Dragoljubu Delibašiću, umjesto pritvora, bude određen kućni pritvor, izjavio je Ivanovićev advokat Ljubomir Pantović.\n"NJih dvojica će u kućnom pritvoru provesti naredna dva meseca, s tim što je Ivanović vraćen danas u bolnicu gdje će ostati sve dok lekarski konzilijum ne utvrdi da njegovo zdravstveno stanje odgovara izmeštanju iz bolnice", naveo je Pantović.\nOn kaže da je na ovaj način Sudsko vijeće prihvatilo stav odbrane da, poslije saslušanja 55 svjedoka tužilatva, od kojih niko nije direktno optužio Ivanovića i Delibašića, više ne postoje razlozi za određivanje pritvora.\n"Očekujemo da će Sudsko veće, posle salušanja svedoka odbrane, što će trajati najvjerovatno do kraja godine, doneti oslobađajuću presudu za svu petoricu Srba - Ivanovića, Delibašića, Iliju i Nebojšu Vujačića i Aleksandra Lazovića", rekao je Pantović.\nLider Građanske inicijative "Srbija, demokratija, pravda" Oliver Ivanović u pritvoru je proveo skoro 20 mjeseci, pošto je uhapšen 27. januara prošle godine zbog optužbe tužilaštva da su petorica Srba, među kojima je on, navodno počinili više krivičnih djela tokom 1999. i 2000. godine.


Подробнее на сайте: https://primemedicine.ruhttps://plusmedicine.ruhttps://enjoyhealth.ru https://honeymedicine.ru https://qualitymedicine.ru https://youmedicine.ru https://medicinearea.ruhttps://caremedicine.ruhttps://fullmedicine.ru\n1. Zimska škola poljoprivrednih proizvođača 2018\n... u Bojniku, Sala skupštine opštine Bojnik sa početkom u 10.00 časova 31.01.2018 u Leskovcu, Sala za edukaciju u Poljoprivrednoj savetodavnoj i stručnoj slušbi Leskovac, ulica Jug Bogdanova 8, sa početkom ...\n2. Održana Zimska škola 2017 za poljoprivredne proizvođače\n... 23-02-2017. -Bojnik 10:00 do 10:30 Prihrana ozimih useva , savetodavac Boban Stanković 10:30 do 11:00 Mere nege u proizvodnji povrća , savetodavac Jelena Stojiljković 11:00 do 11:30 ...\n3. Održana opštinska izložba goveda u Bojniku\n27.09.2016, Bojnik, Danas je održana 11 opštinska izložba priplodnih krava i junica simentalske rase u Bojniku. Član komisije za ocenu grla je bio mr Dejan Ranđelović savetodavac za stočarstvo PSSS ...\nKreirano 27 October 2016\n4. Uručene plakete istaknutim poljoprivrednim proizvođačima iz Jablaničkog okruga\n... za poljoprivredu iz Bojnika. Nagrađene je pozdravio Direktor PSSS Leskovac dr Bratislav Pešić, prof., a, takođe, obratio im se i gradonačelnih grada Leskovca dr Goran Cvetanović, dok je u ime nagrađenih ...\n5. Održano predavanje u sali Skupštine opštine Bojnik\nDana 26.01.2016. godine sa početkom u 11.00 časova, u sali Skupštine opštine Bojnik, savetodavci PSSS Leskovac su održali predavanje za poljoprivredne proizvođače. Predavanju je prisustvovalo 38 poljoprivrednih ...\nKreirano 26 January 2016


Taman kad smo prestali da pričamo o Susan Sarandon i njenom haljini koja je sve ostavila bez daha prvog kanskog dana, glumicu smo ugledali u kožnoj dugoj suknji. Koža i Kan, nije to često viđena kombinacija!\nNije bila, ali sada možda i postane!\nKada je boginja stila prošetala jednu ovako moćnu suknju, u kombinaciji sa belom košuljom, niko nije smeo da ospori činjenicu da je Susan buntovnica no.1.\nPoslednja buntovnica je naša muza Uma Thurman koja uvek tako drago, šarmantno i milo.\nNjeno ružičasto izdanje s potpisom Versacea je mamilo nežne osmehe i uzdahe tokom prvog dana, da bi nakon njega usledila modna netipična kombinacija za crveni tepih. Kada je glumica satenskoj beloj suknji dodala bajkersku kožnu jaknu očekivali smo samo Quentina Tarantina da dođe sa motorom i odvede lepoticu.\nBravo lejdis! Break the rules je i naša mantra!


Zorana Mihajlović: sledeće godine početak izgradnje tunela preko Kadinjače | Prvi Portal Bajina Bašta\nJavne službe Politika\n21. фебруара 2019. 21. фебруара 2019. Redakcija Portala\t0 Comments\nPotpredsednica Vlade i ministarka gradjevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Zorana Mihajlović zajedno sa ministrom omladine i sporta Vanjom Udovičićem posetila je danas našu opštinu. Pored sastanaka sa načelnikom Zlatiborskog okruga Bobanom Perišićem i predsednikom opštine Radomirom Filipovićem program današnje posete obuhvatio je i obilazak Osnovne škole ”Rajak Pavićević”.\nPrilikom posete školi, Udovičić je uručio donaciju od dve košarkaške table sa obručima, dva gola, 40 lopti i odbojkaške mreže Osnovnoj školi i Ženskom odbojkaškom klubu ‘’Drina’’. Prema njegovim rečima, svake godine Ministarstvo opredeli 40 miliona dinara za kupovinu sportske opreme školama širom Srbije. ‘’Cilj nam je da u narednoj godini imamo 200 hiljada dece u sistemu školskog sporta’’ rekao je Udovičić.\nGlavna tema današnjeg sastanka sa potpredsednicom Vlade Zoranom Mihajlović i ministrom za sport Vanjom Udović bila je infrastruktura. ‘’Ono što je važno za ovaj kraj jeste završetak dokumentacije za tunel Kadinjača’’, istakla je Mihajlović I dodala da očekuje da će Vlada naći način finansiranja tunela čija je procenjena investiciona vrednost 50 miliona evra, tako da bi se u izgradnju krenulo 2020. godine.\nNa današnjem sastanku je takodje dogovoreno da se deonica puta koja vodi ka Bajinoj Bašti rekonstruiše zajedno sa putevima Srbije.\nSastanku su prisustvovali i Zoran Drobnjak direktor puteva Srbije kao i predsednici opština Zlatiborskog okruga.\n← Broj životno ugroženih zbog gripa se povećao\nNova šansa za nezaposlene →\n29. децембра 2016. Prvi Portal 0\n2. децембра 2016. Prvi Portal 0


Facebook | Headliner - Part 2\nZLOČIN KOJI SE ZOVE MUZIČKO TAKMIČENJE… Srpski doktor džez klavira napisao je status zbog kojeg mu stvarno treba skinuti kapu\nDimitrije Vasiljević, muzičar impresivne biografije, doktor džez klavira, trenutno radi kao profesor na “Xavier University of Louisiana” u Nju Orleansu, a takođe aktivno nastupa širom Amerike. Muzičar, koji je obrazovanje sticao na dva kontinenta, u četiri države, na Fejsbuku je podelio status u kome je objasnio zbog čega su muzička …\nMNOGO SVIRALI, MANJE SNIMALI… Beogradski sindikat konačno najavio novu pesmu\nFeđa Dimović, član sastava Beogradski sindikat na svom Facebook profilu napisao da će uskoro objaviti novu pesmu. “Uskoro vas čeka iznenađenje u vidu nove pesme. Džukački sindikat ponovo jaše!”. Ispod Feđinog statusa, odmah su “pali” komentari njihovih fanova u stilu: “Konačno!”, “Bravo!”… Poslednji album Beogradski sindikat je objavio 2010. godine. …\nFacebook je upravo uradio nešto što se gotovo nikada ne dogada – priznao grešku. Društvena mreža je objavila da i zvanično prekida eksperiment podele Home strane na News Feed i Explore Feed. U prethodnih nekoliko meseci Facebook je eksperimentisao sa podelom Home stranice na News i Explore Feed, tačnije stranicu …


Apple predstavio iPhone 11 sa duplom kamerom i novim čipomTNT Portal | TNT Portal\nApple predstavio iPhone 11 sa duplom kamerom i novim čipom\nZavičajni muzej Travnik obilježava datuma prvog spomena grada Travnika\nU okviru kulturne manifestacije “Ljeto na Starom gradu” Zavičajni muzej Travnik organizuje obilježavanje 3. juna, ...\nApple je predstavio svoj novi pametni telefon iPhone 11, opremljen duplom kamerom, velikom i super velikom, i novim čipom, na velikom godišnjem sajmu u svom sjedištu u Cupertinu u Kaliforniji.\n“Novi iPhonei su puni novih funkcija i njihov novi dizajn je nevjerovatan”, rekao je generalni direktor grupe Tim Cook.\nNovi čip A13 Bionic, treba da pruži tehničku prednost Appleu u odnosu na njegove konkurente u trenutku kada iPhone gubi udio u svjetskom tržištu pametnih telefona gdje se usporava prodaja.\nOsnovni model novog iPhonea će koštati 699 dolara, prenosi Beta.\nKompanija je otvorila svoj veliki godišnji sajam lansiranjem platforme video igrica na pretplatu, Apple Arcade koja treba da počne 19. septembra i biće direktno integrirana u App Store, online prodavnicu aplikacija.\n“Apple Arcade je jedino mjesto gdje imate pristup za više od 100 ekskluzivnih i revolucionarnih igara osmišljenih za iPhone, iPad, Mac i Apple TV”, rekla je Ann Tai, zadužena za marketing u App Store.\nPlatforma će biti raspoloživa u više od 150 zemalja, za 4,99 dolara mjesečno.\nKompanija je objavila da pokreće platformu za video streaming, konkurenciju Netflixu, od 1. novembra po cijeni od 4,99 dolara mjesečno.\nApple koji će imati ograničenu ponudu originalnih proizvoda na svom video streamingu uspio je da lansira svoju platformu gotovo 15 dana pre drugog velikog rivala Netflixa, Disney Plusa.\nApple TV Plus biće dostupan u stotinjak zemalja od 1. novembra, a dodavat će nove originalne produkcije svakog mjeseca, obećao je generalni direktor Cook.\nSa cijenom ispod pet dolara Apple je za dva dolara jeftiniji od pretplate za Disney Plus, i skoro upola jeftiniji od osnovne pretplate Netflixa u Americi.\nSony ZV-1 je novi model foto aparata koji bi mogao da bude idealan za influensere. I baš je...\nVjerovali ili ne Samsung je napravio vještački prozor. I stiže u pravo vrijeme, kada mnogi rade od kuće...\nLični podaci više od 250 miliona korisnika društvene mreže Facebook na internetu su ponuđeni za samo 500 eura, potvrdila je Cyble kompanija...\nMnogi poznati „bježe“ s Instagrama, te se okreću više prema ovoj novoj socijalnoj mreži. TikTok je aplikacija koja...


Srbiji nedostaje 1.370 zavarivača - 30.11.2020, Sputnik Srbija\nSamo u građevinskoj industriji u Srbiji trenutno nedostaju 1.370 zavarivača, kaže potpredsednik Građevinske komore Srbije Goran Rodić. 30.11.2020, Sputnik Srbija\nSamo u građevinskoj industriji u Srbiji trenutno nedostaju 1.370 zavarivača, kaže potpredsednik Građevinske komore Srbije Goran Rodić.\nOn upozorava da preti opasnost da u naredne tri godine neće imati ko da radi u toj privrednom sektoru jer nedostaju i druge zanatlije.\nRodić za Tanjug kaže da varioci nedostaju i u drugim industrijskim granama, a da u Beogradu ima svega nekoliko argonskih zavarivača sa licencom, dok je elektro i klasičnih varilaca nešto više, ali da su oni samo kap u moru kada se ima u vidu planirana izgradnja.\n„Kada bismo imali 100.000 zanatlija, svi bi odmah našli posao u Nemačkoj i drugim evropskim zemljama gde su stalno otvoreni konkursi za naše ljude“, smatra Rodić i kaže da, recimo, srpski keramičari i podoliteri u Berlinu zarade i do 4.000 evra mesečno ako rade i prekovremeno.\n„Tamo, osim redovne plate dobijaju nagradu za prekovremeni rad, kao i besplatan stan, jedan obrok dnevno i prekvalifikaciju i dokvalifikaciju o trošku poslodavca“, navodi Rodić i skreće pažnju na to da su niske nadnice u našim građevinskim firmama posledica toga što država daje poslove stranim kompanijama koje naše građevinare uzimaju kao podizvođače, te za radnike ostaje malo novca.\n„Ima niz prednosti ako radite u svojoj zemlji ili radite u inostranstvu, ali kada govorimo o ličnim materijalnim uslovima onda je situacija takva“, dodaje Ličina.\n© Gosa montazaGoša pomaže svojim obučenim kadrovima da se zaposle u domaćim firmama.\nGoša pomaže svojim obučenim kadrovima da se zaposle u domaćim firmama.\n© Gosa montaza\nKaže da Goša pomaže svojim obučenim kadrovima da se zaposle u domaćim firmama i da su veoma uspešni u tome, te da veliki broj njih zaista radi u domaćim kompanijama, ali on smatra da je ipak potrebno mnogo intenzivnije obučavanje zarad zadovoljavanje potreba tržišta.\n„Mislim da se uslovi i kod nas popravljaju za zanimanje zavarivač. Nije isto raditi u inostranstvu i u Srbiji bez obzira kakve su uslovi u inostranstvo. Ako ste u svojoj zemlji sa porodicom i sa svojim ljudima u okruženju nije u pitanje samo materijalna strana, već i druga strana koja zadržava ljude ovde“, objašnjava Ličina.\nS druge strane, problem nedostatka zavarivača na tržištu rada u Srbiji vidi i u obrazovnom sistemu koji, prema njegovim rečima nije kroz redovan program edukovao taj profil radnike., ali napominje da ni firme ne žele da plaćaju obuke za zavarivače svojim radnicima jer im odlaze u inostranstvu i ne mogu da ih zadrže.\n„Faktički oni ih finansiraju a ne mogu nikako da ih zadrže i obavežu, te ih napuste nakon kratkog vremena, kada steknu malo iskustva i dešava se ovo o čemu pričamo“, tvrdi Ličina.\nKada je reč o agencijama koje posreduju zavarivačima ljudi se sami ličnim kontaktima povezuju i odlaze u inostranstvo, ali kaže i da stupaju u kontakt s firmama. Navodi i da su mnoge firme zvali Gošu sa upitom da li imaju nove ljude, da li su obučili novi kadar.\n„Mi smo sa nemačkom organizacijom GIZ i Ministarstvom omladine i sporta realizovali projekte gde smo obrazovali jedan deo kadrova u proteklih nekoliko godina, ali opet je to nedovoljno u odnosu na potrebe tržišta“, kaže Ličina.\nDodaje da je povećanje potrebe na tržištu za većim brojem zavarivača prouzrokovana i novim tehnologijama koje se umnogome oslanjanju na tehnologiju zavarivanja, prenosi B 92.\n„Sigurno je da će i u tom smeru tehnologije napredovati i samim tim će se pojavljivati još veća potražnja za zanimanje zavarivača“, kaže on i dodaje da pored zavarivača deficitarno zanimanje je i tehnolog za zavarivanje i inspektor.


Apple Music daje 50 miliona dolara finansijske pomoći nezavisnim izdavačima | Headliner\nHome»Muzika»Apple Music daje 50 miliona dolara finansijske pomoći nezavisnim izdavačima\nHeadliner.rs / 10/04/2020 /\t0\t/\t46\nApple Music/Photo: printscreen\nApple Music izdvojio je 50 miliona američkih dolara za pomoć nezavisnim izdavačkim kućama kako bi muzičari s kojima te kuće sarađuju bili isplaćeni i izdavači mogli nastaviti s radom pole krize s virusom COVID-19.\nU pismu Rolling Stoneu, čelnici Apple Musica izjavili su:\n– Ovo su teška vremena za muzičku glazbenu industriju. Ugrožena je egzistencija brojnih izdavačkih kuća zbog aktuelnog nestanka izvora prihoda. Apple decenijama s ponosom sarađuje s najboljim izdavačima i izvođačima u svetu. Želimo da im pomognemo.\nAppleovoj inicijativi pridružila se nekolicina ostalih kompanija poput Spotifyja, SoundClouda, Recording Academyja i Live Nationa.\nTags:Apple MusicCovid-19koronavirusmuzička industrijapomoć muzičkoj industriji


0\tMay 5, 2022 4:00 pm\nČekanje je gotovo za milione stranih državljana širom sveta koji su prošle godine učestvovali u lutriji za zelenu kartu 2023. 55.000 stranih državljana i njihovih porodica iz celog sveta svake godine imaju šansu da se legalno presele u Sjedinjene Države i ostvare američki san sa zelenom kartom, zahvaljujući jednom od najpopularnijih viznih programa.Učesnici u Programu za useljeničke vize (Diversity Immigrant Visa Program) mogu saznati da li su nasumično izabrani za američku zelenu kartu počevši od subote u podne, 7. maja, navodi se u saopštenju Biroa za konzularne poslove Stejt departmenta SAD.\nTačno u podne će servis Provere statusa DV učesnika na vebsajtu Biroa biti aktivan za proveru statusa. Strani državljani moraju da unesu svoje jedinstvene informacije o potvrdi sačuvane iz njihove registracije za DV-2023 putem plavog dugmeta pod nazivom „Proveri status“ da bi saznali da li su izabrani za jednu od 55.000 viza različitosti dostupnih za fiskalnu 2023. godinu.\nThe Entrant Status Check search tool je jedini način da proverite da li ste dobili zelenu kartu. „Stejt department neće slati pisma obaveštenja niti će obavestiti izabrane putem e-pošte“, kaže se u uputstvima, pojašnjavajući da „SAD ambasade i konzulati neće dati spisak izabranih.“\nRezultati će biti dostupni do 30. septembra 2023.\nCene kuća u avgustu porasle skoro rekordnom brzinom širom Sjedinjenih Država 0


Autor: Press centar\tObjavljeno: Petak, 15. veljače 2019. god. u 12:21\nNa spektakularnom koncertu Prljavog kazališta povodom Valentinova u riječkoj Dvorani mladosti na Trsatu okupilo se više od četiri tisuće obožavatelja. Tokom cijelog koncerta publika je na sav glas pjevala legendarne hitove, a na par trenutaka činilo se kao da ih je uspjela nadglasati. Kao predgrupa nastupili su fantastični Grooversi. Nakon koncerta prepunog emocija, još jednom je dokazano koliko Rijeka i riječka publika vole Prljavo kazalište.


[es] - Htela bih da pomognem svima koji traze dobar besplatan web hosting!\nAktuelne teme u ovom forumu: Supernova kablovski operater- iskustva Najbolji internet sa jeftinom mesečno.. Pomoc oko SBB kabla Da li iko zna admin login za telekomov.. exe-net Niš Iskustva SBB - EON smart box SBB GIGA gradovi SBB klasičan paket ili EON Seoba Telekomovih paketa i vraćanje O.. SBB - prestanak korišćenja usluga po.. SBB EON Premium - nema interneta, mode.. Internet po selima Telekom kupio jos dva kablovska operat.. Telekom Srbija - optika do kuće IPv6 - Nudi li ko ?\nHtela bih da pomognem svima koji traze dobar besplatan web hosting!\n[es] :: ISP :: Htela bih da pomognem svima koji traze dobar besplatan web hosting!\n[ Pregleda: 5953 | Odgovora: 7 ] > FB > Twit\nČlan broj: 21853\nHtela bih da pomognem svima koji traze dobar besplatan web hosting! 05.02.2005. u 00:34 - pre 191 meseci\nTrazila sam par dana ovde dali mogu da nadjem besplatan web hosting i nisam ga nasla.\nAli mi je jedan prijatelj poslao jedan i ja zelim da ga podelim sa ostalima\nza manje od 10 min sam sebi napravila stranicu!!\nRe: Htela bih da pomognem svima koji traze dobar besplatan web hosting! 05.02.2005. u 00:52 - pre 191 meseci\nSvaka čast! Daj link!\nRe: Htela bih da pomognem svima koji traze dobar besplatan web hosting! 05.02.2005. u 01:06 - pre 191 meseci\njos je izgradnji :\nali cisto da se proba!!\nRe: Htela bih da pomognem svima koji traze dobar besplatan web hosting! 05.02.2005. u 01:10 - pre 191 meseci\njavi kad napravis mda mi se nesvidja odma ima veliki baner ima free hostova i bez banera i to dosta i to 100 mb\nRe: Htela bih da pomognem svima koji traze dobar besplatan web hosting! 05.02.2005. u 01:28 - pre 191 meseci\nJa nisam nasla ni jedan,a danima sam pretrazivala.\nIma ali da platis!!\nRe: Htela bih da pomognem svima koji traze dobar besplatan web hosting! 05.02.2005. u 01:30 - pre 191 meseci\nRe: Htela bih da pomognem svima koji traze dobar besplatan web hosting! 05.02.2005. u 01:37 - pre 191 meseci\ncaos javi mi se na pm mozda se nesto i dogovorimo :)\nRe: Htela bih da pomognem svima koji traze dobar besplatan web hosting! 06.02.2005. u 00:29 - pre 191 meseci\novo mora da je neka posalica s' obzirom da internet vrvi od besplatnih hosting-a\nRegistrovani: 13 ( aleksa.ue, bojanum, miloss 84, Darko Nedeljković, Seyokiller, Munja666, Sasa Maletaski, kvantum, proleter., nerminz, test1234, BuzzLightyear, dr0id )


Putin pozdravio Obaminu odluku da promjeni plan raketnog štita, dok su neki u Evropi zabrinuti\nRuski premijer Vladimir Putin kaže da je odluka američkog predsjednika Baracka Obame da odustane od postavljanja raketnog štita u Poljskoj i Češkoj Republici ispravna i hrabra. Gospodin Putin je danas rekao kako se nada da će usljediti i druge mjere na unapredjenju američko-ruskih odnosa.\nMedjutim, neki lideri američke Republikanske partije i političari iz zemalja istočne Evrope su kritikovali promjenu američkog plana kao obmanu.\nDanas je državni sekretar, Hillary Clinton rekla da Sjedinjene Države ne uklanjaju raketnu odbranu nego primjenjuju obuhvatniji sistem odbrane. Ona tvrdi da Sjedinjene Države ne napuštaju svoje saveznike.\nJučer je republikanski senator, John McCain Obaminu odluku nazvao korakom unazad u vrijeme kada su zemlje istočne Evrope dodatno zabrinute zbog kako je rekao "obnovljenog ruskog avanturizma".\nNeki češki i poljski zvaničnici su izjavili da promjena u američkom planu neće ugroziti sigurnost njihovih zemalja. Ali drugi, kao bivši češki premijer Mirek Topolanek, čija je vlada podpisala sporazum o rasporedjivanju raketa, kaže da Obamina odluka prijeti sigurnosti Češke Republike.\nMinistar vanjskih poslova Poljske, Radek Sikorsky je rekao da je odluka došla u nezgodno vrijeme, na 70-tu godišnjicu Sovjetske invazije njegove zemlje, nakon Drugog svjetskog rata.\nObrazlažući odluku, predsjednik Obama je rekao da su promjene u skladu sa novim procjenama iranskog nuklearnog programa. Naime, odbrambeni štit u Poljskoj i Češkoj Republici je planiran kao zaštita od iranskih interkontinentalnih balističkih raketa. Iz Bijele kuće, medjutim, kažu da Iran mnogo sporije radi na razvoju takvog oružja nego se prvobitno mislilo, dok se pojačava prijetnja od iranskih raketa kratkog i srednjeg dometa, koje se razvijaju brže nego se predvidjalo.\nBivši američki predsjednik, George W. Bush, prvobitno je predločio podizanje raketnog štita u Poljskoj I Češkoj Republici 2006. Rusija je je odmah osudila takav potez i zaprijetila da će postaviti svoje rakete na granicu sa zemljama Evropske Unije, ukoliko Washington ostvari svoje planove.


Mladi koji obećavaju | CityMagazine\nAna Zlatanović, stand-up komičarka i spisateljica (pod pseudonimom)\nAna Zlatanović je zaista autentična pojava – osim što je jedna od viđenijih aktera i udarnika ovdašnje stand-up scene (Ana nastupa u okviru udruženja Standup.rs), Ana je i spisateljica – pod pseudonimom Kaja Vidić je objavila vrlo zanimljiv i vešto sročen kraći roman naslovljen Pet dana do Božića, i tada neko umre. To je bilo naše pitanje za Anu – gde bi bio spoj, da li uopšte postoji tačka dodira stand-up komedije i književnosti, i otkud odluka da ta proza bude objavljena pod pseudonimom? Ana to vidi ovako:\n„U mom pisanju postoji vrlo malo dodira između stand-upa i proze. Pišem prozu koja je na trenutke duhovita ali ne i smešna. U najboljem slučaju, tekst je premisa za foru koja nikad nije dovršena. U najgorem, opisujem boju neba na tri stranice, pa ko preživi… A ime Kaja Vidić mi daje neku vrstu mentalne izolacije pošto fizičku izolaciju pri pisanju sebi ne mogu da priuštim. Našla sam način da kanališem ludilo, uposlim ga, i ostanem relativno funkcionalna osoba.‟\nAna Zlatanović, stand-up komičarka i spisateljica\n„Jedina specifičnost je što se devojke ređe opredeljuju za bavljenje stand-upom. Nisam sigurna zašto je tako. Žensko, muško i sve između, svi stand-up komičari imaju isti zadatak – da nasmeju publiku. Pa ako si smešna i na pravi način vladaš prostorijom, to što si žensko tu ne igra nikakvu ulogu. Ne činiš sebi uslugu ako razlog svog neuspeha u stand-upu tražiš u činjenici da si, igrom slučaja, ženskog roda. Poštenije je reći da si neuspešna kao ljudsko biće. A onda si već na tragu nečega i možeš da promeniš stvari i postaneš bolja.”\nSlaven Došlo, filmski i pozorišni glumac\nRedove koji slede dobro upamtite, jer Slavenovo vreme samo što nije d/Došlo. Ovaj mladi glumac u prethodnom periodu uknjižio je tri filmske uloge, i to u ostvarenjima od kojih se iz različitih povoda baš puno očekuje. Tako se Panama, debitantski igrani dugometražni film Pavla Vučkovića, izborila za specijalnu projekciju u okviru zvaničnog programa ovoprolećnog festivala u Kanu, a beogradska premijera Pored mene, novog filma Stevana Filipovića, zakazana je za finiš septembra. Tu je i Vlažnost Nikole Ljuce, kao i podosta uloga Slavena Došla u nekolicini ovdašnjih pozorišta. Na Sterijinom pozorju ovog proleća Slaven Došlo je dobitnik nagrade iz Fonda Dara Čalenić za najboljeg mladog glumca (za ulogu u predstavi Život stoji, život ide dalje).\nUpitali smo Slavena, imajući sve duge i uporne okolnosti i neprilike koje prate mlade glumce danas i ovde, otkud i zašto baš gluma kao izbor, i on nam je odgovorio sledeće:\n„Moja odluka da upišem glumu nije poznavala te ‘duge i uporne okolnosti’ ili ih samo još uvek nije shvatala. Upoznavanje sa svim problemima, nemirima i čekanjima koje ovaj posao nosi uglavnom se dese nakon studija, u tom vakuumu između profesionalnog angažmana i studentske sigurnosti. Kad sam upisao Akademiju, jedino što mi je bilo bitno jeste da je to nešto što me zaista interesuje i što mi pruža mogućnost da budem prisutan na razne načine i da se bavim različitim manifestacijama života – pošto gluma za mene (ovo zaista nije floskula!) jeste život – život u nekom drugom vremenu i okolnostima, nekom drugom biću. To je bilo i ostalo ono što me pokreće, prilika da makar gvirnem u neke druge – ‘tuđe’ misli, i ako sve uspe, nešto od toga i osetim. Zanimljivo u svemu tome je što to ‘tuđe’ i drugačije uglavnom bude i moje, i uvek me oduševi univerzalnost različitosti. A što se tiče ‘okolnosti’, one su mi prilično jasne i povremeno vrlo deprimirajuće, ali se ne bih sada bavio tugama pošto se one ionako pojave same.”\n„Meni je bilo veoma uzbudljivo da upoznajem nove karaktere i prepoznajem delove njih u sebi. Pored toga što su likovi koje tumačim u ovim filmovima potpuno različiti, svaki proces u kome sam se našao činio je da ta uloga bude posebna. Presrećan sam što mi se pružila prilika da sarađujem s ljudima kao što su Pavle Vučković, Stevan Filipović i Nikola Ljuca. Oni su u jednom vrlo osetljivom trenutku, a to je tik po završetku Akademije, svojim iskrenim i direktnim odnosom i jasnim argumentima mnogo uticali na moje formiranje kao glumca, a samim tim i kao čoveka. Sva tri filma su autorski filmovi koji ne trpe bilo kakvu vrstu foliranja i mislim da je autentičnost, kako filmova tako i karaktera, ono što ih izdvaja. Pošto su reditelji zli ljudi koji vam ne daju da vidite sopstveni film dokle god sve nije savršeno, ja takođe jedva čekam da se uverim da smo u postizanju te iskrenosti i autentičnosti i uspeli.”\nSlaven Došlo u filmu „Panama“, foto: Đorđe Arambašić\nNataša Kokić, likovna umetnica\nIz redova likovnjaka pažnju vam ovom prilikom posebno skrećemo na Natašu Kokić i njen već sada dovoljno osoben pristup likovnom izrazu. Zvanična biografija Nataše Kokić otkriva sledeće – od 2001. godine izlaže na grupnim i samostalnim izložbama u zemlji i inostranstvu. Boravila je na Islandu, u Holandiji i Srbiji u okviru rezidencijalnih programa, i dobitnik je nekoliko nagrada. Više radova se nalazi u privatnim i javnim kolekcijama. Trenutno je na doktorskim studijama u Beogradu. Dobitnica je nagrade Dimitrije Bašičević Mangelos za 2014. godinu. A s prilično bogate liste Natašinih samostalnih izložbi u skorijoj prošlosti izdavajamo: Crteže na papiru, Horizont, Snagu u nama, Nothing Comes from Isolation. U avgustu će u beogradskoj galeriji U10 biti otvorena izložba radova upravo ove umetnice. Ipak, u želji da doznamo i prenesemo vam više, upitali smo Natašu Kokić da sama pojasni svoje mesto unutar pretpostavljenog koordinatnog sistema likovne scene Srbije i/ili regiona.\n„Vidim sebe kao deo jednog zatvorenog sistema u kome se svi prepoznaju i gde se samo postavlja pitanje ko će koga da preporuči za sledeću izložbu ili projekat. Shvatam da određeno mesto za mene postoji po tome što su radove prepoznali drugi umetnici, kustosi, po ljudima koje srećem. Mislim da je do toga došlo prirodno, ali zatvorenost sistema je negativna. Što se regiona, pak, tiče, mislim da on tek treba da se ‘osvaja’. A moje polazište je uvek isto, čini se, odnosi se na društvo i moj položaj u njemu. Pokušavam da iskoristim svoje iskustvo kao univerzalno, provlačeći ga kroz objekte ili scene koje na prvi pogled nemaju nikakve veze sa samom temom. Samim tim su i moja ciljna grupa ljudi koji prepoznaju osećaj u radovima i koji se mogu poistovetiti sa mnom.‟\n„Ne bih rekla da je vreme figuracije prošlo, baš naprotiv, mislim da je vrlo aktuelna. Mene privlači, čini mi se da ima veću mogućnost naracije, nasuprot apstrakciji koja isijava osećanja i atmosfere, poput muzike. Figuracija u crtežu je prilično zanimljiva sad, mislim da se ispituju mogućnosti i granice izražavanja. Recimo, umetnica koja koristi objekte i atmosferu kao simbole situacija i priča, jeste australijska umetnica Toba Khedoori. Smatram da je ona u samom vrhu savremenih dešavanja. ‟\nDušan Strajnić, muzičar\nBoje mlađih na polju popularne i alternativne muzike u ovoj prigodi, a po našem izboru, brani Dušan Strajnić, najprepoznatljiviji po angažmanu u bendu Stray Dogg. U ove četiri godine postojanja Stray Dogg su uknjižili dva albuma, nekolicinu značajnijih nagrada, podosta živih nastupa, među kojima su i oni u svojstvu predgrupe za fine i cenjene dame poput Chinawoman i Scout Niblett, te sve više iskrenih komplimenata. Dušan Strajnić i Stray Dogg su sve narečeno postigli istrajno se držeći amerikana zvuka, tog potomka nešto alternativnijeg pristupa nasleđa country, i srodnih muzičkih pravaca. Stoga smo Dušana prvo priupitali otkud baš amerikana i kako mu danas izgleda spoj Americane i Srbije:\n„Amerikana zvuk je konačno dobio potvrdu ne samo u Srbiji već i u regionu, i to naravno zaslugom pre svega sjajnih bendova poput Lovely Quinces, Ana Ćurčin, On Tour, Went, Irena Žilić, Matija Habijanec, ali isto tako i dugogodišnjim radom radijskih emisija Žikice Simića i Ivana Lončarevića, kao i koncertnih promotera koji već neko vreme dovode u Srbiju sjajne kantautore iz inostranstva. Našli smo svoju publiku, koja je očigledno čekala na ovakav zvuk neko vreme, i sada sve ide svojim tokom.‟\n„Plana B sam se odrekao pre jedno godinu dana, kad sam rešio da se u potpunosti bavim muzikom, i od toga pokušam da živim. Za sada je taj život skroman, ali srećan sam da ipak uspevam da živim samo od svoje muzike, od onoga što napišem, odsviram i otpevam. To je lep osećaj.‟\nRođendan Inex Filma stand up · stray dogg\nRođendan Inex Filma\nSkandinavski kutak – mesto za ljubitelje nordijske kulture


Datum: Nedelja, 22/Nov/2015, 20:08 | Post # 1\nCesto se ravnam prilikom izbora filmova koji cu pogledat komentarima i ocjenama koje napisu oni koji su ga vec pogledali. No komentara je jako malo. Ja sam poceo pustat komentare sa jednostavnom inormacijom "Dobar", Loš"... ili nesto u takvom smislu, ali bi trebalo potaknut i ostale da napisu neku ocjenu. Ne recenziju ili sinopsis. Ima li tko kakvu ideju kako potaknut druge da nesto napisu? Da li bi komentar i ocjena trebali biti pristupacniji? Da li bi pomoglo da se komentari na primjer automatski vuku s Facebooka? Netko drugi s nekim prijedlogom?\nDatum: Ponedeljak, 23/Nov/2015, 00:34 | Post # 2\nDatum: Ponedeljak, 23/Nov/2015, 14:16 | Post # 3\nDatum: Ponedeljak, 23/Nov/2015, 22:56 | Post # 4\n1. Potpuno se slažem sa prethodnim komentarima i predlozima. Prosto ne mogu da zamislim da film koji je pregledalo 370 ljudi, niko (osim mene) nije komentarisao, pa čak ni ocenio.\n2. Mislim da se (naše) ocenjivanje 1-5 dosta razlikuje od onog (tipa IMDb) 1-10. Ja prosto ne mogu da dam samo 4/5 filmu koji mi se jako dopada (čak i kad primećujem da ima nekih nedostataka), ali bih mu mirne duše dala 7/10, pa bi takvo neko alternativno ocenjivanje moglo da se ubaci putem komentara.\n3. Često, kad imam vremena, pregledam filmove "od natrag": sa najmanjim brojem pregleda, sa najnižim ocenama, najstarijeg datuma... Ako sam neki od njih gledala ranije, a posebno ako se ne slažem sa ocenom ili smatram da ga je malo ljudi videlo, obavezno napišem komentar... Pa, nećemo valjda da budemo samo oni zavisnički "I like to watch" tipovi (između ostalog, zbog toga sam predložila da se postavi film "Being there")...\nAdded (2015-11-23, 9:56 PM)\n4. Kod filmova koje sam gledala više puta, počinjem da obraćam pažnju na detalje. Nađe se tu svašta (pozitivnio ili negativno) što autori hoće da nam "proture na mala vrata", pa bi se i o tome moglo prodiskutovati, jer te subliminalne poruke jako utiču na nas. Lako je biti lovac na slučajne greške u filmovima, to je mnogima zabava, hajde malo da "lovimo" nešto što je urađeno s namerom, a jednog dana bi možda moglo da se izrodi u "grešku" u nama...\nDatum: Utorak, 24/Nov/2015, 14:02 | Post # 5\ndelikates, zaista je nevjerojatno da nitko cak ni ne klikne na ocjenu. Online Bioskop ima zaista ljude koji se trude da ovaj site bude azuriran, lijep i intuitivan. Jos samo fale ocjene i komentari filmova ljudi koji su ih pogledali. Ne znam da li je do ljudi ili neceg drugog jer na nekim drugim stranicama iste vrste to jako dobro funkcionira.\nDatum: Utorak, 24/Nov/2015, 14:48 | Post # 6\nDatum: Utorak, 24/Nov/2015, 15:01 | Post # 7\nPoruku je menjao-la kokolino - Utorak, 24/Nov/2015, 21:04\nDatum: Utorak, 24/Nov/2015, 15:17 | Post # 8\nkokolino, uključiće se kad uzmognu, trenutno ne dižu glavu od posla. Sad, kad ih pominjemo, pade mi na pamet nešto lepo što me je (između ostalih dragih i posvećenih ljudi) na njih podsetilo:\n1. Besprekorno koristi svoju reč\n2. Ništa nemoj shvatati lično\n(Don Migel Ruis - Četiri sporazuma sa sobom)\nDatum: Utorak, 24/Nov/2015, 20:16 | Post # 9\ndelikates, lijepo receno...\nDatum: Cetvrtak, 30/Jun/2016, 02:10 | Post # 10\nDatum: Sreda, 05/Apr/2017, 04:01 | Post # 11\nja iskreno nekad imam po danu toliko odgledanih filmova ili epizoda neke serije da me prosto mrzi da sad redom kom.\nja sigurno jednom sedmicno pravim filmski maraton kada bar jedan ceo dan i noc gledam samo filmove ili ako krenem da gledam neku seriju koja je zavrsila sedim skoro po ceo dan i samo buljim u ekran.


Borislav Pekić: MARGINALIJE I MORALIJE, DEO VII\nARHITEKTURA I deo\nKuće su kao ljudi. Ne možeš predvideti šta će ti pružiti dok ih ne iskušaš, u dušu im pronikneš, pod kožu zađeš.\nČovek koji gradi kuće ili ih poseduje ne može imati svoj rat. Za njega su svi ratovi tuđi.\nKao što u postupcima ljudi nisu važne pobude nego posledice, tako nas na građevinama ne zanimaju ograničenja što im nametnuta behu namenom ili oskudicom u sredstvima, građi, uzorima i mašti, već one, građevine same.\n***** Veličina nikad u graditeljstvu nije presudna, pa je kakva minijaturna kitajska pagoda, samo ako je besprekorno modelovana, za kriterijum svakog doba bila lepša od neskladno sazidanih carskih dvoraca.\nI patuljak poseduje, u skromnijim razmerama, sve što i normalno izrastao čovek. Vrednost kuća dakle nije u njihovim dimenzijama, pa najčešće ni u građi, već u proporcijama i izraženim odlikama, naravno u njihovoj ličnosti, u personalitetu, u onome što nazivamo Dušom.


5 pametnih provera koje svako mora da uradi na svom autu pre nego što krene na more (SRB) | Logistic Magazin\nIpak, ako želtie da vam put bude i bezbedan, potrebno je da uradite određene provere na vašem automobilu pre polaska kako vam iznenadni kvar ili neka npredviđena situacija ne bi pokvarili odmor i pre nego što on zvanično počne – na plaži.\nseptembar 14, 2019 u 14:54\nKada se kreće na put veoma vađno je i kako uštedeti na gorivu. http://www.rentacarmms.rs/blog/kako-smanjiti-potrosnju-goriva-u-voznji-12.html. Gorivo danas nije uopšte jeftino, a dugačak put znači dosta velike izdatke za isto. Možda izgleda kao sitničarenje ali mala ušteda po kilmetru, na kraju ispada solidna ušteda


Ultimativni vodič kroz cirkularnu ekonomiju • CirEkon doo\nAko ste tek ukoračili u svet cirkularne ekonomije ili ponešto znate, ali želite da osvežite neke stvari koje su vam već poznate, ne morate da tražite dalje. Na pravom ste mestu.\nNećete sve naučiti odmah. I ne treba. Cirkularna ekonomija se ne može naučiti u jednoj lekciji. Cirkularna ekonomija je novi pogled na svet, stav koji se postepeno usvaja. Ovaj vodič je start za svakoga ko želi da sazna više o ekonomskom sistemu koji vodi računa o našoj životnoj sredini i resursima sa kojima raspolažemo.\nSada živimo u linearnom svetu, svetu koji želimo da promenimo. Želimo da sa vama, zajedno, stvorimo cirkularni svet.\nŠta je linearna ekonomija i zašto ona ne funkcioniše?\nLinearna ekonomije je zasnovana na principu jednokratne potrošnje. Proizvodi koje koristimo napravljeni su tako da zadovolje neku našu potrebu u određenom vremenskom periodu, da bi nakon toga bili odbačeni kao otpad. Linearna ekonomija mogla je da funkcioniše u svetu u kome su resursi bili dostupni u izobilju, ali svi znamo da to više nije slučaj. Kako onda možemo da rešimo ovaj problem?\nReciklaža je rešenje koje mnogi smatraju logičnim i dovoljnim. Svi se možemo lako prevariti i pomisliti da ako recikliramo proizvode koje više ne koristimo, možemo da rešimo sve probleme. Jer spasili smo se slanja dotrajalih proizvoda na deponije. Ne stvaramo otpad. To je to. Ali to nije tačno.\nKada počnemo da razmišljamo o reciklaži, već je kasno. Reciklaža je poslednji korak koji treba da preduzmemo, onda kada su sve ostale opcije iscrpljene. Do kraja ovog vodiča saznaćete koje su to opcije.\nŠta ekonomiju čini cirkularnom?\nHajde prvo da se malo bolje upoznamo sa cirkularnom ekonomijom. Koji su osnovni preduslovi koji moraju biti ispunjeni kako bismo neki sistem mogli da nazovemo cirkularnim?\nu cirkularnoj ekonomiji trudimo se da smanjimo korišćenje inputa na minimum, i bioloških (onih koji dolaze iz prirode) i tehnoloških (onih koje same proizvodimo);\nmisija je da u cirkularnoj ekonomiji otpad svedemo na nulu (zero-waste) – svet u kome se otpad ne kreira je krajnji cilj, ali na tom putu prvi korak je da prvo smanjimo količine otpada koje pravimo;\nzadržavamo materijale koje sami proizvodimo (tehnološke materijale) u sistemu – ne smemo da dozvolimo vraćanje metala i različitih hemikalija koje stvaramo u prirodu jer se oni ne mogu vratiti nazad bez narušavanja životne sredine i povećanja zagađenja vode, vazduha i zemljišta;\nmoramo voditi računa i o prirodnim resursima – iako njih smemo da vratimo u prirodu, moramo da pazimo na koji način ćemo to uraditi;\nu cirkularnoj ekonomiji energija potiče iz obnovljivih izvora – kada pričamo o obnovljivim izvorima, nemojte misliti da je dovoljno da energija dolazi od vetra ili vode da bi bila obnovljiva; stanice za generisanje električne energije se moraju dobro planirati i postavljati na mestima koja neće dovesti do narušavanja ekosistema i ugrožavanja biodiverziteta;\nsvako korišćenje toksičnih materijala u cirkularnoj ekonomiji treba u potpunosti eliminisati;\ncirkularna ekonomija mora da učini naše živote boljim, jer ona ima smisla jedino ako, osim što čuva životnu sredinu, pomaže društvu da se razvija.\nNa koji način možemo da učinimo da sistem u kome živimo postane cirkularan?\nSada je vreme da ponovo pričamo o tome koje opcije imamo na raspolaganju pored reciklaže. Treba da shvatimo da reciklaža nije jedini put niti jedino rešenje, i najčešće nije najbolji put a ni najbolje rešenje. Reciklaža je ono što radimo kada ništa drugo nije moguće.\nLinearni sistem nam ne pruža mogućnost da resurse koje smo uzeli od prirode sačuvamo unutar sistema, već nas tera da ono što, naizgled, nije više upotrebljivo odbacimo i vratimo prirodi nazad, u oblicima koje ona ne može da prihvati na pravi način.\nCirkularni sistem priča jednu drugačiju priču. U cirkularnom sistemu, kada resursi jednom počnu da cirkulišu, gotovo da se ne vraćaju nazad.\nŠta je to što je u cirkularnom sistemu toliko drugačije? Počnimo od samog početka.\nCirkularni dizajn predstavlja jedan od glavnih preduslova cirkularne ekonomije. Kako znamo da je proizvod kreiran u skladu sa cirkularnom ekonomijom, šta je cirkularni dizajn?\nDizajn je cirkularan ukoliko je u procesu kreiranja proizvoda uzeto u obzir kako će se taj proizvod ili njegovi delovi koristiti nakon isteka životnog ciklusa proizvoda. Šta ovo praktično znači?\nAko smo kreirali telefon čiji je prosečni životni vek 3 godine, treba da razmislimo šta će se sa tim proizvodima i materijalima od kojih je sačinjen desiti nakon što se telefon pokvari. Da li će taj telefon moći da se vrati kod proizvođača, popravi i vrati na tržište (u niži cenovni rang), ili će se njegovi delovi iskoristiti za proizvodnju daljinskih upravljača, veš mašina, usisivača i slično.\nAko je proizvod prestao da radi, to ne znači da su materijali od kojih je sastavljen postali neupotrebljivi.\nMaterijali i delovi i dalje mogu da se iskoriste, i potpuno su funkcionalni u nekim drugim upotrebama (deo telefona koji nije razlog kvara može se iskoristiti u proizvodnji nekog drugog proizvoda).\nZamislite koliko se materijala i delova proizvoda baca na otpad samo zato što je neki delić proizvoda prestao sa radom.\nVelike količine potpuno upotrebljivih delova se baci samo zato što nisu novi, iako njihov vek trajanja materijala prevazilazi vek trajanja proizvoda (vreme funkcionalnosti proizvoda).\nDa li znate da su o Vašem mobilnom telefonu neki od delova napravljeni od zlata? Zašto bi bacali zlato ako telefon prestane sa radom?\nKoji je cilj cirkularnog dizajna? Napraviti proizvod tako da je lako odvojiti zlato od mobilnog telefona nakon što telefon više ne možemo da koristimo.\nŠta ovo znači? Ukoliko vodimo računa o cirkularnom dizajnu, možemo smanjiti do čak 80% negativnog uticaja proizvoda na životnu sredinu.\nŠta mora da ima proizvod da bi mogao da opstane u cirkularnoj ekonomiji?\nosnovna ideja je da proizvodi u cirkularnoj ekonomiji treba da obezbede zadovoljavanje naših potreba, ali bi to trebalo da čine uzimajući manje resursa iz prirode i koristeći energiju koja dolazi iz obnovljivih izvora;\ncirkularni proizvodi su multifunkcionalni, oni mogu da zamene nekoliko drugih proizvoda i tako dovedu do smanjenja upotrebe resursa;\ncirkularni proizvodi su modularni – dizajnirani su tako da su zamene delova i popravke moguće; dobar primer iz prakse je kompanija IKEA koja u svom asortimanu ima široku ponudu proizvoda koji se mogu menjati i prilagođavati ukusima potrošača i uz to je njihova reparacija olakšana zbog materijala koji se koriste ali i načina na koji je nameštaj sklopljen.\nAko smo proizvod dizajnirali na cirkularan način, ali ga ne proizvodimo na cirkularan način, nismo uradili dovoljno i ne možemo da kažemo da je naš proizvod cirkularan. Cirkularan dizajn jeste preduslov, ali je cirkularna proizvodnja takođe neophodna.\nNišta nam ne znači što je naš proizvod dizajniran kako treba, kad koristimo previše resursa za njegovu proizvodnju i koristimo energiju iz izvora koji nisu obnovljivi.\nKako izgleda cirkularna proizvodnja?\nPostoji mnogo slučajeva u kojima je otpad u proizvodnji jedne vrste proizvoda sirovina u nekoj drugoj proizvodnji. Zašto onda ne bismo spojili ova preduzeća?\nKada se dva preduzeća povežu na ovaj način oni zajedno ulaze u industrijsku simbiozu. Industrijska simbioza je mnogo važna za cirkularnu proizvodnju, jer nam pomaže da sačuvamo resurse u sistemu i izbegnemo problem sa kojim se mnoga preduzeća susreću – šta raditi sa otpadom? Kroz industrijsku simbiozu oba problema se rešavaju istovremeno.\nJoš jedan način na koji je moguće eliminisati prekomernu proizvodnju i obezbediti efikasniju upotrebu resursa u proizvodnji jeste proizvodnja na zahtev.\nProizvodnja na zahtev danas više nije nepoznanica. Mnogi od nas su imali priliku da kupe odeću po meri ili naruče baš onakvu policu kakvu su zamislili. Ali, proizvodnja na zahtev je još uvek retka pojava, ili barem ređa nego što bismo voleli da bude.\nProizvodnja na zahtev neće učiniti zadovoljnim samo potrošače, koji će kupovati proizvode koje istinski žele. Uz proizvodnju na zahtev kompanije više neće morati da se trude da shvate šta je ono što njihovi kupci žele – kupci će im to sami reći.\nNa taj način izbegava se prekomerna proizvodnja proizvoda koje niko ne želi da kupi.\nKompanije smanjuju troškove jer proizvode samo one proizvode koje će neko sigurno kupiti, kupci dobijaju šta žele, a priroda se oslobađa nepotrebnog tereta.\nModna industrija je ogromna pretnja za životnu sredinu. Napredak nauke i nova rešenja koja se nude mogu kompanijama da pomognu da svedu upotrebu sintetičkih boja i materijala na minimum. Ali ako kompanije nastave da proizvode proizvode koje ne mogu da prodaju, problem još uvek nije rešen. Zbog toga je proizvodnja na zahtev toliko važna.\nInternet i savremene tehnologije ovde igraju značajnu ulogu. Postoje kompanije koje već sada omogućavaju personalizaciju proizvoda. Oni koji vole patike i sportsku opremu, u Nike-u mogu da kreiraju obuću i odeću kakvu žele.\nOsim što želimo jedinstvene proizvode, često imamo i neke posebne želje. Patike treba da budu u boji koju volimo, oblika koji nam odgovara i u kome nam noge lepše izgledaju. Ne treba nam da Nike proizvodi patike koje nam se možda neće svideti. Treba nam da mi biramo kakve patike želimo.\nNa taj način neće se desiti da gomila proizvedene obuće i odeće ne nađe svoje kupce i da posle raznih rasprodaja i pokušaja da se proda na kraju završi na deponijama. Takođe, poznato je da neki brendovi spaljuju proizvode koje nisu uspeli da prodaju kako ne bi ugrozili ekskluzivnost svog brenda i kako bi uspeli da održe visoke cene.\nCirkularni dizajn i cirkularna proizvodnja su uzaludni ukoliko ne naučimo da cirkularno koristimo proizvode. Ono što predstavlja ključ za uspešno funkcionisanje cirkularne ekonomije jeste da je promena neophodna u svakom segmentu privrede. Od nastanka proizvoda do načina na koji ga krajnji korisnik koristi.\nPostoje različiti aspekti koji potrošnju čine cirkularnom:\nmogućnost popravke proizvoda – proizvodnja proizvoda visokog kvaliteta koji su dugotrajni (jer kako poznata engleska poslovica kaže – Nisam dovoljno bogat da kupujem jeftine stvari) i koji su proizvedeni na način koji omogućava popravku i zamenu dotrajalih delova; kada mi se pokvari telefon, želim da ga popravim a ne da kupim novi – dobro je za moje finansije, ali je dobro i za okolinu;\nprenamena proizvoda – pre nego što se odlučimo da nam neki proizvod više nije potreban, razmislimo o drugim načinima na koje on može biti iskorišćen;\nkada nam neki proizvod više nije potreban, uvek nam preostaje mogućnost da ga nekome poklonimo, umesto da ih bacimo ili čuvamo u podrumu dok ne istrule – tako štedimo prostor za odlaganje, čuvamo okolinu, a što je još važnije nekoga ćemo učiniti srećnim;\ntek kada smo iscrpeli sve druge mogućnosti, kada neki proizvod više ne možemo da popravimo, prenamenimo, niti poklonimo, moramo se postarati da on bude recikliran; ne želimo da kreiramo otpad;\nspora moda – stil se ne gradi kupovinom gomile najnovijih proizvoda, stil se gradi vremenom i gaji se iznutra. Nije nam potrebno nebrojano mnogo pari farmerki, cipela, haljina, suknji, jakni da bismo se izrazili. Uz takav pristup jedino što ćemo postići je da garderobu nosimo kraće i kupujemo češće. Ako vam je nešto lepo danas, verovatno će vam biti lepo i za godinu dana, dve, tri, pet. Ne morate da promenite ukus sa svakom novom sezonom;\nprestanimo da kupujemo stvari koje će nam možda zatrebati jednog dana jer taj dan obično nikada ne dođe; jedina posledica su ormani prepuni nekorišćenih jastuka i jorgana, tanjiri koji čekaju svečane prilike i ubodna testera kupljena na popustu jer možda vam zatreba nekad.\nPriči tu još uvek nije kraj. Cirkularno dizajniramo, proizvodimo i koristimo, ali šta još treba da radimo cirkularno da bismo živeli u cirkularnoj ekonomiji?\nZakonski okvir za cirkularnu ekonomiju i novi poslovni modeli\nDa bismo dizajnirali proizvode koji će omogućiti ekonomskom sistemu da cirkuliše, moramo da prihvatimo drugačiji način razmišljanja, drugačiji pristup potrošnji i vlasništvu.\nNaučeni smo da posedujemo. Naučeni smo da ne možemo da vozimo auto ako nije naš, da ne možemo da usisamo kuću ako nemamo usisivač. Jesmo li u pravu? Da li je jedina mogućnost koju imamo ta da imamo u svom vlasništvu auto ili usisivač, veš mašinu, peglu?\nVažno je da prestanemo da razmišljamo unutar balona u kome smo navikli da formiramo naše ideje, da ga se oslobodimo da bismo stvari videli na drugačiji način. Možda nije neophodno da platimo da imamo auto u svom vlasništvu. Možda možemo da platimo da ga koristim, samo ponekad, kada nam je potreban. To ponekad može biti svaki dan. Ali svaki dan po sat vremena.\nNe postoji nijedan razlog zbog kog bi trebalo da plaćamo da posedujemo auto koji će nas čekati na parkingu 8 sati dok mi sedimo u kancelariji. Zar ne?\nAli nismo naučili da mislimo na taj način. Biće teško promeniti čvrsto usađene navike i ideje o proizvodima koje koristimo. Ipak, moramo da pokušamo. Ne smemo da odustanemo samo zato što mislimo da je pred nama put koji nije tako lak. Menjajmo navike zajedno.\nKoristi koje donosi cirkularna ekonomija\nSada kada smo barem donekle razumeli šta je to cirkularna ekonomija, hajde da razmislimo zbog čega je ona dobra za sve nas i zbog čega treba da se potrudimo da što pre i na što bolji način pređemo sa linearnog na cirkularni sistem.\nCirkularna ekonomija pruža nove mogućnosti i pogodnosti pojedincima, firmama, ali i društvu u celini.\nŠta cirkularna ekonomija pruža pojedincima?\nprva i najznačajnija stavka na ovoj listi je zdravlje. Cirkularna ekonomija podrazumeva bolje upravljanje otpadom i smanjenje zagađenja vode, vazduha i zemljišta. Ovo utiče na zdravlje pojedinca, kako direktno, tako i indirektno, putem hrane koja se unosi.\njednostavniji način života – zbog specifičnog načina korišćenja proizvoda, cirkularna ekonomija omogućava prebacivanje odgovornosti sa pojedinaca na firme, što dovodi do oslobađanja vremena i mogućnosti da se ljudi posvete stvarima koje ih čine srećnim.\nkreiranje novih radnih mesta u delatnostima za koje danas ni ne znamo da postoje.\nCirkularna ekonomija donosi velike koristi i za društvo u celini:\nsmanjuje se emisija štetnih gasova (50% emisije može se pratiti do ekstrakcije i proizvodnje sirovina), a svi smo svesni činjenice koliko je alarmantno pitanje zagađenosti i koliko je važno da delujemo što pre;\nresursi se koriste efikasnije što znači da sa manje stvaramo više i gradimo lepši svet;\nhrana koja se proizvodi na cirkularan način je nutritivno bogatija;\npoboljšano zdravlje životinja – s obzirom na smanjenu ekstrakciju materijala iz prirode, čovek će u manjoj meri uticati na prirodna staništa divljih životinja – možemo da živimo bolje i lepše i da pritom sačuvamo živote mnogih ugroženih biljnih i životinjskih vrsta.\nKonačno, kako bi cirkularna ekonomija mogla da postoji, neophodno je da ona pruža pogodnosti i za preduzeća, jer ukoliko preduzeća nemaju interesa da se uključe, cirkularna ekonomija neće moći da funkcioniše.\nPostoji pet osnovnih pogodnosti koje preduzeća imaju od prelaska na cirkularno poslovanje:\npreduzeća koja prva pređu na cirkularan način poslovanja biće spremna da zadovolje potrebe svojih potrošača i tako sebi obezbede bolju poziciju na tržištu;\nova preduzeća neće morati u hodu da rešavaju buduće probleme nestašice resursa i povećanja njihove cene, već će pokušati da budu nezavisna od eksterne nabavke resursa – preduzeća koja posluju cirkularno popravljaju ili repariraju već korišćene proizvode, uzimaju delove i materijale iz proizvoda koji više nisu upotrebljivi i/ili su u industrijskoj simbiozi sa preduzećima koja su im kompatibilna;\npreduzeća koja su se odlučila da posluju cirkularno mogu ostvariti velike uštede; procenjuje se da bi produktivnost u Evropi mogla da poraste za 3 posto do 2030. godine što bi dovelo do uštede od 600 milijardi dolara – priključite se onima koji su odlučili da uštede;\npreduzeća koja počnu sa prelaskom na cirkularno poslovanje pre promene propisa neće se morati na brzinu prilagođavati promenama i tako će izbeći da se odjednom suoče sa troškovima koji potencijalno mogu biti visoki; ona preduzeća koja se uključe u proces tranzicije sa linearne na cirkularnu ekonomiju na njenom početku, dobiće punu podršku, kako organizacionu, tako i finansijsku od strane različitih fondova i države – ova mogućnost neće stajati na raspolaganju preduzećima koja prekasno započnu proces tranzicije;\nprelazak na cirkularno poslovanje dovodi do dugoročnog rasta prihoda i profita.\nPrelazak na novi način poslovanja nije nimalo lak. Zbog toga smo mi tu da vam tokom celog procesa pružimo podršku i pokažemo vam koje sve mogućnosti pruža cirkularna ekonomija.\nOd nas možete da naučite osnove cirkularne ekonomije, ali vam možemo pomoći da naučite i mnogo više.\nTu smo da sa vama razvijamo cirkularne poslovne modele i cirkularne proizvode – onakve kakvi su potrebni baš vama u industriji u kojoj poslujete. Saznajte koje sve usluge pružamo kako bismo vam pomogli da zajedno zakoračimo u svet cirkularne ekonomije.\nJoš zanimljivih zapažanja o cirkularnoj ekonomiji možete da čujete na sledećem videu:\nAko želite da saznate više o cirkularnoj ekonomiji, budite uz nas na putu ka cirkularnosti. Pišite nam o vašim nedoumicama i razmišljanjima na temu praktične primene novog ekonomskog modela u vaše poslovanje i život.\nTu smo da vas podržimo na vašem putu ka održivom poslovanju.


Dnevni horoskop za 15. novembar: Lav sklapa novi poslovni ugovor, Ovan dobro, Bik spreman za novu vezu, Strelac će imati povoljan dan – Ženski kutak\nMožete da očekujete dobru komunikaciju sa saradnicima. Zajedno idete ka zajedničkim ciljevima. Osećanja koja ste imali ka bivšem partneru se gase i konačno ste spremni da ostvarite novu vezu. Posetite stomatologa.\nSreća vas prati danas. Pred vama je period u kojem ćete biti zadovoljni poslovnim okolnostima. Uživate u flertu i stalo vam je do toga da se pred osobom koja vam se dopada pokažete u najboljem svetlu. Odlično se osećate.\nOčekuje vas prilika za novi posao. Pred vama je odlična faza u kojoj možete da ostvarite svoje ambicije. Moguće je da vam se dopada osoba koja nije sasvim slobodna ili ima neku tajnu. Osećate se generalno dobro.\nSklapanje novog poslovnog ugovora bi moglo da bude zahtevniji posao nego što očekujete. Možete da se oslonite na svog partnera koji se maksimalno trudi da vam ugodi i da bude tu za vas u svakom pogledu. Problemi sa hormonima.\nPred vama je povoljan dan na polju posla. Možete da očekujete da ćete imati podršku bliskog okruženja. Ukoliko planirate susret sa osobom do koje vam je stalo, možete da se nadate pozitivnim okolnostima. Odlično se osećate!\nNiste baš zadovoljni situacijom koju imate na ovom polju i spremni ste za povlačenje većih poteza i promena. Ukoliko ste se upustili u neobaveznu vezu, sada biste mogli da se odlučite za kraj tog odnosa. Izbegavajte cigarete i alkohol.\nIako ste zabrinuti, rešićete poslovne probleme. Okolnosti koje vas okružuju će se menjati u vašu korist. Nova ljubav je pred vama. Bićete spremni da se otvorite ka novoj osobi. Pad imuniteta je moguć kod vas.\nPred vama je naporan dan za poslovno polje. Možete da očekujete dosta raznih komplikacija. Manji nesporazumi sa voljenom osobom su pred vama ali ćete na kraju ipak uspeti sve da rešite. Mogući su problemi sa probavom.


Google investirao 23 miliona dolara u FlexyCore | Srbodroid\nGoogle investirao 23 miliona dolara u FlexyCore\nObjavio eboye u Vest 26/10/2013 u 18:28\nGoogle-ovo konstantno unapređivanje Androida za krajnjeg korisnika sa svojom poslodnjom investicijom nastavlja.\nSa predstavljanjem Android verzije 4.1 Jelly Bean dobili smo Projekat Puter (Project Butter) koji je doneo gomilu ubrzanja i unapređenja. Ideja iza putera je glatko iskustvo, nešto što je našem omiljenom operativnom sistemu bilo preko potrebno. Međutim, Google uvek misli da može više, pa je tako sada kupio FlexyCore.\nFlexyCore je kompanija koja se specijalizovala za optimizaciju Androida kako bi ga napravila ne samo glađim, već i boljim. Njihove usluge i prethodni rad su vredni 23 miliona dolara, koje je Google potrošio. Google je za GigaOm izjavio povodom ove kupovine da “imaju vredno znanje i iskustvo u pravljenju softvera kako bi optimizovali performanse Android uređaja i mislimo da će doprineti dosta našem timu”\nTags: googlekupovinaoptimizacijaProject Butter


Sportske.net - Miloje ne zna baš da se raduje, ali kaže da je ova titula slađa od prošle\nMiloje ne zna baš da se raduje, ali kaže da je ova titula slađa od prošle\nMalo iscrpljeno je delovao trener Zvezde posle odbrane titule. Novinari opet probali da "izvuku" nešto o njegovoj budućnosti u klubu...\nCrvena zvezda je odbranila titulu, a Vladan Milojević je posle toga rekao da ne ume da se raduje, ali da mu je ovaj trofej svakako slađi nego onaj od prošle godine, kao i da je tim zasluženo osvojio trofej.\n"Malo nas je poremetila utakmica protiv Čukaričkog. Nismo to očekivali, ali mislim da smo sasvim dobro odigrali sezonu, u dobrom kontinuitetu u kome smo mogli da imamo.\nKad imate mnogo rotacija, u pojedinim utakmicama ne možete daimate takmičarsku formu kakvu biste voleli, ali mislim da bi bilo nepošteno da budem nečim nezadovoljan.\nJedan deo smo završili, ali ostalo nam je da privedemo prvenstvo kraju, gde sam siguran da neće biti lako. A koja je titula mi je bolja? Uvek je prošla prošla, a ova je slađa i lepša, kao i svaka nova", rekao je Milojević.\nZvezda je večeras pobedila Mladost 1:0 i tako odbranila titulu prvaka Srbije. Da li će se slaviti večeras ili na kraju sezone?\n"Mi već u petak igramo, a igrači će sutra imati slbodan dan. Ne umem ja baš da se radujem, a i uvek imate šta da pokažete, pogotovo kad ste u Crvenoj zvezdi. Uvek ima malo vremena za radovanje, pa neka iskoriste to i sutra. Još malo do kraja, imaće vremena za slavlje", rekao je Milojević.\nIma li snage uopšte za slavlje? Kao da je sezona predugačka...\n"Za slavlje - oni uvek imaju snage, nemojte u to da sumnjate. Za ovo drugo ne znam, a što se tiče slavlja i veselja – mislim da smo poznati po tome", kaže Milojević kroz smeh.\nU poslednja dva kola igrate protiv timova koji ne mogu da izbore Evropu, a vi ste titulu osvojili, da li to znači da ćemo videti više rotacija, odnosno da će priliku dobiti igrači koji su manje nastupali do sada?\n"Videćemo. Imam dosta igrača koji zaslužuju da dobiju minutažu, kao i ovi koji su osvojili titulu. Trebalo bi da dobiju priliku, zato su dovedeni", rekao je Milojević.\nPisalo se mnogo o vašem statusu, a na zapadnoj tribini se pojavio transparent "Šefe, ostani", kako to komentarišete?\n"Dobro, lepo je to. Nemam šta da komentarišem, sešćemo, pričaćemo, razgovaraćemo...", odgovara trener.\nA što se tiče same utakmice...\n"Utakmica kakvu smo očekivali. Mladost je po meni možda najnezgodnija ekipa u Super ligi, sa mnogo iskusnih igrača i to sigurno potiče iz rada trenera Neška (Milovanovića), apsolutno se vidi njegov pečat. Nismo se snašli u prvom poluvremenu, imali smo inicijativu, ali Mladost je imala te fantastične kontre, možda i najbolje kontranapade u ligi.\nU drugom poluvremenu smo pokušali da zadržimo koncentraciju. Ključni detalj je bio situacija kod gola, kada je Jovančić na volšeban način zadržao loptu pored trojice igrača Mladosti. Da nije, Lučani imali kontru četiri na dva.\nPenal nije ključna situacija. Sjajna odbrana Rosića, pokazao je da je jedan od najtalentovanijih golmana kod nas. Sad neću da komentarišem sporne situacije, ali još jednom bih čestitao igračima na zasluženoj tituli i dobroj sezoni.\nMi smo ostvarili jedan deo cilja. Ponovo igramo sa protiv Mladosti u Lučanima u Kupu. Sasvim zasluženo, neće biti ni malo lako. Poželeo bih Mladosti sve najbolje u daljem toku prvenstva", ispričao je Milojević.\nUmesto Nenada Milovanovića, novinarima se obratio njegov asistent Goran Stanić.\n"Da vam se prvo izvinim, trener ima zdravstvenih problema. Mladost je odlično ušla u utakmicu, imali smo tri-četiri odlične šanse, ali ih nismo iskoristili. Ako to ne iskoristite, posle toga dolazi kazna, pogotovo kad igrate protiv Zvezde, koja je večeras obezbeđivaa titulu. Čestitam im na tome, cele sezone su igrali kako treba", rekao je Stanić.\nNa kolena pred sampiona drzave.\nČemu da se raduje? Samo na ovih par hiljada što su došli danas da gledaju zvezdu nije jasno o čemu se radi cele sezone, i to ne samo ove.\nU svakom slucaju je bolje par hiljada nego par stotina...


Jadranka Rabrenović, urednica ekonomske rubrike podgoričkog dnevnika Dan, za RSE govori o teatralnim reakcijama državnih organa na nezakonito rušenje jednog od simbola glavnog grada, hotela Crna Gora, i najavi ruskog investitora da će preko suda od Crne Gore tražiti milijardu eura.\nRSE: Rušenje podgoričke ikone, hotela Crna Gora, je izazvalo pravu buru u domaćoj javnosti, ali sada nećemo ulaziti u pitanje - da li je trebalo ovu zgradu rušiti ili ne, iz prostog razloga što to po projektu nije ni smjelo da se radi. Međutim, interesantan je svojevrstan medijski teatar koji je nastao nakon rušenja i energičnog negodovanja dijela javnosti. Kako vama djeluje izjava ministra održivog razvoja, Branimira Gvozdenovića, da će od investitora tražiti da sve vrati u prvobitno stanje, ali i nastup investitora, vlasnika firme Normal Company, Žarka Burića, koji očekuje da je dovoljno reći - ko radi taj i griješi?\nRabrenović: Oni su od samog početka imali namjeru da sruše hotel, jednostavno zato što je puno lakše i puno jeftinije graditi na novom, nego restaurirati i renovirati objekte. Hotel je vrlo star. Renoviran je s početka XX vijeka, pa onda u socijalističkom periodu, pa sada. Puno bi para otišlo na učvršćivanje postojećeg.\nBilo gdje u Evropi možete da naiđete na restorane stare 400 godina. Oni stvarno vode računa o prostoru i vremenu. U Podgorici se ne računa, ni o jednom, ni o drugom, tako da je ova cirkusijada, koja je nastala sa Hotelom Crna Gora, tipična.\nRSE: Mediji i ukupna javnost se danima bave najavom En plus grupe, ruskog oligarha Olega Deripaske, koja je do nedavno uvedenog stečaja upravljala podgoričkim Kombinatom aluminijuma, da će tužiti Crnu Goru sa odštetnim zahtjevom od milijardu eura. Kako vama djeluje ova prijetnja? Ima li osnova za takvu tužbu?\nRabrenović: Apsolutno nema nikakvog osnova za takvu tužbu. To je samo medijski nastup gospodina Deripaske, koji je okrenut jednom dijelu crnogorske javnosti i crnogorskoj vladajućoj strukturi, a s druge strane ruskoj vladajućoj strukturi. Deripaska je vrlo poslušan službenik Putina. Apsolutno nema nikakvog osnova za to, čak ni osnova za prvu tužbu, koju su podnijeli 31. maja 2006. godine, tačno u roku od šest mjeseci od preuzimanja Kombinata aluminijuma. To je zakonski rok do kada se mogla podnijeti tužba zbog navodnog dovođenja u zabludu što se tiče finansijskih izvještaja Kombinata aluminijuma. Čak ni tada nisu mogli dobiti tu tužbu.\nJedina slaba strana crnogorske Vlade i jedina jaka strana Rusa u toj tužbi je bila vrijednost radova u dijelu ekološkog programa jer je Vlada rekla da će to da košta 1,8 miliona, prema procjeni stručnjaka sa Oxforda, a to je trebalo da košta 108 miliona eura. Sama činjenica da su Rusi prve godine nakon privatizacije ostvarili, ne fantastičnu proizvodnju, nego fantastičan prosjek od 70 miliona eura, na koji nisu platili porez sve do sada, pokazuje da je njihova tužba bila bezosnovana.\nŠto se tiče sadašnje tužbe, prvo što im je istekao zakonski rok, drugo što su se oni Ugovorom o poravnanju iz 2009. godine obavezali da neće podržati tužbu po prethodnom pitanju. Treće, ruska strana je prekršila svaku tačku ugovora o poravnanju. To je samo pompa i medijsko naduvavanje.\nRSE: Da li vas iznenađuje izostanak reakcija ključnih ljudi Vlade na najavu tužbe vrijednu milijardu eura? Nakon najave tužbe En plus grupe, emitovano je saopštenje koje je autorizovao vladin biro za informisanje. Da li smatrate da se radi o, za političare, tipičnom izbjegavanju povezivanja sa „lošim vijestima“ u periodu godišnjih odmora, ili je procijenjeno da Rusi blefiraju?\nRabrenović: Naša Vlada je na godišnjem odmoru i nema te krize na svijetu i tog ekonomskog pritiska koji će našu Vladu da natjera da radi cijelo ljeto i da ne ide na kolektivni godišnji odmor. Mislim da su i oni napravili procjenu koju sam ja rekla i da su smatrali da je dovoljno da pošalju gospodina Ugljevića i da on, kao čovjek koji je učestovao u privatizaciji i poslovima sa Rusima, i u to vrijeme bio ministar ekonomije, objasni kako je to glupost. Pri tome, niko ne želi da se povezuje s tim, bez obzira koliko ona imala ili nemala osnova.


Nakon što je Kaluški orkestar pobijedio na takmičenju u subotu uveče, ukrajinski predsjednik je reagovao objavom na Telgramu: „Naša hrabrost impresionira svijet, naša muzika osvaja Evropu. Sljedeće godine Ukrajina će biti domaćin Evrovizije, prenio je Gardijan.\n„Potrudićemo se da jednog dana ugostimo učesnike i goste Evrovizije u ukrajinskom Marijupolju. Slobodno, mirno, obnovljeno. Siguran sam da naš pobjednički akord u borbi sa neprijateljem nije daleko“, poručio je Zelenski.\n“Razumijemo duboka osjećanja oko Ukrajine u ovom trenutku i vjerujemo da su komentari Kaluškog orkestra i drugih umjetnika koji izražavaju podršku ukrajinskom narodu prije humanitarne nego političke prirode”, saopštili su.\n14/02/2022 • 19:05\nKlarkson i Snup Dog vode američku “Evroviziju”\n15/05/2022 • 16:14\n15/05/2022 • 16:11\n15/05/2022 • 16:01\nStoltenberg: Pomno pratimo što radi Rusija, planovi Moskve propadaju\n15/05/2022 • 15:55\n15/05/2022 • 15:48\nDojava o bombi na željezničkoj stanici na Novom Beogradu


Grad podržao prošlogodišnje poskupljenje daljinskog grejanja - juGmedia\nKomentari su isključeni na Grad podržao prošlogodišnje poskupljenje daljinskog grejanja\nVeće grada Niša saglasilo se danas sa odlukom Gradske toplane o poskupljenju daljinskog grejanja sa 5,21 na 5,40 dinara po kilovat času isporučene toplotne energije, odnosno sa 84,7 na 86,76 dinara po kvadratu grejne površine.\nĐorđević, medjutim, nije imao odgovor na pitanje zbog čega se Gradsko veće izjašnjavalo o novim cenama grejanja pet meseci pošto ih je Gradska toplana usvojila\nPomoćnik sekretara Sekretarijata za komunalnu delatanost, energetiku i saobraćaj Hranislav Đorđević objasnio je da se ne radi o novom poskupljenju, već se saglasnost odnosi na odluku koju je Toplana donela početkom januara i koja se primenjuje od 1. decembra prošle godine.\n„Toplana je donela odluku o poskupljenju zbog toga što je cena gasa porasla za 4,16 odsto, a mazuta za 1,54 odsto„, izjavio je.\nOn je kazao da je Nadzorni odbor Gradske toplane ispoštovao propise prilikom donošenja odluke o poskupljenju, ali u slučaju da se sa time nije saglasilo Gradsko veće, Toplana bi morala za razliku u ceni da obešteti korisnike daljinskog grejanja.\nPredsednik Udruženog pokreta slobodnih stanara (UPSS) Saša Kostić rekao je da je to udruženje pokušalo da spreči poskupljenje grejanja u Nišu.\n„Dostavili smo Gradskom veću kalkulaciju iz koje se vidi da je poskupljenje gasa fiktivno. Pokazali smo kako je Toplana matematički podigla cenu, ali Veće to nije prihvatilo„, istakao je Kostić.\nOn je rekao da je prošlogodišnjom odlukom Skupštine grada Niša Toplani omogućeno da primenjuje nove cene grejanja bez prethodno dobijene saglasnosti Gradskog veća.\nKostić je najavio da će UPSS podneti krivične prijave protiv odgovornih za donošenje odluka na štetu korisnika daljinskog grejanja.\nLESKOVAC - Nacionalna služba za zapošljavanje obaveštava javnost da će u subotu, 18.06.2016. godine, preko Poštanske štedionice, izvršiti isplatu redovne novčane naknade nezaposlenim licima za maj 2016. godine. (više…)\nVRANJE - Ljubitelji snega mogu iskoristiti pogodnosti koje je javno preduzeće Skijalište Besna Kobila uvelo, zbog velikog interesovanja, naročito među mlađom populacijom.Reč je o besplatnom prevozu do planinske lepotice juga Srbije. (više…)\nPROKUPLJE -Opštinska organizacija sportskih ribolovaca „Toplica“ iz Prokuplјa bila je organizator takmičenja ribolovaca pod nazivom „Kup Toplice 2014“. Na ovoj sportskoj manifestaciji učestvovalo je 16 ekipa, od kojih su tri bile iz Prokuplјa, saopšteno…


Kotor Varoš mjesto sa kojeg počinju promjene | Moj Kotor Varoš\nHomeKotor VarošKotor Varoš mjesto sa kojeg počinju promjene\nKotor Varoš mjesto sa kojeg počinju promjene\n21/09/2016 Moj Kotor Varoš Kotor Varoš 0\nPredsjednik SDS-a Mladen Bosić rekao je večeras da je Kotor Varoš jedan od gradova iz kojeg počinju promjene.\n– Očekujemo da promjene krenu iz Kotor Varoša, Čelinca i Banjaluke i da se prošire cijelom RS. Ovdje se otvara put za promjene – rekao je Bosić na centralnoj tribini Saveza za promjene u prepunoj sportskoj dvorani na kojoj je predstavljen zajednički kandidat za načelnika Kotor Varoša Zdenko Sakan.\nPredsjednik PDP-a Branislav Borenović kazao je da mu je srce veliko kada vidi da je napravljen dogovor za budućnost i da Sakan bude načelnik.\n– Zahvaljujući tom dogovoru Kotor Varoš za četiri godine može biti najuspješnija opština u BiH. Nadam se da će se taj dogovor preliti i na ostatak RS. Ovo nisu obični izbori, ovo je borba protiv mafije – rekao je Borenović.\nSakan je kazao da će biti načelnik svih građana i da će njegova vrata biti otvorena za sve.\n– Moja politika je da manje obećavam, a da više radim. Moji glavni ciljevi biće otvorena administrativna služba koju ću dovesti u službu građana, podrška investitorima i povećanje nataliteta. Kada budemo imali više investicija biće više novca i za sve kategorije stanovništva – rekao je Sakan.\nPočasni predsjednik PDP-a Mladen Ivanić zahvalio je Kotorvarošanima što su mu omogućili pobjedu prije dvije godine.\n– Kao što sam ja tada pobijedio u Kotor Varošu oekujem da i Sakan pobijedi i da imamo s kim sarađivati i razvijati ovaj grad – istakao je Ivanić.\nFunkcioner SDS-a Dragan Mektić rekao je da Savez za promjene neće odustati od borbe protiv kriminala i korupcije.\n– Istražićemo sve afere i moraće da polože račune. Time smo obuhvatili i Kotor Varoš. Istražujemo kriminal u Šumskom gazdinstvu “Vrbanja” u kojem je utajeno više od 300.000 KM. Istražićemo i kako je Ministarstvo uprave i lokalne samouorave RS omogućilo malverzacije sa upisom i registracijom birača. Pobijedićemo mafiju i narodu vratiti pare – rekao je Mektić.\nPredsjednik Opštinskog odbora SDS-a Nedeljko Glamočak kazao je da večeras mogu proglasiti pobjedu.\n– U svim strankama imamo dobre i kvalitetne ljude, izaberite svoje ljude i prvog među jednakima Sakana. Pobjeda na lokalnim izborima je početak kraja režima – rekao je Glamočak.\nNa tribini su govorili i nosilac odborničke liste PDP-a Radenko Čupić, te potpredsjednici SDS-a Ognjen Tadić i NDP-a Krsto Jandrić. Među mnogobrojnim posjetiocima tribine bili su i Banjalučani koji su stigli SDS-ovim izbornim autobusom, dok je gost među stranačkim čelnicima bio i dojučerašnji PDP-ovac iz Kotor Varoša Velimir Sakan, koji ce sreću na lokalnim izborima okušati u Doboju čiji je odnedavno stanovnik.\nVrh Saveza za promjene večeras u Kotor Varošu\nMinistar Đokić obilazi naše najveće fabrike\nSakan na prijemu u Predsjedništvu BiH\n06/01/2017 Moj Kotor Varoš 0\n“Glog” na neobičan način odstrijelio kapitalca od 224 kilograma\nGALERIJA: Fudbalski veterani gosti Davora Šukera, Ćire Blaževića i Kranja\n10/04/2017 Moj Kotor Varoš 0