Između granica – ka antikolonijalnoj književnosti — booksa.hr\nPOČETNA > Kolumne > Kritike > Između granica – ka antikolonijalnoj književnosti\nnaslov knjige Sušno doba autor Gabriela Babnik\nizdavač Sandorf godina izdanja 2018 prevoditelj Anita Peti-Stantić (slo)\nSlovenačka spisateljica Gabriela Babnik je roman Sušno doba u originalu objavila prije sedam godina, a prošle godine Sandorf je izdao njegov prevod. Isti roman preveden je i u Srbiji pod nazivom Doba suše (Vulkan izdavaštvo, 2015), i kako u blurbu piše, na ukupno jedanaest jezika. Od prije dva mjeseca u prevodu se može naći još jedan njen roman, Intimno, objavljen kod beogradskog izdavača Clio, a i Sandorf je najavio njegovo objavljivanje.\nOsim interesovanja naših izdavača za slovenačku književnost i relativno dobre povezanosti postjugoslovenskih književnih scena, razlog za prevođenje svakako je i to što je ovaj roman dobio Nagradu za književnost Evropske unije. Na ovom mjestu valja napraviti malu digresiju, jer je riječ o temi koja je važna za izdavaštvo na koje sve očiglednije utiče, ali joj se u javnosti često ne pristupa na dovoljno kritički način.\nKontekst u kojem se nagrada dodjeljuje povezan je sa kulturnim politikama EU, sa željom da se poveća vidljivost književnosti manje zastupljenih jezika, kao i sa evropskim fondovima za prevođenje. Dakle, za objavljivanje neke od knjiga koje dobiju ovu nagradu, a svake godine ih ima više i iz različitih su evropskih zemalja (zemlje iz kojih dolaze dobitnici/e se rotiraju), izdavači na konkursima dobijaju dodatne bodove. Ova nagrada tako obavlja ulogu svojevrsne preporuke.\nTo je legitimna i valjana praksa, ali kao i u drugim djelatnostima, umjesto za inkluziju ona počinje da se često koristi ili kao sredstvo kojim izdavači pokušavaju da se održe čak i ukoliko objave knjigu iza koje ne stoje u potpunosti, ili koja se baš najbolje ne uklapa u njihov izdavački plan, ili nije ni dovoljno relevantna da bi se prevodila. Tako, postoji sve više prevoda knjiga koje maltene niko ne čita, jer ni ne dobijaju priliku kod publike, kratko se promovišu, jedna knjiga smjenjuje drugu, žargonski rečeno štancaju se, čime se donekle i obesmišljava primarna ideja osvjetljavanja manje vidljivih književnosti i otvaranja raznolikije književne diskusije.\nProblemi se uočavaju i kada se pogleda sa druge strane, tj. ko od autora i autorki sa naših područja dobija nagradu. U tom se izboru među knjigama poznatih i relevatnih autora i autorki nađu i knjige koje jedva da su značajne u lokalnom kontekstu, ali ih objavljuju izdavačke kuće koje imaju dobru saradnju sa npr. PEN centrima koji obavljaju selekciju knjiga. Zato je važno imati kritički otklon kao i prema svakoj književnoj nagradi inače, ali i dodatno u ovom slučaju postavljati pitanja – koliko je odabrana knjiga značajna i književno uspjela, šta njen prevod može da doprinese interknjiževnom dijalogu, kako se čita u sredini u kojoj je primarno objavljena a kako u onoj u kojoj je prevedena, i sl.\nPovratak na kritiku\nU slučaju ovdašnjih prevoda romana Sušno doba jezička i kulturološka distanca je minimalna, što je i logično zbog razmjene između slovenačkog i bhsc jezika i književnosti. Ipak, već na osnovu samog zapleta čini se kako je ovaj roman bliži nekim drugim književnim scenama, poput angloameričke, nego regionalnim koje su fokusirane na ovdašnje ratove i tranziciju. U ranije linkanom intervjuu, autorka sama navodi da je zaplet preuzela iz romana Filipa Rota Životinja na izdisaju, s tom razlikom da je obrnula identitete i uloge protagonista. Naime, tema romana je odnos šezdesetogodišnje dizajnerke Ane iz male srednjoevropske zemlje i dvadesetsedmogodišnjeg Ismaela iz zapadne Afrike, kako već iz blurba saznajemo. Zaplet je, čini se, jednostavan – pratimo šta bi se dogodilo kada se emotivno i seksualno povežu dvije osobe različitih godišta, rodnih, "rasnih", klasnih i kulturoloških identiteta.\nKod izbora ovakve teme izazov za autorku prije svega je u tome da izbjegne stereotipno pisanje o Africi, te da oblikuje antikolonijalni tekst. Na formalnom nivou roman se zasniva na principu smjenjivanja Anine i Ismaelove perspektive. Tako je prevaziđena dominacija tzv. zapadnog kolonijalnog pogleda. S druge strane, uključivanjem Anine, ženske perspektive, tekst se opire još jednom dominantnom, u ovom slučaju "muškom" pogledu. Po sličnom principu kontrastiranja i međusobnog upotpunjavanja mogu se čitati i drugi slojevi njihovih intersekcionalnih identiteta.\nDrugi, za ovaj tekst veoma važan aspekt je gotovo poetski jezik kojim se gradi specifična atmosfera u knjizi povezana i sa samim naslovom. S tim u vezi je ukupan doživljaj knjige pomalo filmski. A baš takav stil osim ljepote sa sobom nosi i opasnost pretjerane romantizacije prostora i društva o kojem se piše. Čini se kao da tekst levitira na finoj granici između pretpostavljenog stereotipa o tome što za osobe iz (jugozapadne) Evrope znači zapadna Afrika, i sa druge strane, nekog ako ne "autentičnijeg" ono ipak kreativnijeg i u umjetničkom smislu "istinitijeg" prikaza ovog prostora. Gotovo da je iluzorno zamišljati kako je uošte moguće bez ikakvog kreativnog učitavanja pisati o drugačijim kulturama, ali u ovom slučaju autorki uglavnom polazi za rukom da ne pređe u kolonizatorski diskurs.\nSem navedenih formalnih, svakako je razlog tome i što se često opisuju emocije i lična iskustva likova, koja su opšteljudska, podjednako su legitimna Anina kao i Ismaelova. Oboje su samo ljudi, sa potrebom da budu voljeni i prihvaćeni. Tako je i pored svih razlika između njih jedan od ključnih formativnih odnosa onaj prema majci i iskustvo majčinstva. U Ismaelovom slučaju, njegovo teško djetinjstvo obilježeno je majčinskom figurom koja kao osoba sa psihičkim smetnjama živi na marginama društva. U slučaju Ane, pratimo i komplikovani odnos koji je ona imala sa majkom, ali i, s druge strane, njen podjednako komplikovan odnos prema sinu. Anu, dakle, vidimo i u ulozi djeteta i u ulozi majke. I u ovom slučaju autorka ulazi u prostore tabua propitujući teze o bezuslovnosti majčinske ljubavi, dovodeći ne samo glavne već i sporedne likove u granične situacije.\nOno što je u romanu takođe veoma uspjelo jeste to što se priča o ličnom ne zadržava u vakuumu, nego se govori o mnogobrojnim temama koje su kako društveni, tako nažalost često i književni tabui, poput seks-turizma, silovanja i seksualnog nasilja nad djecom, diskriminacije ekstremno siromašnih i sl. Možda ovako jednostavno pobrojano izgleda kako je autorka samo htjela da čekira sve politički zanimljive i "provokativne" teme, ali u samom tekstu one su uglavnom dosta dobro uklopljene i motivisane. Na taj se način dobija uvid u to kako u društvu dolazi do nagomilavanja i međusobnog uslovljavanja nasilja i neravnopravnosti.\nU najboljim aspektima romana, kada se piše o iskustvu osoba sa društvenih rubova, čije su mogućnosti "slobodnog" izbora zbog društvene nejednakosti krajnje sužene, perspektiva Ismaela podsjeća na neke od upečatljivjih i tragičnijih perspektiva u romanu Marlona Jamesa Kratka povijest sedam ubistava ili na naratorke u romanima Arundhati Roy. Zanimljivo je da je Anina perspektiva unekoliko stereotipnija, iako pripada istoj sredini kao i autorka, pa bi se očekivalo da je lakše oblikovati ovaj lik. Ipak, Anini su postupci ponekada bespotrebno metaforizovani i nemušto motivisani, valjda iz potrebe da se tek kasnije u tekstu jasnije otkriju uzroci njene usamljenosti i izopštenosti. Ismaelov lik djeluje zaokruženije kada se sagledaju svi razlozi koji ga vode do njegovog konačnog izbora, i dinamika kojom se razvija je bolje usklađena. Sam kraj knjige jeste opravdan, ali, što je posebno uočljivo u posljednjem poglavlju, u samoj fabuli ima lošije razrađenih mjesta. U stvari, vođenje i dinamika radnje nisu uvijek uvjerljivo realizovani, i kao takvi predstavljaju slabije segmente teksta.\nZbog ovih nedostataka roman na momente izgleda poput stilske vježbe iz koje proviruju nesređeni šavovi, ali u cjelini se preklapanjem različitih elemenata – multipersektivnosti, poetičnog stila, detabuiziranja tema – zaokružuje priča koja ima sopstveni smisao i značaj. Kao takva možda nije najreprezentativnija za savremenu slovenačku književnost, ali je opravdala dobijanje nagrade za književnost Evropske unije. Svakako, pokazala je da se ne mora pisati samo na jedan način i uvijek o istim temama, a kako bi se prikazale dublje sličnosti u iskustvima svih nas koji živimo u nepravednom i surovom neoliberalnom kapitalizmu i kako bi se on kritikovao sa antikolonijalnih pozicija.


Pesnik crne nebidnine – Nanevski | Aco Šopov – Poesis\nThis post is also available in: Macedonian Serbian Bosnian\nLirika crne nebidnine*\nDuško Nanevski (1929-1994), makedonski književni kritičar\nKo ti je dao to ime, vodo neprozirna, vodo crna?\nA. Šopov, „Nebidnina”\nU posleratnoj makedonskoj poeziji, javljajući se s prvom generacijom pesnika, Aco Šopov nesumnjivo ima istaknutu ulogu začetnika, potvrđenu još i vodećim učešćem i uticajem kroz sve njene razvojne faze do danas. S druge strane, svakako nije slučajno što se u njegovom pesničkom rastu ogleda i tok makedonske pesničke evolucije. Da to nije obično podudaranje, dovoljno je samo podsetiti da su upravo njegove pesničke knjige označavale i početak novih etapa u savremenoj makedonskoj poeziji. Njegove partizanske Pesme (1944), štampane kao prva zbirka oslobođene reči, otvorile su početni period nacionalnog i kolektivnog zanosa slobodom, egzaltacije ideja i socijalne romantike. Zbirkom Stihovi o muci i radosti (1952), koja je u to vreme izazvala burna reagovanja i polemike, on je opet najavio vraćanje ka potisnutim, intimnim motivima, koji su se zatim, u periodu intimne lirike, razgranali u bogate lirske svetove. Možda zbog ovog preokreta Šopov je i danas kod jednih poznat kao pesnik borbenih balada, kod drugih svojim lirskim minijaturama iz knjige Slij se sa tišinom (1954).\nMeđutim, ova promena sadrži i jedno kreativno jedinstvo i jednu dublju paralelu između pesnika i hoda vremena. Mislim da u njemu imamo izrazitu stvaralačku ličnost, sa osećanjem za bitne procese, sa smislom za nova traganja i sluhom za ono što dolazi, sa slutnjom za ono što nosi vreme. U tom kontekstu već se nazire i nešto iz njegove najznačajnije pesničke knjige: Nebidnina (1963). Iako se i pre toga primećivala izvesna potraga za otkrivanjem nasleđa u pesničkom biću, kroz spontani stih, izgleda da je upravo on doneo ono što su mnogi tražili: tragično osećanje nebidnine kao dimenzije makedonskog vekovnog postojanja. Uistinu, to je došlo u trenutku intenzivnih strujanja u tom pravcu, ali metaforom nebidnine on je utisnuo jedan sudbinski amblem makedonskoj modernoj poeziji, naročito pesničkim nivoom svog doživljavanja nebidnine, pod čijim dejstvom već se javljaju i druge nebidninske vizije, možda opet kao početak novih sinteza tradicije i moderne pesničke reči.\nU uvodnoj pesmi knjige Nebidnina, taj novi početak sam pesnik je označio kao „rađanje reči“. Već akcentom na reči „rađanje“, za razliku od dotadanjeg „pevanja“ reči, podtekstno je iskazan i trenutak novog preokreta u makedonskoj poeziji. U tom smislu, vrednost ove pesme je parabolična: otkriva jedan preloman, inten zivno doživljeni, nov pristup ka tvoračkom činu. Iako je traženje nove reči oduvek bilo opsesija pesničkog nemira, u ovoj pesmi ima nečeg što se javlja prvi put kod ovog pesnika, jedan prodor do pakla stvaranja, koji dopire do vatre reči. Kada početnim stihovima: „Gležanj do gležnja,/ kamen nad kamenom“ nagoveštava težinu tog probijanja, u njemu se pali i jedna tajna vatra, sa plavim plamenom, koja ga goni da sagori u njoj i da se stopi, ili da nađe i donese u poeziji reč koju traži.\nI dok „dimi se noć“, a „reč se dvoji od tame“, on, u očajanju, obraća se stvaraocu u sebi da otvori „tvrđavu kamenu“, u čijim naslagama oseća i tajnu i moć reči. Zatim dolazi i ona mučenička „Molitva za još jednu nepronađenu reč“, kao bdenje u hramu noći, dok se ne pojavi velika i istinska reč koja će trajati i zračiti u poeziji.\nU tim duševnim dubinama, izgleda, otkriva i novu formulu, a u ognju reči nalazi i ključ kojim otvara svoju tvrđavu da bi bila svojim bogatstvom otkriće i za makedonsku poeziju. Rađanje reči, zatim je postalo i šire prihvaćeni izraz za moderni alhemijski trans, koji je imao svoj odjek i kod pesnika i kod istraživača i antologičara pesničkog sna.\nMolitve: erotska poetizacija ljubavi\nPrvi rezultat ovog kvalitetno novog odnosa Šopova ka pesničkom činu bile su njegove „Molitve moga tela“. Reč koju je tako dugo i uporno tražio pesnik u stvari je najlepša ljudska reč: ljubav. Ova prastara ljudska reč inspirisala je mnoge pesnike da otkriju svoje stvaralačke mogućnosti. U poeziji Šopova ljubav je i ranije bila dominantna i draga tema. U „Molitvama“, međutim, on kao da dolazi do tajne magije kojom se od ljubavi i reči stvara najlepša poezija. U jedinstvenoj inspiraciji, nalik na iskonski ljudski govor u pesmi, čini se da su spontano ispevane sve ove molitve, jednakim unutarnjim intenzitetom i u sublimnim pesničkim oblicima.\nOno što najneposrednije privlači, i donekle iznenađuje, to је erotska senzualnost ovih pesničkih molitvi. Od prve do poslednje u njima treperi erotika tela, stalnim preoblikovanjem u pesnički govor: kao lirika krvi, koja neukroćenom divljinom traži „korito do teče“; kao „žedan most između dva brega“, koji, u savijenom luku čeka „neki talas da ga očara“, pa da zapeva „plavo od nežnosti“; ili, kao „gladni vij vihora“, koji luta kroz sve predele da razbudi „srne u nečijim zenicama“. Već i iz ovih nekoliko izraza dovolino je upečatljiva erotska tenzija u pesnikovoj misli i u pesničkoj slici. Ali, ponekad, čini se da ona dostiže stepen opsesije, koja ne pravi razlike između bola i ekstaze:\n„Spleti te svetlosti, to gorenje belo\nobavij njima ovo gordo i uspravno telo\nsvejedno kao bič ili kao bršljan zelen.“\n(“Četvrta molitva moga tela”)\nU ovoj žeđi za erotskom ljubavlju svakako se otkriva čovekova preokupiranost jednim praiskonskim porivom, koji, u ovom slučaju, ide od hedonističkog shvatanja života do jednog sasvim savremenog osećanja za telo kao sinonim postojanja. Možda i jednim modernim pokušajem za oslobađanjem erotike, u frojdovskom smislu, kao psihološkog pramotiva kreacije i impulsa u poeziji.\nMeđutim, isto tako, vidljivo je i da to „grešno, izduženo telo“ kod ovog izrazitog liričara, ipak, ne ostaje predominanta njegove nove lirike, niti ide do krajnosti pomodne vulgarnosti u poeziji. I kada je „tamni vihor“ u krvi, erotski poriv samo intenzivira pesničke doživljaje, pomoću kojih i sam dobija kultivirani izraz. A pod uticajem ljubavnih emocija preobražava se i u čiste lirske oblike, dolazi do pune pesničke sublimacije. Erotsko zračenje samo otkriva da je pesnik u stvari odavno željan topline i nežnosti, u jednom dugom traženju ljubavi: za nju „molitveno kleči“ i od čekanja gine, raspet u „mreži stradanja“; pitomo živi od „svitanja nečijih želja“, treperi pored „molbene pretnje“ i „hladne štedrosti“, između bolnih kontrasta gesta i reči, od „lukavosti nežne“ do „slatke mamke“; ponoljivom tragikom pretražuje sećanja, u blagoj ironiji proklinje sve, i nada se samo toplini pod „smirenim krilom“. U ovom povlačenju ima nečeg vrlo bliskog sa makedonskom pesničkom tradicijom, od onog karakterističnog stila iz narodne poezije u kome se erotska mašta pitomo preobražava u simbole i nežne lirske slike.\nSličnim preoblikovanjima erotskih i emotivnih nemira u „Molitvama“ Šopova budi se i ista, maštovita imaginacija, koja erotski oganj jave prenosi u čudesne slike iz sna. Interesantno je da se vidi kako se kroz sva raslojavanja, između svetlosti i senki, kroz Molitve ipak razvija jedna izrazito ljubavna fabula, dovedena do razmera moderne ljubavne bajke: postepeno, telo se ocrtava u stavu antičkog diskobacača, koji „zemlju dodiruje čelom“, „na ramenu nosi mesečinu“, i „oko je bačeno u svemir“; a kada dolazi Ona, mami ga pod „vodopadom svetlosti“, kao plesačica „u domorodačkom ritmu“, te postaje „vezilja igre“ i iščezava nečujno kao „leptirica sna koji boli“. U ovoj hiperboli ljubavne idile, koja ostaje u utisku kao silueta pesničke freske, objedinjavaju se linije svih erotskih i lirskih trenutaka. To i povezuje „Molitve“ u jednu veliku ljubavnu poemu, naročito u onoj istorijskoj i intimnoj projekciji ljubavne igre, koja se prostire i otkriva u slojeve, kroz diskretna, alikvotna značenja slika i reči.\nOva lirska poetizacija ljubavi u „Molitvama“ svakim novim stihom uzvisuje se i ka jednoj višoj, produhovljenoj apoteozi ljubavi. Kao u „hramu velikom od čekanja“, pesnika, u molitvenom bdenju, obuzima i metafizičko osećanje da je ljubav nedostižna: i velika i sveta i večna tajna. To osećanje došlo je do izraza i u samom naslovu poeme: „Molitve moga tela“. U ovom na izgled paradoksalnom spoju ipak se javlja jedna tvoračka simbioza koja može i pesnički da se osmisli: hipostaza tela svakako je kraj jedne religiozne ili asketske poetizacije; pesnička apoteoza ljubavi svakako je i otpor njenom degradiranju pornografskom slobodom. Kada bi se pesničkim formulama davao realniji značaj, to bi mogla biti originalna ideja za erotski i duhovni integritet ličnosti, i pronađena alternativa za jedno novo verovanje u ljubav. Ako se čini iluzornom ova dalekosežna pretenzija, njome bar pesničko shvatanje ljubavi zadržava spirituelni sjaj, kojim se i potvrđuje vrednost „Molitvi“ kao poezije.\nKoliko se dalje razgrće ciklus „Molitvi“, one se sve izrazitije otkrivaju i kao duboka, ljudska ispovest o ljubavi. Aco Šopov i od ranije je poznat ispovednim tonom u poeziji, to je njegov znak za iskrenost. Ovim pesničkim molitvama za ljubav, kao što sam veli, „razgoljuje se do bola“. Samo za tren se opominje: „Gde dalje u u meni?“ kada prodire do onog simboličkog „karakamena“, sa zapečaćenim ožiljcima, u strahu od otvaranja starih rana. No tu on izgleda i raskršćuje sa otporom, shvata da je poezija u otkrivanju istina do kraja, i nalazi hrabrosti da dođe do tužnog trenutka kada priznaje i svoj „poraz veličanstveni“.\nZatim, probijanjem do spontanosti u poeziji izbija i ono mnoštvo tamnih nasleđa, duševnih trauma i intimnih tajni. A u „Sedmoj molitvi“ telo s „uvelom lepotom“ najavljuje i dugo skrivani motiv svoje molitvenosti, preklinje ljubav: „Budi mu rodilja, začni ga ponovo sada!“. U toj molitvi ljubav da bude „milostiva, darežljiva i blaga“, već ne pravi razlike da li dolazi do „devojke, majke ili žene“, zahvaljuje svakoj ruci koja će mu darivati pregršt lekovite, životvorne vode. Tako, tražeći drevni eliksir kod svih obličja nežnosti, pesnik izražava i jedno dublje shvatanje preobražaja u ljubavi i ličnosti i pesme.\nLjudska i pesnička drama\nVeć iz ovog proizlazi da „Molitve“ Šopova nisu samo erotska ili filozofska poetizacija ljubavi. Moglo bi se reći da se u njihovom bogatom podtekstu oseća i cela jedna ljudska i pesnička drama, potencirana svojstvenom, romantičnom inspiracijom ovog pesnika. U početku to je nostalgija za mladošću, bol nepovratnosti, sudar sa prolaznošću, gorka mudrost godina. Negde je sećanje na staro prokletstvo, doživljeno kao produženo izgnanstvo, tuga za izgublje nim rajem. Pesnik zagovara i jedan mistični krug sa fatalnom igrom sudbine, da ostane večiti usamljenik. Možda i zbog jedne obrečenosti da bude „za nestvarne želje stvarni svetionik“. To su i dublji izvori njegove melanholije, ispunjeni i osećanjem ljudske neostvarenosti, jedne postojane nebidnine, kao pojma za neostvarljivost večitih ljudskih želja i pesničkog sna.\nKada tako kompleksno razgrće motive svoje tragike, pesnik ujedno osvetljava i sudbinske udarce, koji su determinirali njegovo osećanje nebidnine. Izgleda njegova tugovanka počinje još od radanja na onom „karakamenu“, u kome, ne slučajno, i sada vaja svoj lik kroz duboke patnje. Negde iz detinjstva dolazi onaj glas želja i leleka, pokrenutih i do reči što „ide zaglušujuća i krši slepoočnice“. U sećanju nadolaze i slike užasa, i struji u svesti tragično iskustvo preživljenih nesreća.\nK tome, progovara i jedna generacijska trauma, sa izgubljenom mladošću i zakasnelom žudnjom za lepotom u životu. Onaj „poraz veličanstveni“ možda je u naporu da se održi etička ravnoteža u jednom brzom vremenu iskušenja i pada. Tu je i treptaj grada „sazidanog od svetlosti i vode“, nad kojim pesnik bdi u noći sa ozračenim snovima. A „oko bačeno u svemir“ otkriva i strah od jednog kibernetskog haosa, koji „nosi smrt u belom i plavom“, strepnje od jednog mogućeg, novog prokletstva. Tako izlazi da su „Molitve“ Šopova i molitve za jedan svet koji traži odbranu od otuđenja ljudske moći, u jednoj dubljoj humanizaciji. Iz ovog ugla, hiperbola ljubavi iz one istorijske freske kao da govori da je za snagu Anteja ipak najbolji ukrotitelj plesačica, da samo ljubav može spasiti svet, da je u toku i produžetku te drevne igre možda i sva mudrost ljudskog postojanja i u moderno vreme.\nOvo veliko jedinstvo pesničkih motiva, spletenih u krugovima „Molitvi“, koje nagoveštava jedan pesnički svet, označava ovu poemu o ljubavi ne samo kao najzrelije ostvarenje Šopova, već i kao jednu od najznačajnijih modernih sinteza u makedonskoj poeziji. Pesnik je izgleda pomno pratio evoluciju poezije, apsorbirao je i mitologiju i tradicije, i moderna iskustva i avangardna otkrića, u odmereni ritam i zvuk svog stiha, kojim se upečatljivo razlikuje među pesničkim strujama danas. Ako od sadašnje naše bogate pesničke produkcije ostane nekoliko poema sa trajanjem u vremenu, verujem da će među njima biti i „Molitve“ Šopova. Velim ovo ne iz želje da prorokujem, već i izričnije da istaknem da „Molitve“ stoje među vrhunskim i trajnim vrednostima makedonske poezije, osobito zbog sublimnih oblika i antologijskog nivoa u kome su ostvarene, nadahnuto i talentovano.\nO nebidninskom u poeziji Šopova\nIako su u „Molitvama“ dosegnuti svi znaci nebidnine, njene motive nalazimo i u sferično produbljenom nizu osamostaljenih pesinkih oblika. Isprva, u jednom prelaznom ciklusu, na izgled disonantnih rapsodija, sa nešto više realija prenetih u pesničke sfere: u „Staro kupujem“, usred vike jednog neiščezlog anahroničnog sveta koji se sreće kao nezaobilazni bol, pesnik u sebi doživljava sudar dva vremena, kroz satirični otkup „starih čađi savesti“ i groteske nad „novom rđom u snovima“; a u „Romantičnom bekstvu“ donosi i jednu racinsku, siromašku elegiju, protkanu novim dvojstvom ličnosti, između tragike i egzotike prošlosti i sadašnjosti. Tako ove dve pesme šaraju na fonu domorodnog ambijenta i svakodnevne atmosfere i obrise jedne šire nebidnine.\nU stvari, za pesnika od nebidnine istinskog bekstva i nema, savest rije i u novoj odeći, i u daljine prošlosti. Tamo nalazi i korene jedne starije nebidnine, koja ga ispunjava osećanjem veće usamljenosti i gorke tužbalice za oči koje su nekada bile dubine. U pesmi „Ožiljak“ već progovara i njegova nemirna pesnička krv. Dugo nošena kao zapečaćena tajna, ona sada probija sve ograde, snažnim udarcima u sve damare:\nOgradio sam te u devet gradina krvi,\nzatvorio sam te u devet grla,\nšta još tražiš, zašto me proganjaš krvi,\nzašto me udaraš svojim tamnim kopitom,\nIz početka ovaj strah od nemirne krvi, koja nadolazi u divnom ritmu, kao da idu „svi konji dorije“, od kojih tutnje „sve korije“, čini se kao odbrana jedne intime od prodora zle krvi. Ali kada se javlja i ožiljak, koji svetli na putu kao mesec, taj lirski odblesak daje smisao ovoj bujnoj legendi: to je progon istorijskog ritma u čijoj se obnovi oseća i velika tragedija. Svejedno je što se pesnik pod pretnjom te nejasne tutnjave prividno sakriva u bolu svog ljudskog veka. U njemu ostaje krv koja produžava dramu svesti novim kolizijama („Postoji dole jedna teška krv“), kada ga progoni „nepogrešivo kao smrt“, ili ga upravlja kao „svemoćni vladar“ da je sledi i da se ne deli od nje, i kada oseća da ga spontano nosi među sudar svetova u zlo vreme, iz jedne u druge nebidnine.\nZa razliku od drugih pesničkih knjiga Šopova, u Nebidnini srećemo samo jednu jedinu, malu pesmu (“Predvečerje”), u kojoj pesnik nalazi trenutak spokoja povlačenjem u svoj omiljeni svet tišine. Ali i ovaj intermeco više govori o jednom intenzitetu, u kome spokojstva u stvari i nema: dolazi iza „iščađene misli“ u noći, kada već „spavaju i vode“, kada iščezava i ono „jato plašica iz pogleda“ (plašice – sitne ribice), kao poneta paralela nemira i u snu. U ovoj dvosmislenoj, lepoj igri reči, suptilno je dosegnuta i jedna dublja slika čoveka u modernom vremenu, sa onim osećajem postojanog umora bez odmora, nemira bez spokoja, koji i u zalasku, u vodama i ribama, umesto lekovite tišine nalazi samo svoj neizbežni lik. Već treptajima prvih zvezda zornica pesnika opet obuzima vrtlog jave, rasanjuje ga kao „igračku dana“, sa još tragičnijim doživljajem nebidnine. Osobito kada pri tom sluša kako ga i zemlja zove da se izravna s njome, kao neumoljivi glas ljudske sudbine. U tom prostoru, između poriva krvi i glasa zemlje, provlači se i njegov „nigde neživljeni lik“, koji, u „očaju pred tvrđavom“ već govori i o jednoj neminovnosti koja „sudi i ne žali“, bez povratka nazad.\nNakon ovih raznolikih otkrića ljudskog hoda po mukama, kao njihova nova sinteza, dolazi naslovna poema „Nebidnina“. U toj crnoj poemi patnje, kao i u „Molitvama“, opet su simbolično spletene sve niti pesnikove sudbine, u nov psihološki čvor. Pesnik, kao vezan zlom magijom, proklet „celog veka da putuje od sebe do svoje nebidnine“, vidi je sada i u obrisu svoje lirske biografije: još od rađanja prolazi kroz ruševine i požare, u detinjstvu skita „po žezi, po suši, po nevidelici“, raste uz tamna čekanja i gluve leleke; potom dolazi zaboravljena priča o jednoj „noći lišća, noći studenog rova“, u kojoj je sa strahom dobila i ožiljak; tu negde prisenjuje se i misteriozna madjesnica koja mu je darovala znak one fatalne „crne vode od koje se boluje dovek“, kojoj se i obraća u nemoći:\nVodo neprozirna, voda crna,\nti koja otkidaš svaki dan\npo jedan niknuti cvet\nsa kamena mog čela …\nko ti je dao to ime,\nvodo neprozirna, vodo crna?\nI dok pesnik u bolu otkinutih nada traži poreklo tog prokletstva, tajnu te neprozirne vode, kao nejasno naslućivanje jedne veće, sudbinske nebidnine, neko, nevidljiv, u njemu pali i onaj tajni oganj, neko mu krade iznutra i sluh i vid, jedva prepoznaje sebe u stablu koje samuje na brdu, sa glasnim krikom: „Ko nas osudi na isto bdenje?“. A u poenti javlja se i Ona, žena nepoznata, „gluva za lelek i očaj“, kao hladno lice sudbine. U ovom kobnom, nebidninskom košmaru, kada se čini da su se sakupili svi zli dusi u jednoj nesrećnoj duši, ima nečeg što opravdava poređenja Šopova sa inspiracijom prokletih pesnika, od Bodlerovog cveća zla, do gavrana Edgara Poa. Raspet „na putevima u sebi koje ne zna“, on otkriva istu zlu kob nad svetom, ali sa onom crnom vodom izlučuje i svoi čovekobol, dajući mu ime: nebidnina, što može postati i nov nin za fatum prokletstva i svetske tuge u poeziji.\nNajzad, u pesmi „Pesma i godine“, Aco Šopov povlači i jednu paralelu stradanja između sebe i pesme, kao „dva brega, dva kamena, dve nebidnine“. Na ljudskom planu čini se da u pesmi nalazi poslednju utehu, koja ublažava sve boli, kada se predaje nirvani besničkog sna. Na pesničkom planu, kao da oseća novu gorčinu od toga što godine ipak ne kompenzira pesma, što se dan ne zamenjuje stihom. Kroz doživljene kolizije u krvi, u očaju, u snu, saznaje da se u krajnjoj liniji sve pretapa u nebidninu: pesma izvire iz nje, ona je ispunjava tragikom. Ne veli on uzalud: „Tvoje godine u mojoj pesmi. moje muke u tvom srcu.“ Upravo ovim prenošenjem nebidnine iz duševnih dubina u srce pesme, on nalazi i njen lirski sublimat. Tako Aco Šopov izlazi iz krugova intime u jedan univerzalni prostor, u fluidu crne nebidnine nalazi nešto nalik na crnu tugu Racina, koja se naseljava u svakoj ljudskoj duši. Oseća njeno prostiranje u sve pravce, potom premošćuje i sve unutarnje nemire, primireno prima na sebe sve što je čovekov bol i tuga, što ga i približava svetu i vremenu i izjednačuje s njima preko poezije. I blagosilja on tu „pesmu od zemlje i pesmu od neba“, kao jedino vreme „koje ne zna za starenje“, a u njenom bogaćenju nalazi i smisao svog stvaralačkog pretapanja godina u pesme.\nJoš u „Molitvama“ Aco Šopov je naznačio rođenu „zemlju od muke crnu“ kao svoju predodređenu ljubav, koja ga postojano vezuje i jednom zajedničkom nebidninom. U ostalim pesmama sve više se oseća nerazdvojno vezan njome, tako da u lirskom reljefu njegove nove poezije svuda raspoznajemo i njen pejzaž: telo, u nemoj gladi liči na jalovinu, „crnu od sunca, ispucanu od žeđi“; protegnuto kao „nedogledna neravnina“, to telo na plećima nosi i „umor kroz brda“, bore na licu su „žedne suvodolice“, a dlanovi „dva ohnja, dve reke, dve nebidnine“. Uvek kada razgrće sebe pesnik nalazi njene naslage, u imaginaciji otkriva njene oblike.\nZa objašnjenje te duboke veze pesnika sa zemljom koja ga je rodila nalazi se u „Nebidnini“ jedan vrlo interesantan stih koji kaže da je ona „crvenica“ u njegovoj krvi. Time dodiruje genezu osećanja, možda i zalazi u jednu hemiju pesme: pretopljena u krvi, ili upijana u pogledu, ona prelazi i u pesničke slike, daje svoje oblike i boje njegovoj poeziji, i kada se javlja kao sećanje na „zlatni prah jabukovog cveta“, i kada mu u strepnji „po čelu visokom pasu plašljivi jeleni“, i kada se u mašti uzvisuje do tajne te njegove „zemlje crne od snova zelene“. Ne kaže on tek tako da se hranio „od hleba njene lepote“, da je pio „iz grla njene pesme“. Potpuno okrenut ka njenim inspirativnim izvorima, koristeći se i formulama narodnog stiha, pesnik je ovog puta ostvario sasvim makedonski stil svoje lirike, što „Nebidnini“ daje i crte rodoljubne poezije.\nU to srođeno osećanje i lirsko oblikovanje slika svog podneblja u pesmi postojano se upliće i njegova istorijska, nebidninska legenda. Kada pesnik veli da je „pocrneo od vremena“, nije to samo osećanje usamljenosti, ni obična patina starenja. Ne slučajno, negde u blizini, „borovi razlistavaju tišinu vekova“. Oni pesničke emocije zastiru crnim senkama sudbine, daju im opor miris i nasleđen gorčinu iz tamnih vremena. U mnogim pesmama upečatljivo se vidi da crna boja vodi poreklo od nekih dalekih suđaja, ona često podseća na narodni motiv „Crna se čuma zadala“, ili nalikuje na napev “Crno mu bilo pisano“, u dodiru sa melodijama kroz koje doživljavamo nebidninske simbole u smislu jedne neuporedive makedonske tragike. U istom smislu, i topot konja u krvi dolazi iz dalekih nemira i skitničkih progona po „putevima pod korovom, noćima bez mesečine, danima bez svetline“, toliko sudbinski prebrođenih, što i u slikama nose folklorne boje. Na jednom mestu pesnik i sam naglašava da je ta krv „оd davnina u nama ostala“. U spirituelnom dosluhu sa njihovim nevidljivim duhovima u sebi on dobija i paganska predskazanja, i fatalističke vizije, kao i sačuvane sintagme u jeziku, oživljene pesničkom vokacijom. Uostalom, to je govor i naše drevne pesme, i snažan talas u modernoj makedonskoj poeziji, koji je ispunjuje mentalnim nasleđem, oblikovanim kroz selidbe i nebidnine, crnila i nebidice tužbalica i tamnih kazivanja, jednom rečju: nebidnina od iskoni do danas.\nOvde se nadovezuje i ono savremeno nespokojstvo oko egzistentnih dilema i nemira duha, što poeziji iz „Nebidnine“ pridaje i sasvim moderne dimenzije. U raspeću pesnika često se izražava i jedan makedonski senzibilitet, koliko uslovljen potresima iz prošlosti još više potisnut modernim presijama. U patnjama pesnika ima mnogo pitome i pastoralne osećajnosti, u sudaru sa jednom urbanom dinamikom života i naporu za povezivanjem sa idejama sveta i vremena. Kroz njegovu melanholiju provlači se i jasno osecanje onog zlokobnog „mača tišine“ koji izaziva „očaj ostavljenih“ nad „mirom pogubljenih“; kosmički nemir u njemu stvara morbidne asocijacije, avetinjska obličja, apokaliptične prizrake, pesničke slutnje jedne nove nebidnine koja nas možda dirne. Za razliku od nekih pesnika koji su obuzeti istim morbidnim stanjem svetskog duha, Aco Šopov se, ipak, ne gubi u vizijama apsurda ili u skepsi fatalizma. Na svojstven način, on sve što „se tamni od juče“ u neke dubinе krije, a u noćima preobražava u stih nove vere, kada za svaki otkinuti cvet sa čela niče neka nova nada u snu, možda kao enigma koja drži svet i najlepši dar pesničke tajne.\nPored ovih izrazitih dimenzija, jednom razvijenijom kritičkom meditacijom u poeziji Nebidnine moglo bi se otkriti još mnogo dosegnutih znakova sudbine, naročito u nekim inspiriranim trenucima, sa dalekosežnim pesničkim aluzijama: vrlo je tajanstveno, na primer, poreklo onog „goluba večnog“, koji „guče čudnu jednu skasku od hleba i od srebra“, da li je to naslućen govor jednog večnog i univerzalnog zakona, ili se taj čudni golub javlja samo nad našim krovom, obnavljajući priču o hlebu i srebru kao glas naših gladnih godina i duša; iz konteksta nije sasvim jasno da li je samo izraz intimne drame ono pređeno „brdo bola i čoveštine“, ili se može gledati kao pronađena etička parabola za golgotiku našeg probijanja u vremenu; zanimljivo bi bilo psihološki da se ispita kako pesnik i svoj „poraz veličanstveni“ pretvara u „krik novog rađanja“, koliko je to iskonska moć ljudske vere, da li je to crta našeg žilavog mentaliteta, ili je samo trenutak pesničke samoobmane, posebno bi vredelo truda da se prosledi razvojni put ovog pesnika i da se istraži dublja suština ovog perioda, kada dolazi pod znak nebidnine – da li je to prelazno, tragično osećanje sveta, neminovnost jedne savremene morbidne atmosfere, ili stvaralačka slutnja neke bliske fatalnosti; najzad, čini se primamljivo i estetski da se ispita zašto je pesnik postao zarobljenik crne lepote, kakav smisao sugerira kada je ona odblesak biblijske „Pesme nad pesmama“, boja makedonske vekovne elegije, napor da se održi izvestan princip harmonije i u razbijenoj strukturi modernog stiha.\nRazume se, sve ovo što bi došlo kao analitičko sagledavanje mnogoznačnosti jedne poezije i tumačenje njene simbolike, ne dozvoljava da se ova poezija svodi na jedno i imenuje uobičajenim stilom: kao erotska ili refleksivna, intimna ili rodoljubiva, filozofska ili čista lirika, jer, u modernoj simbiozi, sadrži sve ove dimenzije kao svoja obeležja. Možda je najbolje da se gleda kao kompleksna lirika, ili jednostavno da se nazove crnom lirikom nebidnine, tajanstvena kao ona voda neprozirna, sa mnogim prelivima, neočekivanim otkrićima i neznanim dejstvima pesničke reči.\nPost skriptum: О pojmu nebidnina\nU makedonskoj modernoj poeziji Aco Šopov ima ugled kao pesnik dubokih osećanja. Jedno takvo sudbinsko osećanje on je izrazio jednom rečju: nebidnina, kojoj je, kao naslov i lajtmotiv jedne pesničke knjige, dao bogato pesničko značenje. Nakon dugog traganja, i kroz stvaralačke „Molitve za još jednu nepronađenu reč“, on je našao tu reč koju su tražili mnogi, i nazvao je: nebidnina.\nTa nova izvedena, od njega sazdana reč-slika, reč-metafora, reč-simbol, kao što je ja shvatam, obuhvata jedno duboko, makedonsko osećanje, koje se sublimiralo vekovima kroz istorijsku sudbinu. Još kada je pokušaj Hacona da ujedini makedonska slovenska plemena osujetila Vizantija, započela je naša nebidnina. Propao je i pokušaj Prebonda da ujedini makedonske sklavinije u jednu državu. Opet nebidnina. Kada je Samuilo uspeo da stvori veliko carstvo, i ono je bilo kratkotrajno, novi poraz od Vizantije, sa 14.000 oslepljenih vojnika – svedoka jedne surove nebidnine. Nebidninom su završili i ustanci Deljana, kasnije i Vojteha, ugušeni ognjem i mačem. Zatim dolaza Turci, duga, crna petvekovna nebidnina: istinsko je čudo kako se kroz nju održao jedan mali narod. Buna Karpoša da bi stvorio svoje kraljevstvo – još jedna svirepa nebidnina: nabijen na kolac, otao je samo legenda. Uoči ilindanske epopeje ubijen je i Goce Delcčv – veliki gubitak, velika nebidnina. Kada je u nepripremljenom ustanku puklo trešnjevo topče, oglasilo je makedonsko geslo: „Smrt ili sloboda!“, najavljujući još jednu krvavu nebidninu. Ipak, bljesak Kruševske republike, prve na Balkanu, ali samo za deset dana. Nebidnina. Oslobođenje od Turaka, za Makedoniju još veća nebidnina: raspeće, bitke za njenu podelu između Srbije, Bugarske i Grčke. Naitragičnija, versajska nebidnina, zapečatila nam je sudbinu. Čak i praznik makedonske slobode došao je sa senkom nebidnine – ostali su u njoj Makedonci iz Egejske i Pirinske Makedonije.\nOčigledno je da taj istorijski smisao reči „nebidnina“ ne može se, kako se to čini, prevoditi na srpskohrvatski sa „kob“, koja nagovešćuje samo nesreću, grobnu tragiku, fatalni kraj; niti kao „neostvarenost“ ili „nemogućnost“, što predimenzionira samo jednu, iluzijsku stranu ovog slojevitog pojma; najmanje, nikako sa „nepostojanje“, jer, kao što pokazuje makedonska istorija, to je i te kakvo žilavo postojanje, i nasuprot svih kobi, prokletstava, fatalizma, neostvarenosti, čak i nemogućnosti. Mislim da je u tome veličina makedonske sudbine, i dublje, pesničko značenje metafore „nebidnina“. Uistinu, svi su narodi prolazili kroz velike nesreće, neki su i tragično iščezli, no ja ne znam da li postoji neki drugi, tako mali narod koji je, probijajući se od nebidnine do nebidnine, preko hiljadu godina, ipak uspeo da se održi i na kraju da dođe do svoje nacionalne slobode. U tom smislu, reč „nebidnina“, koju je otkrio Aco Šopov, samo je metafora za tragično osećanje tog probijanja kroz vekove, sinonim makedonske sudbine.\nParalele ovih osećanja nebidnine iz istorijskih iskustava nalazimo i u makedonskoj poeziji. Još od mitoloških ciklusa, osobito u fatalizmu narodnih verovanja, sve do pomenutih epskih mitova i napeva „Crna se čuma zadala“ ili „Crno mu bilo pisano“, doživljavamo nebidninsku tragiku. To osećanje izrazio je i Prličev u početku poeme „Serdar“, samo jednim, početnim stihom: „Pisak se čuje od Galičnika do Reke“, kojim je izvanredno pogodio vekovni lament Makedonije kao plačne doline. Dalje, na to se svodi i crna tuga Racinovih argata, fatalistički potencirana stihovima: „Rodi se čovek – rob budi/ rodi se čovek –skot umri!“, koji izražavaju i jednu socijalnu nebidninu.\nZnači, iz te tradicije, a ne iz domišljaja, izrasta i veliki smisao reči nebidnina, kojoj je Aco Šopov dao pun značaj u poeziji. Da je tom eliptičnom rečju pogodio celo jedno istorijsko makedonsko osećanje, kazuju i sve nebidninske aluzije koje su se javljale pre ili nakon njegove knjige u modernoj makedonskoj poeziji: kada je Ante Popovski, u lakonskom stilu, rekao: „Ovaj put vodi od tog nebidija do tebe“, kada je Gane Todorovski ispevao „Pesmu nebidnikovu“, ili kada je Živko Čingo, u pripoveci “Makaveji bude snagu“ predskazivao apokaliptične zemljotrese i poplave, a kole Čašule nazvao jednu svoju dramu Crnila, što je samo jedan oblik i boja nebidnine.\nTo i govori da je Aco Šopov u metafori nebidnina pronašao jedan sintetičan izraz, koji svojom mnogoznačnošću obuhvata celu skalu iskustava i osećanja makedonskog čoveka, zbog čega je odjednom i postala pojam u makednoskoj poeziji.\nZato što pesnička kazivanja, kod pravih pesnika, imaju značaj simptoma vremena, pojam nebidnine kod Šopova otkriva se i u jednoj aktuelnoj, modernoj dimenziji. Interesantno je istražiti zašto je pesnik došao pod znak nebidnine danas, produžavajući fatalističke refleksije i kao pisac Gledača u pepelu (1970), knjige, kojom je sve doveo u vezu s pepelom kao medijumom poslednje istine: da li je to mudrost godina, lament za onim „nigde neživljenim vekom“, saznanje o nebidnini ljudske sudbine, krugu od sudenja do fatuma smrti, sve do metamorfoze u pesmi, da bi postao samo „nestvarnim željama stvarni svetionik“? Je li to pesničko predosećanje neke pretnje nacionalnoj sudbini, jedan egzistencijalni nemir u atmosferi novih nasrtaja, sa uzbuđenjem teške krvi i ritma istorije, kada svetli ožiljak bola kao odblesak mesečine? Ili je to neka slutnja opšte apokalipse, naročito kada govori o „zlokobnom maču tišine“, kada morbidnim obličjima možda slika vizije koje će doći.\nAko u pesnicima gledamo, kao što veli Ezra Paund, „antene ljudske rase“, dobijaju nebidninsko značenje i ove pesničke slutnje. Od toga dolazi i ona vibracija nemira koji nas obuzima kada čitamo nebidninsku poeziju Šopova, što vodi ka sveopštem poštovanju reči ovog ozbiljnog pesnika sa prizvukom sudbinskog govora.\nU tom sudbinskom smislu, kao vekovno makedonsko iskustvo, pojam nebidnine može imati i jednu univerzalnu pesničku vrednost. Mislim da je to originalna varijanta za tragično osećanje sveta od biblijskog prokletstva, za svetsku tugu romantičara, do urbane more današnjih pesnika. Ali i bez ograničenja u semantici reči „nebidnina“: ne kao „kob“, jer nas ona, iako najbliža po smislu, približava tragici Bodlera i poeziji ukletih pesnika; ne i kao „neostvarenost“ ili „nemogućnost“, jer ovi pojmovi ne ostavljaju put za izlaz, vode u krajnjoj liniji do teorije apsurda u Kamijevom smislu; uopšte ne kao „nepostojanje“, jer to, između ostalog, asocira i na „nebiće“ i ništavilo egzistencijalizma kod Sartra i njegovih sledbenika.\nNaveo sam i ove asocijacije samo kao podsticaj za traženje istinskog smisla jedne velike pesničke metafore. Mislim da pojam „nebidnina“ kod Šopova, iako se dodiruje sa svim ovim značenjima, ipak, sadrži i jednu mogućnost za njeno prevazilaženje, nešto kao gledanje na oblak sa osećanjem da će proći. Tu mogućnost eksplicitno je izrazio i sam pesnik kada je ono rekao: „Sve što tamni u mom Juče/ ja kao svetlo Sutra u dubine krijem.“\nOvaj enigmatski spreg sasvim jasno upućuje na čudesnu moć čoveka da kroz san preobražava osećanje nebidnine u osećanje nade. Tako ovaj istaknuti pesnik, time što i u nebidnini nalazi ujutro novi cvet nade na čelu, ovom višeznačnom pojmu daje smisao i jedne otkrivene pesničke ideje, koja kroz novu, makedonsku reč, može biti od značaja i za moderna evropska strujanja i traganja u poeziji.\n* Pogovor u zbirci Nebidnina (izdanja 1970. i 1974.), objavljen u knjizi Makedonska pesnička škola, Veselin Masleša, Sarajevo, 1979, str. 179, i u sarajevskom časopisu Izraz, 1978, XXII, 1-2, str. 42-54, pod naslovom “Aco Šopov, pesnik crne nebidnine”. U časopisu, tekst sadrži još jedan, zadnji deo, sa podnaslovom “Post skriptum: О pojmu nebidnina”. Taj deo je objavljen takođe u knizi Пјесме, Сарајево, Веселин Маслеша, 1984, koji se nalazi ovde.\nPodnaslovi redakcije Lirskog doma Aca Šopova\nStudije u statije D. Nanevskog o stvaralaštvu A. Šopova:\nЗа лирската суштина на поезијата во „Небиднина“. — Современост, 1964, XIV, 10, стр. 1049-1061\nAco Šopov: Predvečerje.— Rukovet, бр. 1, Subotica, 1967, стр. 64.\nЛирика на црната небиднинина. — Небиднина / Ацо Шопов; (поговор) Душко Наневски. — Скопје : Македонска книга, 1970, стр. 49-59\nЛириката на црната небиднинина. — Современост, 1970, XX, 5, стр. 387-399.\nЛириката на црната небиднинина. — Македонската книжевност во книжевната критика. — Том III. — Скопје : Мисла, 1973, стр. 483-496.\nЛирика на црната небиднина. — Небиднина / Ацо Шопов ; (поговор) Душко Наневски. — Скопје : Македонска Книга, 1974, стр. 49–59.\nВо знак на Небиднина — Ацо Шопов: Одбрани дела, Скопје, Мисла, 1976. — Нова Македонија, 12.II 1976.\nАцо Шопов : Поезија на црната Небиднина. — Македонска поетска школа. — Скопје : Мисла, 1977.\nЗа поимот небиднина.— Македонска поетска школа. — Скопје : Мисла, 1977.\nAco Šopov pesnik crnе Nebidnine. — Izraz, 1978, XXII, 1-2, str. 42-54\nАцо Шопов: Небиднина. . — Македонија, 1980, XXVII, 327, стр. 13-14.\nЗа поимот небиднина — По долго трагање, Ацо Шопов творечки го најде големиот збор што то бараа многумина и го нарече : небиднина. — Нова Македонија, 9.V.1982.\nГласник на небиднината.— Стремеж, 1984, год. XXVIII, бр. 3-4, стр. 283-286\nЛирика на црната небиднинина. — Избор од поезијата/Ацо Шопов, Скопје, Македонска Книга, 1987, стр. 188-198


Rusija NATO-u: Promenite rečnik pa ćemo da razgovaramo - 27.08.2016, Sputnik Srbija\nRusija NATO-u: Promenite rečnik pa ćemo da razgovaramo\nZasad nema realnih osnova za razgovor o novom sporazumu o kontroli naoružanja u Evropi, jer NATO i dalje govori o potrebi da se obuzda Rusija, izjavio je stalni... 27.08.2016, Sputnik Srbija\npolitika, vesti, evropa, aleksandar gruško, nato\n17:29 27.08.2016 (Osveženo: 17:35 27.08.2016)\n© Sputnik / Kiril Kalinikov / Uđi u foto-galerijuPogled na Moskvu\nZasad nema realnih osnova za razgovor o novom sporazumu o kontroli naoružanja u Evropi, jer NATO i dalje govori o potrebi da se obuzda Rusija, izjavio je stalni predstavnik Rusije pri NATO-u Aleksandar Gruško.\nU petak je šef nemačke diplomatije Frank-Valter Štajnmajer u članku u listu „Frankfurter alemajne cajtung“ predložio da se zaključi novi sporazum o kontroli naoružanja u Evropi kako bi se izbegla nova trka Rusije i NATO-a u naoružanju.\nŠtajnmajer je, takođe, izjavio da je Rusija već nekoliko puta pozivala da se započne diskusija o ovom pitanju.\nKasnije je predstavnik Alijanse izjavio da NATO pozdravlja svaki korak koji će dovesti do bolje kontrole naoružanja u Evropi i da će nastaviti da razmatra s Rusijom transparentnost i mere za smanjenje rizika.\nŠtajnmajer: Zaključiti novi sporazum o kontroli naoružanja\n26 Avgust 2016, 12:04\n„Nemačka u svojstvu predsedavajućeg OEBS-u pokušava da oživi vojno-političko sagledavanje organizacije, da joj udahne svež vazduh. To što je napisao Štajnmajer u svom tekstu odgovara onim signalima koje smo dobili od nemačke strane“, rekao je Gruško.\n„Istovremeno, sa žaljenjem moramo konstatovati da su šanse za kontrolu naoružanja u Evropi kao realni instrument zaštite bezbednosti propuštene“, smatra on.\nPrema mišljenju Gruška, „to je, pre svega, rezultat toga što zemlje NATO-a nisu ispunile ključnu obavezu u sferi vojne bezbednosti u Evropi — nisu ratifikovale Sporazum o prilagođavanju Sporazumu o običnim oružanim snagama u Evropi, koji je potpisan u novembru 1999. i trebalo je da stupi na snagu u najkraćem mogućem roku“.\n25 Avgust 2016, 23:05\nGruško je, takođe, podsetio da je Rusija ratifikovala taj sporazum još 2004. godine.\nPrema njegovom mišljenju, „u ovoj fazi koren problema se ne krije u nedostatku instrumenata kontrole naoružanja nego, pre svega, u politici koju vodi NATO“, prevashodno prema Rusiji.\n„Znamo iz istorije evropske bezbednosti da se uspeh u vojnoj sferi, u sferi kontrole naoružanja, postiže onda kada postoji zajednički politički projekat. A danas, sudeći po odlukama koje su usvojene na samitima NATO-a u Velsu i Varšavi, takve političke osnove nema. Dok god NATO zvanično i nezvanično bude govorio o neophodnosti da se obuzda Rusija, realna politička osnova za ozbiljan dijalog u sferi kontrole naoružanja teško da će se pojaviti“, izjavio Gruško.


Naslovna/Društvo/Gas u FBiH od 1. maja poskupljuje za skoro 30 odsto\nVlada Federacije BiH dala je danas saglasnost da veleprodajna cijena gasa za distributivna privredna preduzeća bude viša za 29,29 odsto. Od 1. maja cijena će biti 0,64 KM po standardnom kubnom metru.\nDirektor BH-Gasa Јasmin Salkić rekao je tada kako je povećanje isključivo zasnovano na porastu cijena nafte i naftnih derivata u 2018. godini, a da je slijedom toga došlo do direktnog povećanja ruske nabavne cijene gasa. Takođe, tada je navedeno kako se BH-Gas počeo suočavati s enormnim gubicima na razlici između nabavne i prodajne cijene gasa, koji su u mjesecu januaru na dnevnoj bazi iznosili otprilike 80.000 KM.\nBiH cijena cijena nafte cijene Gas PDV Sarajevo Vlada Federacije\nDavor Dragičevič: Ja kod svog Davida ne idem dok ga ne osvetim (VIDEO)


Svjetsko prvenstvo 2030. će se igrati na dva kontinenta?\nSvjetsko prvenstvo u fudbalu 2030. godine pokušaće da organizuju nedavni osvajač Evropskog prvenstva Italija i Saudijska Arabija, prenosi britanski “Athletic”.\nDo sada je uglavnom bila praksa da jedna država bude domaćin svjetskog prvenstva, ili eventualno dvije susjedne, ali sada bi granice mogle da se pomjere, pa da Mundijal bude održan na dva kontinenta.\nOsim toga, u budućnosti bi svjetsko prvenstvo moglo da se osržava svake dvije godine, a taj prijedlog podržalo je 166 od ukupno 188 članica Svjetske fudbalske federacije.\nPrvobitno je sa ovim prijedlogom izašao Arsen Venger u martu ove godine koji je sada zadužen za razvoj fudbala u FIFA, a predsjednik Svjetske fudbalske federacije Đani Infantino već je napravio određene promjene koje će se na svjetskim prvenstvima primjenjivati od 2026. godine.\nBiće to prvo prvenstvo svijeta na kome će učestvovati 48 reprezentacija, odnosno 16 više nego što je do sada bila praksa.\nPrethodni članakVeliki povratak Begovića: Jedan od najambicioznijih klubova Premijer lige ga želi u svojim redovima\nNaredni članakKalinić: “Nikad nisam bio pobornik patetike, ali nisam mogao drugove na cjedilu da ostavim”


Srbija Архиве – ZoomUe\nDruštvo / Top vesti / Video / TV\n15 септембра, 2021\nby Milica Cirovic · Published 15 септембра, 2021\nDan srpskog jedinstva, slobode i nacionalne zastave (VIDEO)\nUŽICE – Isticanjem državnih i narodnih zastava, Užice obeležava praznik Dan srpskog jedinstva, slobode i nacionalne zastave. Taj praznik od prošle godine zajednički obeležavaju Srbija i Republika Srpska 15. septembra, na dan kada je 1918. godine probijen...\nObrazovanje / Top vesti\n10 септембра, 2021\nby Milica Cirovic · Published 10 септембра, 2021\nOnlajn nastava u srednjim školama od ponedeljka\nSRBIJA, UŽICE – Ministarstvo prosvete objavilo je najnovije podatke vezane to kako će se odvijati nastava u gradovima i opštinama od narednog ponedeljka 13. septembra. Čak 40 opština u srednjim školama uvodi treći, onlajn...\nDruštvo / Obrazovanje / Top vesti\nDanas odluka koje škole prelaze na onlajn nastavu\nSRBIJA, UŽICE – Epidemiološka situacija u Srbiji sve je ozbiljnija, što bi moglo da uslovi prelazak na kombinovani ili onlajn model pojedinih odeljenja i škola u Srbiji. Ministarstvo prosvete danas će saopštiti koji će...\nDnevne vesti / Ekonomija / Top vesti\nby Zoran Đurović · Published 30 августа, 2021\nMali: Minimalna zarada oko 35 000 dinara\nSRBIJA – Ministar finansija rekao je, gostujući na RTS-u, da je u petak održan kolegijum Socijalno-ekonomskog saveta i da su dali predlog da se minimalna zarada poveća na više od 35.000 dinara. Ministar finansija...\nby Milica Cirovic · Published 27 августа, 2021\nDanas i sutra upis u srednju školu\nSRBIJA – Upis učenika u srednju školu, koji su malu maturu polagali u avgustu, obaviće se danas i sutra. Budući srednjoškolci, koji završni ispit nisu polagali u junu, radili su 18, 19. i 20....\nDnevne vesti / Društvo / Top vesti\n20 августа, 2021\nby Zoran Đurović · Published 20 августа, 2021\nPočele prijave za program Moja prva plata\nSRBIJA – Nacionalna služba za zapošljavanje raspisala je danas Javni poziv za program Moja prva plata, a do 20. septembra planirana je prijava poslodavaca. Program će trajati devet meseci i realizuje se bez zasnivanja radnog...\nDruštvo / Top vesti / Zdravstvo\n16 августа, 2021\nby Milica Cirovic · Published 16 августа, 2021\nTreća doza vakcine od utorka\nSRBIJA – Vakcinacija trećom dozom protiv koronavirusa u Srbiji počinje u utorak, najavila je za RTS članica Kriznog štaba za borbu protiv kovida i ministarka za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja Darija Kisić...\nby Zoran Đurović · Published 16 августа, 2021\nDanas ističe rok za porez na imovinu\nSRBIJA – Za poreske obveznike, fizička lica, preduzetnike i pravna lica danas ističe rok za uplatu obaveze za treći kvartal godišnjeg poreza na imovinu. Prema Zakonu o porezima na imovinu, taj porez se plaća...\nDruštvo / Populaciona politika / Top vesti / Video / TV\nby Milica Cirovic · Published 15 јула, 2021\nRaspisan konkurs o dodeli bespovratnih sredstava za kupovinu kuća na selu (VIDEO)\nSRBIJA, UŽICE – Ministarstvo za brigu o selu raspisalo je konkurs o dodeli bespovratnih sredstava za kupovinu kuća na selu. Ministarstvo je mapiralo 200 hiljada slobodnih kuća na teritoriji Srbije. „Cilj ovog projekta je...\nDruštvo / Top vesti\n7 јула, 2021\nby Milica Cirovic · Published 7 јула, 2021\nProgram vraćanje života u napuštenim seoskim domaćinstvima\nSRBIJA – Ministar za brigu o selu Milan Krkobabić održao je sastanak sa predstavnicima jedinica lokalnih samouprava, na kome je prisustvovao pomoćnik gradonačelnice za populacionu politiku Mirjana Radivojčević, povodom nedavno usvojenog Programa dodele bespovratnih...\nСледећа страна »\nВетар: 3km/h SE\nKošarkaši Slobode savladali Zlatibor u gostima\nDerbi pripao Slobodi (VIDEO)\nKnjiga žalosti povodom smrti dr Radmile Smiljanić\nMladić izboden nožem nakon svađe u kafiću u Bajinoj Bašti\nRadionica ženske parlamentarne mreže u Priboju\nАрхиве Изабери месец октобар 2021 септембар 2021 август 2021 јул 2021 јун 2021 мај 2021 април 2021 март 2021 фебруар 2021 јануар 2021 децембар 2020 новембар 2020 октобар 2020 септембар 2020 август 2020 јул 2020 јун 2020 мај 2020 април 2020 март 2020 фебруар 2020 јануар 2020 децембар 2019 новембар 2019 октобар 2019 септембар 2019 август 2019 јул 2019 јун 2019 мај 2019 април 2019 март 2019 фебруар 2019 јануар 2019 децембар 2018 новембар 2018 октобар 2018 септембар 2018 август 2018 јул 2018 јун 2018 мај 2018 април 2018 март 2018 фебруар 2018 јануар 2018 децембар 2017 новембар 2017 октобар 2017 септембар 2017 август 2017 јул 2017 јун 2017 мај 2017 април 2017 март 2017 фебруар 2017 јануар 2017 децембар 2016 новембар 2016 октобар 2016 септембар 2016 август 2016 јул 2016 јун 2016 мај 2016 април 2016 март 2016 фебруар 2016 јануар 2016 децембар 2015 новембар 2015 октобар 2015 септембар 2015 август 2015 јул 2015 јун 2015 мај 2015 април 2015 март 2015 фебруар 2015 јануар 2015 децембар 2014 новембар 2014 октобар 2014 септембар 2014 август 2014 јул 2014 јун 2014 мај 2014 април 2014 март 2014 фебруар 2014 септембар 2013


KATIA LINEN - Taktata\nKatia Yarns Serbia Magic Knitting DOO Vuna\nĆao drage moje! Pred vama je divan letnji laneni džemper koji je izradjen iz prediva koje imate u ponudi u našem shop-u\nU pitanju je letnje predivo lana koje je sigurno pogodno i za nadolazeću jesenju sezonu. Pred vama je par fotografija koje pokazuju divno laneno predivo, koje sa pamukom daje mekuću odevnom predmetu. Ja sam ga već nosila para puta i mogu vam reći da je super prijatno, bez bilo kakve nelagodnosti iako je još uvek sada leto.\nPogledajte sva ostala prediva koja imamo u ponudi na akciji do isteka zaliha. Oduševite sebe sa odličnim španskim kvalitetom koji vas neće ostati ravnodušnim.\nKatia Linen karakteriše kombinacija lana i pamuka u prirodnim bojama. Lagano sveže predivo pogodno za letnje cardigane, prsluke ili muške i ženske džempere. Prirodna lanena vlakna čine je odličnim izborom za kućne predmete poput jastuka i ćebadi.


Sledeća terapijska moć igre je PRISTUP NESVESNOM. Kroz odabir određenih igračaka, igara ili materijala u specijalnoj sobi, dete može da otkrije konflikt na nivou nesvesnog a kroz mehanizme odbrane kao što je projekcija, ili kroz savladavanje određenih veština, da se izbori sa konfliktom. Dešavalo mi se da deca uspeju da naprave nešto u specijalnoj sobi za šta ni oni sami nisu bili svesni da to mogu. Sećam se devojčice koja je izgradila kulu od kocki i kada se udaljila od iste da pogleda šta je napravila, njen komentar je bio:”Ja nisam znala da ovo mogu.” Prišla je i svom silinom udarila u izgrađenu kulu i u potpunosti je srušila. ” Super ti je ova specijalna soba za igranje!”- ushićeno je dodala nakon rušenja. Ovakvu njenu reakciju (mislim na rušenje izgradenog dvorca) sam protumačila kao KATARZU (još jedna u nizu terapijskih moći igre). Ona omogućava otpuštanje i završetak predhodnih uzdržanih ili prekinutih afekata kroz emocionalni izraz ili aktivnost (Schaefer, 1999). Katarzicne situacije (ukoliko sam se ispravno izrazila) sam imala i sa klijentima koji su oduševljeno bušili balone, kroz neverovatno zarazan smeh (zaista sam uživala sa njima tokom tih momenata). Neki su voleli glinu i plastelin, i kroz rušenje napravljenog (repetitivnim udaranjem) prolazili kroz katarzu.\nIgra nam pruža neograničene mogućnosti da kreiramo ono i onako kako želimo – kroz čitanje priča ili kroz crtež ili kroz stvaranje priča uz pomoć minijatura i peska- sve ove aktivnosti uticu na povećanje njihovog samopouzdanja. Kroz ekspresivne tehnike, obicno, mi se “iscrtavala” SAMOKONTROLA kao terapijska moć igre. Crtež sam najčešće koristila u svom radu sa decom, ne zato što sam ja to tako odredila, već zato što su deca sama najčešće birala ovu tehniku da iskažu svoje trenutne emocije. Ali sam onda jednog dana unela u specijalnu sobu za igranje specijalnu posudu sa peskom i malo vode (poznatiju kao sandtray) i zauvek je ostala tu. Jako puno znači u radu sa anksioznom decom koja se ne izražavaju verbalno već na neverbalnom nivou. Toliko toga nam mogu reći kroz minijature i njihovo raspoređivanje u pesku. Moja nova misija je upotrebiti pesak i posudu u radu sa roditeljima.\nOSLOBAÐANJE OD PSIHICKE TENZIJE je, takođe, jedna od terapijskih moći igre. Nisam, još uvek, imala prilike da direktno radim sa visoko traumatizovanom decom, ali sam čitajući knjige psihijatara koji imaju dugogodišnje iskustvo u radu sa traumatizovanom decom, otkrila da deca kroz igru odigravaju i ponovo proživljavaju stresne i traumatične događaje, tako što dobijaju osećaj moći i kontrole nad njima (Schaefer, 1999). Šta to zapravo znači – kroz ponavljanje stresnog događaja kroz igru (u specijalnoj sobi gde se osećaju sigurno), stiču nadmoć nad stravičnim mislima i osećanjima (Waelder, 1932). L.C. Terr navodi da se post-traumatska igra može jako efektno koristiti u terapijske svrhe. Ona kaže da je to najmoćniji način da se utiče na unutrašnju promenu traumatizovanog deteta.


Uzimaju?i u obzir granice klasi?nih željeznica i sve ve?e poteško?e u avionskom povezivanju današnjih gustih urbanih sredina, može se o?ekivati da ?e po?etkom sljede?eg stolje?a zapo?eti komercijalno korištenje maglev vlakova s brzinama od 500 km/h, koji\nUzimajući u obzir granice klasičnih željeznica i sve veće poteškoće u avionskom povezivanju današnjih gustih urbanih sredina, može se očekivati da će početkom sljedećeg stoljeća započeti komercijalno korištenje maglev vlakova s brzinama od 500 km/h, koji će za udaljenosti od 500 do 800 km biti kompetitivni s avionskim prometom. To će označiti početak novog razdoblja modernog prijevoza, čiji će utjecaj vjerojatno biti jednak onom što su ga imali automobil ili parni stroj: efektivne granice pojedinih gradova će se širiti i stvarati će se veće urbane sredine, jer će se skraćivanjem trajanja putovanja, sadašnji međugradski promet svesti na gradski. Maglev vlakovi će također biti korišteni za povezivanje dvaju ili više zračnih luka.\nSvojim kretanjem bez trenja, smanjenom bukom, udobnijom vožnjom, povećanom sigurnošću, neovisnošću o vremenskim nepogodama, mogućnošću savladavanja većih uspona, užim prugama postavljenim iznad zemlje koje ne prekidaju teren, maglev vozila će predstavljati ostvarenje onog što se danas naziva zelena pokretljivost.\nKorištenje supravodljivih magneta za levitaciju i pogon omogućiti će ne samo veće već i jeftinije brzine prijevoza (što nije imala nijedna nova tehnologija prijevoza do sada), jer su energetske potrebe magleva samo 25% potreba avionskog prijevoza sličnih karakteristika. Smanjenje energetskih zahtjeva smanjiti će zagađivanje okoline i ovisnost o uvozu goriva. Daljnje smanjenje troškova ostvariti će se korištenjem novih visokotemperaturnih supervodljivih materijala, za koje će udio troškova hlađenja biti još manji.\nRazvoj novih tehnologija traje godinama i zahtijeva velika ulaganja, ali je zato vijek njihovog trajanja i vrijeme potrebno da postanu dio svakodnevnog života u svim dijelovima svijeta još mnogo duži. Ako se želi da maglev prijevoz postane realnost u budućnosti, potrebno je već sada ozbiljno razmišljati o njemu i ulagati u njegov razvoj. Osnovni tehnološki problemi su riješeni, ali su početna ulaganja velika i za njih su potrebne državne odluke. U osnovi i nije bitno koja je zemlja prva komercijalno razvila maglev prijevoz, jer nove tehnologije polako ali sigurno prelaze sve granice, i svatko ima vremena vidjeti rezultate drugih, prije nego što donese odluku da li će razvijati vlastitu ili uvoziti tuđu tehnologiju. Povijest međutim definitivno pokazuje da su u prošlosti strategijske prednosti imali oni koji su predvodili u razvoju i uvođenju novih tehnologija.


Mobilno bankarstvo za pravna lica :: ProCredit Bank ' //\t//content : '\nMobilno bankarstvo za pravna lica\nNova mobilna aplikacija za pravna lica i preduzetnike\nMobilno bankarstvo za pravna lica - Upravljajte računom svoje firme preko mobilnog telefona ili tableta, bilo kada i bilo gde!\nNova mBiznis Bankar aplikacija omogućava korišćenje mobilnog bankarstva pravnim licima i preduzetnicima, 24 sata dnevno, 7 dana u nedelji, sa bilo kog mesta.\nAplikacija štedi vreme i novac i pruža mogućnost korisnicima da na brz, komforan i bezbedan način prate promene na računima, kao i da vrše različite transakcije koristeći samo mobilni telefon ili tablet.\nmBiznis Bankar aplikacija Vam omogućava:\nUvid u stanje na dinarskim i deviznim računima (po kontima)\nPregled izvoda i prometa po računima\nPregled zakazanih, izvršenih i odbijenih naloga\nKreiranje hitnih i naloga sa datumom valute u budućnosti\nPregled kredita i dospelih rata\nPodnošenje zahteva za kredit i najava podizanja gotovine (raspoloživi dnevni limit za podizanje gotovine)\nPregled kursne liste ProCredit banke (tekuća i ranije kursne liste)\nKorisne informacije – kontakt podaci banke (telefon, adresa, web adresa, e-pošta)\nZa aktivaciju mobilnog bankarstva preuzmite aplikaciju mBiznis Bankar sa Googla Play-a i popunite pristupnicu za pravno lice i pristupnice za ovlašćeno lice. Popunjene pristupnice možete predati u bilo kojoj ekspozituri ProCredit banke.\nAplikacija mBiznis Bankar je trenutno dostupna samo za Android korisnike.\nBanka na dodir prsta!


TOTALNI HAOS U AUSTRALIJI: Đoković u zatvoru, tretiraju ga poput kriminalca! - ATP, Tenis\nHotSport 05.01.2022., 17:22 2 Comments\nVeliki skandal uoči prvog grend slema.\nAustralijske vlasti treniraju strogoću i to nad najboljim svih vremena. Nakon nekoliko sati drame i držanja do ‘razvlačenja’ do ponoći, Novak Đoković nije dobio vizu za ulazak u Melburn, zbog, navodno, loše dokumentacije.\nKako saznaje portal ‘Telegraf’ posle višesatnog ispitivanja u prostorijama Imigracionog odeljenja, gde je od Novaka zatraženo da pruži dokumentaciju i dokaze na osnovu kojih je dobio medicinsko izuzeće, Novak Đoković je poslat u pritvor, gde se trenutno nalazi. Dodaje se i da je tretman sličan onom kakav imaju kriminalci, te da prvog reketa sveta drže u jednoj prostoriji u pritvoru i da ga čuvaju dva policajca. Takođe, njemu je zabranjeno da koristi mobilni telefon.\nNije ovo prvi put da se nešto ovako dešava, jer su i ranije u sličnim situacijama osobe koje su pokušavale da uđu u Australiju, a nisu vakcinisane, slično prolazile. Ostaje da se vidi kako će se situacija završiti i da li će Novak prvim avionom biti poslat nazad ili će mu biti dozvoljeno da uđe u državu.\nPrethodna vest PROBLEMI NE PRESTAJU: Arsenal i Liverpul morali da odlože polufinale Liga kupa Engleske\nSledeća vest SMS OŠTAR: ‘Kod Piksija jedva čekamo okupljanje, Muslin mi je nebitan!’\n05.01.2022. at 23:46\nTo su australijski idioti\n05.01.2022. at 23:36\nĐokoviću svaka čast, ima pravo što se ne želi cijepiti, na njegovom mjestu bi sve turnire u Australiji otkantao za sva vremena. Tamo je još veća gamad na vlasti nego tu kod nas.\nPROBLEMI NE PRESTAJU: Arsenal i Liverpul morali da odlože polufinale Liga kupa Engleske


Ignis Aurum doo - Campaver Ultime 3.0 - Ignis Aurum doo\nRadijator sa masivnim ledenim staklom, kontrolisano isijavanje i inercija®.\nModeli - horizontalni i vertikalni crni/beli/u boji/refleksioni\nCampaver ULTIME je radijator najviše klase, sa 8 mm debelim masivnim ledenim staklom i specijalnom otpornosti na udarce. Njegove toplotne karakteristike favorizuju inerciju što donosi savršen komfor u prostoriji gde je postavljen.\nDa bi se obezbedio visok nivo komfora u prostoriji ledeno staklo je povezano sa 2 grejna elementa različitih karakteristika. Prvi, prednja emisiona površina, stvara blago isijavanje, direktno i neposredno celom svojom površinom što je dovoljno za pokrivanje nejvećeg dela potrebe za toplotom (patentirano).


Back HRANA I PIĆE HRANA Janin raj - mesto u kojem se jede zdravlje\nčetvrtak, 28 novembar 2019 08:31\nOne retke, koji su se odlučili na model života po prirodnim principima, konceptu primerenom iskonskim potrebama čoveka, pominjemo kao primere dobre prakse koje treba slediti. Oni su heroji današnjice, jer su uspeli da „tehnološke prednosti“ koriste sa merom, a gro vremana u saživotu sa prirodom.\nČetvoročlano domaćinstvo Svetlane i Dragana Cvetkovića je upravo definicija bajkovitog i idiličnog seoskog života. Međutim, njihov život je takav ne zato što im ga je neko dao, već zato što su ga oni takvog izgradili, i još uvek ga grade. To je život u koji su uložili sve svoje vreme, energiju, ljubav i znanje. U kojem svaki dan počinje radom, i radom se završava, retko kad sa slobodnim vremenom, i to isprekidanim, i kada im drugi dozvole. Zato, i posle deceniju i po stvaranja svog „raja“, od nekada zapuštenog prostora u vikend naselju Petrovac, pet kilometara udaljenom od centra Kragujevca, gde su Cvetkovići nekada živeli, niko u njihovoj okolini se nije „primio“ na njihovu priču i razvio domaćinstvo poput njihovog. Nije da ne žele. Treba to moći. Za život po uzoru na porodicu Cvetković, treba biti vredan, uporan, smeran, idejan i kreativan. Treba mnogo znati, mnogo hteti i pre svega voleti.\nUpravo je ljubav ta koja isijava iz ove porodice, od one pune topline i poštovanja roditelja i njihove dve, mogli bismo reći već odrasle ćerke, preko one prema životinjama i biljkama, do ljubavi prema životu. Kada ih upitate za dalje planove, uz osmeh će vam odgovoriti da su planirali 30 koza, a danas ih imaju nešto više.\nGospodin Dragan Cvetković je veterinarski tehničar, zaljubljenik u stare rase, pa se u sklopu „Janinog raja“ osim ćurki, gusaka, morki, mogu videti koke Stara gološijanka, Somborska kaporka, Kosovski pevač, svinje Moravke. U domaćinstvu se u organskoj bašti i plasteniku uzgajaju i stare vrste biljnih kultura poput đule ili kaline, jasmina, jabuke jablanke, paradajza volovsko srce i jabučara.\nNajmlađa aktivnost porodice Cvetković je seoski turizam. Njihova kuća sa dvorištem možda nije autentičan, ali je najlepši i najreprezentativniji prikaz kulture i načina života ovdašnjih „građana sela“, koju Gradska turistička organizacija Kragujevac rado preporučuje turistima. „Janin raj“ nalaze i sami dolaze turisti iz Indonezije, Japana, Južne Amerike... Čuli su da tu mogu probati proverene domaće proizvode, od ajvara, džemova i pekmeza, do domaćih kobasica, pršuta, mladog kozjeg sira, kačkavalja, sa dodacima i bez njih, domaćih čorbi i pita, pečenja i gulaša, raznih salata, ručno mešenog hleba, čak i tri vrste jaja: kokošjih, guščijih i prepeličjih. U domaćinstvu se proizvode i domaći sokovi. Jedino se, za sada, kupuje rakija, jer za njeno pečenje nema dovoljno vremena. Od ove godine Cvetkovići proizvode i kajmak, ali samo za potrebe svojih gostiju. Oni koji dođu u „Janin raj“ mogu poneti jaja, masti, sireve, dobro raspoloženje i po koju pouku o životu i kako ga živeti.\nSpecijalitet kuće - jareći sač je samo jedan od povoda za dolazak u ovo domaćinstvo, gde se, u ušuškanom i autentičnom prostoru koji može da primi 50 gostiju, dočekuju gosti, organizuju proslave, dočeci Nove godine, zapravo mesto u kojem se „jede zdravlje“.\nPo vokaciji turistički tehničar, gospođa Cvetković je pre pet godina podržala koncept seoskog turističkog domaćinstva, ali kaže da bez pomoći supruga, njegovog prirodnog dara za druženje sa ljudima, ne bi mogla da ispriča ovako jednu kompleksnu priču. Ona je stručnjak i za baštu, zimnicu, pripremu najrazličitijih jela i starinskih pita, okušala se u spravljanju likera, ali najviše voli druženje sa cvećem. Okućnica i dvorište o kojem se brine Svetlana Cvetković tri godine uzastopno bilo je pobednik „Dana otvorenih dvorišta“ i to u kategirijama park-dvorište, dvorište i etno-dvorište, manifestacije koja u organizaciji GTO Kragujevac obuhvata seoska domaćinstva Centralne Srbije.\nSvako ko dođe u Kragujevac obavezno mora da poseti „Janin raj“ (signalizacije nema, ali ako u GPS ukucate „Janin raj“ lako ćete doći pred kapiju raja). Tu će vas dočekati nasmejanih lica domaćini, voljnih da vas ugoste, počaste, da vam pokažu mini zoo vrt, koji se zvanično tako ne zove, ali koji na to liči. Svako onaj ko poželi da oseti čar dugih, zvezdanih seoskih noći i zvukove prirode, miris pokošene trave pomešan sa mirisima cvetnih rundela u dovorištu, može tu da provede dan-dva i prespava u jednoj od tri komforne sobe u kući za goste i podeli vreme sa ovom divnom porodicom.


Od 2. aprila, svakog petka u 18 sati ljubitelji rok muzike moći će da prate prvi pravi rok podkast u Srbiji, “Belgrade Backstage Pass” sa Ljiljanom Zdravković, pevačicom benda The Bite, dugogodišnjom novinarkom u ulozi voditelja.\nPovratak poznate radio voditeljke u etar, ovaj put na internet platformi, osmišljen je u saradnji sa diskografskom kućom Multimedia Music iz potrebe da se na domaćoj medijskoj sceni napravi prostor za rokenrol muzičare i radnike u muzičkoj industriji.\n„Mislim da svi ti ljudi imaju šta da kažu i imaju mnogo interesantnih, važnih ili zabavnih priča koje mogu da ispričaju. Svet muzike ne čine samo oni koji su na bini i čiji se glasovi i instrumenti čuju na nosačima zvuka. A samo svi zajedno možemo da damo pravu sliku scene kakva je bila, kakva je danas i kakva bi u budućnosti trebalo da bude“, kaže Ljiljana.\nU vremenu kada je, zbog pandemije, muzika prinuđena da se preseli na internet, autorka emisije i Multimedia Music smatraju da je vrlo važno sačuvati duh scene i pokazati koliko je muzika, u ovom obliku, važan deo postojanja svakoga od nas.\nEmisija se snima u novootvorenom studiju za podkaste „Saniyawa“, a biće emitovan na posebnom Youtube kanalu.\nTags: Belgrade Backstage Pass, Ljiljana Zdravković, Multimedia Music


Održan sastanak sa predstavnicima DEI-a i WBIF-a - MSP\nOdržan sastanak sa predstavnicima DEI-a i WBIF-a\nPredstavnici Ministarstva razvoja i poduzetništva Tuzlanskog kantona su u srijedu, 02. augusta 2017. godine učestvovali na sastanku sa predstavnicima Investicionog okvira za Zapadni Balkan (WBIF) i Direkcije za evropske integracije BiH (DEI). Ovom prilikom se razgovaralo o mogućnostima finansiranja kroz Investicioni okvir za Zapadni Balkan, putem poziva za predaju grant aplikacija za tehničku podršku (Technical Assistance – TA) i poziva za dostavu zahtjeva za grant sredstva za sufinansiranje radova i nabavku opreme za infrastrukturne projekte.\nSastanku su prisustvovale Aleksandra Pločo, predstavnica WBIF-a, Nermina Saračević i Sabina Dizdarević iz DEI-a, te Salmir Avdibašić, Mirela Omerović i Erna Kusturica iz Ministarstva razvoja i poduzetništva Tuzlanskog kantona.\nTom prilikom su razmijenjene relevantne informacije o načinu na koji organizacije i institucije sa područja Tuzlanskog kantona mogu ostvariti pravo na apliciranje u okviru poziva koje WBIF objavi, koji je postupak i način apliciranja, koje preduslove treba zadovoljiti aplikacija, te koja je uloga Ministarstva razvoja i poduzetništva u cijelom procesu i na koji način se može unaprijediti privlačenje sredstava u okviru Investicionog okvira za Zapadni Balkan. Takođe, se razgovaralo i o jačanju kapaciteta predstavnika ministarstava i jedinica lokalne samouprave sa područja Tuzlanskog kantona u cilju apliciranja na pozive u okviru WBIF-a, te stvaranja preduslova za unapređenje procesa apliciranja za potencijalne korisnike sa područja našeg Kantona.\nViše o aktuelnim pozivima u okviru WBIF-a možete pročitati na sljedećim linkovima:\nTreći poziv za dostavljanje aplikacija za sufinansiranje investicionih projekata putem Investicijskog okvira za Zapadni Balkan (WBIF)\nPoziv za dostavljanje aplikacija za tehničku podršku kroz Investicijski okvir za Zapadni Balkan (WBIF) – 18.-ta runda


Obavjestavamo vas da ce se trgovanje dionicama VART-R-1 nastaviti u 13:37. Na upit Upravi Drustva Varteks d.d. ista je odgovorila da im nisu poznate nove materijalne cinjenice koje bi mogle utjecati na promjenu cijene dionica. Ukoliko cijena nakon obustave opet probije utvrđene dnevne kriterije, trgovanje se nastavlja bez limita.\nObavjestavamo vas da ce se trgovanje dionicama HTPK-R-A nastaviti u 13:37. Na upit Upravi Drustva HTP Korčula d.d. ista je odgovorila da im nisu poznate nove materijalne cinjenice koje bi mogle utjecati na promjenu cijene dionica. Ukoliko cijena nakon obustave opet probije utvrđene dnevne kriterije, trgovanje se nastavlja bez limita.\nErste&Steiermärkische banka d.d. - obustava trgovanja\nObavještavamo da je trgovina redovnim dionicama Erste&Steiermärkische Bank d.d.( RIBA-R-A ) obustavljena temeljem članka 330. st. 2. Zakona o tržištu kapitala. O detaljima ćete biti obaviješteni naknadno.\nĐakovština d.d.u stečaju - nastavak trgovanja\nObavjestavamo vas da ce se trgovanje dionicama DKVS-R-A nastaviti u 13:10. Na upit Upravi Drustva Đakovstina d.d. u stecaju, o postojanju novih materijalnih cinjenica, ista se nije ocitovala. Ukoliko cijena nakon obustave opet probije utvrđene dnevne kriterije, trgovanje se nastavlja bez limita.\nObavjestavamo vas da ce se trgovanje dionicama VART-R-1 nastaviti u 15:19. Na upit Upravi Drustva Varteks d.d., o postojanju novih materijalnih cinjenica, ista se nije ocitovala. Ukoliko cijena nakon obustave opet probije utvrđene dnevne kriterije, trgovanje se nastavlja bez limita.\nObavjestavamo vas da ce se trgovanje dionicama DKVS-R-A nastaviti u 14:07. Na upit Upravi Drustva Đakovstina d.d. u stecaju, o postojanju novih materijalnih cinjenica, ista se nije ocitovala. Ukoliko cijena nakon obustave opet probije utvrđene dnevne kriterije, trgovanje se nastavlja bez limita.


KO BI REKAO?! Milijana i Milojko podelili utiske sa medenog meseca, a onda otkrili surovu istinu! - PRess Serbia | PR PRess team\nKO BI REKAO?! Milijana i Milojko podelili utiske sa medenog meseca, a onda otkrili surovu istinu!\nBivši učesnici rijalitija “Parovi” mladi bračni par Milojko i Milijana Božić upravo su se vratili samedenog meseca na koji ih je poslala prodikcija Happy televizije. Njih dvoje su bili u Grčkoj i vratili su se vidno raspoloženi i odmorni\nPar se upoznao i zavoleo u najpopularnijem rijaliti programu “Parovi” i njihova ljubav je odjeknula kao “grom iz vedra neba”, baš zbog razlike u godnama. Milojko je od Milijane stariji 54 godine, ali to ih nije sprečilo da se ludo zavole i da uplove u bračne vode.\nKako vam je prošao medeni mesec?\n– Baš nam je bilo lepo vreme je bilo dlično kao i hotel. Baš smo se lepo odmorili.\nPostoji li neka situacija sa medenog meseca koju ćete zauvek pamtiti?\n– Izbačeni smo bili iz jednog hotela i prebačeni u jedna bolji. Desile su se neke komplikacije sa agencijom.. Sve drugo je bilo super.\nS obzirom na to da ste u rijalitiju stekli veliku popularnost i da vas cela Srbiaj prepoznaje da li su vas prepoznavali i u Grčkoj?\n– U Grčkoj nisu. Čudno su nas geldali zbog razlike u godinama, ali meni je to baš odgovaralo jer mi niko nije prilazio i niko nije tražio da se slikamo. Ne smeta mi što mi ljudi prilaze, ali mi malo treba odmora, od Instagrama koji mi je hakovan.\nMilojko, da li ste primetili da neko “baca oko” na Milijanu?\n– Ne, nisam. Tamo su sve bili mojih godina. Ali kad smo došli na aerodrom prepoznali su hnas ljudi i tražili su da se slikamo.\nTagovimedeni mesec miljana milojko ODMOR\nMandarine za vitak stas i jači imunitet


Kako je uspostavljena veza između Bele kuće i litijskog pokreta u Crnoj Gori? - 18.07.2021, Sputnik Srbija\nKako je uspostavljena veza između Bele kuće i litijskog pokreta u Crnoj Gori?\nIako je veći deo opozicije Milu Đukanoviću zastupao potpuno suprotnu politiku od njegovog režima u Crnoj Gori, prozapadni spoljnopolitički kurs države nije se ni... 18.07.2021, Sputnik Srbija\nNedoumica o kojoj se samo spekuliše je: kada je i kako zapad uspeo da prodre u nekadašnju opoziciju, pa i među vođe litijskog pokreta koji je još pre izbora odigrao ključnu ulogu u Milovoj smeni. Ili direktnije, ko je napravio kopču između SAD i bivše opozicije koja danas vodi Crnu Goru.Rezolucija o Srebrenici kao i odugovlačenje sa potpisivanjem Temeljnog ugovora sa SPC, dodatno bacaju retrospektivno svetlo na događaje koji su se zbili u vreme litijskog referenduma, a koji bi možda mogli da ponude objašnjenje pomenutih (ne) očekivanih poteza koje povlači Vlada Crne Gore. Tačnije, poteza koji nisu u skladu sa proklamovanom politikom opozicije pre izbora.Prodor Bele kuće do litijskog pokretaJedan od tih događaja svakako je poseta visokog američkog ambasadora za verske slobode Sema Braunbeka SPC u decembru 2019, ali i pismo američkog državnog sekretara Majk Pompea pristiglo na adresu arhiepiskopa Carigradske patrijaršije Elipidofora (Lambriniadisu), u kome ga obaveštava da SAD „podržavaju Vladu Crne Gore u vođenju otvorenog i transparentnog dijaloga sa SPC o Zakonu i njegovoj primeni.Zanimljivo, za glasnika koji je trebalo da prenese reči podrške SAD i time se preporuči kao arbitar u sporu između vlasti Crne Gore i Mitropolije crnogorsko primorske nije izabran niko iz jerarhije nijedne druge pomesne Crkve, naročito Ruske Pravoslavne Crkve tradicionalno vezane za Crnu Goru, već iz Carigradske patrijaršije.Da li su SAD na vreme shvatile da nerešeno srpsko pitanje u Crnoj Gori treba da redukuju na samo jednu njegovu dimenziju: zaštitu verskih prava i sloboda? I da li je cela operacija izvedena kako se i posle promene vlasti ne bi ni dirnuo strateški pravac Crne Gore?Palmer izbacio etničko pitanjeZa „Glas Amerike“ specijalni izaslanik Stejt departmenta za Balkan Metju Palmer tada će izjaviti da su mnogi izveštaji koje su uradile kompetentne, profesionalne i ozbiljne institucije u Crnoj Gori, identifikovali ogroman broj dezinformacija, lažnih vesti emitovanih sa namerom podizanja tenzija, da se ovo pretvori u etničko pitanje između Srba i Crnogoraca, kada ga ne treba gledati kao etničko pitanje.Dakle, trebalo je dokazati da spor nije etnički iako je Milov režim majorizovao i na svaki diskriminisao Srbe što je samo krunisano napadom na SPC. I naravno, da postoji rusko zamešateljstvo koje se mora sprečiti.Amerikanci znali da je Milu krajO tome, da li se Bela kuća uključila u rešavanje crkvenog pitanja u Crnoj Gori preko Carigradske katedre u Americi te da li je to trenutak kada Zapad prodire do delova litijskog pokreta razgovaramo sa pravnim istoričarem dr Zoranom Čvorovićem.„Amerikancima koji su Crnu Goru držali pod političkom, bezbedonosnom i ekonomskom kontrolom, bilo je jasno da Đukanovićev režim gubi tlo pod nogama i da mu je sve teže da kontroliše situaciju. To je bio jasan signal Vašingtonu da treba da se uključi u događanje naroda, litije i probleme koje su eparhije imale u Crnoj Gori sa Milom Đukanovićem kako bi iskontrolisale proces i eventualni transfer vlasti. Tada su se SAD uključile i to na strani gde se najmanje očekivalo posle antisrpske politike iz devedesetih godina prošlog veka-stajući na stranu litijskog pokreta koji je trebalo da ima izrazito srpski atribut. To je bio pokušaj infiltracije kroz davanje otvorene podrške i to u trenutku kada je ta podrška sa svih drugih strana izostala“, navodi Čvorović.Carigradska patrijaršija kao prethodnicaKako je Đukanovićev režim pao na crkvenom pitanju, zapadna politika je u srpski nacionalni pokret mogla da se infiltrira samo posredstvom crkvenog pitanja, a tu je kao prethodnica poslužila Carigradska patrijaršija.U balkanskoj strategiji osovine Vašington–Brisel–Carigrad posebno mesto zauzima Srpska crkva upravo zbog svoje nacionalno istorijske misije. Zato je izvorno atlantistički projekat rešavanja svih spornih aspekata crnogorskog pitanja prepušten Carigradskoj patrijaršiji.„Carigrad ima dva cilja, jedan izvorno svoj. To je istorijska sablazan Carigrada da carigradski patrijarh izigrava papu. Dakle svaku krizu ili unutarcrkvenu ili u odnosima neke lokalne crkve sa državom, carigradski patrijarh vidi kao idealnu priliku da bude arbitar i da potvrdi svoju supermatiju, i nekanonsku težnju da bude glava pravoslavnom istoku. Drugi cilj je redovno spolja nametnut jer je Fanar posebno u 20. i početkom 21. veka otvoreno istupao kao puka ekspozitura Vašingtona koja je Carigradu definisala političku ulogu u crkvenim stvarima.“.London nije sedeo skrštenih rukuDanas, gotovo godinu dana nakon „istorijskih izbora“ Crna Gora nastavlja da figurira kao NATO baza unutar srpskih nacionalnih teritorija.Rečima Čvorovića, srpska nacionalna politika može da dobije podršku Vašingtona ali pre toga mora da prihvati cementirane granice nastale na Balkanu 90 tih posle različitih NATO intervencija, da prihvati kao konačnu datost postojanje BiH, nezavisnost Kosova, zauvek odvojenu Crnu Goru od Srbije i da se u u takvim okvirima nacionalna politika pod tutorstvom Vašingtona svede na politiku brige o pravima srpske nacionalne manjine u Crnoj Gori, BiH i na politiku brige za kulturna i verska prava.Nedavni dolazak ruskog episkopa posle dužeg vremena u Crnu Goru i potpisivanje ugovora Cetinjske bogoslovije i eparhije u Sibiru najavljuje vreme kada će u crkvenodiplomatskom smislu stvari u Crnoj Gori izgledati prirodnije.Videćemo da li to može da dovede i do nekih novih spoljnopolitičkih vetrova...\npolitika, crna gora, vlast, milo đukanović, bela kuća, dps (demokratska partija socijalsta, crna gora), zdravko krivokapić\n© AP Photo / Jacquelyn MartinZastava Amerike i Crne Gore\nIako je veći deo opozicije Milu Đukanoviću zastupao potpuno suprotnu politiku od njegovog režima u Crnoj Gori, prozapadni spoljnopolitički kurs države nije se ni minimalno korigovao kada su oponenti DPS preuzeli vlast. Nije se povećalo ni učešće srpskih političkih lidera u formiranju nove državne politike iako su njihove stranke pobedile na izborima.\nNedoumica o kojoj se samo spekuliše je: kada je i kako zapad uspeo da prodre u nekadašnju opoziciju, pa i među vođe litijskog pokreta koji je još pre izbora odigrao ključnu ulogu u Milovoj smeni. Ili direktnije, ko je napravio kopču između SAD i bivše opozicije koja danas vodi Crnu Goru.\nRezolucija o Srebrenici kao i odugovlačenje sa potpisivanjem Temeljnog ugovora sa SPC, dodatno bacaju retrospektivno svetlo na događaje koji su se zbili u vreme litijskog referenduma, a koji bi možda mogli da ponude objašnjenje pomenutih (ne) očekivanih poteza koje povlači Vlada Crne Gore. Tačnije, poteza koji nisu u skladu sa proklamovanom politikom opozicije pre izbora.\nProdor Bele kuće do litijskog pokreta\nJedan od tih događaja svakako je poseta visokog američkog ambasadora za verske slobode Sema Braunbeka SPC u decembru 2019, ali i pismo američkog državnog sekretara Majk Pompea pristiglo na adresu arhiepiskopa Carigradske patrijaršije Elipidofora (Lambriniadisu), u kome ga obaveštava da SAD „podržavaju Vladu Crne Gore u vođenju otvorenog i transparentnog dijaloga sa SPC o Zakonu i njegovoj primeni.\nZanimljivo, za glasnika koji je trebalo da prenese reči podrške SAD i time se preporuči kao arbitar u sporu između vlasti Crne Gore i Mitropolije crnogorsko primorske nije izabran niko iz jerarhije nijedne druge pomesne Crkve, naročito Ruske Pravoslavne Crkve tradicionalno vezane za Crnu Goru, već iz Carigradske patrijaršije.\nDa li su SAD na vreme shvatile da nerešeno srpsko pitanje u Crnoj Gori treba da redukuju na samo jednu njegovu dimenziju: zaštitu verskih prava i sloboda? I da li je cela operacija izvedena kako se i posle promene vlasti ne bi ni dirnuo strateški pravac Crne Gore?\nPalmer izbacio etničko pitanje\nZa „Glas Amerike“ specijalni izaslanik Stejt departmenta za Balkan Metju Palmer tada će izjaviti da su mnogi izveštaji koje su uradile kompetentne, profesionalne i ozbiljne institucije u Crnoj Gori, identifikovali ogroman broj dezinformacija, lažnih vesti emitovanih sa namerom podizanja tenzija, da se ovo pretvori u etničko pitanje između Srba i Crnogoraca, kada ga ne treba gledati kao etničko pitanje.\n„To je namerna provokacija i smatram da odgovornost za to najviše leži na Moskvi“, rekao je Palmer.\nDakle, trebalo je dokazati da spor nije etnički iako je Milov režim majorizovao i na svaki diskriminisao Srbe što je samo krunisano napadom na SPC. I naravno, da postoji rusko zamešateljstvo koje se mora sprečiti.\nAmerikanci znali da je Milu kraj\nO tome, da li se Bela kuća uključila u rešavanje crkvenog pitanja u Crnoj Gori preko Carigradske katedre u Americi te da li je to trenutak kada Zapad prodire do delova litijskog pokreta razgovaramo sa pravnim istoričarem dr Zoranom Čvorovićem.\n„Amerikancima koji su Crnu Goru držali pod političkom, bezbedonosnom i ekonomskom kontrolom, bilo je jasno da Đukanovićev režim gubi tlo pod nogama i da mu je sve teže da kontroliše situaciju. To je bio jasan signal Vašingtonu da treba da se uključi u događanje naroda, litije i probleme koje su eparhije imale u Crnoj Gori sa Milom Đukanovićem kako bi iskontrolisale proces i eventualni transfer vlasti. Tada su se SAD uključile i to na strani gde se najmanje očekivalo posle antisrpske politike iz devedesetih godina prošlog veka-stajući na stranu litijskog pokreta koji je trebalo da ima izrazito srpski atribut. To je bio pokušaj infiltracije kroz davanje otvorene podrške i to u trenutku kada je ta podrška sa svih drugih strana izostala“, navodi Čvorović.\nCarigradska patrijaršija kao prethodnica\nKako je Đukanovićev režim pao na crkvenom pitanju, zapadna politika je u srpski nacionalni pokret mogla da se infiltrira samo posredstvom crkvenog pitanja, a tu je kao prethodnica poslužila Carigradska patrijaršija.\n„Ofanziva Carigradske patrijaršije bila je nesumljivo inicirana od strane njihovih političkih patrona iz Vašingtona, a onda je Carigrad pomogao da se uspostavi kopča između litijskog pokreta, srpske nacionalne politike u Crnoj Gori i Zapada. Tu se episkopi Carigrada odigrali ulogu kurira“.\nU balkanskoj strategiji osovine Vašington–Brisel–Carigrad posebno mesto zauzima Srpska crkva upravo zbog svoje nacionalno istorijske misije. Zato je izvorno atlantistički projekat rešavanja svih spornih aspekata crnogorskog pitanja prepušten Carigradskoj patrijaršiji.\n„Carigrad ima dva cilja, jedan izvorno svoj. To je istorijska sablazan Carigrada da carigradski patrijarh izigrava papu. Dakle svaku krizu ili unutarcrkvenu ili u odnosima neke lokalne crkve sa državom, carigradski patrijarh vidi kao idealnu priliku da bude arbitar i da potvrdi svoju supermatiju, i nekanonsku težnju da bude glava pravoslavnom istoku. Drugi cilj je redovno spolja nametnut jer je Fanar posebno u 20. i početkom 21. veka otvoreno istupao kao puka ekspozitura Vašingtona koja je Carigradu definisala političku ulogu u crkvenim stvarima.“.\nLondon nije sedeo skrštenih ruku\nDanas, gotovo godinu dana nakon „istorijskih izbora“ Crna Gora nastavlja da figurira kao NATO baza unutar srpskih nacionalnih teritorija.\n„ Ne treba zanemariti ni značajnu ulogu Londona u svemu ovome. London je verovatno bio jedan od važnih aktera u čitavoj priči, pored Vašingtona. Svakako, niko ne bi trebalo da je iznenađen, pa čak ni predstavnici DF kojima je moralo biti jasno da će doći do promene vlasti ali da neće doći do promene spoljnopolitičke pozicije Crne Gore. Iako se Demokratski front pravi nevešt, ni u preizbornoj kapanji kao ni u Sporazumu za formiranje Vlade nigde se nije pominjala promena spoljnopolitičkog kursa Crne Gore. Jasno je bilo da su tada svi akteri pristali da za zapadnu podršku promeni režima ostanu u okvirima koje su im stranci omeđali„, kaže Čvorović.\nRečima Čvorovića, srpska nacionalna politika može da dobije podršku Vašingtona ali pre toga mora da prihvati cementirane granice nastale na Balkanu 90 tih posle različitih NATO intervencija, da prihvati kao konačnu datost postojanje BiH, nezavisnost Kosova, zauvek odvojenu Crnu Goru od Srbije i da se u u takvim okvirima nacionalna politika pod tutorstvom Vašingtona svede na politiku brige o pravima srpske nacionalne manjine u Crnoj Gori, BiH i na politiku brige za kulturna i verska prava.\nNedavni dolazak ruskog episkopa posle dužeg vremena u Crnu Goru i potpisivanje ugovora Cetinjske bogoslovije i eparhije u Sibiru najavljuje vreme kada će u crkvenodiplomatskom smislu stvari u Crnoj Gori izgledati prirodnije.\nVidećemo da li to može da dovede i do nekih novih spoljnopolitičkih vetrova...


Turković: BiH treba otvoriti granice svima s COVID testom | N1 BA\n16.07.2020. |13:54 >13:57 |\nbisera turković BiH koronavirus korona virus\nDvojica fudbalera Galatasaraya zaražena koronavirusom 12:35 h\nPostovana gospodjo ministrice Bisera Mislis li da je vrijeme da ljudi koji imaju velike plate a mislim i na tebe da se odreknete jedne plate za pomoci ljudima kao i privredi za ozdravljenje od Covid-19. Vrijeme je da pokrenes u Savjetu ministara za ovu ideju jer bi narod u BiH smatrao da nesto radite i da pomazete privredi kao i onima koji su ostali bez posla.\nDa zdravi dodju a bolesni odu ...bravo bisera ,jos jedan tvoj bise u nizu...naucila ti sa bogatim zemljama jer ponesto kane i od njih ,neki bros ,zlatna poluga itd...\nOtvorite i sve ih rasporedite po svojim kućama i stanovima. Znate li vi neuka , površna ženo da je danas samo u Sarajevu do 11 sati 89 pozitivnih na Covid 19. Tako to biva kada se ovake osobe dovedu na funkciju.


Unit E-4: Regional statistics and geographical information\nPopis LUCAS 2018: Prostorni statistički popis upotrebe i pokrivenosti tla\nStatistički ured Evropske komisije, EUROSTAT izvodi popis LUCAS 2018 o stanju i dinamici upotrebe tla/pokrivenosti u Evropskoj uniji. Popis na terenu izvodi se od ožujka do listopada 2018.\nEUROSTAT uljudno moli sve vlasnike zemljišta, pravne osobe i pristojne organe za sudjelovanje, naročito za dozvolu dostupa popisivača do lokacija točaka i dozvolu za uzimanje uzorka zemlje.\nU skladu sa statističkom metodom, popisivač je dužan kartirati i fotografirati odabrane točke sa minimalnim uzurpiranjem posjeda, bez da bi kod toga oštetio usjev ili uzrokovao drugu štetu.\nU Hrvatskoj popis obuhvaća 3846 točaka i izvodi ga Geodetski zavod Celje, d.o.o.. Točke se mogu nalaziti na svim vrstama pokrivenosti (oranice, livade, šume, izgrađene površine, transportne mreže, itd.). Popisivač evidentira pokrivenost i korištenje tla, livade, sistem za navodnjavanje i strukturne elemente krajobraza.\nOsim toga popisivači će oduzeti uzorak zemlje na 231 lokacijama. Uzorci će biti analizirani u laboratoriji i korišteni za namjenu procjene okolišnih faktora, npr. izradu karte zemlje Evrope, validaciju modela zemlje i mjerenje količine organskog ugljika u zemlji, što je značajan faktor, koji utječe na klimatske promjene.\nNa 12 točaka će biti dodatno oduzet uzorak zemlje sa namjenom analize bioraznolikosti.\nŽelimo naglasiti, da će biti sabrane informacije korištene isključivo za pripremu statistika na nivou Evrope i neće sadržavati bilo koje podatke osobnog ili vlasničkog značaja. Podaci popisa LUCAS 2018 neće biti korišteni za kontrolu poljoprivrednih poticaja i za ovako korištenje nisu ni primjerni.\nAko bi možda željeli primiti kopiju rezultata analize zemlje, molimo vas da o tome obavijestite popisivača i podate kontaktne informacije (ime i prezime, naslov, telefon, e-mail naslov).\nKratka prezentacija projekta (PDF)\nZa dodatne informacije o LUCAS molimo vas, da si pogledate prezentaciju na web adresi:\nwww.gz-ce.si » pakt


Jedan od najstarijih Parlamenata u Srbiji... Svakako jedan od prvih u srednjoj stručnoj školi. Prethodnih godina realizovane su brojne humanitarne, edukativne, kulturno-zabavne, sportske i kombinovane aktivnosti - najčešće izuzetno uspešno... VIŠE INFORMACIJA NA SAJTU PARLAMENTA - klikom na LOGO PARLAMENTA...\nVeliki broj vannastavnih aktivnosti koje Škola nudi učenicima i lokalnoj omladini - besplatno kako i dolikuje... Informišite se više o sekcijama, koordinatorima i terminima klikom na sliku.\nE-NOVINE UČENIČKOG PARLAMENTA\nU poslednjih nekoliko godina imali smo prilike da, kroz aktivnosti u okviru projekata učeničkog preduzetništva, pokažemo da su naši učenici među najuspešnijima kako u osmišljavanju projektnih ideja tako i u realizaciji planiranog tako da smo na brojnim (domaćim i međunarodnim) smotrama učeničkog preduzetništva osvajali brojne prestižne plakete i nagrade (između ostalog i dve nagrade za najbolji projekt u okviru projekata učeničkih preduzeća iz cele republike - 2010. i 2011. godine kao i drugo mesto na međunarodnoj smotri omladinskih preduzeća 2012.). Neke od preduzetničkih aktivnosti obavljaju se u okviru Centra za razvoj karijere i drugih projektnih aktivnosti Škole ali se većina realizuje kroz aktivnosti Zadruge SUNCE.


ZORAN JOVANOVIĆ IZ BUĐANOVACA ČIJA JE SLIKA PRE 22 GODINE OBIŠLA CEO SVET: Čuvam deo nevidljivog aviona na čijem sam KRILU IGRAO!\nsećanje na pad f 117 A\nJelena Pronić\t 27.03.2021. 15:43h 15:56h\nSlika trogodišnjeg Zorana Jovnovića iz Buđanovca kako igra na krilu oborenog "nevidljivog" američkog aviona F-117A obišla je tog 27. marta 1999. godine ceo svet, a on je postao jedan od simbola borbe, prkosa i hrabrosti srpskog naroda.\nAvion, koji je bio najveći ponos NATO avijacije i za koje se verovalo da ne može da se obori sve dok nije poleteo srpskim nebom gde ga je pogidla protivavzudušna odbrana Vojske Jugoislavije, na čelu sa pukovnikom Zoltanom Danijem, pao je u atar sela Buđanovci pre tačno 22 godine, gde su meštani sledeće jutro slavili pobedu srpske vojske i igrali na krhotinama aviona.\nDanas, Zoran Jovanović (26) je već odrastao čovek, ima 26 godina i svoju decu, ali kaže za Kurir da taj dan nikad neće zaboraviti, kao i da je ceo život osećao ponos.\n- Neobično jeste što znam da je moja slika obišla sve svetske medije, taman se malo odviknem i zaboravim na to, kad eto novinara da me podsete! Danas živim u Rumi i naravno da komšije, ali i svi znaju da sam ja onaj dečak sa klrila aviona. To znaju i moje kolege, a iako me jeste u nekoj manoj dozi oboležilo taj događaj, nikad nisao osećao teret zbog toga, već samo ponos i na sebe i na moj narod koji se tako hrabro suprotsavio daleko nadmoćnijem neprijatelju - kroz smeh priča Jovanović za Kurir, koji se danas igra fudbal, ali i radi u jednoj fabrici.\nIako je tada imao samo tri godine, Zoran se i dalje seća pojedinih detalja one noći kada je pao "noćni soko". - Katastrofa je bilo to bombardovanje... Tata mi je bio mobilisan, i ja sam bio sa majkom i dve sestre prvo u našoj kući, pa smo posle prešli u kuću kod komšija. Noć kada je pao F 117 bio sam kod njih sa majkom i jednom sestrom, dok je druga sestra bila kod drugarice.... Jeste bilo strašno, bio sam mali, a komšije pričaju da sam kada se to desilo legao na krevet, zagrlio medu i zaspao- priseća se Zoran i nastavlja:\n- Sutradan, kao i svi meštani otišli smo da vidmo šta se desilo i tada je nastala ta čuvena slika mene na krilu aviona - kaže Jovanović.\nIpak, jedan od detalja koji nikad nije otkrio za medije, je da mu je lično pukovnik Zoltan Dani koji je i oborio "nevidljivog" jednog dana doneo upakovan poklončić...\n- Sve delove aviona je pokupila i odnela vojska. Međutim, kada je gospodin Zoltan jednom prilikom dolazio da me vidi doneo mi je zapokovan delić srušenog F 177, a zapravo u pitanju je bilo baš to krlio na kome sam stajao... Čuvam ga kući od tada i čuvaću ga zauvek!\nMILENKO PAVLOVIĆ JE BIO VIŠE OD HEROJA: Svesno je OTIŠAO U SMRT, da bi spasao život mlađem kolegi!\n27. MART DAN KADA SMO UŠLI U ISTORIJU! SRBI SU OBORILI NEVIDLJIVI BOMBARDER, ponos ratnog američkog vazudhopolovstva!\nZoran JovanovicF 117 anevidljivi aviongodišnjica obaranja steltanoćni sokoZoltan DaniBuđanovciprotivvazdušna odbranaNATO bombardovanje


Vila Aqua Suites Luxury | Nei Pori apartmani | Club Paradiso\nNei Pori apartmani: Vila Aqua Suites Luxury\nOd sezone 2022. vila ima otvoreni bazen, koji gosti vile mogu da koriste uz konzumaciju pića ili hrane iz fastfood-restorana koji se nalazi u prizemlju vile.\n1/3 studio: u jednoj prostoriji čajna kuhinja, bračni ležaj i običan ležaj.\n1/3+1 studio: u jednoj prostoriji čajna kuhinja, bračni, običan i pomoćni ležaj (fotelja).\n1/4 family apartman: u jednoj prostoriji čajna kuhinja i bračni ležaj, a u drugoj prostoriji dva obična ležaja.\nGPS koordinate ovog objekta su: 39.97530300, 22.65833300.\nVila Aqua Suites Luxury cene 2022\nProverite dostupnost "Vila Aqua Suites Luxury" na dan 26.06.2022\njedinici 1/2 PR 1/3+1 PP 1/2 BPM 1/3 PR BPM 1/3 PM 1/3+1 PM 1/4 PM 1/4 RG\nstudio studio studio studio studio studio apartman apartman\n10 31.05 10.06 ✔ 225 245 265 285 315 335 445 485\n10 10.06 20.06 ✔ 385 405 425 445 485 505 645 698\n10 20.06 30.06 ✔ 485 515 535 565 615 635 795 845\n10 30.06 10.07 ✔ 545 575 595 625 675 695 895 945\n10 10.07 20.07 ✔ 595 625 645 675 725 745 1095 1145\n10 20.07 30.07 ✔ 645 675 695 725 775 795 1195 1245\n10 30.07 09.08 ✔ 645 675 695 725 775 795 1195 1245\n10 09.08 19.08 ✔ 645 675 695 725 775 795 1195 1245\n10 19.08 29.08 ✔ 555 585 605 635 685 705 995 1045\n10 29.08 08.09 ✔ 455 485 505 535 585 605 895 945\n10 08.09 18.09 ✔ 355 385 405 435 475 495 695 745\n10 18.09 28.09 ✔ 185 195 205 225 245 265 495 525\n1/2, 1/3 std pr ( studio prizemlje );1/3 std PP (studio pogled pozadi); 1/3 std BPM (studio bocni pogled more ); 1/3,1/3+1 std PM (studio pogled more); 1/4 family app PM (apartman pogled more);1/4 app RG (apartman roof garden).\nNemojte propustiti priliku da rezervišete smeštaj "Vila Aqua Suites Luxury" na vreme!\nREZERVIŠITE "Vila Aqua Suites Luxury" ODMAH!\nStudio 1/2 Studio 1/3 Studio 1/3 + 1 Apartman 1/4\nUdaljenost od plaže do 50m Bazen Besplatan internet AC u ceni Pogled na more Novogradnja Luksuzni smeštaj Izvan centra Mirna lokacija Sef Za porodice Za parove Club Paradiso preporuka Bar\nPeškiri Fen Recepcija Lobi bar LCD TV Terasa sa garniturom za sedenje Mogućnost parkiranja u okolini vile


PSŽ u fokusu: Kada debituje Mesi, ostaje li Mbape?\nklub o kome se priča\nPSŽ sjutra u 21 sat igra protiv Bresta u gostima\n7261 pregleda\t0 komentar(a)\nLeo Mesi na predstavljanju u Parizu, Foto: Reuters\nPari Sen Žermen je klub oko koga se sve vrti ovog fudbalskog ljeta.\nNakon što je promijenio istoriju fudbala i doveo Lea Mesija, PSŽ je sada u fokusu zbog pitanja - kada će najbolji fudbaler današnjice debitovati i da li će Kilijan Mbape, još jedan superstar, ostati u Parizu.\n"Analiziramo Leovo stanje, da li je u grupi igrača koji su spremni, ili nije. Dakle, vidjećemo. Ono što je najvažnije - sve je pozitivno, atmosfera je sjajna, Leo se prilagodio veoma brzo", kazao je Mauricio Poketino, trener "svetaca".\nPSŽ sjutra u 21 sat igra protiv Bresta u gostima, a u sastavu će biti Kilijan Mbape.\nProblem sa Mbapeom je u tome što njegov ugovor ističe narednog ljeta, kada može da postane slobodan igrač, a još nema naznaka da bi saradnja mogla da bude produžena.\nIz Španije dolaze informacije da vihorni napadač ne želi novi ugovor, te da je tražio od čelnika kluba da saslušaju ponudu Reala.\nPSŽ je u dilemi, jer ako Mbape ne produži ugovor moći će u julu 2022. godine da ode bez obeštećenja.\n"Vidim Kilijana kao motivisanog momka, koji je srećan što je sa nama. Vidim ga u ekipi cijele sezone i to je što mogu da kažem. Nije opterećen, trenira normalno, spreman je da igra najbolje što može", rekao je Poketino.\nLeo MesiMauricio PoketinoPSŽKilijan Mbape\n22.01. 20:59 h\t21013\n22.01. 21:22 h\t20383\n23.01. 15:13 h\t100\t19833\n22.01. 23:19 h\t18325\n23.01. 08:22 h\t16832\n23.01. 15:13 h\t21\t100\n23.01. 14:54 h\t4\t24