SRBIJI IZRUČEN OSUMNJIČENI ZA UBISTVO LUKE RADULOVIĆA: Izrešetao ga u kafani, pa se sakrio u luksuznoj vili u Kanu! | Crna hronika\nSRBIJI IZRUČEN OSUMNJIČENI ZA UBISTVO LUKE RADULOVIĆA: Izrešetao ga u kafani, pa se sakrio u luksuznoj vili u Kanu! | Mondo Portal\n9. maj, 18:46\nSRBIJI IZRUČEN OSUMNJIČENI ZA UBISTVO LUKE RADULOVIĆA: Izrešetao ga u kafani, pa se sakrio u luksuznoj vili u Kanu! 2 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nSRBIJI IZRUČEN OSUMNJIČENI ZA UBISTVO LUKE RADULOVIĆA: Izrešetao ga u kafani, pa se sakrio u luksuznoj vili u Kanu!\nAutor Tamara Sekulović 30.09.2020. / 14:38\n"U akciji je učestvovalo 15 policajaca, a akcija je bila teška jer su bili prisutni članovi Đorđevićeve porodice", otkrili su oni tada.\nLuka Radulović bio je policiji poznat kao diler kokaina, ali pažnju javnosti na sebe je najviše skrenuo u septembru 22017. kada je automobilom isekao kolonu u kojoj je bio predsednik Aleksandar Vučić, na Topčiderskoj zvezdi. Radulović je u Vučićevu kolonu uleteo "bentlijem" Ivice Dragutinovića, poznatog fudbalera i bivšeg reprezentativca Srbije, koji je prethodno bio gost u jednoj diskoteci na Senjaku.\nRadulović je radio kao jedan od pripadnika obezbeđenja te diskoteke. Prethodno, takođe tokom 2017. godine, Radulović je hapšen i ekspresno osuđen za trgovinu narkoticima, nakon što je priznao delo i sklopio sporazum sa Tužilaštvom za organizovani kriminal. Robiju, međutim, nije dočekao jer je ubijen 18. aprila.\nUbistvo izručenje hapšenje\n04.10.2020. / 20:03\nА где је слика дотичног убице !?!?\n30.09.2020. / 16:56\nŠta znači "starleta"? Dok sam bio mlad ta reč nije postojala, a sada izgleda gomila srpkinja su to -šta je to?


Ovo su malo znane činjenice o Beogradu, sigurno ćete naučiti nešto novo - Alo.rs\nOvo su malo znane činjenice o Beogradu, sigurno ćete naučiti nešto novo\nZa Beograd možemo reći da je jedna velika pozornica, nekad oduševljava, a nekad rastužuje. Odiše istrajnošću i pritajenom snagom\nbeograd, mapa, karta, Foto: Wikipedia\nPo mnogo čemu jedinstven i specifičan, a istovremeno skroman i jednostavan.\nZa Beograd možemo reći da je jedna velika pozornica, nekad oduševljava, a nekad rastužuje. Odiše istrajnošću i pritajenom snagom. O Beogradu se priča za kafanskim stolovima, raspredaju se legende, nagađaju se mogućnosti.\nIstok ga vidi na Zapadu, a Zapad na Istoku. Pred vama, grad u kome se sastaju dve evropske reke, ispod Pobednika koji to nadgleda. Grad, na koji ne možete ostati ravnodušni, ne zbog fascinantne arhitekture, već zbog energije koja živi u njemu.\nJedan grad – 15 imena kroz istoriju\nNajpre su ga Kelti nazvali Singidon, da bi kasnije postao Singidunum. Od tada, Beograd je promenio mnoga imena, a neka od njih su „Alba Bulgarica“, „Dar al Jihad“ (kuća rata), „Fehervar“, „Veligradion“, „Belgrat“, „Prinz Eugen Stadt“, „Castelbianco“, „Weisenburg“, a kao Beograd, prvi put se pominje 878. godine, u pismu koje je Papa poslao bugarskom vladaru Borisu I.\nPrvi obrisi grada ukazali su se još pre 7.000 godina\nNa samo 15 kilometara od centra Beograda, nalazi se arheološko nalazište „Vinča“, u kome su pronađeni ostaci kultura, starijih čak i od onih iz Mesopotamije.\nHodajući po podu jednog grada, hodamo po krovu drugog\nRimski bunar – podzemno čudo Evrope\nRimski bunar, Foto: Alo!/Dejan Briza\nOvo delo koje su rimski majstori ostavili u amanet Beogradu, popularno se naziva i „pupak sveta“. Ispredane su brojne legende, među kojima je najpoznatija ona po kojoj je baš ovde, Orfej sišao i Had. Zbog vlage i minimuma svetlosti koji dopire unutra, stvorili su se stalaktiti, kao u pravoj pećini. 212 stepenika vode do dna koje se nalazi na 62 metara, što je čitavih 10 metara ispod najniže tačke Beograda. Kristalno čista voda bunara, krije i jednu endemitsku vrstu koja se u Srbiji može naći samo na ovom mestu, a to je neobična amfipoda pod nazivom “niphargus minor sket”.\n„Neprimetna“ piramida koja bode oči\nPostoje dve tvrdnje, ustvari objašnjenja, zašto ova piramida stoji na tom mestu. Prvo je to, da je „spomenik nauci“, postavljen u okviru izložbe pod nazivom „Svet merenja“. 1955. godine ispred zgrade „SANU“. Na njoj su obeležene koordinate grada, nadmorska visina, strane sveta i sila Zemljine teže. Druga tvrdnja, vođena je simbolikom, po kojoj je piramida sa svevidećim okom jasan simbol slobodnih zidara – masona, te da je ovo zapravo njihovih ruku delo. Dilema svakako ostaje.\nIstoričari tvrde da je prva kafana na evropskom kontinentu, otvorena baš na Dorćolu, davne 1522. godine. Na meniju je bila samo crna kafa, pa se pretpostavlja da je i sam naziv -kafana- otuda potekao.\nPatke na Slaviji\nBegrad je mesto brojnih neobičnih tradicija i začuđujućih običaja, koji nisu poznati širokim narodnim masama. U duhu toga, krajem XIX, pošto je područje današnjeg trga Slavija bila bara, Beograđani su lovili patke na tom terenu, koji je bio privatan posed Škota, po imenu Ser Frensis Mekenzi.\nGrandiozni Hram koji vidi ceo Balkan\n50 zvona svakodnevno pozdravljaju beogradsko podne. Sa koje god strane da prilazite Beogradu, krst, visine od 12 metara, smešten na najvišoj kupoli Hrama Svetog Save (70 metara), je verovatno prvo što ćete ugledati. Za Beograđane, ovo najveće molitveno mesto na Balkanu, ima poseban značaj, težinu i tradiciju. 7 metara ispod Hrama, nalazi se crkva Svetog kneza Lazara, kripta i riznica Svetog Save.\nbeograđani Srbija Beograd o Beogradu zanimljivosti


Centralizovana javna nabavka broj 3/2018 – Usluge osiguranja imovine\nNa osnovu člana 116. stav 1. Zakona o javnim nabavkama („Službeni glasnik RS“ br. 124/12, 14/15 i 68/15), NARUČILAC MINISTARSTVO DRŽAVNE UPRAVE I LOKALNE SAMOUPRAVE 11000 Beograd, Birčaninova 6 objavljuje OBAVEŠTENJA O ZAKLJUČENIM UGOVORIMA u otvorenom postupku centralizovane javne nabavke broj 3/2018 - Usluge osiguranja imovine 10.9.2018. - Obaveštenje o zaključenju ugovora...\n13:26 / Javne nabavke


Izbegavajući tip ličnosti u ljubavi i radu | Ivana Paunović\nHomeIzbegavajući tip ličnosti u ljubavi i radu\nAnksioznost, osećaj neadekvatnosti, stidljivost, preosteljivost na negativne kritike, preterana bojazan od susreta sa novim ljudima i situacijama, izbegavanje društvenih okupljanja, samo su neke od osobina izbegavajućeg tipa ličnosti.\n“Probaj nove stvari, nemoj toliko da brineš“- Što je sigurno- sigurno\nIzbegavajući tip ličnosti karakteriše stidljivost, osećaj straha u susretu sa novim, nepoznatim ljudima, na poslu, fakultetu ili bilo kojoj drugoj socijalnoj situaciji. Druženja i izlasci, podjednako su neprijatni za njih, kao i ulazak u bilo koji novi odnos, ukoliko nemaju jake garancije da će biti potpuno prihvaćeni i nepovređeni, što život retko pruža.\nKako svaka nova situacija i novo poznanstvo nosi sa sobom nešto nepoznato i neizvesno, određenu vrstu frustracije, ovakve ličnosti sklone su da odaberu taktiku odlaženju na ista, poznata mesta i ponavljanju samo proživljenih, a time i sigurnih doživljaja.\nMožemo reci da su ove osobe zapravo najotvorenije za neprijatna osećanja, da su skloni da ignorišu mnoge prijatne znake. Njihova taktika izbegavanja zasniva se na uspešnoj, budnoj i fokusiranoj pažnji na sve one znake koji ukazuju na opasnost- prvi će primetiti i predosetiti šta sve može poći naopako, šta ih sve može povrediti, uz „uspešnu“ strategiju samoobezvređivanja.\nKarakteriše ih vatrena vera u Marfijev zakon, fokusiranost na očekivanje najgoreg, potajna strogoća prema drugima i otvorena strogoća prema sebi.\nTaktika- izbeći bol po svaku cenu\nOsnovna crta izbegavajućeg tipa ličnosti je preterana fokusiranost na izbegavanje bola, što dovodi i do izbegavanja iskustva zadovoljstva.\nEmocije koje su stalno prisutne su strah i osećanje zbunjenost, tuga i ljutnja. Kolebanja su između potrebe za ljubavlju, straha od odbijanja i teških osećanja.\nOsnovne karakteristike ovog tipa ličnosti:\nAnksioznost i panika u novim situacijama i sa novim ljudima\nPreterana stidljivost i izbegavanje odnosa sa drugima\nUlaganje velikih napora u izbegavanje konflikta svake vrste\nIzbegavanje posvećenosti u odnosu i izbegavanje izgradnje dubljih odnosa\nPojačana osetljivost i preterana obazrivost u odnosu na sopstveno ponašanje\nStrah od kritike, poniženja i odbacivanja\nOsećanje lične neadekvatnosti i nisko samopoštovanje\nIzbegavajući tip ličnosti i odnosi sa drugima\nIzbegavajući tip ličnosti, najčešće ima malo prijatelja, poznanika i partnera u životu. Razlog tome nisu osobine koje poseduju ili ne poseduje, a koje bi nekoga privukle, već bojazan od svakog oblika inicijative u odnosu i onoga što ona može da donese, nepoznatog . Izražavanje naklonosti ka nekoj osobi, poziv na sastanak i slično, za njih je izazov koji retko ostvare.\nU stalnoj su brizi zbog potencijalnog odbacivanja i poniženja. Minimalno su zainteresovani za druge, ali i za sebe. U društvu su često koncentrisani na sve ono što mogu da urade da izazove podsmeh svih ostalih u grupi. Taj strah preliva mnoge socijalne situacije. Ukoliko mu, primera radi treba pomoć u pronalaženju neke ulice, pre nego što zamoli prolaznika za pomoć, biće mu potrebno dosta vremena da se osmeli za to „nezgodno“ pitanje.\nKontakt sa drugima glavna je meta izbegavanja, jedina olakšavajuća okolnost im je apsolutno uverenje u nečiji blagonaklonost i zaštitu, dok je povlačenje, najčešća pozicija koja dominira iskustvom osobe.\nŽudnja za kontaktom, odnosom i prihvatanjem je prisutna, ali ne može pobediti strah od odbijanja koji nadjačava i čini da uvek budu na velikoj distanci sa drugima, ali i situacijama.\nKako u realnosti sebi ne omogućava uspostavljanje odnosa, to nadoknađuje kroz sanjarenje i fantaziranje svega što bi želeo, a nema.\nIzbegavajuća ličnost, najčešće ima jednu, ili nekoliko osoba, koje su im bliži prijatelji, međutim to mogu ostati samo ukoliko su tu da slušaju uz stalno uzdržavaju od komentara, naročito onih koji ih upućuju na motivaciju da izađu iz svoje ljušture, da se druže, aktiviraju, jer takve komentare doživljavaju kao odbijanje.\nSkloni su da tumače ponašanje drugih kroz svoju zaokupljenost odbacivanjem. Dodire najčešće izbegavaju jer se ne osećaju prijatno, a ponekad ih se i plaše.\nUkoliko ostvare siguran odnos sa nekim, skloni su da ga se po svaku cenu drže. Izbegavajući tip ličnosti, s toga, može da postane prilično zavisan. Često imaju tako malo veza, da jednom kada su uspostavili neku, oni se nje drže kao da je sam život.\nPrestrogi su prema sebi, umeju da budu često besni na sebi, ali neretko i na druge, čak i zbog sitnica ili navika koje imaju ti drugi iz njihovog okruženja. Strah od toga da prihvate druge i da sa njima budu bliski dolazi od duboke ideje da će ih bliskost poremetiti kao individue, da će izgubiti granice i lični identitet, da će postati zavisni pa da će ih tako drugi i kontrolisati.\nKoriste različite „kontraveštine“, strategije neuspeha, kako bi održali ovakvo mišljenje i ponašanje:\n„ Ne samo da nemam želje, već nemam ni mogućnosti i vremena da upoznajem nove ljude.“\n„Ne bežim od ljubavi, ali nema žurbe, ima vremena. „\n„Nije da ja izbegavam ljubav, ali ljudi su nepredvidivi, stalno lažu i varaju, neću da se opet opečem.“\n„Dobro, možda i imam mali problem, ali ja sam takav.“\n„Nije da izbegavam da napredujem na poslu, nego, zašto bih, to samo donosi još više muka i nestalno je, bolje je ovde gde sam sada.“\n„Zašto bih se zbližavao sa kolegama, pa oni svi su koristoljubili, samo čekaju da mi smeste, šta će mi to, samo ću da se prevarim.“\nIzbegavajući tip ličnosti u radu\nOvakav tip ličnosti, koliko god imao talenta i različitih sposobnosti, na poslu najčešće zaostaje i retko se ističe. Ono što ih sprečava da ispune svoje potencijale i napreduju u radu najčešće se vezuje za strah od novih, potencijalnih odgovornosti koje donosi napredak u radu.\nDeluju uzdržano, oklevajuće i strašljivo. Komunikacija sa kolegama je sramežljiva, često im rumene obrazi, govor im je nejasan. Ukoliko zamole za pomoć i dodatna obrazloženja, tiho pričaju i gledaju u stranu.\nSvoje kolege gotovo nikada ne kritikuju i ne diskiminišu u kontaktu, ali se plaše da će isto doživeti. Često im kroz glavu prolaze misli „Oni će mi se smejati“ i sl, čak iako iskustvo to ne pokazuje.\nU radu su često rastrojeni, ponekad imaju puno različitih, čak i nepovezanih ideja o kojima ne razmišljaju do kraja. Njihova unutrašnja filozofija kaže „Bolje ne želeti i ne planirati jer možemo biti sprečeni u sprovođenju“.\nNjihova rasejanost često otežava da čuju šta govore. Teško im je da govori otvoreno, koriste jednosložne reči i mnogo generalizacija. “Ljudi ovo, svet ono, itd ”. Takođe im je teško da kažu ne.\nSamo izbegavanje, kao obrazac ponašanja, može varirati od stidljivosti, koja se povremeno javlja, u određenim situacijama, do ozbiljnijih problema koji se prelivaju na sve oblasti života i onemogućavaju funkcionalnost.\nUpravo stepen funkcionalnosti može da odredi koliko je problem ovog tipa uznapredovao. Sama povremena stidljivost može da nas uspori i ometa, povremeno izbegavanje određenih situacija i ljudi takođe. Međutim, iako je uobičajno povremeno izbegavanje koje nas liši potencijalne neprijatnosti, izbegavanje u većini situacija je izbegavanje i celokupnog života.\n← Čemu nam služe emocije\nKreativnost i učenje →


Bivši oficir Kfora: Boriæu se da Oslo povuèe priznanje Kosova - B92.net\nBivši oficir Kfora: Boriæu se da Oslo povuèe priznanje Kosova\nBoriæu se da Norveška povuèe priznanje takozvanog Kosova, kaže Norvežanin Kristijan Kaš, bivši oficir Kfora.\nIzvor: Tanjug nedelja, 11.08.2019. | 23:25\n"Moj cilj je da se borim da Norveška povuèe priznanje takozvanog Kosova. Veæ sam sa mnogima razgovarao o tome, a kao èlan partije Demokratija, pre dve godine sam pokušao da uðem u Parlament. Da se to desilo, predložio bih Vladi da povuèe priznanje", kaže za "Politiku" Kaš.\nKaš je bio oficir za odnose s javnošæu Kfora i svedok teroristièkog napada na autobus "Niš ekspresa", kada je 2001. ubijeno 12 Srba.\nOn navodi da oseæa odgovornost zbog bombardovanja Srbije, ali i zbog toga što Kfor nije zaštitio manjine na KiM za vreme i posle konflikta.\n"Nadam se da zbog toga mogu da tužim tadašnjeg predsednika vlade Bondevika, koji sebe naziva vernikom, a zapravo je ratnohuškaè. Pod velom humanitarne intervencije sproveo je agresiju na Srbiju. Verujem da je moguæe tužiti sve zemlje koje su uèestvovale u NATO agresiji", kaže Kaš.\n"Glavni istražitelj Džo Mekalister je bio mnogo besan na Kfor jer je asfaltirana rupa na asfaltu koja je nastala usled eksplozije. Izgovor je bio da mora da bude normalizovan saobraæaj. Mekalister je hteo da uhapsi Ejupia, ali on je zapravo radio za CIA", dodaje bivši oficir Kfora.\nNa pitanje lista kako je Ejupi uspeo da pobegne iz amerièke baze "Bodstil", gde je bio zatvoren, Kaš je odgovorio:"Da ste ikada bili tamo znali biste da je to nemoguæe. Jednostavno, Ejupi je radio za CIA i pušten je".


Mornar i matematički ostao bez Evrope – Reprezentacija.me\nČetvrtoplasirani Peristeri je stigao do sedmog trijumfa i u posljednja dva kola je nedostižan za crnogorskog vicešampiona, koji zauzima šesto mjesto na tabeli.\nMornar je, na kraju, platio ceh lošeg početka takmičenja, jer je upisao šest poraza u prvih šest kola. Četiri pobjede u narednih pet mečeva držali su Mornar u igri do gostovanja Peristeriju. Barani su, ionako, fokus bacili na ABA ligu, u kojoj su, nakon pobjede u Ljubljani protiv Cedevita Olimpije, u igri za prolaz u plej-of.\nMornar je pokušao odmah da izjednači, ali Lens Heris nije pogodio trojku, a u toj akciji je faul u odbrani iznudio Hristos Salustros, koji je sa dva pogođena slobodna bacanja stavio tačku na meč (72:67). Sead Šehović, nakon tajm-auta, nije uspio da pogodi trojku i produži neizvjesnost…\nPeristeri je, međutim, odbio taj napad gostiju, pa je do kraja dionice vratio prednost od osam poena (56:48). Mornar se ni tada nije predavao, prvih osam minuta posljednjeg kvartala su, donekle, ličili da isti period iz treće četvrtine, pa su Barani na dva minuta i 54 sekunde kraja ponovo poveli, opet poenima Šehovića (koš i dodatno bacanje), sa 65:64. Ispostaviće se, međutim, da je to bilo i posljednje vođstvo Mornara na ovom meču…\nNajefikasniji u ekipi Mornara bio je Sead Šehović sa 21 poenom (18 u drugom poluvremenu), pratio ga je Vukota Pavić (najbolji indeks u ekipi – 20) sa 13 poena i 10 skokova, Derik Nidam je dodao 12 poena, a Milko Bjelica 10.\nPeristeri – Mornar 72:67 (21:9, 20:20, 15:19, 16:19)\nAtina – Arena “GS Peristeri”. Sudije: Mestre (Francuska), Jilmaz (Turska), Atard (Italija).


BEOGRAD/PRIŠTINA – Predsednik Srbije Aleksandar Vučić rekao je danas, povodom sinoćnjeg sastanka sa savetnicima nemačke kancelarke Angele Merkel, da očekuje da će tokom aprila biti novih pomaka i pokušaja iz EU da se stvari na terenu pomere. …\n“Oni koji su takse uveli smatraju da imaju veliku internu političku podršku. Platforma koju su doneli je toliko loša i ja sam sagovornike iz Nemačke upoznao sa stavom Srbije da je ona toliko loša da ne vidim način da to bude promenjeno u budućnosti”, objasnio je on. Vučić je podsetio da je prištinska platforma praćena zakonskim aktima i da ima obavezujući snagu.\n“Očekujem da će tokom aprila biti novih pomaka i pokušaja iz EU da se stvari na terenu pomere. Da li će to dovesti do ukidanja taksi, videćemo”, ukazao je on. Upitan zašto Srbija nema platformu Vučić je kazao da je odgovor logičan i da ga vidi svaki razuman čovek.\n“Ako hoćete da razgovarate s nekim onda ne zakucavate stvari, a ako zakucate teško je ekser izvući. Da pravimo platformu slična Prištini, da postavimo tribunal za Albance koji su silovali Srpkinje, onda je jasno da to pravite da dogovora ne bude. Srbija pokazuje da je jasno opredeljenja za razgovore, pokazuje veću odgovornost jer nije uvela recipročne mere. Bori za investicije različite, za ekonomski napredak. Da se ne ponašamo ovako ni na šta ne bismo mogli da računamo. Ako kažete nećete dogovor, onda pravite plaftorme”, podvukao je on.\nNaveo je da ako pitate neke neodgovorne šta je rešenje kosovskog problema, niko od njih ne može da kaže išta osim “zamrznuti konflikt”.\nPoručio je da ne budemo licemeri da se ne pravimo da problem ne vidimo, već da pokušamo da ga rešimo. Ukoliko ga ne rešimo, kako je podsetio, imali bi još jednu izgubljenu generaciju i izgubljeno vreme. Što se aktuelne situacije na severu Kosova tiče kazao je da Albanci zatvaraju sve zelene linije.\n“Zatvaraju sve linije za prolazak robe našim kamionima, podižu poternice za sve ljude, za šta god im padne na pamet protiv ljudi koji su sposobni da brane i štite sever”; rekao je on.\n“To stručnjaci koji sede ovde i prave se genijalcima tako olako pričaju. Plašim se da smo daleko od rešenja, ukidanja taksi, normalizacije protoka robe i usluga”, rekao je on.\nImaju samo novac koji dobijaju izvana, dodao je on. Srbija će delovati staloženo, ali platforma ne dolazi u obzir\nNemačka od Srbije očekuje uzdržanost, dodao je Vučić Srbija će, preneo je svojim sagovornicima predsednik, i sada, kao i ranije, delovati staloženo i pokušati da umiri stvari.\nPlatforma je jedno, istakao je, a takse su drugo. Podsetio je da imamo neispunjena obećanja iz čitave priče o Zajednici srpskih opština, što nije ispunjeno već 2.155 dana.\n“Neću da pričam o incidentima kao što je bilo hapšenje Marka Đurića, ulaska naoružani na sever, vozikanju po Gazivodama, daljim hapšenjima. Onda smo imali takse najpre od 10 pa onda 100 odsto”, ukazao je on.\n“Takse su težak udarac za našu državu. Gubimo 500 miliona evra godišnje. Računajte da bi za oko 12,5 odsto bile veće penzije ako bi imali taj novac”, dodao je on.\n“Govorio sam Briselu više puta da platforma u ovakvom obliku ne sme biti doneta. Oni su govorili da se to neće dogoditi, a danas se ti ljudi ni ne javljaju”, kritikovao je Vučić.\n“Jedno su govorili i drugo se dogodilo, to je tačno”, podvukao je on.\nSagovornik Kohe, koji je, kako se navodi, želeo da ostane anoniman, rekao je da je stav Nemačke u pogledu postizanja sveobuhvatnog sporazuma između Beograda i Prištine nepromenjen – zvanični Berlin je, kažu, protiv promene granica Kosova.\nS druge strane piše da politički analitičari u Prištini kažu da se Haradinaj suočava sa stalnim pritiskom SAD da suspenduje nametnute takse, dok Nemačka i Velika Britanija uvećane takse “tiho podržavaju”, piše Zeri.\nIzvor: Tanjug, RTV(Olja Popović)\n← ŠANSE RAVNE NULI: Zbog platforme NEMA DOGOVORA sa Prištinom\nMOŽE IM PASTI NA PAMET DA VOJNO OSVOJE SEVER KOSOVA! Dačić: Zapad nema jedinstveni apel za ukidanje taksi →\nJOVANA OTVORILA DUŠU! Čekaju me veliki PROBLEMI! I Srđan je PRESTRAVLJEN!\nSeptembar 22, 2019 admin 0\nO NJIMA DANAS BRUJI CELA SRBIJA I CRNA GORA! Znate li ko su ovi momci? Na putu HODOČAŠĆA do Podgorice preći će 500km za 12 dana, u ODBRANU SVETINJA (VIDEO)


mr bean replied to a thread Službeni rezultati/Produžeci in Worldwide Pro League Online\nproduzetak za moje utakmice tek mogu poceti sa igranjem lige 4 avgusta\nMikola replied to a thread [NBA 2K14] [v3 FINAL] EL 2K18 Patch in NBA\nHvala ali ja kad kliknem da skinem onaj Setup sa vaseg sajta pise mi na Google Drive ERROR 404\nAkcenat je ove godine na online iskustvu, tako da samo ubedjen da ce napraviti korak napred na tom polju.\n180 replies | 14420 view(s)\n7238 replies | 578825 view(s)\nOmina Tricko replied to a thread Pro Evolution Soccer 2020 in PES 2019 - General\nSamo neka se što više licencira i dodaje stadiona, i naravno što otvoreniji pes za editovanje. A za gameplay se ne brinem... pokidat ce. Jer ne mogu gore od EA da naprave, tako da cu svakako opet igrati PES.\nRIKII replied to a thread Europa League (s1) in Worldwide Pro League Online\ngrupa c prvo kolo Besiktas (Gracanin) Tigres (Riki) 3:4 gubio sam 2x ali sam uspeo da stizem nzm ni ja kako sam dobio laza je bio bolji ovu tekmu asluzio je makar x ali sta je tu je\ngrupa c 4kolo Tigres (Riki) Besiktas (Gracanin) 3:2 https://imge.to/i/NMcEF https://imge.to/i/NMI0m https://imge.to/i/NM3NH https://imge.to/i/NMjsC dobra tekma\nWPLO Admin replied to a thread Službeni rezultati/Produžeci in Worldwide Pro League Online\nOdobrava se produzetak do: 29.07.2019. u 23:59h\nWPLO Admin replied to a thread WPLO League 1 (s1) in Worldwide Pro League Online\nTrebate dovrsiti utakmicu od trenutka prekida.\n100 replies | 2535 view(s)\nbobicr7 replied to a thread Službeni rezultati/Produžeci in Worldwide Pro League Online\n14.kolo vs Ady\nOdobrava se produzetak za navedene utakmice do: 29.07.2019. u 23:59h\ncodaa replied to a thread FIFA 14 Super Liga Srbije patch 2018/19 in FIFA\n82 replies | 12610 view(s)\ndejan1471 replied to a thread Pro Evolution Soccer 2020 in PES 2019 - General\nPlus hoće li srediti cheatere i lag na serverima. I dan danas neigrivo koliko se lag pali izlaze ovo ono. Pes 19 i nije loš ali on line je blaga katastrofa Sent from my Redmi Note 7 using Tapatalk\ncevali replied to a thread Službeni rezultati/Produžeci in Worldwide Pro League Online\n15.kolo Sampdoria (Cevali) - Parma (Naris) Produzetak\nJa sam platio kupovinu peca, ali mi nije stiglo na imejl. Zasto?\nbole 007 replied to a thread Službeni rezultati/Produžeci in Worldwide Pro League Online\n15.kolo PES95 - Villarreal vs Crvena Zvezda - Bole007 16.kolo Bole007 - Crvena Zvezda vs Celtic - Jigsaw\n11. kolo Gaucho - Wolverhampton 1:1 Crvena Zvezda - Bole 007 Odlicna utakmica i znatno bolja Zvezdina igra na ovom gostovanju u odnosu na proslu utakmicu na svom terenu. Vrlo dobra odbrana obe ekipe i izjednacena borba sto ce pokazati i statistika. GG Gaucho, do narednih susreta...\nNikolaReal7 replied to a thread Europa League (s1) in Worldwide Pro League Online\nGrupaB: NikolaReal7 vs Medicinar 1 : 1\nnije zavedena utakmica 8 kola... riki se udostojio da me odblokira danas Naris isto ,ja trazio produzetak i kacio ,isto ga nije bilo\ncevali replied to a thread WPLO League 1 (s1) in Worldwide Pro League Online\n12.kolo Sassuolo (Ady) - Sampdoria (Cevali) 1:3 Izbacilo adyja u 83.min pri rezultatu 1:3.\nako moze produzetak za utakmice protiv Ady-ja i Gracanina ....13 i 11 kolo\nPelemasca replied to a thread WPLO Cup (s1) in Worldwide Pro League Online\n3 runda Cevali vs Pelemasca 1 - 2 tvrda tekma...borba na obe strane GG cevali\n12 kolo Galatasaray (Pelemasca) vs Lokomotiv Moscow (Medicinar) 4-1 odlicna utakmica,nije medicinar izdrzao pritisak 15 kolo Galatasaray (Pelemasca) vs Watford (BobiMKD) 2-0 tvrda tekma,dobar bobi,imamo nedoumicu za drugi gol vidi se na 0;33 u golmana sut pa own gol sazetak utakmice...


IN VIVO - Gledaj Mene - Premijera | WebTV - Web Televizija\n/ IN VIVO - Gledaj Mene - Premijera\nMomci iz popularnog benda IN VIVO mogu da se pohvale uspešnom godinom iza sebe, a čini se da će im ova 2017. biti još bolja jer su juče objavili numeru ʺGledaj meneʺ, koja pretenduje da postane još jedan hit. Brza i vrcava pesma, sa primesima modernog zvuka, definitivno će ovog proleća naterati svakog da zaigra uz nju. Muziku, tekst i aranžman uradili su upravo oni sami, uz pomoć kolefe Milana Ajdačića, a kako to sve zvuči i izgleda, pogledajte u videu:\n04:53 Ceca - Nevinost -Premijera 04:33 Toni Cetinski - Laku Noć - Premijera


Penicilin antibiotik - Dejstvo i sastav, upotreba, nuspojave | Zdravlje IN - Stručni zdravstveni saveti\nPENICILIN Prvi je, i još uvek najčešće upotrebljavan antibiotik. Praktično se upotrebljava i industrijski proizvodi od 1943. god. Njegov spektar delovanja je uzak, ali on ipak ima vrlo široku primenu u lečenju. Nema nijedne grane medicine u kojoj ne bi bilo indikacija za njegovu primenu. Izvrsno je sredstvo protiv svih gram-pozitivnih bakterija, gonokoka i spiroheta (sa napomenom da stafilokok brzo postaje u velikom procentu rezistentan na pe nicilin). Uspešno deluje i protiv leptospira i bacila antraksa.\nPrimenjuje se sa uspehom pri lečenju streptokoknih angina, šarlaha, crvenog vetra, flegmona, streptokokne sepse i svih drugih bolesti izazvanih streptokokama, naročito hemolitičkim. Daje se, zatim, za lečenje luesa i povratnog tifusa, gonoreje, leptospiroza i antraksa, kao i za profilaksu reumatske groznice. Subakutni endokarditis izazvan streptokokom, koji se ranije po pravilu završavao smrću, sada se sa uspehom leči penicilinom. Penicilin je u znatnoj meri izmenio tok lečenja i prognozu i mirnodopskih i ratnih povreda.\nPrednosti penicilina su: laka i jevtina proizvodnja, vrlo slaba toksičnost, snažno delovanje na uzročnike bolesti kod kojih je njegova primena indicirana, zbog uskog spektra delovanja ne remeti bakterijsku ravnotežu organizma.\nNjegove slabosti su: slabo deluje uzet kroz usta, prouzrokuje stvaranje rezistencije kod velikog broja sojeva raznih mikroba, izaziva preosetljivost i alergične pojave kod izvesnog broja osoba koje njim rukuju ili ga dobijaju u svrhu lečenja. Alergične pojave mogu ići od raznih osipa do teških anafilaktičkih šokova. Preosetljivost se manje javlja prema kristalnom penicilinu, te se penicilin u poslednje vreme najviše daje u ovom obliku.\nČesto se daje u kombinaciji sa streptomicinom.\nDaje se intramuskularno, izuzetno intravenozno. Kroz usta se ne daje. Penicilinske masti su izbačene iz upotrebe jer izazivaju preosetljivost.\nTags:dejstvo, doziranje, injekcije, je izmislio, je lek iz grupe, je pronašao, kapsule, ko je otkrio, leči, lekovi, neželjena dejstva, nuspojave, otkriće, otkrio, otkriven, se dobija, strukturna formula, tablete, trudnoća, u ranoj trudnoći, u tabletama, upotreba, vakcina, za trudnice, zanimljivosti


Maja Petrovic – Strana 53 – Agencija za sprečavanje korupcije\nPublished by Maja Petrovic at 14/10/2016\nCiklus obuka u gradovima i opštinama u Republici Srbiji\nAgencija za borbu protiv korupcije je, u skladu sa svojim godišnjim planom rada, u proteklom periodu realizovala ciklus obuka za zaposlene u državnim organima i organizacijama, organima teritorijalne autonomije i lokalne samouprave, javnim službama i javnim preduzećima. Obuke su održane u više gradova i opština u Republici Srbiji u maju, […]\nPublished by Maja Petrovic at 11/10/2016\nPočetak Tvining projekta “Prevencija i borba protiv korupcije”\nEvropska unija danas je započela dvogodišnji Tvining projekat, vredan dva miliona evra, koji će omogućiti saradnju i razmenu iskustava, dobre prakse i stručnog znanja između Agencije za borbu protiv korupcije Republike Srbije, s jedne strane i Nacionalne agencije za borbu protiv korupcije Republike Italije, kao i drugih nadležnih institucija Republike […]\nPublished by Maja Petrovic at 05/10/2016\nPočela javna rasprava o Nacrtu zakona o Agenciji za borbu protiv korupcije\nMinistarstvo pravde poziva građane i stručnu javnost da se upoznaju sa Nacrtom zakona o Agenciji za borbu protiv korupcije. Učesnici u javnoj raspravi mogu dostaviti svoje stavove putem elektronske pošte na adrese: vlado.bojicic@mpravde.gov.rs ili poštom na adresu: Ministarstvo pravde, Beograd, Nemanjina br. 22-26 sa napomenom: „Za javnu raspravu o Nacrtu […]\nPublished by Maja Petrovic at 20/09/2016\nGodišnji izveštaj o radu za 2015. predstavljen pred Odborom za pravosuđe, državnu upravu i lokalnu samoupravu\nDirektorka Agencije za borbu protiv korupcije Tatjana Babić predstavila je danas pred Odborom za pravosuđe, državnu upravu i lokalnu samoupravu izveštaj o radu te agencije u 2015. istakavši da je za efikasniji rad te agencije neophodno donošenje novog zakona i uvođenje obaveze prijavljivanja imovine roditelja i dece funkcionera.\nPublished by Maja Petrovic at 15/09/2016\nGrađani Agenciju vide kao prvi stub borbe protiv korupcije\n“Građani prepoznaju napore koje ulažemo i Agencija, uprkos svim ograničenjima, uspeva da poveća efikasnost u radu. Sa druge strane, očekivanja javnosti su veliki izazov jer se neretko očekuje da Agencija sprovodi istrage, hapsi i kažnjava za dela korupcije, što nije njen posao. Time se u našem sistemu bave drugi državni […]\nPublished by Maja Petrovic at 07/09/2016\nIzveštaj o primeni Zakona o finansiranju političkih aktivnosti slovenačkog eksperta Jurija Toplaka\n“U Srbiji je zabeležen značajan napredak u finansiranju političkih aktivnosti tokom poslednjih nekoliko godina. Propisi su uglavnom usklađeni sa međunarodnim obavezama i omogućavaju slobodno izražavanje političkog mišljenja kroz priloge i trošenje. Transparentnost i efikasnost, međutim, uvek mogu da budu unapređeni” – navodi se između ostalog u izveštaju slovenačkog eksperta Jurija […]\nPublished by Maja Petrovic at 31/08/2016\nJAVNI POZIV ZA PODNOŠENJE PONUDA za Javnu nabavku usluga broj 404-02-150/16-03 za 2016. godinu\nUsluge održavanja i unapređenja aplikativnog softvera Poziv za podnošenje ponuda – JN Usluge održavanja i unapređenja softvera Konkursna dokumentacija Odluka o dodeli ugovora Obaveštenje o zaključenom ugovoru\nPublished by Maja Petrovic at 24/08/2016\nPortal za obuke radi: prve potvrde o učešću do kraja septembra\nNa prvu dostupnu obuku na daljinu „Etika i integritet u javnom sektoru”, koja se nalazi na Portalu za obuke Agencije za borbu protiv korupcije, do sada se prijavilo oko 40 zaposlenih u javnom sektoru. Svi učesnici koji su uspešno završili obuku do kraja septembra mogu da očekuju da će na […]\nObuka predavača iz oblasti etike i integriteta – 27-29. jul 2016.\nArhive Izaberi mesec jun 2022 maj 2022 april 2022 mart 2022 februar 2022 januar 2022 decembar 2021 novembar 2021 oktobar 2021 septembar 2021 avgust 2021 jul 2021 jun 2021 maj 2021 april 2021 mart 2021 februar 2021 januar 2021 decembar 2020 novembar 2020 oktobar 2020 septembar 2020 avgust 2020 jul 2020 jun 2020 maj 2020 mart 2020 februar 2020 januar 2020 decembar 2019 novembar 2019 oktobar 2019 septembar 2019 avgust 2019 jul 2019 jun 2019 maj 2019 april 2019 mart 2019 februar 2019 januar 2019 decembar 2018 novembar 2018 oktobar 2018 septembar 2018 avgust 2018 jul 2018 jun 2018 maj 2018 april 2018 mart 2018 februar 2018 januar 2018 decembar 2017 novembar 2017 oktobar 2017 septembar 2017 avgust 2017 jul 2017 jun 2017 maj 2017 april 2017 mart 2017 februar 2017 januar 2017 decembar 2016 novembar 2016 oktobar 2016 septembar 2016 avgust 2016 jul 2016 jun 2016 maj 2016 april 2016 mart 2016 februar 2016 januar 2016 decembar 2015 novembar 2015 oktobar 2015 septembar 2015 avgust 2015 jul 2015 jun 2015 maj 2015 april 2015 mart 2015 februar 2015 decembar 2014 novembar 2014 oktobar 2014 septembar 2014 avgust 2014 jul 2014 jun 2014 maj 2014 april 2014 mart 2014 februar 2014 januar 2014 decembar 2013 novembar 2013 oktobar 2013 septembar 2013 avgust 2013 jul 2013 jun 2013 maj 2013 april 2013 mart 2013 februar 2013 januar 2013 decembar 2012 novembar 2012 oktobar 2012 septembar 2012 avgust 2012 jul 2012 jun 2012 maj 2012 april 2012 mart 2012 februar 2012 januar 2012 decembar 2011 novembar 2011 oktobar 2011 septembar 2011 avgust 2011 jul 2011 jun 2011 maj 2011 april 2011 mart 2011 februar 2011 januar 2011 decembar 2010 novembar 2010 oktobar 2010 septembar 2010 avgust 2010 jul 2010 jun 2010 maj 2010 april 2010 mart 2010 februar 2010 januar 2010\nJavni konkurs za popunjavanje izvršilačkog radnog mesta u Agenciji za sprečavanje korupcije


Kraljevska porodica, princ Hari, princ Vilijam, Megan Markl, Kejt Midlton\nNaime, u oktobru je Hari priznao glasine koje kolaju već duže vreme o jazu između njega i njegovog starijeg brata Vilijama.\n- Kao braća imamo svoje dobre i loše dane – rekao je princ Hari, dodajući da idu različitim putevima.\nPrinčevi Hari i Vilijam, zajedno sa suprugama Kejt Midlton i Megan Markl prisustvovali su veoma važnom događaju za britansku javnost - Festival of Remembrance, koji se svake godine održava.\nNaime, Festival sećanja, odnosno dan sećanja i ovaj put je održan u Rojal Albert holu u Londonu, a prisustvovali su mu svi zvaničnici, kao i članovi kraljevske porodice. Princ Vilijam je zajedno sa Kejt Midlton sedeo u prvom redu, dok je Hari sa Megan sedeo u drugom.\nOvo je prvi put da se porodica pojavila u javnosti, nakon dokumentarca i priznanja da nije sve u najboljem redu, a mnogi su uočili fotografije na kojima se vidi da su Vilijam i Kejt tužni, umorni i bez osmeha.\nS druge strane, Megan i Hari su pri dolasku širokim osmehom pozdravili sve prisutne.\nJoš jednom, nakon što se vojvotkinja od Saseksa pojavila u crnoj haljini koja se širila u predelu stomaka, ponovo su se pokrenule glasine da je u drugom stanju.\nNa ovogodišnjem festivalu obeleženo je 75 godina od velikih bitaka 1944. godine i saradnje britanske vojske sa drugim silama. Legija je i ove godine bila domaćin u znak sećanja na sve one koji su izgubili živote u sukobima.\nZa sve vreme trajanja svečanosti, fotografi nisu uspeli da zabeleže nijedan osmeh Kejt niti princa VIlijama.\nPodsetimo, dokumentarni film je prikazan nakon što su se vojvoda i vojvotkinja od Saseksa vratili sa putovanja po južnoj Africi ranije prošlog meseca.\nPrinc Hari je u filmu priznao da odnos između njega i Vilijama ima "dobrih i loših dana". Upitan o tvrdnjama medija da postoji razdor između njih, vojvoda od Saseksa je rekao da se "nešto neizbežno događa" s obzirom na "pritisak kome je ova porodica izložena".\nTridesetosmogodišnja vojvotkinja od Saseksa Megan izjavila je u filmu da joj prilagođavanje životu u kraljevskoj porodici "teško pada".\n- Kada sam prvi put srela sadašnjeg muža, mojim prijateljima je bilo veoma drago, jer sam bila toliko srećna. Ali prijatelji Britanci su mi govorili: 'Siguran sam da je divan, ali ne bi trebalo da napraviš taj korak, jer će te britanski tabloidi uništiti' - izjavila je ona.


Ostali projekti (23/23): NSBuild Forum\nOstali projekti\t25 dec 2017 21:52\t#441\nnadogradnja pored edukonsa, trebalo bi samo jedan sprat\nZahvalnici: Dukelander, Cookie, limanac, mrnjavi, das ivon, Novajlija, sasar, Blavak, Light, valjan, AeroDron\nOstali projekti\t25 apr 2018 06:50\t#442\nNovo dečije igralište na Limanu 4, u ulici Banović Strahinje. Navodno, sa gumenom podlogom.\n50 metara dalje se nalazi staro, potpuno ruinirano igralište. Zanima me kakvi su planovi sa lokacijom starog igrališta. Možda parking. Mada, možda se izmešta zbog bezbednosti, pošto se oko starog nalazi nekoliko starih drveća.\nZahvalnici: Nicisy1, kasko, mrnjavi, TurboMaximus, RM77, sasar, Blavak, Light, valjan, AeroDron\nOstali projekti\t23 feb 2019 15:01\t#443\nIT CENTAR RT-RK u Kineskoj četvrti, mislim da ovo još nismo imali\nZahvalnici: Nicisy1, Dukelander, kasko, mrnjavi, Duja, TurboMaximus, Brane, das ivon, Zex021, sasar, Blavak, radd3, valjan, Eldarion, neobuscitta, AeroDron, Montana90, Jungle_Mania\nOstali projekti\t24 feb 2019 12:18\t#444\nEnterijer Jankovic iza Rode na Futoskom putu\nKoliko sam cuo neka IT firma tu dolazi\nZahvalnici: Nicisy1, Dukelander, limanac, mrnjavi, TurboMaximus, Zex021, sasar, Blavak, radd3, valjan, AeroDron, Montana90\nOstali projekti\t24 feb 2019 21:32\t#445\nI stampariju Stojkov u Laze Nancica je zakupio FTN i neke IT firme.\nOstali projekti\t24 feb 2019 23:47\t#446\nZnam da tamo drzi kurseve FTN trenutno. Ima mnogo polaznika.\nRe:RE: Ostali projekti\t25 feb 2019 09:29\t#447\nDa uveče, a od sada se i radi. Štamparija je preseljena u Veternik.\nRe:Ostali projekti\t28 feb 2019 12:54\t#448\nObzirom da ne znam šta je u pitanju, ide ovde. Čudna situacija u Šafarikovoj ulici između brojeva 8 i 10. Ovo je deo gde treba da se gradi garaža. Pre nekog kraćeg vremena sam video da je objekat srušen i nisam očekivao ovakav razvoj situacije. Da li neko zna šta i zašto se ovo sad gradi?\nZahvalnici: limanac, Zex021, AeroDron\nRe:Ostali projekti\t28 feb 2019 20:27\t#449\nZbog više para pri eksproprijaciji?\nRe:Ostali projekti\t28 feb 2019 20:43\t#450\nPo sirini rupe na frontu,bice lokal\nRe:Ostali projekti\t12 apr 2019 16:17\t#451\nOgrada oko novog groblja je završena. Pitam se zašto nazode zemlju, da li će izgraditi trotoar, bici stazu ili parking?\nPoslednja izmena: 12 apr 2019 16:54 od Blavak.\nZahvalnici: Nicisy1, kabacum, Dukelander, limanac, Duja, TurboMaximus, valjan, Eldarion, AeroDron\nRe:Ostali projekti\t22 maj 2019 11:47\t#452\nPre otprilike dve nedelje sam primetio neke radove na parkingu kod Najlona, koji se koristi i kao poligon za obuku vozača. Obzirom da ne znam da li je uređenje parkinga ili poligona postavljam ovde. Kad neko bude saznao i javio premestićemo u odgovarajuću temu.\nZahvalnici: limanac, Zex021, valjan, AeroDron\nOstali projekti\t23 avg 2019 15:38\t#453\nPre desetak dana kada sam prolazio pored Arhiva Vojvodine, primetio sam neke radove u dvorištu. Danas sam putem fb saznao šta se radi. Gradi se amfiteatar, koji očekuju da će uskoro biti gotov. Prve dve fotke su moje, a treću sam pozajmio sa fb profila direktora arhiva G-dina Nebojše Kuzmanovića.\nIzvor fotografije i informacija: www.facebook.com/photo.php?fbid=26553661...08800&type=3&theater\nZahvalnici: Nicisy1, Dukelander, limanac, mrnjavi, Duja, das ivon, valjan, Eldarion, AeroDron\nOstali projekti\t23 avg 2019 15:52\t#454\nJedva cekam da ga arheolozi iskopaju za jedno 500-600 godina\nZahvalnici: Dukelander, Blavak, valjan, Eldarion\nOstali projekti\t25 nov 2020 22:52\t#455\nStarački dom na Kipu takođe u ozbiljnoj fazi napredovanja.\nZahvalnici: Nicisy1, limanac, mrnjavi, Duja, sasar, Blavak, valjan, Чиле\nOstali projekti\t26 nov 2020 00:53\t#456\nNeće to ni podsećati na render.\nOstali projekti\t26 nov 2020 08:16\t#457\nОграде балкона већ нису стаклене, фенестрација је скроз другачија, изнад улаза постоје балкони којих на рендеру нема итд.\nУ суштини скроз различит објекат, и можемо да се надамо да ће материјализација бити слична замишљеној.


Kakve veze imaju ''Bitka na neretvi'' i Pablo Pikaso? | Repertoar\nKakve veze imaju ”Bitka na neretvi” i Pablo Pikaso?\nPočetna / Kakve veze imaju “Bitka na neretvi“ i Pablo Pikaso?\n5 jula, 2020 | Sanjalica | 0 komentara\nLepota sedme umetnosti se krije u činjenici da iza svakog filmskog ostvarenja, bez obzira na njegov uspeh stoje neverovatne zanimljivosti. I dodatnu draž svakom filmu upravo daju anegdote koje su možda ili u većini slučajeva bile presudne za planetarnu gledanost.\nDa li prilikom izbora filma imate već unapred pripremljenu listu koju morate ispoštovati jer se na njoj nalaze i klasici koje niste stizali da pogledate? Ili ipak u skladu sa svojim raspoloženjem birate da uživate u baš tom žanru? Koliko vas privlače trivije, odnosno zanimljivosti? Mi smo izdvojili neke od najzanimljivijih koje će vam definitivno promeniti percepciju. 🎬\n#1 Kakve veze imaju ”Bitka na Neretvi” i Pablo Pikaso?\nNajavni plakat za film ”Bitka na Neretvi” uradio je jedan jedini Pablo Pikaso. To je zapravo jedan od dva filmska plakata koje je on kreirao. Napravio ga je jer je bio veliki ljubitelj jugoslovenske sedme umetnosti i za svoju uslugu nije tražio novac, već sanduk jugoslovenskog vina upravo za najskuplji jugoslovenski film svih vremena. Impresivno, zar ne?\n#2 Neverovatnih 12 minuta slave\nDa li ste znali da se čuveni i jedan od najomiljenijih filmskih negativaca Dart Vejder pojavljuje čitavih 12 minuta u celom serijalu ”Ratovi Zvezda”? Očigledno dovoljno da bude planetarno prepoznatljiv.\n#3 Kakvog li je ukusa ljubavni napitak?\nU jednoj od najpopularnijih svetskih franšiza Hari Poter nekako smo sve scene i momente podjednako voleli, međutim, najmagičnije scene su snimane na časovima Severusa Snejpa, profesora magičnih napitaka. Da li ste znali da svi napici koje su likovi morali da popiju bili zapravo supa? I to ne bilo koja, omiljene su bile sa šargarepom i korijanderom. Ukusno, zar ne?\n#4 Ministar Gospodara prstenova?\nKoliko je Družina prstenova profitabilna, govori i podatak da je snimanje trilogije donelo oko neverovatnih 200 miliona dolara ekonomiji Novog Zelanda! Vlada ove ostrvske države je čak imenovala Ministra Gospodara prstenova koji je bio zadužen da detaljno istraži ekonomske mogućnosti koje je trilogija sa sobom donosila, a i do dana-današnjeg donosi.\n#5 Najskuplje cipelice na svetu\nDoroti, jedna od najdražih filmskih junakinja, koju je glumila Džudi Garland (Judy Garland) je za ulogu u filmu ”Čarobnjak iz Oza” bila plaćena 35 dolara nedeljno, a njen pas Toto čak 150 dolara. Pošto život ume da se preokrene naglavačke, informacija da su Dorotine crvene cipelice decenijama kasnije prodate anonimnom kupcu za neverovatnih tri miliona dolara iznenadila je čitavu javnost.\n#6 Tuča koja je promenila svet\n”Borilački klub” je klasik u kojem se svako na neki način pronalazi. A da li ste znali da je Edvard Norton u prvom tuči sa Bred Pitom zaista tražio da uradi Breda u lice? Na taj način je želeo da scenu učini verodostojnom i iznenađujućom za sve protagoniste. I bez tog zahteva, film je ostvario planetarni uspeh.\n#7 Sve je mračno u ovom Vitezu\n”Mračni vitez” predstavlja drugi deo poznate trilogije o superheroju Betmenu. Iako nije ugledao njegovu svetlost, Hit Ledžeru je prema mišljenjima mnogih ovo bila uloga života. Mnogo je zanimljivosti vezanih za ovaj blokbaster, a jedna od njih je i ta da se Hit na šest nedelja zatvorio u hotelsku sobu kako bi se što bolje pripremio za ulogu s ciljem da uđe u samu psihologiju svog lika Džokera. Da li ste znali i da je ovaj film prvi o Betmenu koji nema njegovo ime u naslovu?\n#8 48 godina od najboljeg filma svih vremena\nMnogo je neverovatno interesantnih trivija vezanih za najpoznatiji film o mafiji – ”Kum”. Izdvojićemo onu koja je nas intrigirala: Mario Puzo, pisac istoimenog romana je producentu Robertu Evansu prodao priču za 13 hiljada dolara kako bi vratio svoj kockarski dug. Šta je vama privuklo pažnju dok ste gledali ovo fantastično ostvarenje?\n#9 Crveni kaput i Šindler\n”Šindlerova lista” jeste jedan od najboljih, najtužnijih i ujedno najlepših filmova svih vremena. Pogotovo ako je sniman po istinitim događajima. Jedna od brojnih zanimljivosti u vezi sa ovim ostvarenjem je i ta da je Spilberg pametno snimio kadar sa devojčicom u crvenom kaputu, a to je jedina scena filma u boji. Trogodišnja Olivia Dabrovska mu je tada obećala da film neće pogledati dok ne napuni 18 godina. Međutim, i u stvarnom životu je postojala devojčica koja je nosila crveni kaput, preživela holokaust i napisala knjigu o svom životu objavljenu pre skoro 19 godina.\n#10 Najpoznatija rečenica na svetu\n”Forest Gamp” je najgledanija američka tragikomedija koja je uvrštena među 250 najboljih filmova svih vremena. Među brojnim eminentnim priznanjima, osvojio je čak 6 Oskara. A da li ste znali da je rečenica ”Moje ime je Forest Gamp. Ljudi me zovu Forest Gamp” koju je samoinicijativno Tom Henks dodao u scenario postala najpoznatija rečenica na svetu? Toliko da se po njoj prepoznaje ovaj blokbaster.\nO kojoj ste vi anegdoti saznali, čuli ili pročitali? Podelite sa nama u komentarima! 🎬\nKulturni giganti | Kuća Đure Jakšića\nFilmski maraton | Čokolada\nNovogodišnje (kulturne) odluke za 2021. godinu\nFilmski maraton | Dobri Vil Hanting\nDa li znate šta je Ministarstvo ulične kulture?\nHeroine jednog doba | Prva žena akademik


U današnje vreme, kada smo jakim zvucima izloženiji više nego ranije, i zujanje pogađa sve više ljudi.\nNajčešće se javlja posle koncerta ili boravka na mestima gde se sluša glasna muzika.Tada je, objašnjava dr Dušan Pavlović, specijalista otorinolaringologije u Centru za sluh i ravnotežu, zujanje u ušima znak da su se slušne ćelije unutrašnjeg uha umorile i potrošile energetske rezerve pretvarajući jak zvuk u nervni impuls.\nPosle odmora ovo prolazno zujanje prestane, ali često i ponavljano izlaganje jakim zvucima dovodi do trajnog oštećenja sluha, a subjektivno pištanje ostaje trajni pratilac.\nObjektivni tinitus ume da bude posledica nekog drugog zvuka u glavi ili uhu. Svima je poznat osećaj kad oko „igra“, a slično se dešava i sa uhom.\nTo je posledica ponavljanih kontrakcija stapedijalnog mišića, najmanjeg u našem telu, koje dovode do vibriranja slušnih koščica i bubne opne.\nDnevne.rs, Radenka Marković, zena.blic.rs


Bespuća vučićevske zbiljnosti - Saša Ilić - Peščanik\nVelika Britanija, foto: North News & Pictures Ltd\nNa Dan primirja, 11. novembra u opštini Srebrenica održana je Investiciono-razvojna konferencija ‘Srebrenica 2015’, na kojoj je premijer Srbije Aleksandar Vučić objavio da je vlada kojom predsedava opredelila investiciju od pet miliona eura za opštinu Srebrenica. Konferencija je, prema rečima premijera, imala dvojaku funkciju, jednu metaforičnu i drugu doslovnu: porodicama srebreničkih žrtava trebalo je da otvori ‘pogled u drugačiju budućnost’, dok je na planu razvoja ‘trebalo da postavi temelje budućeg mosta između Srbije i BiH’. Dve decenije su trajale spekulacije o tome kako bi trebalo da izgleda izvinjenje koje bi legitimni predstavnik Srbije uputio Bošnjacima u Srebrenici, ali premijer Vučić je uspeo da nadigra sve intelektualne opservacije a da pritom ostane dosledan samom sebi i svojoj viziji rata devedesetih i onoga što se dogodilo u Srebrenici. On je najpre iskoristio sve svoje snage da blokira usvajanje britanske Rezolucije o Srebrenici, potom je otišao na komemoraciju u Potočarima odakle se vratio razbijenih naočara, da bi već u novembru implementirao svoj predlog pomirenja, koji je svojevremeno nudio i hrvatskoj javnosti preko intervjua datom ‘Jutarnjem listu’.\nDakle premijer ne želi da gleda u prošlost već jedino u budućnost. Saradnja je moguća samo ukoliko se izbegne svaki pomen prošlosti i odgovornosti. Takođe, potrebno je pronaći i modalitet za ekonomski održivu saradnju, kako je to sada demonstrirano u Srebrenici. Na primer, sa Vukovarom bi se mogao napraviti odličan model za jedan ‘drugačiji pogled u budućnost’ da je kojim slučajem preživela tvorevina poznata kao Republika Srpska Krajina. Ovako, projekti vučićevskog pomirenja mogu da se realizuju samo sa onim što je danas poznato kao jedan od entiteta u BiH, tj. kao Republika Srpska. Tako se dogodilo i ovog puta, u novom regionalnom pohodu Aleksandra Vučića, zagovornika ‘budućnosti blagostanja’ koja, prema blerovskoj delivery unit filozofiji, neminovno proističe iz tabuisane ratne prošlosti.\nSam Vučić je nakon konferencije poručio srebreničkoj javnosti da ‘niko sestrama ne može da vrati braću, ni majkama sinove ili decu, ali možemo da gledamo u budućnost i da je učinimo drugačijom’. Međutim, ovako uspostavljena veza između investicije od pet miliona eura u Srebrenicu s jedne strane i žrtava genocida s druge gubi se u bespućima vučićevske zbiljnosti. Mala opština od 21.000 stanovnika na istoku RS-a trebalo bi da uloži ovaj novac u infrastrukturne projekte o kojima je spremno govorio drugi činilac ovog nesvakidašnjeg oblika pomirenja – Milorad Dodik. On je, naime, napomenuo da će uložiti tri miliona maraka u tu opštinu (‘mada zna da su neki očekivali više, ali za sada, toliko’), što bi jezikom evropske administracije moglo da se nazove mečingom, odnosno iznosom kojim primalac sredstava garantuje privrženost razvoju projekata za koje je prethodno aplicirao kod donatora, u ovom slučaju kod premijera Vučića. Jedan od glavnih projekata, naglasio je Dodik, biće svakako i razvoj Guber banje, ali i susednih opština, Bratunca i Vlasenice. Da bi se ovakav projekat ostvario neophodan je i posrednik u investiciono-razvojnom lancu Vučić-Dodik. To je u slučaju Srebrenice njen gradonačelnik Ćamil Duraković, koji je imao funkciju medijatora i normalizatora Vučićeve regionalne politike. On je bio tu da u ime Bošnjaka ‘verifikuje’ investiciju pohvalnim rečima o srbijanskom premijeru: ‘On je hrabar čovek i dao je novac od srca!’ Zato je i sam govor premijera na konferenciji bio kolokvijalan, bez suvišnih administrativnih floskula. ‘Dva miliona evra prebacujemo direktno na račun opštine Srebrenica’, poručio je Vučić sa govornice, gledajući u smeru gradonačelnika Durakovića: ‘Poštovani Ćamile, imaćete taj novac u ponedeljak.’ A zapravo je mislio: ‘Dragi Mile, ništa ne brini, kada se ovaj novac provuče kroz račun opštine Srebrenica, imaćeš taj novac najkasnije u utorak.’\nŠta je izgubljeno u ovom velikom pomiriteljskom projektu Aleksandra Vučića? To su svakako porodice žrtava genocida u Srebrenici. One su te koje nikada neće biti obeštećene, ni moralno ni materijalno. Predsednica Udruženja ‘Majke Srebrenice’, Munira Subašić, međutim, pozdravila je ovaj Vučićev gest, naglašavajući kako veruje da je ‘premijer Srbije prihvatio da se u Srebrenici desio genocid’. Premijer Vučić, s druge strane, na pitanje novinara o genocidu u Srebrenici diplomatski je odgovorio da ‘način na koji je pognuo glavu u Potočarima sve govori’. Neprestano ističući da je njegov glavni kredo ekonomija über alles, čak i kada su u pitanju stvari iz domena tranzicione pravde, Vučić nije propustio da se na konferenciji ‘Srebrenica 2015’ pohvali kako sprovodi fantastične reforme, koje su u Srbiji već urodile plodom, tako da je u međuvremenu došlo do ‘drastičnog povećanja plata i penzija’. Njegova ‘investicija u Srebrenicu’, međutim, neće prouzrokovati nemire srbijanskih desničara i radikala, jer su njihovi lideri već namireni novcem iz državnog budžeta, tako da sada mogu mirno da se baškare u rijalitijima i pričaju o tome kako je Toma Nikolić nesposoban i nenačitan.\nPremijer Vučić za svoju politiku ne traži blanko podršku, već je direktno kupuje, bilo preko partijskog zapošljavanja, bilo preko direktnih investicija. ‘Srebrenica 2015’ opominje da se sada otišlo i korak dalje, čime je Vučić pokušao da jednim udarcem ubije dve muve: da se nametne kao faktor regionalne politike pomirenja (gradonačelnik Duraković poziva i ostale regionalne lidere da krenu tim putem!) i da istovremeno okrene novac preko RS-a. Na kraju, ostaje nada da će se život konačno otkočiti u Srebrenici. Naime, zbog prisustva VIP zvanica u vreme konferencije sve je bilo blokirano, škole nisu radile, centar grada bio je zatvoren, prekinut je saobraćaj između industrijske zone u Potočarima i grada. Sa Vučićevim odlaskom iz te opštine život je konačno ponovo počeo da teče.


MALERIMA NEMA KRAJA: Zvezda bez komandanta ODBRANE na Vojvodinu (FOTO) | Najnovije vesti - Srbija danas\n16.02.2019. • 12:23 16.02.2019. • 14:42 Srbija Danas/Hotsport\nCrveno-beli već ne mogu da računaju na Jovančića i Rodića.\nStručni štab Crvene zvezde na prolećnoj premijeri neće moći da računa na usluge Dušana Jovančića i Milana Rodića. Odavno je poznato da će tandem stardardnih prvotimaca crveno-belih zbog povreda preskočiti derbi 22. kola protiv Vojvodine, ali se tu ne završavaju muke trenera Vladana Milojevića.\nREAL I BARSA OSTAJU PRAZNIH ŠAKA: Za Luku Jovića stigla PONUDA od GIGANTA Premijer lige (FOTO)\nOkršaj beogradskih i novosadskih crveno-belih, po svemu sudeći, preskočiće i prvi golman Milan Borjan. Iako se činilo da će najbolji akter Milojevićevog tima u grupnoj fazi Lige šampiona biti spreman za duel sa Lalama, ne bi bilo iznenađenje da stručni štab od prvog minuta ukaže priliku Zoranu Popoviću koji se dokazao na kontrolnim utakmicama u Antaliji.\nTrener Zvezde Vladan Milojević definitivnu odluku doneće pred sam početak utakmica protiv Vojvodine.\nTagovi: Superliga Srbije, FK Crvena zvezda, FK Vojvodina, Vladan Milojević, Milan Borjan, Zoran Popović\nPOSLE JOVIČIĆA I GOBELJIĆA: Zvezda ZAVRŠAVA novi potpis (FOTO)\nJIRKA: U Zvezdi je sve TOP (VIDEO)\nVukanović pred derbi sa Vojvodinom rekao nešto što će oduševiti Delije\nVrh BiH prisustvuje polaganju KAMENA TEMELJCA za izgradnju auto-puta Beograd-Sarajevo\nVrh BiH prisustvuje polaganju KAMENA TEMELJCA za izgradnju auto-puta Beograd-Sarajevo Region


Izvor: insajder.net petak, 12.01.2018. | 22:15\nЏаба и њему и теби да читате, кад се не разумете у ресоре којима управљате! Само у овој нашој банана држави може 1 човек (наравно, партијаш) да буде министар одбране, па након тога, министар за рад, већ сутра економије, па културе итд. Тако је у свим ресорима. Готово да нема тренутно министра који је у својој каријери био министар "само" једног ресора!\n(Тата спалио Ђенку, 13. januar 2018 07:44)\nA kvote u pravosuðu? Barem 40% muškaraca, ako smo stvarno za rodnu ravnopravnost!\n(aleksander, 13. januar 2018 00:43)\nPodržavam ministarku. Mi ne možemo da donesemo ni zakon o ravnopravnosti pri zapošljavanju, a kada mislimo da izjednaèimo muškarcima i ženama plate? Island je izjednaèio.\nReè je o ekonomskoj neravnopravnosti, koja poèinje nasleðivanjem po muškoj liniji u porodici, manjom šansom za zaposlenje u odraslom dobu, nastavlja se otkazom zbog raðanja deteta, i kulminira porodiènim nasiljem. Preterujem? Pogledajte crnu hroniku.\nZašto ne možemo da se dogovorimo? Neznanje, nazadno vaspitanje ili prosto sklonost siledžijstvu?\nUdvaranje kineskim investitorima možda jeste razlog ministra Ðorðeviæa, ali bolje da to ne pominje, kao ni ono nesreæno proveravanje bolovanja.\nPljuštaæe i tužbe i odštete jer je Srbija potpisnica Povelje UN o ljudskim pravima, još od 1984. Jedan ministar rada bi to trebalo da zna.\nNe priznavati drugome ljudska prava je NASILJE. Nasilje je èin agresije, sa namerom da se drugome nanese šteta. Šteta je konkretna kategorija i ima svoju vrednost u novcu. Velikom novcu.\nZato, dragi osiromašeni graðani, glasajmo za ravnopravnost. (Ako ni zbog èega drugog.)\n(Ženska prava, 13. januar 2018 00:33)\nPo cemu ustanove i organizacije u obrazovanju, nauci, kulturi, informisanju i sportu, politièke stranke, sindikalne organizacije i strukovna udruženja zasluzuju strozi tretman i striktnija rodna pravila od ostalih ekonomskih i drustvenih entiteta? Gde je logika i drustveni interese i koliko kosta implementacija regulative da, na primer, lokalni bokserski klub ima 40% zena u svom nadzornom telu?\n("Da se popune rupe u budzetu", 12. januar 2018 23:25)\nNe zna se ko je gori. Da li ovaj Ðorðeviæ koji ništa ne radi ili Mihajloviæka koja je napravila veliku štetu sa svojim zakonima - npr. Zakon o ozakonjenju je ostavio stravièan prostor za divlju gradnju koje nikad nije bilo više.\n(mr no, 12. januar 2018 23:10)\nNista ta zena nije uradila za sve ove godine na vlasti!Obecala je brzu legalizaciju divlje gradnje,da bi za vise od dve godine samo 5,3% slucajeva resila!Rokove za zavrsetak koridora 10 i 11 pomera vec tri godine i vec se po bajkama izjednacila sa Mrkonjicem.Vreme je da bude zamenjena nekim novim\ni sposobnijim covekom!\n(brando, 12. januar 2018 22:34)\nKako je samo loša ova izjava o tome da više inspektora znaèi više kazni i time više novca za državu?! Smisao inspekcijskog rada nije naplaæivanje kazni i time punjenje budžeta države veæ ureðivanje odreðene oblasti života. Kazne nisu same sebi svrha?! ...\nInaèe, kvote kada je u pitanju zastupljenost žena u telima koja donose odluke jeste potrebna, jer se istorijska nepravda patrijarhalnog društva nije uvela voljom ili dogovorom žena i muškaraca veæ nametanjem. Nametnuta nepravda može da se ukloni samo nametanjem drugaèijih pravila. To što žena u organima odluèivanja ima uvek mnogo manje nego muškaraca posledica je patrijarhalne tradicije u kojoj je žena bila i rob i svojina muškarca.\n(apsolutno, 12. januar 2018 22:33)


eKapija | Jubilarni EXIT festival biće održan od 8. do 11. jula na Petrovaradinskoj tvrđavi uz posebne uslove za poetioce (VIDEO)\nIzvor: eKapija | Petak, 23.04.2021.| 08:53\nJubilarni EXIT festival biće održan od 8. do 11. jula na Petrovaradinskoj tvrđavi uz posebne uslove za poetioce (VIDEO)\nVelika proslava 20. godišnjice EXIT festivala biti održana po planu - od 8. do 11. jula na Petrovaradinskoj tvrđavi, uz učešće nekih od vodećih svetskih zvezda, kao što su David Guetta, DJ Snake, Tyga, Eric Prydz b2b Four Tet, Paul Kalkbrenner, Nina Kraviz, Boris Brejcha, Sheck Wes, Solomun, Paul van Dyk, Sepultura, Metronomy, Honey Dijon i mnogi drugi.\nKako je objasnio gradonačelnik Novog Sada Miloš Vučević, ulaz na festival biće omogućen svima koji su vakcinisani i svima koji su preboleli korona virus, navedeno je na sajtu festivala. Svim ostalim posetiocima iz zemlje i sveta biće omogućen brz antigenski test po veoma povoljnim cenama, u posebno organizovanoj zoni u neposrednoj blizini festivalskih kapija. Svi detalji u vezi sa ulaskom na festival biće na vreme objavljeni na zvaničnom sajtu Exita u skladu sa budućim aktuelnim merama propisanim od strane Vlade, dodaje se.\n- Izuzetno smo uzbuđeni zbog ove vesti i mogućnosti da sa publikom iz celog sveta na našoj omiljenoj tvrđavi slavimo dve decenije festivala, da slavimo život! Uzevši u obzir sve teškoće kojima smo bili izloženi prethodnih godinu dana, već sada osećamo da će Veliki prasak pozitivne energije otvoriti potpuno nove dimenzije festivalskog iskustva i obeležiti ovogodišnji EXIT kao jedan od najposebnijih. Ipak, moramo ostati odgovorni u narednim mesecima i pozivamo sve koji su u prilici da se što pre vakcinišu, jer su zdravlje i bezbednost svih posetilaca, izvođača i članova tima, naš prioritet - izjavio je Dušan Kovačević, osnivač i direktor EXIT festivala i dodao:\n- Mi ćemo svim našim posetiocima koji to žele omogućiti da se prijave za vakcinaciju u Srbiji, a više informacija o tome objavićemo uskoro.\nNajavljene su i nove objave izvođača već sledeće sedmice, koji će svoje mesto naći na preko 40 bina i zona raspoređenih širom festivalskog prostora.


Otkrivamo: Evo koliko je Ceca zaradila od koncerta na Marakani! Iznenadićete se! - Filmitv\nDomaći mediji spekulišu da je Ceca za učešće u “Zvezdama Granda” dobila ogroman novac, a evo da li ima zarade od velikih koncerata\nVest da se kao novi član žirija priključuje muzičkom takmičenju “Zvezde Granda” izazvalo je veliki šok u javnosti. Pogotovo što se pojavila istog dana kada je saopšteno da šou-program napušta Jelena Karleuša. Da bi Ceca rekla “da”, vlasnici Grand produkcije morali su, navodno, da dobro da odreše kesu.\nDomaći mediji spekulišu da je Ceca, navodno, uzela 200.000 evra za učešće u 15. sezoni. Sa druge strane, Saša Popović je rekao kako su svi članovi žirija dobrovoljno prihvatili da budu deo emisije. Ali, napomenuo je da su sa Cecom pregovarali vlasnici Granda, što on i Lepa Brena više nisu. A šta su ispregovarali, to znaju samo Ceca i United Media.\nA od Marakane…\nBilo kako bilo, imati Cecu u svom jatu nije nimalo jeftino. Opšte je poznato da folk pevačica važi za najskuplju domaću pevačicu, kada je reč o nastupima. Kada je reč o njenim velikim koncertima, tu je priča sasvim drugačija. Pisalo se da je Ceca od “Marakane” zaradila samo 400 evra, a evo šta je ona rekla na to:\n– Ma kakvi! Sećam se da smo se šalili, ako ne grešim, da sam bila sto evra u minusu. Od velikih koncerata nema zarade. Oni se i ne rade zbog profita. Uspeh je ako ostanete na nuli. Produkcija mnogo košta. Naša estrada nema budžet svetskih zvezda i smešno je porediti se sa njima. Reč je o milionski vrednim produkcijama o kojima mi sa Balkana možemo samo da sanjamo – rekla je svojevremeno Ceca.\nSlične temeCecaCeca koncertCeca koncert MarakanaCeca koncertiCeca MarakanaCeca RaznatovicCeca Raznatovic bogatstvoCeca Raznatovic zaradaCeca Zvezde Granda


Grudske rukometašice u predzadnjoj provjeri prije nastavka sezone porazile i Levaleu 2010 Nikšić – SirokiBrijeg.info\nNaslovnica Nekategorizirano Grudske rukometašice u predzadnjoj provjeri prije nastavka sezone porazile i Levaleu 2010...\nGrudske rukometašice u predzadnjoj provjeri prije nastavka sezone porazile i Levaleu 2010 Nikšić\nGRUDE – Predzadnja provjera grudskih rukometašica pred nastavak natjecanja u Premijer ligi BiH donijela nam je veoma dobru i čvrstu utakmicu protiv odlične ekipe Levalee 2010 iz Nikšića. Iako su Gruđanke cijelu utakmicu vodile, uporne i tjelesno veoma spremne Nikšićanke su igrale maksimalno angažirano do zadnjeg sudačkog znaka.\nSami početak utakmice u potpunosti je pripaao domaaćoj ekipi koja je polovinom prvog poluvremena vodila 9:1. Nakon toga je trenerica Zlata Zubac isprobavala različite taktičke i igračke opcije pa je ovo visoko početno vodstvo samo zadržavano sve do kraja utakmice.\nObje ekipe su igrale cijelu utakmicu veoma brzo, čvrsto , u obrani agresivno, na trenutke i preko granica dozvoljenog.\nGruđanke su odigrale još jednu utakmicu nekompletne, bez bolesne Josipe Braćić, ozlijeđene Chiare Radić i 55 minuta danas bez nedovoljno oporavljene Ane Vrančić.\nSljedećeg vikenda grudske rukometašice će imati i svoju posljednju provjeru ,a nastavak Premijer lige je za dva tjedna kada Gruđanke gostuju u Rogatici.\nHŽRK Grude Autoherc-RK Levalea 2010 Nikšić 26:19(15:8)\nHŽRK Grude Autoherc: Anica Gudelj, Anđela Milas, Amanda Marić 10, Nikolina Čutura 5, Marija Gudelj 4, Ana Vrančić 1, Matea Bandić, Andrea Prusina 3, Ana Nikić, Klara Mikulić 1, Anita Azinović 1, Tina Bnadić, Ana Kondža 1, Katja Žulj, Lucija Žulj.\nRK Levalea 2010 Nikšić: Elena Tomić 1, Nataša Ćorović 4, Nikoleta Žižić 8, Bojana Vujičić, Anđela Stojanović 2, Nađa Stanišić, Maja Jovanović, Ivana Filipović, Jelena Lopušina, Sanja Tufegdžić, Mina Mandić, Jovana Milatović 1, Anđela Okiljević, Dragana Mijanović, Sara Janičić, Gordana Ćorović 3.\nPrethodni članakEKSKLUZIVNO: Donosimo razgovor u zgradi Vlade ŽZH sa ministrom branitelja Salkom Bukvarevićem\nSljedeći članakAlan Hržica na Humcu održao tribinu svjedočeći o drogi, alkoholu i povratku ka vjeri i Bogu


Oni su razgovarali na marginama 9. Međunarodnog gasnog foruma u Sankt Peterburgu, saopštilo je Ministarstvo rudarstva i energetike Srbije.\nAntić je kazao da je budućnost Petrohemije od izuzetnog značaja i da joj je strateški partner potreban zbog investicija, koje treba da obezbijedi da ta kompanija dugoročno stabilno funkcioniše.\nNa sastanku je analizirana realizacija tekućih projekata, prije svega “Duboka prerada” (modernizacija Rafinerije Pančevo), koji je značajan za cijeli naftni sektor Srbije, a koji će osigurati da Naftna industrija Srbije (NIS) ostane lider na zahtjevnom regionalnom tržištu naftnih derivata.\nOcjenjeno je da treba uložiti dodatni napor da NIS, zajednička kompanija Vlade Srbije i ruskog Gasproma, koja ima uticaj na ukupnu ekonomiju Srbije, ostvari još bolje rezultate, u skladu sa očekivanjima oba akcionara. N.N./Nezavisne\n28.05.2018 | 9:00


Zbog pada prodaje, rezovi u Audiju | Lifestyle\nZbog pada prodaje, rezovi u Audiju | Mondo.Me Prod\nZbog pada prodaje, rezovi u Audiju 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\nIzvor mondo.rs 20.03.2019. / 18:00\nAudi je objavio da ukida stalnu noćnu smjenu u fabrici u Ingolštatu, gdje se nalazi i sjedište ovog proizvođača luksuznih automobila. Ova novost je posljedica pada prodaje, koje je uslijedilo nakon skandala s falsifikovanjem podataka o emisiji štetnih gasova iz vozila sa dizel motorima, zbog čega je i Audijev bivši direktor uhapšen.\nPored ovoga, nagli pad prodaje od čak 12 odsto prethodne godine u odnosu na 2017, zabilježen je i zbog uvođenja strožih testova emisija štetnih gasova, odnosno WLTP-a.\n"Smanjena proizvodnja u fabrici u Ingolštatu se može postići bez stalne noćne smjene i da se tako obezbijedi puno ekonomičniji rad u smjenama", saopštili su iz Audija, prenosi portal Seebiz.eu\nTrenutno se noću sastavljaju modeli A4 i A5.\n"Radnici iz stalne noćne smjene su hitno potrebni za postojeće izazove u projektima vezanim za nova vozila, kao što su novi modeli Audi A3 limuzine i Audi A3 Sportbacka", kaže se u saopštenju.\nUkidanje noćne smjene će obuhvatiti oko 450 radnika na montažnoj traci i dio njih na drugim područjima proizvodnje, ali iz kompanije su jasno naglasili da neće biti otpuštanja.\nOperativna dobit Audija je pala čak 24 odsto, na 3,53 milijarde eura.\nProšle nedjelje Folksvagen grupa, čiji je Audi dio, najavila je značajna otpuštanja, kao i preusmjeravanje fokusa na hibridna i električna vozila. Uz to, u maju će biti poznato i gdje će graditi novi pogon u istočnoj Evropi.\nAudi fabrika prodaja


APR: Pretraga rešenih predmeta za koje su uplaćene naknade u većem iznosu od propisanih | PROPISI.NET | Svi propisi Republike Srbije online\nNaslovna Pravo APR: Pretraga rešenih predmeta za koje su uplaćene naknade u većem iznosu...\nAPR: Pretraga rešenih predmeta za koje su uplaćene naknade u većem iznosu od propisanih\nPostupak za povraćaj sredstava vršiće se isključivo na zahtev uplatioca, u skladu sa članom 43. Odluke o naknadama za poslove registracije i druge usluge koje pruža Agencija za privredne registre („Sl. glasnik RS“, br. 119/2013, 138/2014, 45/2015, 106/2015, 32/2016 i 60/2016).\nAplikacija za pretragu predmeta, odnosno zahteva po kojima je APR identifikovala višak uplaćenih sredstava po rešenim predmetima, a za koje nije izvršen povraćaj, objavljen je na ovom linku Pretraga rešenih predmeta za koje su uplaćene naknade u većem iznosu od propisanih i na strani Računi za uplatu.\nPretraga će redovno biti ažurirana, stoga molimo korisnike da proveravaju objavljene podatke.


Srbija je kvalifikacije za U21 EURO završila na tek četvrtom mestu u grupi sa tri pobede u 10 utakmica, a “orlići” su jedino bili bolji od Estonaca i Letonaca.\n- Ostanak Stolice podržao je i Nikola Lazetić, novi direktor mlađih selekcija FSS. Nismo hteli da menjamo selektora posle nešto više od godinu dana. Cilj je odlazak na EP, ali i stvaranje igrača za A reprezentaciju kao što smo uspeli sa Dušanom Vlahovićem i Strahinjom Pavlovićem. Radićemo i na daljem angažovanju dece iz dijaspore – izjavio je koordinator mlađih selekcija Fudbalskog saveza Srbije Goran Grkinić za “Sportski žurnal”.\nOstanak Ilije Stolice na mestu selektora mlade reprezentacije podržao je i novi direktor svih mlađih selekcija Nikola Lazetić.\nMlada selekcija Srbije će 28. januara saznati rivale u sledećem kvalifikacionom ciklusu za odlazak na Evropsko prvenstvo 2023. godine.


Vip roditelji 26.10.2018. - 17:32h Autor: tportal.hr\nKada je reč o kraljevskim porodicama u Evropi, može se reći da je ove godine pravi kraljevski bejbi bum. Nakon što je Kejt Midlton u aprilu rodila svoje treće dete, princa Lujsa, Zara Tindal, ćerka princeze Ane, rodila je devojčicu Lenu, a prošle nedelje Megan Markl i princ Hari objavili su da očekuju prinovu.\nIako nije član britanske kraljevske porodice, već je nasledica kneževske porodice Monaka, vest da je Šarlot Kaziragi rodila sina dočekana je s radošću. Reč je o unuci slavne Grejs Keli i ćerki princeze Karoline, kojoj je ovo prvo dete sa verenikom, filmskim producentom Dimitrijem Rasamom.\nMaleni dečak, težak 3230 grama, rođen je u utorak ujutro u bolnici u Monaku koje nosi ime po princezi Grejs Keli, a nova kraljevska beba, čije je ime još uvek nepoznato, je sedmi unuk princeze Karoline.\nInače, Šarlot Kaziragi, koja je jedanaesta u nasledstvu za tron Monaka, i Dimitri Rasam u vezi su od 2016. godine, nakon što su se upoznali preko zajedničkih prijatelja, a ove godine u martu su se i verili. Prvo službeno zajedničko pojavljivanje imali su kasnije tog meseca na Balu ruža, gde je pokazala i skupoceni verenički prsten.\nOboje iz prethodnih brakova veza imaju decu - Šarlot iz veze s Gadom Elmalehom ima četorogodišnjeg sina Rafaela, dok Rasam iz bivšeg braka ima ćerku.\nŠarlot KaziragiKraljevska bebaBebaSinGrejs Keli


BIC Volksbank Barmstedt Zw d VB Elmshorn (Nemačka) (SWIFT kod).\nBIC Volksbank Barmstedt Zw d VB Elmshorn\nBIC / SWIFT: GENODEF1ELM\nNaziv banke: Volksbank Barmstedt Zw d VB Elmshorn\nPoštanski broj: 25355\nTelefon: +49 (0)4123 6802 0\nBIC Volksbank Barmstedt Zw d VB Elmshorn (Nemačka) (SWIFT kod)\nBIC za Volksbank Barmstedt Zw d VB Elmshorn u gradu Barmstedt je GENODEF1ELM. Skraćenica BIC označava 'poslovni identifikacioni kod' (ranije 'bankovni identifikacioni kod'). Ovo je međunarodno standardizovani kod za identifikaciju filijala u platnim transakcijama. Koriste ga kreditne institucije, brokeri i slične kompanije širom sveta i on na jedinstven način identifikuje svakog partnera koji direktno ili indirektno učestvuje u platnim transakcijama. BIC/SWIFT BIC se u platnim transakcijama koristi u kombinaciji sa IBAN-om (= međunarodni broj bankovnog računa), pri čemu BIC identifikuje banku, a IBAN identifikuje relevantni račun koji se tamo nalazi.\nNa primeru fiktivnog broja računa 864187604 i šifre banke 22190030, rezultat će biti IBAN sličan ovome: DE99 2219 0030 8641 8760 4. Da bi se poboljšala čitljivost IBAN-a, on se obično deli na blokove od po četiri znaka. IBAN može da sadrži i do 34 znaka, ali je u većini zemalja kraći od toga.\nKao što vidite, IBAN sam po sebi već sadrži šifru koja jedinstveno identifikuje banku o kojoj se radi. Na primer, za banku Volksbank Barmstedt Zw d VB Elmshorn, to je 22190030. Iz tog razloga BIC, u našem primeru GENODEF1ELM, nije neophodan za prenose unutar Evrope. Sam IBAN je u ovom slučaju dovoljan. Dodatni detalji u vidu BIC ili SWIFT koda su neophodni samo za prenose u kojima jedna od banaka uključenih u transakciju ima sedište van Evrope, a koja se vrši putem SWIFT sistema.\nBIC takođe sadrži šifru države. Za razliku od IBAN-a, ona se ne nalazi na početku BIC-a, već je na 5-oj i 6-oj poziciji. Na primer, za BIC GENODEF1ELM, to je DE. U nekim slučajevima, šifra države iz IBAN-a se može razlikovati od šifre države pridruženog BIC-a jer se koriste različiti standardi.\nSedište banke je Volksbank Barmstedt Zw d VB Elmshorn u gradu Barmstedt. Shodno tome, Barmstedt se nalazi u zemlji Nemačka. Volksbank Barmstedt Zw d VB Elmshorn se može kontaktirati na (04123) 6802-0.


Značajan broj novinara koji izveštavaju o Kovid-19 pokazuju znakove anksioznosti i depresije, prema rezultatima istraživanja Reuters instituta i Univerziteta u Torontu. Čak i iskusni izveštači koji rade za velike, dobro finansirane medijske organizacije često se teško nose sa zahtevima za izveštavanjem o pandemiji. Studija ističe da su velike promene kako na ličnom tako i na poslovnom planu direktno doprinele visokom nivou mentalne nevolje i strepnje.\nNDNV ukazuje da je novinarima, dok i dalje izveštavaju o neizvesnoj i zbunjujućoj situaciji uz nepoverljivost javnosti, podrška vitalna (ili ključna). Izveštači mogu da nastave da pružaju tačne informacije o krizi samo ako imaju podršku da se izbore sa zahtevima koje im nameće pandemija.\n“Da bismo ponudili podršku novinarima i novinarkama da se izbore sa stresom, NDNV je u saradnji sa kolegama iz UBUNTU-Centra za rast i razvoj ljudskog potencijala pripremio Priručnik za psihološko preživljavanje novinara u kriznim situacijama. Uz jednostavne savete i vežbe, priručnik daje praktične preporuke za borbu protiv stresa”, navodi se u saopštenju za javnost.\nIz NDNV-a podsećaju da su početkom panedmije uveli i besplatnu psihološku pomoć koju nude svojim članovima anonimno uz validnu člansku karticu Društva.\nTakođe, da bi pomogli etičko izveštavanje o zdravstvenoj krizi, iz NDNV-a su pripremili i Vodič za novinare o temama o javnom zdravlju kao i Preporuke novinarima za bezbedno izveštavanje o koronavirusu (COVID-19).\nNa kraju, novinari koji imaju problem koji zahteva pravnu podršku, savet ili zastupanje pred institucijama Srbije, takođe mogu zatražiti pomoć; “Pravnu pomoć možemo da vam ponudimo u slučaju da je vaš problem u vezi sa poslom kojim se bavite. Sve informacije za članove možete naći na našem sajtu“, stoji na kraju saopštenja za javnost.


Konkursna praksa kao deo planiranja obnove priobalja Beograda početkom 21. veka\nčlanak: 4 od 183\n2020, br. 50, str. 49-64\nCompetition practice as a part of planning the Belgrade waterfront renewal in the early 21st century\nKljučne reči: priobalje; planiranje; nezavisne lokacije; sporadični konkursi; urbani pejzaž; Beograd\nKeywords: waterfront; planning; independent locations; sporadic competitions; urban landscape; Belgrade\nAktuelni procesi planiranja priobalja Beograda zahtevaju rešavanje pitanja veoma važnih lokacija kroz transparentne demokratske procedure. Potreba da se unapred pripremaju projekti za potencijalne buduće investitore nastala je kao rezultat novih društvenoekonomskih prilika. Urbanističko planiranje u periodu društva u tranziciji nije više odraz težnji ka najvišim dometima struke, već ide u susret pretpostavljenim namerama i interesima potencijalnog privatnog kapitala. U uslovima neoliberalnije ekonomije dolazi do zanemarivanja javnog interesa i odsustva osećaja za zajedništvo, što ostavlja posledice na kvalitet arhitekture i postupak planiranja. Istraživanje se bavi studijom slučaja, identifikacijom i analizom nove aktuelne pojave koja usmerava pažnju arhitektonske struke i šire javnosti prema sporadičnim konkursnim aktivnostima na obalama reka Save i Dunava. U isto vreme, pažnja gradskih institucija je nužno usmerena prema interesu privatnih kompanija kao nosilaca novog kapitala. U najvećem broju slučajeva taj interes uslovljava i pripremu lokacija u priobalju Beograda, odnosno pripremu teritorija za buduće potencijalne divelopere. Analizirani primeri su realizovani uz podršku i učešće strukovnih arhitektonsko-urbanističkih udruženja. Dokumentacija i hronološka analiza otkrivaju parcijalne sporadične konkursne prakse koje daju nadu da će pojedini delovi priobalja biti rešavani kroz savremene koncepte. Novi mehanizmi utiču na pokretanje arhitektonskih konkursa kao provera potencijala određene teritorije, ali kod nas njihovi izbori više pri realizaciji nisu obavezujući. Ovakva praksa ostaviće dalekosežne posledice na urbani pejzaž priobalnih zona.\nThe current processes of the Belgrade waterfront planning require the solving of very important locations through a transparent democratic procedures. The need to prepare projects for potential future investors in advance has arisen as a result of socio-economic circumstances. The urban planning in the period of transition no longer reflects the striving for the highest achievements in the profession, but it moves towards the presumed intentions and interests of a potential private capital. The neglect of public interest and absence of a sense of togetherness has occurred in the conditions of neoliberal economy leaving the consequences on the quality of architecture and planning process. This research uses a case study approach to identify and analyse a new current phenomena which directs the attention of architectural profession and general public to the sporadic competition activities on the Sava and Danube river banks. At the same time, the attention of the city's institutions is necessarily directed to the interests of private companies as the holders of new capital. In majority of cases, this relates to the preparation of locations on the Belgrade waterfront, actually the preparation of territories for the future potential developers. The analysed examples were realized with the support and participation of the professional architectural and urban associations. The documentation and chronological analysis reveal the partial sporadic competition practices which give hope that certain waterfront parts will be solved through the contemporary concepts. The new mechanisms affect the launch of architectural competitions as a check of a potential of certain territory, but in Serbia they no longer represent an obligation in the realization. Such practice will leave far-reaching consequences on the urban landscape of waterfront zones.\nČubrilović, V. (1974) Razvoj privrede do ekonomske krize 1930. u: Istorija Beograda, Beograd: SANU-Odeljenje istorijskih nauka, III, 219-219\nĐorđević-Ciganović, J., Ristić-Mihaljević, V. (2004) Program plana detaljne regulacije Kosančićevog venca. DaNS: Zapisi iz arhitekture, urbanizma i dizajna, 48: 17-19\nMarshall, R. (2001) Waterfronts in Post-Industrial Cities. USA-Canada: Taylor and Francis Group-Spon Press, pp. 3-12\nMihaljević, V., Đorđević-Ciganović, J. (2005) Program za izradu urbanističkog plana Kosančićev venac. INFO 9 - časopis Urbanističkog zavoda Beograda, str.3-18\nMilovanović, M. (2019) Mitološke osobine reka i njihov uticaj na razvoj beogradskog priobalja. Beograd: Zadužbina Andrejević, str. 43-46\nPanić, H.V. (2013) Načela moderne u arhitekturi javnih objekata u Beogradu, period 1918-1941. Beograd: Univerzitet u Beogradu-Arhitektonski fakultet, doktorska disertacija, str. 269-297\nPetrović, M. (2009) Transformacija gradova - ka depolitizaciji urbanog pitanja. Beograd: Institut za sociološka istraživanja Filozofskog fakulteta, str.123-127\nPetrović-Balubdžić, M. (2014) New Identity of waterfronts in the post-industrial cities. u: International Conference on Architecture (2nd): Facing the Future: On Influence of Globalization on Architectural, Gallery of Science and Technology, Belgrade, pp.145-152\nPetrović-Balubdžić, M. (2017) Creating the Belgrade waterfront identity through a prism of architecture and urban planning competitions. Spatium, vol. 1, br. 37, str. 74-81\nPetrović-Balubdžić, M. (2018) Projektovanje i planiranje urbane strukture priobalja Beograda - transformacija urbanog pejzaža i tretman nasleđa. Beograd: Arhitektonski fakultet u Beogradu, doktorska disertacija, 3-140\nSmith, N. (1986) The New Urban Frontier: Gentrification and the Revanchist City. London: Routledge, 15-34\nVučo, N. (1995) Istorija Beograda. u: Urbanistički razvoj Beograda 1944-1980 godine, Beograd: Balkanološki institut SANU, str. 347-373


Bojan Vojnov: Organska proizvodnja predstavlja izazov koji zahtijeva ozbiljan rad i konstantno prisustvo u polju - Organsko\nBojan Vojnov je asistent na Poljoprivrednom fakultetu u Novom Sadu, a pored akademske karijere, ovaj mladić je uplovio u svijet kreativnog preduzetništva. Osnivač je nevladine organizacije „Srbija moj dom“ koja omogućava promociju, podršku i profesionalni razvoj mladih, a kada je riječ o organskoj poljoprivredi, Vojnov je optimista.\n“Smatram da je upravo takav koncept jedan od održivih modela u kom malo seosko domaćinstvo može da nađe svoje mesto na tržištu, svoju mikronišu i ponudi probirljivijim kupcima proizvod sa dodatom vrednošću”, rekao je Vojnov.\nOrgansko.org: Završili ste Poljoprivredni fakultet u Novom Sadu, smjer organska poljoprivreda. Odakle interesovanje baš za ovaj smjer?\nBojan Vojnov: Ako bih ponovo imao 19 godina, verovatno bih uradio isto. Oduvek me je privlačila veza imeđu prirode I poljoprivrede, a život na selu islikan pejzažima banatske ravnice sa mnogo dolina učinili su da moj poziv bude usmeren ka privrednoj grani od koje svi podjednako zavisimo, i onaj u gradu i onaj na selu i bogat i siromah. Tako je i počelo. Moj smer je bio druga generacija novoakreditovanog smera Organska poljoprivreda na Poljoprivrednom fakultetu u Novom Sadu.\nA na pitanje, „zašto organska?“, zahtevalo bi verovatno mnogo vremena da nabrojimo sve razloge, ali u najkraćem: Proizvodnja zdravstveno bezbedne hrane, očuvanje zdravlja i blagostanja ljudi, prirode i njenog diverziteta. I eto, nakon jedne decenije imam tu čast da znanje i dalje stičem od svojih kolega, profesora i da to delim sa novim generacijama studenata i poljoprivrednim proizvođačima.\nOrgansko.org: Angažovani ste kao asistent na novosadskom Poljoprivrednom fakultetu. S obzirom da vam je to uža naučna oblast objasnite nam u čemu se ogleda značaj organske poljoprivredne proizvodnje? Koje su prednosti u odnosu na konvencionalnu poljoprivrednu proizvodnju?\nBojan Vojnov: Mnogi organsku poljoprivredu povezuju sa proizvodnjom zdrave hrane, ali ona zasigurno predstavlja mnogo više od toga. Kao koncept održive poljoprivrede, organska poljoprivreda predstavlja složen proces proizvodnje hrane bez primene sintetičkih mineralnih đubriva, pesticida, aditiva, pri čemu se pored proizvodnje hrane indirektno utiče na očuvanje biološke raznolikosti, ciklus kruženja materije i biološku aktivnost zemljišta.\nPoznavanjem prirodnih zakonitosti, organska proizvodnja omogućava uključivanje brojnih činilaca u harmonični sistem u kojima različiti organizmi i živi svet imaju važnu uzajamnu ulogu. Pa tako postoje biljke prijatelji koje štite gajeni usev od štetočina, ili korisni insekti koji u svojoj ishrani koriste druge, za gajenu biljku, štetne insekte itd. Iako su podeljena mišljenja o nutritivnom kvalitetu organskih i konvencionalnih proizvoda, dodatna vrednost ogranske hrane ogleda se u zdravstvenoj bezbednosti, bez rezidua pesticida, teških metala, antibiotika u proizvodima namenjenih za ljudsku ishranu.\nDa bi se takav spoj prirode i čoveka ostvario, neophodno je da se proizvođač dobro pripremi za novi koncept proizvodnje hrane. S toga je i pravilnikom o organskoj proizvodnji propisan period konverzije (prelazni period) koji traje 2-3 godine od momenta potpisivanja ugovora sa sertifikacionom kućom, kako bi se poljoprivredni proizvođač prilagodio novim uslovima proizvodnje. Međutim sve to zahteva znatno više rada i broja časova provedenih u polju, pa su istrajnost i strpljenje u ovom poslu od posebnog značaja.\nS obzirom na usitnjenost poseda kod većine gazdinstava u Srbiji i Bosni i Hercegovini, okretanje ka organskoj biljnoj proizvodnji i ekstenzivnom stočarstvu može biti jedan od multifunkcionalnih alternativnih oblika i komparativnih prednosti domaćeg agrara.\nOrgansko.org: Radili ste kao marketing menadžer u Vojvođanskom klasteru organske poljoprivrede. Kakva su Vaša dosadašnja iskustva kada je riječ o organskoj proizvodnji?\nBojan Vojnov: Od usvajanja zakonodavnog okvira i pravilnika o organskoj proizvodnji u Republici Srbiji, svake godine beleži se blagi porast broja sertifikovanih površina. Broj sertifikovanih površina u 2019. godini u sistemu organske proizvodnje iznosio je oko 19.300 hektara, što je 0,4 % od ukupnih poljoprivrednih površina. Međutim, sve više se u svetu beleži eksponencijalan rast kada je u pitanju ovakav vid održive poljoprivrede.\nUspešan primer jeste Austrija sa preko 21% sertifikovanih površina, dok ambiciozni potez Danske je da u većini postane zemlja u kojoj se proizvodi organska hrana. Ovakav ilustrovani primer jeste samo praktičan indikator tržišta u kom vladaju zakoni ponude i potražnje, pri čemu je ovaj drugi faktor i dalje veći u odnosu na prvi. Tako je Vojvođanski klaster organske poljoprivrede osnovan sa ciljem da poveže proizvođače, distributere i potrošače i time podstakne njihovo međusobno delovanje, a u cilju unapređenja organske proizvodnje hrane na teritoriji Vojvodine.\nPored promocije organske proizvodnje i proizvođača, uloga klastera se ogleda i u spovođenu domaćih i međunarodnih projekata iz oblasti organske poljoprivrede i zaštite životne sredine.\nOrgansko.org: Bili ste stipendista Kentucky univerziteta i USDA na projektu omladinskog preduzetništva u ruralnim sredinama. Recite nam nešto o tome?\nBojan Vojnov: Tokom studija ukazala mi se posebna prilika da budem stipendista Kentucky univerziteta i da u saradnji sa USDA, Institutom za primenu nauke u poljoprivredi iz Beograda i PSSS „Institut Tamiš“ iz Pančeva učestvujem u implementaciji programa za razvoj mladih u ruralnim sredinama pod nazivom „4H“. Program 4H nastao je u Pensilvaniji 1902. godine, a danas je prisutan u 90 zemalja sveta i ima za cilj razvoj mladih u ruralnim sredinama.\nU Srbiji implementacija programa bila je u periodu od 2012. do 2014. godine, sa akcentom na razvoju preduzentičkih veština kod mladih srednješkolskog uzrasta, kako bi po završetku školovanja unapredili proizvodnju na seoskom gazdinstvu. Mladi su kroz ovakav program u različitim krajevima Srbije uz podršku mentora i mladih lidera, imali priliku na nauče o proizvodnji, marketingu, kalkulacijama its.\nUspeh programa se danas ogleda u tome što su neki od učesnika ozbiljni proizvođači na svojim gazdinstvima, a neki od njih se bave i organskom proizvodnjom i preradom hrane.\nOrgansko.org: Pored toga što se bavite naučnim radom, osnivač ste nevladine organizacije „Srbija moj dom“. Čime se bavi vaša organizacija?\nBojan Vojnov: Udruženje „Srbija moj dom“ osnovano je pre 3 godine i danas predstavlja omladinsku organizaciju koju čine visoko obrazovani mladi ljudi. Kroz različite aktivnosti i projekte udruženje ima za cilj promociju turističkih potencijala i očuvanje prirode. Srbija je divna zemlja, sa prelepom prirodom, bogatom kulturom i tradicijom i to parče plavog neba iznad Srbije ima neku posebnu vedrinu.\nAko smo u stanju da se divimo tuđem dvorištu, onda smo u stanju da i naše pospremimo kako bi uživali u onome što nam je dato. Svaka bačena flaša, slomljena klupa, zakačena kesa na grani, nije odraz ni dobrih ni loših vremena, dostupnosti ili uskraćenosti, osnovnog ili viskog obrazovanja, nego odraz naše ličnosti. Tako smo započeli najpre sa promocijom turističkih potencijala južnog Banata i osnovali program „Deliblatska peščara u smiraj dana“ koja okuplja zaljublenike u prirodu i najveću kontinentalnu peščaru u Evropi.\nPre dve godine u okviru udruženja osnovana je sekcija koja se bavi produkcijom dokumentarnih filmova, među kojima izdvajamo filmove „U dolovima ravnice“ i „Kolevka vremena“ kao dva nagrađena filma na domaćim i međunarodnim filmskim festivalima, a sa ciljem predstavljanja prirodnih lepota, kulture i tradicije, za kojima traga savremeni čovek, već pomalo umoran od brzog načina života.\nOrgansko.org: Ima li organska proizvodnja budućnost na ovim prostorima?\nBojan Vojnov: Volim da kažem da organska poljoprivreda ima budućnost, jednostavno, uvek sam optimista po tom pitanju. Smatram da je upravo takav koncept jedan od održivih modela u kom malo seosko domaćinstvo može da nađe svoje mesto na tržištu, svoju mikronišu i ponudi probirljivijim kupcima proizvod sa dodatom vrednošću. Tome svedoče i subvencije koje su od ove godine od strane Ministarstva za poljoprivredu, šumarstvo i vodoprivredu RS uvećane za 400 % za organsku biljnu proizvodnju i za 40 % u odnosu na konvencionalnu stočarsku proizvodnju. To i jeste jedan od pravaca razvoja organske proizvodnje, gde državni aparat treba da ima ulogu u podsticanju seoskog stanovništva kroz različite modele subvencija da ostanu na selu, razviju novi model poslovanja svog gazdinstva, ali i da budu inovativni, u koraku sa vremenom i trendom.\nUostalom, kojim god poslom se bavili, a da pri tom želite da postignete dobre rezultate, nephodno je posvetiti vreme svakodnevnom učenju. Uvek se obradujem primerima dobre prakse gde najčešće mladi, visokog obrazovanja, ulaze u ovakav vid preduzetništva i to onda uliva nadu. Primera radi, kada završite dva fakulteta i počenete sa proizvodnjom jabuke na svojoj dedovini ili isto tako završite dva fakulteta i započete proizvodnju jagode i udružite se lokalnim mladim ljudima i krenete u još ozbiljniju proizvodnju, ili pak usavršite tehnologiju proizvodnje voćnih rolnica i sokova i znanje sa fakulteta prenesete u razvoj vaših proizvoda, to eksplicitno naglašava da organska proizvodnja ima budućnost. Iz to razloga verujem u mlade ljude koji su spremni da svojim znanjem i idejama menjaju svet na bolje.\nOrgansko.org: Na kraju, šta biste savjetovali poljoprivrednim proizvođačima, naročito onima koji tek žele da se bave organskom proizvodnjom?\nBojan Vojnov: Nikada neću zaboraviti reči jednog starog kovača iz sela „Kovački zanat nije težak, ako voliš, a onaj koji posao radi samo zbog para, taj nikada neće postati majstor“. Organska proizvodnja predstavlja izazov koji zahteva ozbiljan rad i konstantno prisustvo u polju. Da bi se neko bavio organskom proizvodnjom, neophodno je da to zaista voli i bude istrajan.\nOrganska proizvodnja se zasniva na 4 principa: princip zdravlja, pravednosti, ekologije i princip negovanja i staranja. Ako se u nekom od principa ne pronalazite, najbolje je da još jednom razmislite da li je ovakva proizvodnja baš za vas. Proizvodnja hrane koja sadrži elemente ekološkog pogleda na svet, može doneti pozitivne rezultate i sa materijalnog aspekta, ali je jako važno raditi na kvalitetu i inovativnosti svojih proizvoda, a tržište to ume da prepozna. Iako je poslednjih decenija izražen trend demografskog gravitiranja ka urbanim sredinama, naročito mlađe populacije, valjalo bi sačuvati parče dedovine, pa kad se trend preokrene nešto na tom zemljištu i posejati.\nPrevious Post: “Organski način”: danski model organske hrane\nNext Post: Istina o savremenoj organskoj proizvodnji


Illingen (Württ) Bahnhof : hoteli blizu, fotografije, adresa, Немачка plan, blizu, rezervacija\nIllingen (Württ) Bahnhof (Немачка)\nAdresa: Luigstr. 1\nPoštanski kod: 75428\nNa 7 minuta hodom udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici Konrad-Adenauer-Platz 2 sa pozicijom jugoistok za grad Muhlacker, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samoNastavak nekoliko dana ili planirate duži boravak.U hotelu Hotel Scharfes Eck pronaći ćete sve usluge koje treba da ima hotel kategorije tri zvezdice za grad Muhlacker: Restoran, Room Service, Novine, Sobe za nepušače, Perionica, Besplatan parking, Ekspres prijava/odjava gostiju, Televizija. Stil ovog hotela je Povoljan.Hotel Scharfes Eck ima 28 soba/e/u, čiji se široki spektar kreće od soba tipa total do soba tipa Double, a najniža cena je 3 802 dinar - Srbija . U njemu postoji brza internet konekcija.Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: terasa.Ukoliko želite da idete na aerodrom, Stuttgart je udaljen 39 kilomet(a)ra od hotela, odnosno oko 79 minuta kolima.Korisne informacije:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju besplatan parking.Sakrijte\nNa 3 minuta hodom udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici Klosterstrasse sa pozicijom istok za grad Maulbronn, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samo nekoliko danNastavaka ili planirate duži boravak.U hotelu Klosterpost pronaći ćete sve usluge, a posebno: n.a.. Kategorija mu je tri zvezdice, a stil Povoljan.Ukoliko želite da idete na aerodrom, Stuttgart je udaljen 45 kilomet(a)ra od hotela, odnosno oko 91 minuta kolima.Sakrijte\nPozicija ovog hotela je jugozapad za grad Maulbronn, a nalazi se u ulici Bahnhofstr. 1, na samo 5 minuta hodom od centra grada.U hotelu Hotel & Restaurant Birkenhof pronaći ćete sve usluge koje trebaNastavak da ima hotel kategorije tri zvezdice za grad Maulbronn: Restoran, Room Service, Novine, Sobe za nepušače, Besplatan parking, Samo za nepušače, Televizija. Stil ovog hotela je Povoljan.Ima brzu internet konekciju.Do aerodroma Stuttgart možete da stignete kolima za 91 minuta (aerodrom je udaljen 45 kilomet(a)ra od hotela).Korisne informacije:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju besplatan parking.Sakrijte\nPozicija ovog hotela je jugozapad za grad Maulbronn, a nalazi se u ulici Frankfurter Straße 27, na samo 4 minuta hodom od centra grada.U hotelu Klosterpension Birkenhof pronaći ćete sve usluge koje trNastavakeba da ima hotel kategorije dve zvezdice za grad Maulbronn: n.a.. Stil ovog hotela je Porodičan.Aerodrom Stuttgart se nalazi na oko 91 minuta kolima od hotela (45 kilomet(a)ra ).Sakrijte


O nama – Immuno Systems\nO kompaniji „Immuno Systems“\n„Immuno Systems“ je 2009. osnovan sa željom da se na srpsko tržište plasiraju visoko kvalitetni dijetetski suplementi.\n2010. godine na tržište je plasiran prvi preparat „Immunitea“, koji je kanadska formula nastala u saradnji sa kompanijom „Imunco“ iz Kanade. Asortiman proširujemo 2011. i lansiramo još tri proizvoda: Omega 3 + Vit E, Koenzim Q10 i Glukozamin sulfat.\n„Immunitea“ je već nakon par meseci zauzela značajno mesto u segmentu preparata za imunitet. Antidoping agencija u Kelnu uradila je antidoping proveru i izdala sertifikat da „Immunitea“ nije doping sredstvo, te da mogu da je koriste i sportisti. Pored prisustva na srpskom tržištu, „Immunitea“ se od 2012. izvozi u Crnu Goru i Bosnu i Hercegovinu. Nakon toga, „Immunitea“ dobija bodove od Saveza farmaceutskih udruženja Srbije za akreditovano predavanje, a dr Uroš Vilimanović održava akreditovana predavanja farmaceutima i doktorima u domovima zdravlja širom Srbije.\nU saradnji sa kompanijom „Stojanović Pharm“ iz Novog Sada i njihovim tehnolozima, dolazimo do rešenja da postojeću formulu „Immunitee“ poboljšamo dodavanjem cinka i vitamina C, tako da se u martu 2018. na tržištu našla nova „Immunitea forte“.\n„Multivitamin M1“ svoje mesto na tržišti zauzima 2017. godine, a 2018. još dva preparata: „Gvožđe sa vitaminom C“ i „Chanca Piedra“. Svi proizvodi kompanije „Immnuo Systems“ su upisani u bazu Ministarstva zdravlja Republike Srbije.\n„Immuno Systems“ promoviše modernu organizaciju, timski rad i pre svega stručnost, kroz angažovanje visoko stručnih saradnika iz oblasti medicine i farmacije. Pored toga, zaposlenima u zdravstvenom sektoru (lekarima i farmaceutima) pružamo kliničke i naučne dokaze o delovanju i delotvornosti proizvoda koje plasiramo na tržište, čime im obezbeđujemo nova saznanja i mogućnost pravog izbora, kako bi svojim pacijentima ponudili najbolje rešenje za postojeće zdravstvene probleme.\nMi smo zajedno sa vama kroz 365 zdravih dana. Zaokruži zdravlje!


Kruševačko pozorište od 15. juna do 3. jula organizuje reviju pozorišnih predstava u amfiteatru na Slobodištu, obnavlja se tradicija održavanja Vidovdanskih svečanosti | Kruševac Info\nKruševljani oživljavaju amfiteatar na otvorenom, koji su redovno posećivali tokom druge polovine 20. veka. Kompleks građen od 1961. do 1965. Kruševačko pozorište od 15. juna do 3. jula organizuje reviju „Pod ovim nebom“.\nKRUŠEVLjANE ništa nije moglo da spreči, tokom druge polovine 20. veka, da od 28. juna do 7. jula budu na Slobodištu, Memorijalnom parku na obodima Bagdale, koji je, po ideji književnika Dobrice Ćosića, projektovao slavni arhitekta i potonji gradonačelnik Beograda Bogdan Bogdanović. Kruševac se tokom tradicionalne manifestacije „Svečanosti slobode„, selio u amfiteatar na otvorenom koji je građen kada i kompleks, od 1961. do 1965. godine. Publika je uživala u pozorišnim i baletskim predstavama, koncertima, nastupima najvećih imena jugoslovenske umetnosti.\nIako je neretko obećavano, povratak Kruševljana na Slobodište, na način na koji se to podrazumevalo u prošlosti, nikada se nije ostvario, ali je epidemija izgleda na putu da ponovo „otkrije“ jedinstven prostor gde je predstave, bez daha, posmatralo i više od 10.000 ljudi. Kruševačko pozorište od 15. juna do 3. jula organizuje reviju „Pod ovim nebom„, pod okriljem obeležavanja Vidovdana, velikog srpskog praznika i slave grada. Na Slobodištu će se igrati pet predstava: „Zvonar Bogodoričine crkve“ 15. juna, „Kako vam drago“ 19. juna, „Olivera, kći Miličina“, 26. juna, dan kasnije „Vilinska kočija“ i „Familija, čin treći, scena 14“, 3. jula.\n– Nemamo još mogućnosti da igramo na našoj sceni, pa smo odlučili da sezonu završimo na Slobodištu, a možda već sledeće godine to ponovo postane tradicija – kaže Branislav Nedić, upravnik Kruševačkog pozorišta. – Mnogi se sećaju kako je amfiteatar, sedamdesetih i osamdesetih godina, bio prepun, publika je uživala, a nastup na svečanostima u Kruševcu bio je stvar prestiža.\nPamte se izvođenja pozorišta iz Beograda, Maribora, Zagreba, Splita, opera iz Skoplja, Novog Sada… Davne 1969. Narodno pozorište iz Beograda predstavilo se „Zimskom bajkom“ sa Mirom Stupicom, Mijom Aleksićem, Milošem Žutićem, a revoluciju je izazvala opera „Gubec beg“ Kazališta „Komedija“ iz Zagreba 1976. sa Josipom Lisac…\n– Narod je živeo za svečanosti, nikome nije bilo teško da nakon polaganja cveća na Spomenik kosovskim junacima pešači do Slobodišta, a mnogi bi satima ranije bili tamo, da zauzmu mesta – kaže novinarka RTS-a Gorana Mićić Mladenović. – Učestvovala sam u programima kao gimnazijalka, a kao studentkinja i diplomac radila sam u timu Momira Bradića, koji je vodio tu instituciju. Za nekoliko dana gledaću nastup svoje ćerke u predstavi.\nSvečanosti su se realizovale kroz memorijalni ritual, gde su centralno mesto zauzimali čin paljenja prometejskih vatri i programski organizovan festival. Slobodište je trebalo da preraste u savremeno svetilište.\n„Svečanosti slobode“ u zlatnim vremenima\n– Radnje koje su se odvijale na ovom prostoru u toku svečanosti bile su u skladu s porukom ovog kompleksa: ritualni deo sprovodio se prilikom otvaranja i zatvaranja manifestacije, polaganjem venaca na spomenik u centru grada, formiranjem povorke, odlaskom na Slobodište, polaganjem cveća na spomen-ploču, paljenjem vatri na žrtvenicima od strane lučonoša, čitanjem „Povelje živih“ Dobrice Ćosića i izvođenjem monologa Prometeja iz Eshilove tragedije – priča Sanja Rutić Vorotović, viši kustos istoričar u kruševačkom Narodnom muzeju. – Ostali dani bili su neposredno predodređeni repertoaru (recital svečanog, slobodarskog duha, dramski program, koncert KUD-a, Filharmonijskog orkestra).\nČitava koncepcija programskih sadržaja u vezi sa Slobodištem, koja je nastala šezdesetih godina u socijalističko-komunističkom periodu, menja se od devedesetih godina prošlog veka, da bi zamrla od 2001. godine, u vremenu političkih i ideoloških promena u Srbiji. Vidovdanske svečanosti zadržale su rituale paljenja vatre, čitanje (nešto izmenjene) povelje i polaganje cveća. Liturgija se održava u Lazarici, a litija ide sve do Spomenika kosovskim junacima, gde se održava pomen nastradalima.\nAmfiteatar i ceo Memorijalni kompleks na Slobodištu još uvek su tu, čekaju da povrate stari sjaj.\nHLEB I SLOBODA SU S NAMA\nKOMPLEKS Slobodište, kulturno dobro od veliko značaja, obuhvata 80 hektara na jugozapadnom obodu grada. Za vreme fašističke okupacije (1941-1944), tu se nalazio logor sa stratištem za 1.650 civila i rodoljuba. Istoričarka Sanja Rutić Votorović navodi da je 29. juna 1943, kao vid odmazde, okupator streljao 324 ljudi (pripadnika JVO i partizanskog pokreta). Danas je tu memorijalni kompleks s masovnim grobnicama. Spomenički elementi su Stratište i Humke, kao i dva amfiteatra – Dolina pošte, sa jatom kamenih ptica, i Dolina živih, kojima se pristupa kroz kružnu Kapiju Sunca i gde je pozornica sa gledalištem. Suština čitavog kompleksa određena je dvema sugestivnim porukama: „Pod ovim nebom, čoveče, uspravi se“ i „Hleb i sloboda isto su nama“. Po projektima arhitekata Bogdana Bogdanovića i Svetislava Živića, 1978. godine urađen je Dom Slobodišta.\nPrepun amfiteatar na „Svečanostima slobode“ u drugoj polovini 20. veka\nPosted in Kultura Tags: Branislav Nedić, Dobrica Ćosić, Kruševačko pozorište, pozorište, predstava, Slobodište, Slobodište 2020, Slobodište predstava, Svečanosti slobode, Svečanosti slobode u Kruševcu, Vidovdan, Vidovdanske svečanosti\n« Gerontološki centar Kruševac dobio donaciju u opremi\nPuštena u rad trafo stanica „Kruševac 3“, obezbeđeno nesmetano napajanje mnogobrojnih firmi i građevina koje su izgrađene poslednjih godina »