Bespilotne letjelice predstavljaju sve veću, višestruku prijetnju civilnoj i vojnoj infrastrukturi, imovini i ljudima. Šta saveznici rade na rješavanju ovog izazova?\nFoto: Upad bespilotne letjelice na aerodrom Gatwick u blizini Londona, u decembru 2018. godine, pokazalo je potencijal remetilačke taktike, © Wired.co.uk / John Stillwell / PA Wire / PA Images\n„Dronovi su tu da ostanu. Naviknite se na to,” bio je naslov u časopisu Time u maju 2018. godine. Zaista, u posljednje dvije godine zabilježeni su veliki pomaci na polju bespilotnih avionskih sistema (UAS) i robotike uopšte. Ipak, većina aplikacija tek dolazi jer će u sljedećih pet godina vjerovatno u široku upotrebu ući civilni dronovi za gradsku mobilnost, dostavne službe, upravljanje krizama, oporavak od katastrofa i opskrbu u hitnim slučajevima.\nUz to, s vojnog gledišta, ulazimo u takozvano „drugo doba bespilotnih letjelica“ u kojem svi konkurenti, od protivnika do terorista i nedržavnih aktera, uključuju bespilotne tehnologije u svoju standardnu taktiku i koncept operacija, izazivajući tradicionalnu nadmoć saveznika u vazduhu u većini sukoba. Kao primjer, terorističke grupe, poput ISIL-a / Daesh, koristile su komercijalne bespilotne letjelice za planiranje, pripremu i izvršavanje napada na bojnom polju. Također, pojas Gaze nedavno je postao jedno od najaktivnijih arena za moderno ratovanje bespilotnim letjelicama, usljed opsežne upotrebe dronova kako od strane izraelske vojske, tako i Hamasa.\nMeđutim, dva nedavna događaja značajno su oblikovala globalni narativ na polju dronova i njihove sigurnosne posljedice. Prvo je u decembru 2018. godine, nekoliko dana prije novogodišnjih praznika, upad nekontrolisane bespilotne letjelice na pistu teško pogodio aerodrom Gatwick u blizini Londona, što je dovelo do zatvaranja aerodromskih operacija za gotovo tri dana i finansijske štete u milionima eura za aerodromske operatore, avio kompanije i putnike. Drugo, u septembru 2019. pobunjenici Hutija izveli su masovni koordinirani udar bespilotnim letjelicama na dva postrojenja za proizvodnju nafte u Saudijskoj Arabiji, uzrokujući obustavu proizvodnje na nekoliko sedmica, uz evidentnu fizičku štetu i gubitak kapaciteta za proizvodnju nafte, koji se procjenjuju na šest posto svjetske opskrbe.\nOva dva događaja imaju jedan zajednički faktor jer savršeno prikazuju upotrebu i potencijalne efekate asimetričnog angažmana između strana čija se relativna moć značajno razlikuje. Uz vrlo ograničena sredstva, učesnici su mogli izazvati velike gubitke za žrtve, u smislu finansijskih implikacija, strateške nezavisnosti i percepcije javnosti. Štaviše, u sve povezanijem svijetu, efekti su se postepeno širili na globalnoj osnovi. Prvi događaj donio je ozbiljne sigurnosne probleme zbog masovnih poremećaja u evropskom vazdušnom prometu prema drugim destinacijama, dok je drugi imao veliki uticaj na proizvodnju nafte, berze i globalne cijene nafte širom svijeta u sedmicama koje su slijedile.\nMeđutim, ova dva događaja su takođe vrlo različite prirode. Događaj u Gatwicku vjerovatno je uzrokovan jeftinom rekreativnom komercijalnom bespilotnom letjelicom, pilotiranom u blizini aerodroma. Ali napad na Saudijsku Arabiju počinjen je kombinacijom bespilotnih letjelica s fiksnim krilima i balističkim raketama, koje su ciljale stratešku imovinu u svojevrsnom zračnom napadu izvedenom na distanci od nekoliko stotina kilometara. Potencijalne protivmjere su takođe veoma različite u ova dva slučaja. Za rješavanja prvog slučaja, tržište trenutno nudi razne vrste bespilotnih letjelica za suprostavljanje (C-UAS), u rasponu od elektronskog ratovanja do mreža i dron-na-dron tehnoligija. Ali za obranu od zračnog udara, kao u drugom slučaju, rješenje je mnogo bliže području tradicionalne protuzračne odbrane.\nNekontrolisani razvoj događaja\nTehnologija dronova se, ipak, razvija vrlo brzo. Buduće komercijalne tehnologije, od teretnih bespilotnih letjelica do novih koncepata komandovanja i upravljanja, od samostalnih letjelica do eskadrila te od izbjegavanja sudara do multimodalnih operacija, biti će veliki izazov trenutnim rješenjima na polju suprostavljanja dronovima (C-UAS). Pojava 5G tehnologije zajedno sa kapacitetima koje pruža internet, otvoriće mogućnost upravljanja bespilotnim letjelicama putem interneta s bilo kojeg mjesta na svijetu. Zamislite budućnost u kojoj bi bilo moguće lansirati eskadrile dronova preko svih glavnih evropskih aerodroma u isto vrijeme?\nDobra vijest je da i tehnologija suprostavljanja dronovima (C-UAS) postaje naprednija. Od originalne samostalne opreme, novi sistemi postaju sofisticiraniji, integrišući i stapajući različite tehnologije, koristeći inovativne pristupe kao što su mašinsko učenje, fuzija senzora, kognitivni i holografski radari i proširena stvarnost.\nInvesticije se također usmjeravaju na ovo tržište. Prema podacima Instituta za odbranu i napredovanje vlade, američko Ministarstvo odbrane, 2019. godine potrošilo je oko 900 miliona dolara na rješenja C-UAS, dok se očekuje da će globalno tržište dostići 6,6 milijardi američkih dolara do 2024. To je, u stvari, početak nove vrste klasične utrke u odbrani, u kojoj će se proizvođači dronova i kontra-dronova boriti za primjenu najpametnijih i najinovativnijih tehnologija, dovodeći aktuelno izdanje C-UAS do novih visina, šireći se prema novim domenima i konceptima, od elektroničkog do cyber rata kao i od kinetičkog do laserskog i energetskog oružja.\nBrojači bespilotnih letelica: Opasan problem\nIpak, stručnjaci, učesnici u industriji i vojno osoblje slažu se s činjenicom da nikada neće postojati niti jedno “magično rješenje” za suočavanje s prijetnjom koju donose bespilotne letjelice. Samo kombinacija tehnologija i taktika bilo bi održivo rješenje u budućnosti. To se još više pokazuje u operativnom kontekstu. Bespilotnoj letjelici koja leti brzinom od 20 metara u sekundi, trebalo bi manje od minute da se pređe jedan kilometar. To znači da od trenutka otkrivanja, a idealno bi bilo da postoji mogućnost da se sa sigurnošću utvrdi i namjera drona, operater ima samo nekoliko sekundi da reaguje.\nZbog toga će budući proizvodi bespilotnih letjelica morati imati dodatnu samostalnu kontrolu upravljanja, iako danas svi ti proizvodi funkcionišu na način rada gdje je “čovjek u sistemu”. To će biti posebno potrebno za one zadatke koji bi mogli biti preveliko opterećenje za čovjeka/operatera, tj. nemogućnost ljudske obrade ogromne količine podataka kada se odluka mora donijeti u nekoliko sekundi.\nSuočavanje s takvim scenarijem je “opasan problem”, tj. problem koji se ne može riješiti tradicionalnim sekvencijalnim i logičkim pristupima. Opasni problemi se ne mogu riješiti, oni se mogu samo vremenski ograničiti. Da bi se ograničio problem kada je u pitanju suzbijanje dronova (C-UAS), jedina mogućnost je duboko razumijevanje, predviđanje trendova, zamišljanje željenog krajnjeg ishoda te rad na tome. Ispostavlja se da je „srebrni metak“ kombinacija različitih pristupa koji su svi pažljivo koordinirani a to su: razumijevanje, spremnost, inovacije, saradnja i sposobnost prilagođavanja.\nSveobuhvatno razumijevanje prijetnje i duboka svijesnost situacije, ključni su za bolju pripremljenost. Provođenjem detaljnog istraživanja koje ove prijetnje donose uz strateško predviđanje, pomoći će u donošenju budućih politika, jačanju otpornosti Saveza i poboljšanju procesa planiranja.\nPored toga, suzbijanje prijetnje koju donose bespilotne letjelice, zahtijevaće veću saradnju na svim nivoima:\nna tehničkom nivou, gdje pojedinačna rješenja nikada nisu učinkovita ako nisu integrirana u širi odbrambeni kontekst;\nna taktičkom nivou, kako bi bili sigurni da su protumjere za otklanjanje prijetnje efikasne, kako bi se izbjegla kolateralna šteta;\nna operativnom nivou, jer suzbijanje dronova (C-UAS) treba biti neometano integrisano u više domena;\nna strateškom nivou je presudan cjelovit pristup vlade za suočavanje s prijetnjom.\nKonačno, neophodno je i inovativno razmišljanje izvan okvira. To uključuje brzo dovođenje novih naučnih i tehnoloških koncepata na bojno polje, kreiranje novih pristupa nabavci, stvaranje konkurentnog i kooperativnog okruženja za akademsku zajednicu, industriju i operativne zajednice, upravljanje novim konceptima i taktikama i mjenjanje tradicionalnih pristupa.\nNa toj osnovi, NATO provodi namjenski napor na polju suzbijanja bespilotnih letjelica (C-UAS) od 2019. godine, predvođen posebnom novom radnom grupom koja okuplja u jednom unikatnom forumu potrebnu stručnost različitih zajednica u svim savezničkim državama. U roku od dvije godine to je postao forum pouzdanosti, u kojem saveznici raspravljaju o specifičnim problemima, surađuju na praktičnim rješenjima i uče jedni od drugih. Prvi važni koraci koji su poduzeti uključuju promociju tehničke i operativne interoperabilnosti, koordinaciju inovativnih projekata i izvođenje eksperimenata i vježbi.\nZaštita imovine i osoblja od zlonamjernih bespilotnih letjelica (UAS) sve je veći problem. “Stvar koja je svima bila na umu bila je suprostavljanje dronovima (C-UAS)”, rekla je američka zamjenica sekretara obrane za akviziciju i održivost Ellen Lord početkom 2020. godine, najavljujući uspostavljanje zajedničkog malog ureda koji će se baviti suprostavljanju bespilotnim letelicama, koji će voditi i upravljati naporima C-UAS-a u američkom Ministarstvu odbrane. “Vidimo da male bespilotne letjelice postaju sve popularniji izbor u naoružanju … i mi moramo biti okretni i usmjereni ka tom izazovu.“\nSuzbijanje bespilotnih letjelica uključuje sve tipične probleme koje će moderno ratovanje donijeti: Nekontrolisanu i brzo razvijajuću tehnologiju, neosnovan pravni okvir i složena etička pitanja i standardne prakse koje su neprikladne za rješavanje izazova. Svi ovi različiti elementi su također savršena studija slučaja koja govori o tome kako bi se NATO i njegove države članice mogle nositi sa izazovima koje postavljaju buduće nove i ometajuće tehnologije u drugim poljima.\nAutor: Claudio Palestini radi u Sektoru za borbu protiv terorizma NATO-ve Divizije za nove sigurnosne izazove, koji se bavi razvojem sposobnosti, posebno na polju suzbijanja dronova.\nOrganizacija Sjevernoatlantskog pakta je međuvladin vojni savez 30 evropskih i sjevernoameričkih zemalja. Organizacija je osnovana 4. aprila 1949.


Ova supstanca zatvara RANU u roku od minut | Skandalozno\nNema više UŠIVANJA: Naučnici kažu da ova supstanca zatvara RANU u roku od minut – VIDEO\nŽivote kritično povređenih ljudi uskoro bi mogao da spasi novi lepak, koji zatvara žive rane u veoma kratkom roku.\nStavlja se direktno na ranu, a deluje za samo 60 sekundi. Ovaj veliki pomak u medicini delo je američkih i australijskih naučnika.\nLepak se naziva MeTro i proizvodi se od prirodnog proteina tropoelastina. Nakon što se stavi direktno na ranu, tretira se UV svetlom i potpuno zatvara povredu, a radi čak i na mokrom tkivu pa nema potrebe za spajalicama ili šivanjem.\nKako je lepak elastičan, to znači da je dizajniran da funkcioniše i na unutarašnjim organima koji menjaju oblik, poput pluća ili srca. Organi koji se šire imaju rizik od kidanja šavova, a ovakvav lepak taj rizik može ukloniti. Dodatna prednost mu je i što se lakše može primeniti na teže dostupnim područjima tokom operacije. Kako se navodi, može se razgraditi za nekoliko sati ili za nekoliko nedelja što drastično skraćuje vreme oporavka.\n– Potencijalne primene su ogromne – od saniranja teških ozleda na mestima nesreća ili u ratnim područjima, ali i kao veliko poboljšanje za operacije u bolnicama – rekao je Entoni Vajs sa Univerziteta u Sidneju.\nU studiji su naučnici uspešno zatvarali rezove u arterijama i na plućima glodara, te na plućima svinja.\nJoš se čekaju rezultati ispitivanja na ljudima i procene su da bi za tri do pet godina ovakav lepak mogao stići u bolnice, prenosi Northwestern.\nBudite prvi sa komentarom na članku "Nema više UŠIVANJA: Naučnici kažu da ova supstanca zatvara RANU u roku od minut – VIDEO"


Pomoćnici odbili ponudu Brđanina da daju ostavke | Aktuelno\nPrvog dana na poslu, prema pouzdanim informacijma Dnevnih novina, Brđanin je pomoćnicima, njima sedmorici, ponudio da sami daju ostavku, međutim svi su to odbili da urade. Njihov mandat traje pet godina, a bez promjene zakona ili nove sistematizacije oni se na legalan način ne mogu ukloniti sa te funkcije.\nZoran Brđanin zvanično je juče imenovan za vršioca dužnosti direktora Uprave policije koju funkciju će obavljati dok skupštinski Odbor za bezbjednost i odbranu ne dostavi mišljenje Vladi. To mišljenje nije obavezujuće, ali se prilikom imenovanja uzima u obzir i mora ga biti. Iz DF su ranije saopštili da neće dati pozitivno mišljenje, a i lider Socijalističke narodne partije Vladimir Joković je najavio da će njegova stranka u Skupštini biti uzdržana po tom pitanju.\nPrvog dana na poslu, prema pouzdanim informacijma Dnevnih novina, Brđanin je pomoćnicima, njima sedmorici, ponudio da sami daju ostavku, međutim svi su to odbili da urade. Njihov mandat traje pet godina, a bez promjene zakona ili nove sistematizacije oni se na legalan način ne mogu ukloniti sa te funkcije. Međutim, sudeći prema dosadašnjem cirkusu oko izbora za direktora policije i kršenju više zakona očigledno je da Vlada trenutno najmanje vodi računa o poštovanju istih.\nVLADA GRUBO KRŠI ZAKONE DRŽAVE\nDa nova vlada grubo krši zakone države mišljenja je i poslanica DPS-a Suzana Pribilović koja ističe da se u skladu sa zakonom pomoćnik direktora Uprave policije bira na osnovu javnog konkursa i nakon što prođe provjeru kompetencija, znanja i sposobnosti za to radno mjesto, na prijedlog ministra postavlja ga Vlada na mandat od pet godina. Nasuprot tome, kako ističe vršioca dužnosti pomoćnika direktora Uprave policije na prijedlog ministra određuje Vlada, najduže na period do šest mjeseci.\n“Imajući ovakva zakonska određenja, Vlada je i odredila g-dina Brđanina za vršioca dužnosti pomoćnika direktora UP do postavljenja pomoćnika direktora konkretnog sektora, a najduže do šest mjeseci. Ključna stvar je da Brđanin, odlukom Vlade nije postavljen za pomoćnika direktora Uprave policije, već je određen za vršioca dužnosti pomoćnika, tako da shodno zakonu ima samo ovlašćenja, prava, obaveze i odgovornosti koje ima pomoćnik Uprave policije za konkretno radno mjesto. Pri ovakvom stanju stvari, ako je i postojala namjera Vlade da Brđanina odredi za vršioca dužnosti pomoćnika Uprave policije, kako bi ga sa tog mjesta odredila za vršioca dužnosti direktora Uprave policije, s obzirom da je evidentno da ne postoji dogovor konstituenata nove vlasti oko postavljenja direktora Uprave policije, takva namjera Vlade je u potpunosti suprotna zakonu”, smatra Pribilović.\nZABRINJAVA ĆUTANJE NEVLADINOG SEKTORA\nOna ističe da je Zakonom o unutrašnjim poslovima Crne Gore jasno propisano da će, u slučaju razrješenja direktora Uprave policije prije isteka vremena na koji je imenovan ili u slučaju njegove spriječenosti da iz bilo kojih drugih razloga stalno ili na duži rok obavlja svoju dužnost, ministar uz prethodnu saglasnost Vlade, odrediti jednog od pomoćnika direktora Uprave policije da obavlja te poslove, najduže na period od šest mjeseci.\n“Iz navedenih odredbi Zakona o unutrašnjim poslovima nedvosmisleno proizilazi da se za vršioca dužnosti direktora Uprave policije isključivo može odrediti lice koje je u zakonskoj proceduri postavljeno za pomoćnika Uprave policije, a ne nikako lice koje je Vlada samo odredila da određeni period vrši dužnost pomoćnika Uprave policije”, ističe Pribilović.\nOna smatra da u ovoj konkretnoj situaciji zabrinjava ćutanje nevladinog sektora, posebnog onog dijela koji se bavi reformom javne uprave, koji je u prethodnom periodu intenzivno ukazivao na eventualno kršenje zakona, a posebno onog koji se u crnogorskoj javnosti i pred EU donatorima, navodno zalagao za depolitizaciju i profesionalizaciju javne uprave.\n“Imajući u vidu da ovo nije prva situacija u kojoj nova vlada grubo krši zakone ove države, preduzima korake i donosi odluke, na dnevnom nivou, koje za posljedicu imaju potpunu politizaciju javne uprave i nepotizam na svim nivoima, jedini razuman zaključak koji se može izvesti, jeste da su upravo te nevladine organizacije duboko involvirane i interesno povezane sa strukturama nove vlasti”, kaže Pribilović.\nPROŠAO SVE POLICIJSKE POSLOVE\nKonkurs za šefa UP raspisan je 28. decembra prošle godine, a na njega se prijavio rekordan broj kandidata – 19. Nakon provjere, Uprava za kadrove je sačinila listu od devet kandidata, koji su polagali test i išli na intervju. Iz trke na konkursu eliminisani su advokat Dražen Medojević i nekadašnji šef kriminalistike Predrag Šuković, navodno, zbog nepotpune dokumentacije.\nBrđanin, koji je bio ubjedljivo najbolji na konkursu i tokom intervjua sa ministrom unutrašnjih poslova Sergejom Sekulovićem, do prije dva dana pokrivao je funkciju rukovodioca Sektora za analitiku i unapređenje rada policije. On je određen i za starješinu za komunikaciju i saradnju Uprave policije sa građanskim nadzorom policije. Ranije je bio načelnik Centra bezbjednosti Kotor i savjetnik ministra unutrašnjih poslova. Diplomirao je na FBI Nacionalna akademija 2012. godine. On je i diplomirani oficir policije. Nakon što je završio Policijsku akademiju prošao je sve policijske poslove od pripravnika, pomoćnika komandira, zamjenika komandira, komandira, pa sve do načelnika kotorske policije. Nakon optužbi za zloupotrebu službenog položaja bio je suspendovan. Na suđenju je decidno negirao krivicu, a sudije Višeg suda u Podgorici već u prvom postupku su ga oslobodile optužbi, tvrdeći da nema dokaza da je počinio krivično djelo za koje su ga teretili. Tu presudu je potvrdio i Apelacioni sud Crne Gore.\nZeković: Pristalice prosrpskih partija poručile Fani Deliji i njenoj porodici da se sele, Brađanin da reaguje\nPOLITIKA Aktuelno - 14.03.2021-18:53\nAktivista za ljudska prava Aleksandar Saša Zeković uputio je apel direktoru Uprave policije Zoranu Brđaninu. "Fana Delija je jedna od vodećih crnogorskih braniteljki ljudskih prava. Za svoj...\nISTORIJSKE BRUKE od CRNOGORACA !!!Odijela LOGORASA su spremna samo se ceka kad ce nam ih obuci !


Dragi Guest632234, Nažalost, nemate nijedan model na svojoj listi prijatelja. Predlažemo Vam da se upoznate i sprijateljite s nekim. Potpuna lista naših modela nalazi se na naslovnoj stranici.


″Vjerujemo u evro i Evropu!″ | Evropa | DW | 10.01.2012\n"Vjerujemo u evro i Evropu!"\n"Krizu evra držimo pod kontrolom", poruka je njemačke kancelarke Merkel i francuskog predsjednika Sarkozija nakon sastanka u Berlinu, gdje su razgovarali o daljnjim koracima potrebnima za stabilizaciju evra.\nMerkel i Sarkozi u Berlinu\nU evropskoj finansijskoj politici, Njemačka i Francuska ostaju jedinstvene. I ovoga puta je susret zvaničnika ovih evropskih zemalja trebalo da ukaže na to da vodeća uloga u Evropskoj uniji ostaje u rukama Berlina i Pariza - i u 2012. godini.\n"To je ambiciozan, ali ostvariv cilj - da se naša zajednička valuta ojača", poručila je kancelarka Merkel. "Mi vjerujemo u evro i Evropu", dodao je Sarkozi. Situacija je prilično napeta, ali Merkel i Sarkozi tragaju za održivim rješenjem kako bi se povratilo povjerenje tržišta i ostvario privredni rast u EU.\nNijedna zemlja ne bi trebalo da se povuče iz evro-zone, smatra njemačka kancelarka, osvrnuvši se na prilike u Grčkoj, koja bez pomoći EU i drugih finansijskih institucija ne bi izbjegla bankrot. "Grčka treba da dobije šansu, ali bi to trebalo da bude jedinstven slučaj." Francuski predsjednik se na riječi Angele Merkel nadovezao kratko, ali na njemačkom, izgovorivši "genau" (upravo tako), što je u konferencijskoj sali izazvalo smijeh.\nNovi sporazum za veću stabilnosti\nSusret Merkel-Sarkozi u Berlinu dio je priprema za predstojeći Samit EU, planiran za kraj januara, a na kojem se očekuje donošenje važnih odluka. Novi sporazum bi trebalo da ojača, kako je u posljednje vrijeme naglašavaju, "fiskalnu uniju“. U praksi bi to trebalo da znači: veća budžetska disciplina i kazne za one koji se pravila ne budu držali. "Zadovoljavajuće je u kojoj mjeri se pregovori o fiskalnom paktu odvijaju", rekla je predsjednica njemačke vlade.\nNjemačka i Francuska u potpunosti stoje iza jednog takvog sporazuma. Drugim riječima, plan Merkel-Sarkozi podrazumijeva izmjenu načelnih Sporazuma EU, čemu se protivi Velika Britanija. Pa ipak, postoji rješenje u vidu međudržavnih sporazuma koji ne bi bili obavezujući. Na potpisivanje jednog takvog dokumenta ili ne, odlučuje se svaka država članica Unije ponaosob.\nFrancuska "na čelu" kolone\nFrancuski predsjednik Nikola Sarkozi zalaže se pored ostalog i za uvođenje poreza na transakcije. Ali Pariz nema namjeru da čeka na izjašnjavanje drugih o toj inicijativi.\nMerkel i Sarkozi uvjereni da se evro može uzdići iz bolesničke postelje, oporaviti i ojačati\nVeć u februaru francuska vlada usvojiće zakon koji će naplatu takvog poreza i omogućiti. Doduše, o tome zakonu trebalo bi da se izjasni i francuski parlament. Sarkozi ne vidi potrebu za velikom diskusijom o ovoj temi, jer kako kaže "ne vidi razlog da se oporezuje kupovina stana ili najobičnija kupovina namirnica, a ne i finansijske transakcije". "Smatram da je to dobra inicijativa, koja će Francuskoj, prema svemu sudeći, obezbijediti mjesto na čelu kolone", prokomentarisala je kancelarka Merkel.\nZa razliku od Nikole Sarkozija, pred kojim su izbori u aprilu, Evropska komisija nije pod pritiskom. Brisel će u narednom periodu upriličiti konsultacije sa svih 27 članica Evropske unije, ne bi li porez na finansijske transakcije zaživio na kompletnom tržištu. Ukoliko u tome ne uspije, postoji plan B: uvođenje poreza unutar evro-zone, dakle bez Velike Britanije. Međutim, na tu opciju Angela Merkel odreagovala je suzdržano. Rekla je da u Berlinu za plan B za sada ne postoji saglasnost.\nAutori: Nina Werkhäuser / Jakov Leon\nTagovi Merkel, Sarkozy, EU, dužnička kriza, evrozona, eurozona\nZa francuskog predsjednika Emanuela Makrona, učešće Liberala u vladajućoj koaliciji u Berlinu bi bilo pravi košmar. Sada se naziru obrisi druge konstelacije sa kojom će biti mnogo lakše reforme EU.\nMakron, veliki spasilac EU 27.09.2017\nEmanuel Makron je iznio svoj koncept daljeg razvoja Evrope. Isprsio se buketom prijedloga koji sadrži kako nesporne tako i sporne momente. I inscenirao sebe kao evropskog kralja, smatra Barbara Vezel.


Šta vas naročito nervira u saobraćaju?\nTema: Šta vas naročito nervira u saobraćaju?\nTema za olakšavanje napaćene vozačke duše. Počeću od sebe, sigurno sam nešto zaboravio, ali dodaću posle. Dakle, izvor mojih stresova su pored ostalih i:\n- Pešaci koji prelaze na crveno sasvim besni što im još trubneš\n- Isto važi i za one koji prelaze van prelaza, neretko i preko bulevara\n- Vozači koji voze uskom jednosmernom ulicom u suprotnom smeru s pogledom koji govori: ''Ja sam krenuo i šta sad, ako hoćeš proći moraš prvo mene da pustiš.''\n- Veseli momci koji bi na silu da mi brišu vetrobran i uzmu pare iako sam ga sam obrisao pre toga ( svaki dan to činim pre nego što krenem ).\nAjd' sad da vidimo vas ...\nRe: Šta vas naročito nervira u saobraćaju?\nMnogi bahati taxisti!\nPesaci sto pretrcavaju ulice i bulevare.\nVozaci koji menjaju traku bez paljenja zmigavca.\nVozaci koji krecu na zuto, a ne na zeleno.\nMnogi vozaci GSP-a.\nVozaci kamiona koji misle "ja sam veci, pa ovaj sa autom mora da me propusti".\nZasad toliko od mene. Odgovorite sa citatom\nTaksisti i vozaci gsp-a.I oni koji na crvenom sviraju da krenes\nСељобери и татини синови (све би ја то Татром аутодизалицом саставио на кружном току);\nЉуди који улазе у кружни ток по принципу "на бум па шта буде";\nПешаци који прелазе улицу укосо;\nСпораћи који се на ауто-путу забију у леву траку и не склањају се;\nЗнак за ограничење 60 на путу за Панчево...\n...po kucama,dolazi na poziv, dame imaju\nLokacija kod tvoje zene\nOriginal postavio marko88 Vozaci koji krecu na zuto, a ne na zeleno.\nTaj sam , jbga navika je cudo, ne umem da sacekam zeleno pa to ti je. Jedino kad sam van BG, onda se kontorlisem.\nInace taxisti su daleko najbezobrazniji! P.S. Da se neko od njihovih delegata ne bi naljutio, malo da pojasnim, da ne volim da generalizujem stvari ali ako sam u toku moje vozacke karijere imao vise nezgodnih, nelagodnih situacija sa nekom grupom vozaca, nego prijatnih, onda formiram negativno misljenje o celoj grupi na osnovu velikog broja pojedinaca.\ntaxisti... Vozaci bez zmigavaca, pesak koji ne zna da li da predje, pa se premislja i pretrci mi ispred kola taman kad mu se priblizim i onda da ne bi sje... auto ukocim ili napravim manevar... Svaki put ponovim: Sledeci put ima samo da ukljucim brisace!\nedit: majke koje na pet metara od pesackog gurnu kolica sa detetom pod auto da bi se zaustavio...\nimao sam juce skota koji je udario dete (nadam se svoje, koje je, cirka nekih 5-6 godina) da je ovo palo na put. Sreca pa pazim na ogranicenje (jos sam zelen) i izasao sam napolje i nisam mogao a da ga ne udarim vise zbog toga sto je mali pao na put,nego zbog same cuske... inace sam miran, moram zbog lovacke...\nPoslednji put ažurirao/la Milan_ns : 03.02.2008. u 16:52\nRazlog: Alchajmerova boles'... :D\nnerviraju me zene u kolima, pesaci koji ne znaju dal' da predju preko ulice ili ne, skretanje bez zmigavaca, vozace koji daju levi zmigavac a skrecu desno i obrnuto, TAXISTI, vozaci autobusa kojima se apsolutno yebe za sve zivo u saobracaju i misle ako su u busu da su uhvatili boga za tregere, napaljene klince sto sa skuterima voze u cik-cak( i ja vozim motor ali sa 16 otvorenih ociju), likove koji voze i zvalave se sa ribom, a nemas mesta da ga preteknes.... Uuuhhh iznervirao sam se )\nProlazak kroz crveno, taxisti, kada kolona stoji a majmun iza mene legne na sirenu i nesto pokazuje rukama, kada neko hoce da me obidje po sistemu makar mi to poslednje bilo i ja ga pustima a njemu zazvoni telefon i pocne da davi ispred mene a ja ne mogu da ga obidjem i da ne nabrajam ima mnogo toga. Sve je to trenutno i brzo me prodje ali kad upadnem u guzvu a ja kasnim negde uff, to zna ceo dan da mi upropasti.\nPešaci koji pešački prelaze kao da se šetaju...onako nogu pred nogu. To je postalo izraženo kad su poskupele kazne...u ono vreme kad su počeli masovno da kažnjavaju za pojaseve. Odjednom su se osetili silni. I u redu, ja ću njemu da stanem...nije problem... Ali kad krene da se klati, još ako su dve tetkice...da vidiš...bemti... pozelenim od besa. Taksisti, jer se i ovde ponašaju isto kao u Beogradu - bahato, razbojnički...\nLežeći policajci pored srednjih škola... U redu kod vrtića i osnovnih...ali ako magarac sa 16 god nije naučio da prelazi ulicu, nikad neće...\nTrotoari, tj ivičnjaci od 30tak cm...znači ponegde je potreban džip da bi se savladao ivičnjak... To sam pogotovo osetio dok sam vozio GSi-ja, koji je bio ceo spušten i čiji karter je bio oko 10cm od tla...\nTraktoristi...možda vi u BG nemate tu muku, ali mi iz provincije imamo i te kako...tu naravno spadaju i vozači kultivatora. Isti neretko izlaze magistralom, pa malo malo i neki vozač automobila se zakuca u neosvetljenu traktorsku prikolicu sa drvetom za ogrev...\nVozači koji ne pale svetla uveče...takođe u BG verovatno retka pojava, ali ovde ne...tečko mu da zameni sijalicu ili ode kod auto električara - taj "zahvat" ovde košta max 200 din...\nHaube po pešačkoj stazi, tj trotoaru...znači lepo obeleženo kako da se parkira - uz ivicu kolovoza...Međutim on je najpametniji i među 15 automobila, popeo je auto na sred pešačke staze, skoro do izloga prodavnice... I ono glavno - BICIKLISTI... U mom gradu ih ima više nego putničkih automobila... Treba se zateći ovde oko 14h, kad raja krene... To idu po 2,3,4 jedan pored (ne iza) drugog, to ćaska...to se smeje... Ti mu sviraš, on te ne iebe 2%, štaviše još popiješ psovanje... U mom gradu vlada pravi mali tihi rat između automobilista i biciklista...\nTO BE CONTINUED... (samo dok se setim još...)\nPoslednji put ažurirao/la gost 101840 : 03.02.2008. u 19:39\nOriginal postavio nordic_warrior taxisti!!!\nDa, grozni su stvarno, znam ih ja ...\nTraktoristi, a naročito vozači zaprega koji se kreću tamo gde im je zabranjeno i prave haos u saobraćaju kad se nacrtaju kod kontejnera u uskoj ulici.\nsemafori od po 3,4 minuta čekanja... žene za volanom (jesam za ravnopravnost, ali volan definitivno ne ženama)...\nI ono najstrašnije u Srbiji - rupe na putu\nDa dodam jos nesto. Kreteni koji puste muziku, tako da citav grad mora cuti sta oni slusaju.\nMotociklisti koji ne daju zmigavac ili ne pokazu rukom na koju stranu skrecu.\nCigani sa zapregama i triciklima.\nVozaci koji ne staju/ne uspore na pesackim prelazima.\nmarame u stilu Axl Rose na glavama motociklista...\nmislim...to je moja baba nosila kad je boli glava...\nVidim da Taxisti vuku dosta glasova...\nEvo i moj...I jos neodlucni pesaci,vozaci velikih vozila ukljucujuci i GSP, taxisti(nije greska), vozace koji dave u saobracaju(grad 45KMh a auto put 60-70),taxisti\nNerviraju me vozaci koji voze tako da ja moram da menjam svoju brzinu, ili da kocim da bi se on uvalio ispred mene, ili da dodajem gas da mu isto ne bi palo napamet.\nOnda oni koji naglo koce i skrecu bez zmigavca.\nPa likovi koji na semaforu stanu u desnu traku i oce da brzim startom ulete ispred mene u levu i skrenu levo posle 50 metara. E paz da neces! To mi cak i prija, nikad ih ne pustam, nego nagazim do daske, (bmw naravno prodje, ostali jok), taman da se malo razbudim od dosadne gradske voznje.\nRupe naravno, Velju bih streljao zbog ovako losih puteva.\nVozaci sluzbenih vozila, narocito pickupa, slabo koriste zmigavce i prilicno se bahato i opasno po druge ponasaju na putu. Da ne pricam kako parkiraju.\nDzipovi koji ladno prolaze raskrsnicu na crveno ako nije guzva.\nIpak najvise me iznervira kad nagazim do daske po autoputu i naletim na deku u stojadinu koji nema nameru da se pomeri u desnu traku ni da predje 90. Tad krsim zakon, jer mi zao da smanjujem brzinu, i idem kroz zaustavnu traku, ne kroz desnu, jer deki moze da padne napamet da se pomeri dok sam ja pored.\nOriginal postavio Garwor Ipak najvise me iznervira kad nagazim do daske po autoputu i naletim na deku u stojadinu koji nema nameru da se pomeri u desnu traku ni da predje 90.\nUuu da , jahaci desne trake....i njih mrzim\nSkuterashi koji voze samo leti. Oni shto voze cele godine nisu opasni, ali klinci....umirem od straha kad ih vidim pored. Pogotovo kad se provlace izmedju automobila. Mislim da sam mogao bar 20 puta da ubijem nekog od njih,srecom nisam.\nII deo (pre dva i po sata):\nburzuji koji voze tatin dzip sa sponzorkom na suvozacevom i koji izlecu iz merkatora, koji ti psuju oca, majku i ostatak rodbine, jer mu bacis ablend a kad izadjes i krene da ti preti, a na znacku ima samo da kaze: Nisam hteo, nisam znao, znas, devojka, itd... i tad krene da ti lize ono ***** od komsijinog kera sa patike budale koje gledaju na americkim filmovima kako se roleri voze po kolovozu pa da gas na bulevaru... verovatno ima jos samo sam umoran... bice i III deo... Odgovorite sa citatom\nMa vreme je za jednog Mad Max-a ili Robocop-a da te vozace dzipova nauci pameti.\nKhm, pa da pocnemo...\nTaxisti, jer su bezobrazni a 90% njih ne zna u rikverc ni tri metra, a hvale se da su najbolji vozaci.\nCiganske zaprege, tricikli i ostale naprave.\nGastarbajteri sa svojim kolima koja idu po "njemackom propisu" 30km/h.\nBiciklisti (koliko sam puta bio u iskusenju da nekog od njih osamarim prikolicom - samo sveti Bog zna).\nPesaci, jer su drski po fazonu "Ma gde on sme mene da udari" pa kad sam jednom zakocio uz skripu guma, izleteo i pitao ga "Some, ti hoces da te vadim iz hladnjaka?!" on se jadan u*sro, kao "Pa zebra..." uhhh... kad mu tu zebru nisam nabio tamo gde sunce ne sija...\nLezeci policajci pored srednjih skola (slazem se sa DLOA).\nMajke/dede/babe/ocevi/tetke i ostali koji vode dete za ruku s tim sto je dete do puta.\nTatine sinove i mamine cerkice koji voze besna kola a ne znaju ni retrovizor gde im stoji, parkiraju gde im volja i kako im volja. Jurcaju po gradu bezobzirno pa mi nikad nije bilo zao kad cujem da je neko od njih poginuo ili se teze povredio. Za to njihovo parkiranje imam i jednu dobru pricu, zapravo na trotoaru preko puta moje zgrade se parkiraju redovno, a gomila njih ne zna za rupu koja bas pored trotoara u nekom mini parkicu gde je zemlja mekana sacuvaj Boze. I dok se ostali parkiraju lepo poduzno po trotoaru, jedan tatin sin resio da svog novog crvenog BMW-a parkira ukoso, tj. prednji desni na tu zemlju u parkicu. I, posto je bilo snega, a mali nije znao za tu rupu - upade on bogami po metra unutra! Zadnji levi se digao sa asfalta! Smejalo se pola grada, jer je auto tu tako ostao tri dana dok mu tata nije konacno doveo pauka da ga vadi. A taman sam bio nameracio da sleperom udjem u ulicu, da ga blokiram tu do proleca, mmu li mu malu...\nMoje kolege kamiondzije koje ne znaju u rikverc, koji dave kad tovare na japanskim makazama pa sve polako, polako da te muka uhvati. Smuci se i onom jadnom dizalicaru...\nSemafori na putu Pancevo - Beograd.\nTo je to za sada, bice jos sigurno...\nPoslednji put ažurirao/la trucker_sd : 04.02.2008. u 00:05\n[font=Verdana]Их бре што сте нервозни сви нешто дајте пишите све одједном немојте тако у ратама не могу да похватам све [/font]\nšto se tiče ležećih kod srednjih škola: jedan lik iz mašinske, Novi Sad je poginuo pre dve-tri godine, ni jriv ni dužan jer se KONjINA SA DIPLOMATSKIM TABLICAMA zaletela od bulevara prema novom naselju (tad nije bilo semafora...) lik ga je bukvalno oduvao, pa nekih 15-20 metara... krov mu je bio nabijen skoro do pola od tela... Samo zbog tih KONjINA SA DIPLOMATSKIM TABLICAMA KOJI MISLE DA AKO IMAJU PARA I DRUŠTVENI STATUS MOGU DA SVAKOM SVE SERU I DA POSEDUJU SVU PAMET SVETA!!! Kako sam sad popizd kad se setim diplomate koji je meni srao što nemam svetlo na biciklu a ja u pešačkoj zoni- čitaj kej svetlo i nisam imao potrebe da ga palim... Dobio je svoje...\nJa sam sinoc odlepio i resio da budem bezobrazan.Diskoteka u parku a pored parka 300 vozila i iz oba smera se nagurali.Ja popizdeo,nabio gas i jaka svetla,zaleteo se pravo na golf 4.On mi svira i kad sam mu prisao branikom na 1 cm uprpio se i vratio se nazad.\nPa da vidimo,ko hoce da iskusa moje branike nek izvoli\ntaksisti ,rade sta hoce\nPitanje za muskarce, zene,narocito za molere\nAutor jelenajelena u forumu Muškarci\nPoslednja poruka: 18.03.2011., 10:28\nPravila u saobracaju\nAutor SBG u forumu Razno\nPoslednja poruka: 31.01.2009., 17:37\nSvrab i peckanje po celom telu, naročito šakama\nAutor sfingaZE u forumu Zdravlje\nPoslednja poruka: 17.08.2006., 17:54\nAlkohol u saobracaju?\nAutor YU u forumu Ekologija\nPoslednja poruka: 23.04.2004., 19:04


Emina Jahović u paklu: Mustafa Sandal joj namešta aferu? – Tračara\nObjavljeno 19. 03. 2018.\nEmina Jahović ovih dana prolazi kroz pakao jer njen bivši suprug Mustafa Sandal utiče na turske medije, koji iz dana u serviraju negativne tekstove o srpskoj pevačici.\n“Nakon saopštenja da se razvode, Emina se okrenula svojim obavezama oko posla, a svaki slobodan trenutak provodi sa sinovima. Iako je ostala u dobrim odnosima sa Mustafom, čini se da njemu uopšte nije svejedno zbog činjenice da se Emina okrenula sebi. Ona je ranije vodila računa o svakom detalju u njihovom domu, bila je uzorna majka, a kada je bila kod kuće, stalno je kuvala i spremala. Niko ne bi rekao da je to ona žena koja na sceni pravi haos i zavodi svojim seksepilom. Činjenica da je Mustafa sada ostao sam u njihovom porodičnom domu, njemu nikako ne prija,” kaže izvor blizak nekadašnjem paru i dodaje:\n“Mustafi takođe smeta što se mediji u Srbiji toliko bave Eminom i njenim uspesima, kao i navodnoj vezi sa Markom Miškovićem, a niko ne pominje njega, kao da nije postojao u njenom životu. Upravo zbog toga, u Turskoj se šuška da je Mustafa glavni krivac zbog kojeg njihovi mediji konstantno prozivaju Eminu,” kaže izvor i dodaje da Mustafi sada smeta to što će deliti starateljstvo.\n“Emina je naišla na strašnu osudu javnosti u Istanbulu zbog činjenice da se razvela od Mustafe. Za razliku od Emine koja tamo nije bila preterano bliska sa medijima, on ima veliki uticaj koji koristi kako bi njoj naudio. Ipak, ona ne pridaje previše pažnje tome i gura dalje. Mnogo joj je teško zbog svega što se dešava, ali ne želi da pokaže to pred drugima.# otkriva izvor.\n“Svi oni koji prate Mustafu na Instagramu iznenađeni su činjenicom da toliko potencira eksponiranje dece putem društvenih mreža. Iako to do sada nije radio, on je, kako se čini, rešio da kopira Eminu, koja je oduvek volela da slika decu za društvene mreže. Počeo je da koristi i opciju „uživo” koju nudi Instagram, pa i na taj način eksponira svoje sinove i svaki slobodan trenutak koji provodi sa njima,” dodaje on.\n20. 03. 2018. at 10:59\nStefan Đurić Rasta u petak uveče sleteo je u Beograd i odmah napravio skandal: u to...


Vrele, seksi aplikacije koje će vas ugrejati | MTELCG\nTražite seksi aplikacije? OK, evo dobrih predloga!\n08.12.2014. | 23:00 > 23:01 0\nFoto: Reklama za donji veš "Hunkemoller"\nPred vama su neke od najpopularnijih seksi aplikacija, koje služe za sve i svašta u vezi sa seksom: od toga kako do seksa doći, gde pronaći partnera, do saveta za bolji seks preko telefona ili kompjutera. Izbor je vaš - navalite ;)\nFoto: Sexter Press Images. Šta kažete na seks preko SMS poruka?\nAndroid aplikacija, koja se prodaje po ceni od 1.99 dolara i zauzima 1.4 MB memorije, pomoći će vam da svoje aspiracije ka suprotnom ili čak istom polu (da, dostupna je i verzija za gej osobe) iskažete na šaljiv, ali vrlo jasan i direktan način.\nAplikacija je jednostavna. Izaberite sličicu, odnosno animaciju iz Galerije i pošaljite je osobi kojoj želite preko SMS poruke ili mejla. Kada instalirate aplikaciju na telefon, a potrebno je da imate Android 2.2 ili noviji, i uspešno se priključite armiji poštovalace Sextera, dobićete mogućnost da animacije sa seksi pozama podelite preko Fejsa i koristite ih kao emotikone. Više informacija je OVDE.\nInstagram je zabranio pornografiju na svojim stranicama, a izbačeni su i heštagovi i oznake, koje bi korisnike mogle odvesti do "nedoličnih sadržaja". Sa pravilima Instagrama ne slažu se baš svi, pa ko je bezuspešno tražio pornografiju na toj društvenoj mreži sada može da se okrene Pornostagramu! "Ovo je najvrelija XXX društvena i porno mreža na svetu!" stoji na ulazu sajata Pornostagram. Ukoliko se odlučite da uđete trebalo bi da znate da XXX Instagramu možete da pristupite i preko Android aplikacije. Sadržaji se ne cenzurišu, tako da tamo možete pronaći baš švašta! Ko voli... Info je OVDE.\nNajgledaniji internet pornić\nNajtraženija porno glumica u Srbiji\nUpoznavanje partnera za seks\nDOWN je besplatna i "lagana" aplikacija za upoznavanje (slobodnih, a radih) srodnih duša u čemu će vam pomoći i vaš Facebook profil.\nBesplatana aplikacija, HD prikaza i premijum kvaliteta. Vaše je da izaberete sadržaj i gledate ili listate Planet Porn.\nAplikacija Tinder za pametne telefone (iPhone i Android) koristi navigaciju da nađe ljude oko vas. Ona povezuje vaše fizičko prisustvo sa podacima sa vašeg Facebook profila, kako bi osobi koja vas "pretražuje" pokazala da li imate neke zajedničke prijatelje ili interesovanja. Slika te osobe će vam se pojaviti na ekranu. Ako vam se svidi, pomeraćete klizač nadesno, a ako ne, onda klizač ide ulevo. A ako se svidite jedno drugom, onda možete da počnete da razmenjujete poruke, možda zakažete sastanak ili čak odete i koji korak dalje...\nTinder, naravno, nije jedina takva aplikacija na tržištu. Homoseksualci već dugo koriste internet stranice kao što je Grindr. On je trenutno na lošem (ili dobrom, zavisi šta tražite) glasu kao aplikacija za neobavezan seks. Badu, koji je osnovao ruski preduzetnik još 2006. godine, takođe koristi tehnologiju satelitskog praćenja. Međutim, Badu je kritikovan zbog zaštite privatnosti. U istraživanju Univerziteta Kembridž, sprovedenom 2009. godine, politika privatnosti ove društvene mreže je najniže ocenjena među 45 drugih koje su bile ispitivane. Info o Tinder aplikaciji i iskustva korisnika su OVDE.\nFoto: MONDO portal. Vežbanjem do boljeg seksa ;)\nEvo neobičnog predloga kako da poboljšate rad jezika! Aplikacija Lick This omogućava svima kojima je do vežbanja da bolje razgibaju svoj jezik i spreme ga za maštovitije seksualne igre. Kreatori aplikacije, San Francisco Club Sexy Time, "izumeli" su tri jednostavne vežbe, koje se mogu praktikovati na bilo kojem uređaju sa displejom osetljivim na dodir i internet vezom. Tu su vežbe gore-dole (uključivanje i isključivanje prekidača za svetlo), kružni pokreti jezikom i slobodno-mešoviti stil, kada je potrebno loptu zadržati što duže u vazduhu. Više informacija i "demonstracija" su OVDE.\nFoto: Promo/MONDO portal. Badabing!\nSeksi slike s Facebooka\nPo ceni od “samo“ 1.99 dolara korisnicima iOS uređaja na raspolaganju je nova aplikacija, koja će pretražiti baze slika svih prijatelja sa Facebooka u potrazi za seksi i drugim “vrućim“ slikama. Kupaći kostimi, gaćice, golišave fotke (ako ih još neko nije prijavio) pojaviće se u okviru rezultata pretrage, odakle ih možete pogledati u punoj rezoluciji. Badabing! aplikacija na jednom mestu sakupiće desetine i desetine slika, koje možete proslediti dalje, lajkovati ili preuzeti na telefon. Pročitajte opširnije o aplikaciji OVDE.\nFoto: Promo. 3nder.\nNema problema, trojka je OK svim ljudima koji koriste 3nder aplikaciju, koja je, zapravo eksplicitnija verzija Tinder aplikacije. Ona omogućava parovima i pojedincima koji vole seks utroje da lakše pronađu jedni druge i spoje se. Info o aplikaciji je OVDE.\nVaše predloge i iskustva čekamo u komentarima...\n20.03.2019. | 10:26 video photo 0\nBez konzole. Bez ograničenja. Bez preuzimanja. Bez diskova. Bez naručivanja unaprijed. Bez kablova. Bez muke. Igre...\n20.03.2019. | 09:24 photo 0


ELEKTRONSKO UČENJE - DR UM. SNEŽANA TRSTENJAK\nSVI IMAJU PRAVO NA ŠKOLOVANJE I USAVRŠAVANJE\nKAMPANJA ZA ELEKTRONSKO UČENJE\nAUTOR KONCEPTA,SCENARIO I REŽIJA:\ndr Snežana Trstenjak\nREALIZACIJA : Video Production u saradnji sa studentima VISER-a 2014/2015\nkampanja za novi smer\n-školovanje NA DALJINU\nСтудијски програм НРТ – на даљину\nMislite da drugi imaju prednost i da je život začaran krug?\nŠkolovanje na daljinu otvara nove mogućnosti !\nCiljna grupa; Porodice sa udaljenih lokacija od mesta studiranja.\nAko niste u mogućnosti da plaćate dodatne troškove vezane za odvojenost od porodice i mesta stanovanja, NOVE TEHNOLOGIJE su omogućile da\niz svog doma, u krugu porodice, u stalnom kontaktu sa svojim profesorima, asistentima i što je najvažnije, kolegama , dodjete do znanja i diplome!\nDIPLOMA ZA NOVO DOBA!\nSve što je novo, da kažemo nepoznato, prima se sa malom rezervom i strahom...\npa se ekipa saradnika i profesora , specijalnim konceptom video lekcija kao i pripremom nastave , potrudila da ŠKOLOVANJE NA DALJINU postane naša svakodnevica i pravo uživanje.\nMoto: Ako ne želite da NOVE TEHNOLOGIJE POBEDE VAS, POBEDITE VI NJIH\nJEDNOSTAVNO ŽELITE SVOJ MIR!\nCiljna grupa. Osobe koje jednostavno žele da sami upravljaju svojim vremenom, da ga ne troše na autobuse, put do škole...\nMoto: Vaši razlozi su naši prioriteti !\nNaročito ako ne želite da ručate na stepeništu zato što žurite od posla do škole!\nCiljna grupa :Osobe koje studiraju uz rad\nMoto : NE ŽELITE DA RUČATE NA STEPENIŠTU !\nALI , DA VAM PREDSTAVIMO I VREME U KOME SE NAJVIŠE UŽIVA I ZABAVLJA\nA TO JE..............\nPROCES NASTAJANJA FILMOVA!!!\nOvo je film o tome kako smo radili, o tome kakve su dileme mučile studente oko izbora lokacije, pa kada su pronadjene stepenice koje odgovaraju za snimanje po osvetljenosti, širini,...potrebno je da stanari dozvole .. uvek je tu neki - neka precednica kućnog saveta, onda tek kreću lekcije koje se praktično savladjuju na terenu i na konkretnim zadacima!\nŽeleli smo da malo približimo tu tematiku i širem krugu studenata i profesora ali i budućim kolegama koji upišu našu Školu.\nNadam se da ćete uživati koliko i mi!\nBAKIN AJVAR - STUDENTI AUTORI\nkampanja za PROMOCIJU ELEKTRONSKOG UČENJA\n-školovanje NA DALJINU, autora dr Snežane Trstenjak, uradjena je u saradnji sa studentima VISER-a\nOve školske godine, 2014/2015, tema je bila kreirati reklamnu kampanju animirano-igranog sadržaja.\n"BAKIN AJVAR" grupa studenata za buduće kolege, studente koji žele da studiraju od kuće,\nuz rad, porodicu..uradila je niz zanimljivih reklamnih materijala u kojima objašnjavaju da je život moguće učiniti konfornijim i manje stresnim.\n.Sada je to moguće na studijskom programu NRT NA DALJINU u Visokoj školi elektrotehnike i računarstva strukovnih studija u Beogradu. Pomoću prilagodjenih video lekcija, primenjenog modernog načina savladavanja gradiva, kao i novih tehnolgija , možda se za studiranje odluče i osobe koje su smatrale da je za njih to nemoguće.\ndakle, da ponovimo još jednom\nŠKOLOVANJE NA DALJINU OTVARA NOVE MOGUĆNOSTI\nPa pogledajmo neke od predloga, odnosno radova studenata VIŠER-a\nokupljenih pod nazivom "Bakin Ajvar"\nAnimirano - igrani reklamni video ,\nRad je radjen u okviru projekta :\nKAMPANJA ZA ŠKOLOVANJE NA DALJINU\n"studenti VISER-a svojim budućim kolegama"\ntehnika: kombinovana, stop motion i video materijal\nKampanju osmislila mr Snežana Trstenjak as studentima okupljenim pod radnim nazivom "Bakin Ajvar"\nu okviru predmeta OSNOVI ANIMACIJE\ni projekta: edukacija dece i omladine / Visual production\nVaši razlozi su naši prioriteti\nDiploma za novo doba\nviše o kampanji na : http://www.weebly.com/weebly/main.php\nAko ste udaljeni od mesta školovanja, pa su troškovi puta i smeštaja... veliki, ili ako imate porodicu ili prijatelje koje ne želite da ostavite na duže vreme, ako imate posao koji Vas "neće čekati" , razmislite o prednostima koje nudi Školovanje na daljinu,\nviše o ŠKOLOVANJU NA DALJINU


AFERA U "SKIJALIŠTIMA" Ljajić: Preprodaja ski-pasova mora da se istraži do kraja\nAfera o preprodaji službenih ski-pasova "Skijališta Srbije" baca ljagu na uspešnu zimsku turističku sezonu na našim planinama i zbog toga je neophodno da nadležni organi ceo ovaj slučaj detaljno ispitaju. Ministarstvo turizma nema ingerencije nad javnim preduzećima.\nRasim Ljajić: Afera o preprodaji ski-pasova baca ljagu na uspešnu zimsku turističku sezonu\nTako za "Blic" komentariše ministar turizma Rasim Ljajić mahinacije zaposlenih i rukovodstva JP "Skijališta Srbije" zbog čega je budžet oštećen za milione dinara.\n- Ministarstvo turizma nema nikakve ingerencije prema "Skijalištima Srbije" pošto su još u vreme Mlađana Dinkića sva javna preduzeća centralizovana pod Ministarstvom privrede - kaže Ljajić.\nS druge strane, u Ministarstvu privrede pojašnjavaju da dobijaju godišnje izveštaje javnih preduzeća, ali da u analizi ne idu u detalje poslovanja kao što bi zahtevao ovaj slučaj.\n- Za sva postavljena pitanja nije nadležno nijedno ministarstvo, već drugi organi - policija, tužilaštvo, sud... - kažu u tom ministarstvu.\nSezonske ski karte preprodavane su na dnevnom i nedeljnom nivou\nKako je "Blic" već pisao, o mahinacijama sa službenim kartama obaveštena je i policija, a očekuje se da ceo slučaj dobije epilog na sudu.\nPodsećanja radi, u JP "Skijališta Srbije" su odštampali čak 639 službenih ski-karata, iako ima pet puta manje zaposlenih. Otkako je na čelo preduzeća došao Dejan Ćika, kao v.d. direktora, ove karte su nekontrolisano deljene kako u samim "Skijalištima" tako i različitim institucijama, kao što su Klinički centar Srbije ili Dom učenika "Mašinac", ali i brojnim poznatim ličnostima.\nDejan Ćika, v.d. direktora "Skijališta Srbije"\nZatim su "vlasnici" tih službenih karata poput tapkaroša prodavali ski-pasove na dnevnom, nedeljnom ili sezonskom nivou kako bi uzeli što više novca.\nNelegalnu trgovinu karta otkrili su redari u ski-centru Kopaonik i sačinile zapisnik sa izjavama učesnika u kojima se vidi da su ski-pasovi prodavani i za po 500 do 600 evra po sezoni.\nAko se ima u vidu da su u ovom centru utvrdili da je bilo neevidentirano čak 138 službenih karata izdatih u "Skijalištima Srbije", može se govoriti o milionskoj šteti.\nSkijališta: Nema malverzacija\nInače, u "Skijalištima Srbije" kažu da se službene ski-karte koriste u službene svrhe, strogo su kontrolisane kroz elektronski sistem kontrole i ne postoji mogućnost da budu predmet bilo kakvih malverzacija.\n- Svaka službena ski-karta koja se izgubi ili ošteti odmah se isključuje i ne može dalje da se koristi. Ako se dokaže da je napravljen propust, odgovorni će biti sankcionisani - kažu u "Skijalištima Srbije".\nEr Srbija: Dostupna opcija ček in za 28 gradova


Banca Intesa | Obuka za ovlašćene menjače\nNaslovna Mali biznis Obuka za ovlašćene menjače\nObuka za zaposlene kod ovlašćenog menjača\nPrema Odluci Narodne banke Srbije o uslovima i načinu obavljanja menjačkih poslova, Banca Intesa Beograd obaveštava svoje klijente i poslovne saradnike da će u narednom periodu u skladu sa propisanim merama za suzbijanje širenja zarazne bolesti COVID-19 organizovati Vebinar - Obuka zaposlenih kod ovlašćenih menjača koji rade sa novčanicama i kovanim novcem koji glase na EVRO\nTema obuke je "Ručna obrada novčanica, zaštitni elementi novčanica i upoznavanje sa karakteristikama aktuelnih falsifikata". Predviđeno vreme trajanje obuke je tri sata.\nPozivamo sve zainteresovane da se prijave putem našeg formulara.\nNakon popunjenog formulara, dobićete automatsku poruku, čime se potvrđuje prijem Vaše prijave.\nPrijavljeni učesnici će dobiti link za pristup na registrovane e-mail adrese sa terminom održavanja Vebinara. Navedenim linkovima i obuci se može pristupati sa svih uređaja (računara, mobilnih telefona i tableta) putem ZOOM aplikacije.\nNakon dobijanja potvrde o tačnom terminu, potrebno je da svoje učešće potvrdite uplatom iznosa od 12.000 RSD po polazniku, najkasnije dva dana pre održavanja obuke (primer uplatnice možete videti na LINKU).\nNAPOMENA: Uplatu kotizacije za obuku potrebno je da izvršite tek nakon što dobijete povratni e-mail od strane Banke sa detaljima vezanim za mesto i vreme održavanja obuke.


ožujak 31, 2018 ožujak 31, 2018 admin 0 Comments\n← ČUDO U PEĆKOJ PATRIJARŠIJI: Albanci zavrnuli vodu – proradio gejzir na imanju srpske svetinje! (VIDEO)\nCRVENI ALARM U MOSKVI: Rusija objavila koliko ima terorista ID u Avganistanu i koji su im planovi! (MAPA) →\nBRITANSKI MEDIJI OTKRILI PRAVU ISTINU: Evo ko je pobedio u poslednjem bombardovanju Sirije!


50.000 maraka za “Busiju”! | Radio Bambi\nPočetna / Foto / 50.000 maraka za “Busiju”!\n50.000 maraka za “Busiju”!\nAutor Redakcija datum August 12, 2019\nGradonačelnik Bijeljine, Mićo Mićić, danas je potpisao nalog na osnovu kojeg je uplaćen novac u iznosu od 50.000 maraka, a kojim će Grad Bijeljina ove godine podržati izgradnju puta prema budućem turističko-rekreativnom i izletničkom kompleksu “Busija” na Majevici. Prema odluci Skupštine Grada Bijeljina, ovo je samo polovina iznosa koji će iz bijeljinskog budžeta biti uplaćen za ovaj kompleks, a preostalih 50.000 KM biće obezbeđeno iz budžetskih sredstava za 2020. godinu.\n-“Odlučili smo da finasijski podržimo izgradnju ‘Busije’, jer smatramo da će razvoj ovog turističkog centra doprineti unapređenju turizma i u Bijeljini, odnosno Semberiji i Majevici kao celini. Reč je o ozbiljnom turističkom projektu sa odličnom lokacijom. Okružen je sa šest opština, kako u Srpskoj, tako i u FBiH, a nijedna nije dalje od 50 kilometara. Zajedničkom investicijom Bijeljine, Brčkog, Tuzle, Lopara i Uljevika ovaj kompleks dobiće regionalni značaj”, – naglasio je Mićić.\nOn je dodao da će, pored turističkog značaja koji će “Busija” imati za ove lokalne zajednice, izgradnja ovog kompleksa značajno doprineti zapošljavanju i opstanku stanovništva na ovim prostorima.\nLokacija budućeg centra je idealna i za pripreme profesionalnih sportista, jer se nalazi na nadmorskoj visini od 840 metara i okružena je borovom šumom, što predstavlja svojevrsnu vazdušnu banju. Projektom je predviđeno da turističko-rekreativni i izletnički centar “Busija” bude izgrađen na površini od oko 50 hektara. Na tom prostoru biće izgrađena ski-staza, sportska igrališta, jezera, biciklističke i pešačke staze, hoteli i etno-pijaca za prodaju domaćih proizvoda, kao i brojni dodatni sadržaji.\nInvestitor ovog višemilionskog projekta je Svetozar Ostojić, direktor i vlasnik kompanije “Megadrvo” iz Bijeljine i direktor Udruženja “Viva natura”, koje gazduje izletištem na lokaciji budućeg centra “Busija”.\nTagoviAktuelnobijeljinabusijaizdvojenoizletišteloparemegadrvomićo mićićradio bambirepublika srpskaSvetozar Ostojićvestiviva natura\n← Prethodni članak Švajcarski glečeri se tope rekordnom brzinom!\nSledeći članak → Preminuo Gordan Mihić!\nNišta od Zvezdinog evropskog proleća!\nKo se razvodi, a ko je pivopija?! (Video)\nKako zračiš, tako privlačiš! (Video)\nRedakcija | Decembar 11, 2019


C VITAMIN U HRANI Koliko vitamina C ili askorbinske kiseline ima raženi kruh | Žitarice i derivati žitarica\nraženi kruh sadrzi 0.00 mg vitamina C ili askorbinske kiseline (raženi kruh - namirnica 100g)\nZDRAVA HRANA - KALORIJE Koliko kalorija ima kukuruzno brašno?\nHRANA - UGLJIKOHIDRATI - PREHRANA Koliko ugljikohidrata ima kukuruz (sirovi)?\nFOSFOR U HRANI Koliko fosfora ima puž?\nŽELJEZO U HRANI Koliko željeza ima parmezan?


Izvor: eKlinika.rs, 17.Maj.2021, 19:01\nIntuicija ili posledica stresa Prema rečima mnogih psihologa, poslednjih meseci sve češći problem čovečanstva je pojava „pandemijske noćne more“. Nakon takvih snova, nameće se pitanje jesu li oni posledica stresa izazvanih situacijom ili im „unutrašnji glas“, intuicija, ipak nešto poručuje. Da li je u pitanju „predosećaj“ ili su ovakvi snovi samo kolektivna nesvesna reakcija na sve što je pandemija donela?\nO proročanstvima i vizijama govori se...


Raspravlja se o metrou; Argumentovane primedbe postaæe deo Plana - Beograd - Ekonomija - B92 Lokal\nRaspravlja se o metrou; Argumentovane primedbe postaæe deo Plana\nGradski urbanista Marko Stojèiæ izjavio je za Studio B da je i danas, nakon juèerašnje javne sednice o Nacrtu plana generalne regulacije šinskih sistema u Beogradu, moguæe dostaviti primedbe.\nIzvor: B92.net sreda, 13.10.2021. | 15:33 -> 19:18 Beograd\nMetro linije Iz Plana generalne regulacije šinskih sistema u Beogradu Urbanistièki zavod Beograda\nKomisija æe se, dodao je, u narednih nekoliko dana sastati i odluèivati o svakoj primedbi, a sve što je argumentovano i ima smisla komisija æe prihvatiti i postaæe deo plana, prenosi Beoinfo.\nStojèiæ je naglasio da su juèe javnoj sednici mogli da prisustvuju svi koji su hteli da iznesu primedbe i da je bilo pokušaja zloupotrebe i politizacije ovog važnog postupka. On je podsetio da niko do sada nije došao toliko daleko u realizaciji projekta beogradskog metroa.\n"Projekat za depo u Makiškom polju je završen i njegova izgradnja poèinje za mesec dana. To je veliki depo koji obuhvata kompozicije za prvu i drugu liniju. Juèe na sednici detaljno je razraðena prva linija, nastavljamo razradu druge i rokovi ostaju, do 2028. godine biæe izgraðena prva, dve godine kasnije i druga linija", kazao je Stojèiæ.\nOn je istakao da je Graðevinski fakultet važna institucija ovog grada koja ima uèešæe u izgradnji metroa.\n"Planiranje trasa vrše urbanisti, prostorni planeri, saobraæajni inženjeri, neizostavno bez graðevinskih inženjera. Imamo brojanje saobraæaja, razlièite studije koje definišu brojke gde i koliko ljudi se kreæe, odnosno gde æe se kretati. Najoptereæeniji pravac saobraæaja u Beogradu je Bulevar vojvode Mišiæa. Male su razlike izmeðu pravca Stari grad – Novi Beograd u odnosu na pravac Èukarica – Stari grad pa dalje ka Zvezdari, ali to su dva osnovna pravca", rekao je Stojèiæ.\nKako je naveo, svi koji žive u Beogradu znaju da iz pravca Obrenovca, preko Bulevara vojvode Mišiæa, dolazi najveæi broj vozila i da je to najoptereæeniji pravac u Beogradu, uz most Gazela.\n"Sa te strane nalazi se i velika slobodna površina na kojoj æe se nalaziti depo, a sve studije i brojanje putnika pokazuju da je to ispravno rešenje. Te studije i istraživanja radile su i inostrane kompanije, pre svega francuski 'Ežis', koji je radio projekte metroa praktièno na svim meridijanima", rekao je Stojèiæ.\nOn je dodao da su buduæe stanice metroa takoðe veoma precizno definisane, a domaæi struènjaci su radili zajedno sa Francuzima, koji imaju mnogo više iskustva kada je ovakav posao u pitanju.\n"Poznato je da Francuska ima jednu od najboljih svetskih železnica i svakako da su ta iskustva dragocena. Obavljena su veoma precizna geotehnièka ispitivanja za prvu liniju, a trenutno se rade i za drugu. Tehnologija i tehnika izgradnje su toliko napredovale da je praktièno moguæe graditi na svim mestima i u bilo kojim uslovima, ali to donekle može uticati na cenu. Ništa me ne brine u vezi izgradnje metroa. Obezbeðena su sredstva, imamo dobru ekipu, naravno to je fizièki težak posao i projekat tog obima nikada se nije izvodio u Beogradu", zakljuèio je Stojèiæ.\nBeograd dobija najdužu ulicu u Srbiji?\nUskoro veæe naknade za splavove, taksiste, tezge...\n"Boks se vratio u Srbiju na velika vrata"\n10 ekipa Komunalne milicije i 5 ekipa inspekcije kontroliše kovid propusnice\n"Proveriæe se status uzurpiranih parking mesta koja su oteta od graðana"\nVesiæ posetio Danijelu Torlak koja živi u centralnoj kuli na Starom sajmištu\nVesiæ o tome kakav je šef bio Ðinðiæ, a kakav je Vuèiæ\nU Beogradu registrovano 30.000 domaæinstava koja se bave poljoprivredom: "U pitanju je ogroman resurs"\nVesiæeva pokretna kancelarija sa graðanima Starog sajmišta: "Neæemo više da èekamo investitore"\nU Beogradu danas preko 20 odsto vakcinisanih treæom dozom, tokom nedelje prelazimo 60 odsto vakcinisanih prvom\nBeograd osniva Fondaciju za decu i mlade Beograda: "Da nijedno dete više ne bude gladno" VIDEO\nGradonaèelnik najavio kompletnu rekonstrukciju i novih 1.700 kvadrata Devete gimnazije\nNEMATE SREÆE U LJUBAVI? Horoskop otkriva zašto još niste našli srodnu dušu\nDR PERIŠIÆ OBJASNIO KAKO DA PREPOZNATE NAJZDRAVIJU SORTU Ako ovako jedete grožðe, pravite ogromnu grešku\nBORA NOVAKOVIÆ DEVET GODINA NE DOLAZI NA POSAO Od 2012. nije viðen na radnom mestu, "zaradio" osam i po miliona dinara ni za šta!\nNE KRIJE KOJI KLUB VOLI Strelac najlepšeg gola Superlige želi da se vrati u Partizan\nBEBI BUM U VRANJU Tokom vikenda roðena 21 beba\nŠOKANTNO! Start za zatvor: Golman hteo da otkine glavu rivalu! (VIDEO)


Cikotić: Trostruko je manji broj migranta u odnosu na prošlu godinu - N1\nCikotić: Trostruko je manji broj migranta u odnosu na prošlu godinu\nVijesti Autor:N1 BiH18. nov. 202108:57 > 13:043 komentara\nRegionalna ministarska konferencija – “Sarajevo migration dialogue” održava se u Sarajevu od 17. do 19. novembra na kojoj učestvuju ministri regiona, predstavnici EU i međunarodnih organizacija. Organizator konferencije je Ministarstvo sigurnosti Bosne i Hercegovine, a ministar Selmo Cikotić bio je naš gost.\n“Odziv na konferenciju je jako dobar. Predstavnici međunarodnih organizacija su također sa nama, predstavnici EU… Napravili smo veliki skup da kroz tri sesije razmotrimo sve aspekte”, kazao je Cikotić.\nPrva sesija je da se razmotiri mehanizam upravljanja migracijama. Druga sesija je vezana za kontrolu granice, a treća sesija je razmatranje budućih izazova.\n“Nemamo mi ambiciju ili iluziju da ćemo mi ovom konferencijom riješiti sve te problem, ali mislim da ćemo u značajnoj mjeri popraviti međusobno razumijevanje u smislu činjenice da svi imamo slične probleme i da prebacivanjem problema sa jedne teritorije na drugu nismo ništa riješili”, istaknuo je Cikotić.\nPolitika Hrvatske i njenog sigurnosnog sistema je stvar odlučivanja institucija te države, naveo je Cikotić.\nNada se da će na neki način ova konferencija sve donosioce odluka učiniti svjesnim činjenicom da sve što rade prije svega ima jednu ljudsku dimenziju.\nManji broj migranta\n“Zadatak svih naših sigurnosnih sistema je da čuvamo sigurnost i zaštitu svih prava i sloboda naših građana, ali da u isto vrijeme ne gubimo iz vida činjenicu da migranti koji su u pokretu ili su na našim teritorijama su ljudska bića. Veliki broj migranata na tom putu su ka boljoj budućnosti završili svoje živote u vodama mediterana”, rekao je Cikotić.\nU posljednih nekoliko mjeseci broj migranata u prihvatnim centrima se kreće oko 2.500, istaknuo je ministar sigurnosti, dodavši da cijene da imaju još negdje oko 1.000 do 1.500 van centra i u pokretu.


O izumiranju vrsta\nDatum kreiranja: četvrtak, 11 novembar 2010 22:48\nIzumiranje je za vrstu isto što i smrt za jedinku – neminovan kraj postajanja. Smatra se da je više od 99% vrsta koje su ikada živele izumrlo.\nOpširnije: O izumiranju vrsta\nLjudski mozak i dalje misterija\nDatum kreiranja: utorak, 19 oktobar 2010 22:31\nU poslednjih 20 000 godina ljudski mozak se smanjio za 10 procenata. Pre dvadesetak hiljada godina prosečna zapremina je bila oko 1500 kubnih centimetara, a sada je oko 1350 cc. Izgubili smo deo veličine teniske loptice. I to tako svuda u svetu, i muškarci i žene. Šta to znači? Da li smo gluplji od naših predaka iz pećina ili smo možda izgubili neku drugu sposobnost, možda smo trapaviji, sporiji, neosetljiviji?\nPiše: Nikola Veselinović\nOpširnije: Ljudski mozak i dalje misterija 1 komentar\nNeobične životinjske vrste\nDatum kreiranja: utorak, 21 septembar 2010 21:02\nŽiva bića i njihovi životni ciklusi nisu interesantni samo naučnicima, već i piscima naučne fantastike. Mnogi od njih su inspiraciju upravo našli u nekim od najneobičnijih parazita. Neke nove parazite danas otkrivamo i proučavamo njihovu fiziologiju, ponašanje, životne cikluse... Divimo im se i čudimo, a neke smo počeli da koristimo još pre 100 godina u biološkoj kontroli.\nPiše: Mirko Đorđević\nOpširnije: Neobične životinjske vrste\nŽivot pod ledom\nDatum kreiranja: četvrtak, 16 septembar 2010 13:53\nNa dubini od skoro 200 metara ispod ledenog pokrivača zapadnog Antarktika malo stvorenje u obliku račića...\nOpširnije: Život pod ledom 1 komentar\nMarsovci – igra skrivača\nDatum kreiranja: nedelja, 05 septembar 2010 22:45\nIma ga – nema ga, i tako godinama, desetljećima ili stoljećima čak!\nOpširnije: Marsovci – igra skrivača 1 komentar\nHirošima, naseljeno mesto\nDatum kreiranja: petak, 13 avgust 2010 22:19\nOsim totalnog razaranja 69 odsto svih građevina, efekti prve atomske bombe odnosili su žrtve i tokom narednih meseci. Mnogi od stanovnika grada koji su preživeli eksploziju, a koje u Japanu nazivaju hibakuša, "žrtve atomske bombe", bili su ozračeni i umirali su od trovanja radijacijom. Njihova smrt dolazila je sporo, uz jezive, nepodnošljive bolove. Do kraja 1945. broj žrtava narastao je na 140.000, a prema podacima grada Hirošime iz 2004, ukupan broj žrtava atomske bombe je 237.062 ljudi\nOpširnije: Hirošima, naseljeno mesto\nZašto se zaljubljujemo?\nDatum kreiranja: sreda, 11 avgust 2010 20:06\nIstraživanje biohemijskih procesa u ljudskom organizmu davalo je i nastavlja da daje neverovatno dobar uvid u veliku većinu procesa koji su od suštinskog značaja za naše svakodnevno normalno funkcionisanje i preživljavanje u šarenoj paleti svih mogućih uslova u kojima se možemo naći.\nPiše: Voin Petrović\nOpširnije: Zašto se zaljubljujemo?\nPoljoprivrednici na Mjesecu\nDatum kreiranja: subota, 31 jul 2010 14:36\nMediji počesto donose informacije o budućim čovjekovim misijama na Mjesec i Mars, no priča obično ima svoj uvod, zaplet i vrhunac radnje s osloncem na tehničke tvorevine. Robert Ferl i Anna-Lisa Paul s University of Florida u Gainesvilleu stvari vraćaju na nivo iskonskog poljoprivrednika – čovjeka sakupljača i uzgajivača biljaka i životinja.\nOpširnije: Poljoprivrednici na Mjesecu\nNoina arka na Mjesecu\nDatum kreiranja: ponedeljak, 19 jul 2010 20:36\nZnanstvenici već desetljećima razmišljaju o stvaranju „sigurnosne kopije“ naše civilizacije, svojevrsne suvremene Noine arke u kojoj bi bile pohranjene DNA svih danas na Zemlji postojećih biljaka, životinja ali i čovjeka, „negdje“ u Sunčevom sustavu.\nOpširnije: Noina arka na Mjesecu\nSnovi i simulacije\nDatum kreiranja: subota, 26 jun 2010 23:39\nPred potpunim sinkretizmom, totalnim i nezaustavljivim politeizmom stilova, promiskuitetom svih vrednosti i svih znakova, difuzijom svega i bilo čega, u svetu u kome je sve rasuto ovostrano je prešlo u onostrano, a onostrano u ovostrano. Poslednji, peti nastavak serijala o snovima.\nOpširnije: Snovi i simulacije\nStvoren veštački život!\nKad jezici utihnu\nRat svjetova – Zemljani u invaziji na Mars\nStrana 15 od 20\nSnaga udara asteroida (1)\nStaršip izveštaj: 04.03.2021 (3)\nPlovidba nad ledenim planinama Saturnovih prstenova (1)\nPanorama kratera Jezero (4)\n35 godina stanice Mir (2)


Dvanaestorica analiza pesme, Aleksandar Aleksandrovič Blok | Lektire.rs\nAnaliza lektire / Aleksandar Aleksandrovič Blok\nDvanaestorica je delo koju je napisao Aleksandar Aleksandrovič Blok u januaru 1918. godine, samo dva meseca nakon boljševičke Oktobarske revolucije. Celo delo je podeljeno u 12 celina koje su i numerisane.\nSačuvani su Blokovi zapisi o procesu stvaranja ovog dela, za koje je sam pesnik rekao je da proizvod spontanosti. Isto tako, pesnik zapisuje u svoj dnevnik da prilikom pisanja poeme, ali i u danima koji su neposredno usledili, čuje strašne zvukove kako u njemu, tako i u njegovoj okolini. Ovoj tematici će se još jednom vratiti 3 godine kasnije, kada, žaleći se svojim prijateljima da ne može da stvara, to opisuje kao da ne čuje više zvuk, kako je sve oko njega tišina. Upravo je ta muzika i potreba za novom muzikalnošću u poemi navela pesnika da napiše ovo delo koje odskače u tim segmentima od njegovih ranijih radova.\nPoema prati dvanaest vojnika Crvene armije koji hodaju kroz hladni, zavejani Petrograd.\nVeoma je važno primetiti da se Blok koristi brojem 12 koji ima posebnu simboliku, kako u religijskom, tako i u svetovnom značenju. Njegova peoma je podeljena na dvanaest celina, a prati dvanaestoricu boljševičkih revolucionara.\nTaj broj je od starih civilizacija bio prisutan u različitih sferama života. Toliko je grčkih bogova sedelo na Olimpu, na primer. U svakodnevnom životu, naš dan je ugrubo podeljen da 12 sati svetlosti i 12 sati mraka, a naše godine na 12 meseci. Na posletku, ali nikako najmanje važno, u hrišćanstvu je Isusa Hrista pratilo 12 apostola.\nCelo njegovo stvaralaštvo pripada ruskom simbolizmu. U svom opusu koristio se metaforama, parodijom, elementima iz folklora i žargonskim izrazima. Poemom Dvanaestorica Blok okreće leđa svom dosadašnjem čitalačkom telu i intelektualcima koji ga kritikuju, između ostalog, zbog nedostatka književne umešanosti, dok ga boljševici i dalje napadaju zbog ranije misticizma.\nRadi se o višeslojnom delu, koje prikazuje kompleksnost Blokovog opusa. Pun simbolike, pesnik prirodom dočarava okruženje, istovremeno koristeći kontrast između belog snega i tamne noći kad će se odigrati tmurni događaji koje opisuje. Tu je i već napomenuta suprotstavljenost između individualnog i kolektivnog, ali i između osećanja ljubavi (mladi par) i gotovo mržnje koju vojnici osećaju prema svom bivšem drugu. Na kraju tu su i ostaci starog sveta (starica, sveštenik, bogati ljudi), ali i simboli novog vremena (crvena zastava i vatra koja treba da promeni svet).\nIpak, najviše pažnje u analizi treba posvetiti liku koji se javlja na samom kraju poeme. Šta radi Isus Hrist na čelu kolone bezbožnika?\nMnogo je različitih tumačenja dato i ne može sa sigurnošću reći šta je Blok hteo time da prenese. Svakako se radi o paraleli sa 12 prvobitnih apostola, što znači da su ti vojnici apostoli novog doba. Oni koji će rašitiri novu „veru“, tj. ideologiju, oni koji su vesnici promena. Ali ko njih predvodi? Da li se radi o Hristu koji svi povezujemo sa hrišćanstvom ili se može u širem tumačenju smatrati da je Blok samo hteo da kaže da i oni vojnici imaju nekog svog mesiju koga prate? Ipak, anegdota iz Blokovog života gde je on na pitanje koga prate vojnici odgovorio „Nažalost, Hrista“, može posvedočiti o njegovim namerama ali i kompleksnom odnosu koji je imao prema revoluciji i njegovom shvatanju promena koje su se dešavale u društvu.\nOdređeni književni kritičari tumače kao da Hrist pokušava sa spase vojnike, drugi kao da ih je od bandita pretvorio u svece i pravedne ratnike (ali onda ostaje pitanje oprosta zbog ubistva), dok neki čak smatraju da se radi o Antihristu. Na kraju, neki su u tome videli vraćanje stare Rusije.\nS obzirom na anegdotu individualnog u poemi, gde je pojedinac, suočen sa sopstvenim nedelom, okreće oltaru, možda se može reći i da je u svakom od njih možda ostao jedan deo starog, jedan deo „Svete Rusije“ koji pokušavaju sakriti od svojih drugova.\nDvanaestorica – analiza pesme, citati\nNapomena: da bismo što bolje razumeli i analizirali pesmu, analizu smo podelili na celine (delove) kako je pesma i numerisana.\nNa samom početku, pesnik dočarava ambijent u koji smešta svoju poemu. Uvodni stihove slikaju jedan mračan i hladan ambijent, gotovo neprijateljski nastrojenu prirodu koja je u pokretu kroz figuru vetra. Ponavljanjem „vetar, vetar!“, Blok posebno naglašava taj pokret, tu odbojnost i hladnoću koju vetar sa sobom donosi tu, ali istovremeno sa kojom prekrirava ceo svet.\nRuši s nogu sve.\nVetar, vetar –\nŠirom belog sveta!“\nU drugoj strofi se pojavljuje ljudski lik, pojedinac koji se suprotstavlja tako nemilosrdnoj prirodi i već na samom početku u toj bici gubi („pada, pada – teško jadnom!“).\nLedi sve u isti mah.\nPešaku zastaje dah,\nPada, pada – teško jadnom!“\nTek u trećoj i četvrtoj strofi pesnik otkriva prvi lik – staricu koja, suočena sa socijalnim promenama koje se oko nje događaju, a koje ona ne razume, plače. Ona se može tumačiti kao predstavnica starog doba, predrevolucionarne Rusije. Okrećući se onome što joj je poznato, ona misli na teško siromaštvo koje postoji u društvu, a koje je predstavljeno kroz nedostatak tako bazičnih stvari kao što je odeća i obuća za dečake. Nastavljajući da se bori sa zimom, starica optužuje revolucionare da uništavaju svet.\n„Od zgrade do zgrade\nOd kanapa traka:\nNa kanapu – plakat:\n„Sva vlast Ustavotvornoj skupštini!“\nStarica se kida, gorko plače,\nNe zna šta te stvari znače,\nČemu plakat takav\nŠto to platno nosi?\nŠta bi tu gaća bilo za dečaka,\nA svi su – goli i bosi…“\n„Starica je, najzad, promrznuta lica\nPregazila nekako preduboki smet.\n– Oh, Majko-Zaštitnice!\n– Boljševici ruše svet!“\nDalje, pesnik uvodi jedno po jedno, ostala lica koja se u tom mračnom času nalaze na ulicama Petrograda – tu je buržuj:\n„Vetar šiba lice!\nMraz probija skroz!\nBuržuj s raskrsnice\nU jaku zavuko nos.\nKo je onaj? – Kosa bujna,\nGle, vajka se jedva čujno:\n– Izdajnici kapu kroje!\n– Kako da se propast spreči! Verovatno, pisac to je –\n„Gle, mantijaš kako šeta –\nŠmugnuo je iza smeta…\nDruže pope, što si setan,\nKo pred propast sveta?\nSećaš li se da si znao\nDa se šetaš istrbušen,\nDok je s tvog stomaka sjao\nKrst na verne duše?“\n„Eno gospe s astraganom,\nPažljivo je sluša druga:\n– Plakali smo neprestano…\nTresnu – koliko je duga!“\nSvi oni su predstavnici starog društva, oni koji se protive ili ne mogu da razumeju revoluciju. Ona je njima strana, ona se kosi sa njihovim položajem koji su do sada uživali u zajednici. To se posebno vidi prilikom opisa sveštenog lica koje pesnik podseća kako je ranije išao uzdignute glave i punog stomaka kroz narod, dok se sada krije „iza smeta“. Dama iz aristokratije oplakuje svoj položaj, a pesnik kao da je opominje da bude skromnija i da se manje žali, počarava sliku njenog pada. Na samom kraju prve celine, pesnik uvodi u priču i prostitutku, ali i skitnicu kome je glavna misao hleb.\nNaslikavši rečima ulice Petrograda, pesnik uvodi glavne protagoniste svoje poeme. Ulicama koračaju dvanaestorica – crnog remena i sa puškama. Posebnu pažnju skreće stih „Ah, bez krsta, ah!“, koji nam govori da se radi o boljševicima, ali i simbol vatre koji podseća na skorašnju revoluciju. Među sobom razgovaraju o njihovom bivšem saborcu Vanjki, koji je napustio njihovu revolucionarsku grupu da bi bio sa prostitutkom Kaćkom.\n„Sloboda, svima, svima,\nAh, bez krsta, ah!\nHladno je, drugovi, hladno, zima!\n– Vanjka s Kaćkom u birtiji pije..\n– Kaćka pare u čarapi krije!\n– A i Vanjki dobra lova pada…\n– Naš je bio, al’ je vojnik sada!\n– Kučkin sine, Vanjka, buržujčino,\nProbaj, moju ljubni, molim fino!\nSloboda svima, svima,\nKaćka je sa Vanjkom, da –\nŠta li rade, ko to zna?…\nRevolucionari bodre jedan drugog da se borba nastavi, jer neprijatelj još uvek vreba. Stari režim se personifikuje u domaćinima, u gazdama „Svete Rusije“ na koje, bez ustezanja, treba dignuti pušku.\n„Vatre vatre, vatre – na sve strane\nI remnici – svi o desno rame…\nUkorak s revolucijom moćnom!\nNas dušman vreba danonoćno!\nTi bez straha, druže, pušku stegni\nI na Svetu Rusiju potegni –\nAh, bez krsta, ah!“\nCeo treći deo je posvećen veličanju borbe kroz koju su boljševici prošli u svojoj revoluciji. Odlazeći u „crvenu gardu“, oni se podsećaju na muke koje su prošli, ali i na cilj koji je pred njima – da svuda poseju vatru revolucije. Ponovo se okrećući simbolici vatre, Blok govori i o stihijskoj prirodi revolucije, o njenoj brzini u širenju. Na kraju samog ovog dela interesantno je primetiti da vojnici prizivaju u pomoć Boga da im pomogne prilikom ispunjavanja njihovih revolucionarnih ciljeva – „Blagoslovi, blagi Bože!“\n„Kad su naši momci pošli\nGardu crvenu da služe,\nGardu crvenu da služe –\nI živote da joj pruže!\nOh, živote slađani,\nMuko moja muška!\nSvi buržuji da se zatru,\nRaspirimo svetsku vatru,\nSvetski požar, krvlju ložen –\nBlagoslovi, blagi Bože!“\nNa scenu Blok uvodi i Vanjku i Kaćku koji su neposredno pre toga bili predmet razgovora među vojnicima. Prolazeći u kocijama pored svojih bivših saboraca, Vanjka ne krije svoju ljubav prema Kaćki („obgrljava“, „očarava“). Sve to primećuju vojnici u kojima taj prizor izaziva nezadovoljstvo, gnev.\nCela ova slika, po svojim motivima, odstupa od prethodnih. Više se ne pominje zima, mraz, mrak, revolucija, borba ili vatra. Iako su likovi isti kao u prethodnom delu, motiv je drugačiji – priča se o ljubavi među mladima, klasičnoj inspiraciji svih pesnika.\n„Tako Vanjka – snažne su mu pleći,\nTako Vanjka – strašno je on rečit!\nPa je očarava…\nOna njemu nešto glavom maje,\nZubi joj se kao biser sjaje\nAh, ti, Kaćka, moja Kaćka,\nMotiv ljubavi se nastavlja i u petom delu poeme. Ali da ljubav nije uzvišena, nije opevana kao divljenje iz daleka, kao nedostićni ideal. Blok koristi rečnik ulice i svakodnevice da bi govorio o Kaćinim grudima, njenom čipkastom rublju.\n„Eh, zaigraj, što god možeš!\nKakve noge, mili bože!\nU čipkastom rublju bila –\nDobro-de, i ti se diči!\nS oficir’ma bludničila –\nPobludniči, de, bludniči!“\nVojnici se ismevaju i njoj i toj ljubavi i podsećaju je na njen život prostitutke (o oficirima i akademicima sa kojima je ranije bila, a koji su opet predstavnici staleža kome se revolucija suprotstavlja).\n„Bludničila do ludila!\nPuče srce u grudima!\nKaćo, onog oficira znaš li? –\nNe pobeže on pred nožem…\nZnaš da su ga mrtvog našli?\nSetiti se zar ne možeš?\nPo sećanju džarni tamnom,\n’Ajd’ u krevet sa mnom!\nTanke čarape i suknja,\nČokoladu »Minjon« ždrala,\nS akademcima se vukla –\nSad se na vojnike dala?\nJao, jao, zgreši malo!\nNe bi l’ s duše breme palo“\nVojnici se odlučuju da napadnu kočiju gde su Vanjka i Kaćka. Ideja im je pre svega da kazne na neki način svog bivšeg druga, da mu otmu devojku („Sad ćeš da vidiš…“ „…Kako se s tuđom curom ide!“).\nU toj uličnoj tuči, vojnik Petruha je smrtno ranio Kaćku koja ostaje da leži nepomično u snegu. Vojnici ne izražavaju nikakvo kajanje, već joj se podsmevaju.\n„A gde je Kaćka? – Nije živa!\nIz rane s čela krv se sliva!\nSto ćutiš, Kaćo? Je l’ sad fino\nLeži na snegu sađ, strvino!“\nNa samom kraju šestog tela pesme, vojnici se ponovo vraćaju razgovoru o revoluciji i dušmaninu, odajući utisak da događaj koji je prethodio nije ostavio nikakvog traga na njih.\n„Ukorak s revolucijom moćnom!\nNas dušman vreba danonoćno“\nIpak, Petruha oseća grižnju savesti.\n„Ko groznica da ga hvata\nUbrzava korak dug.\nSa maramom oko vrata –\nStrašno mu je pao duh.“\nOn ne može da se ponaša kao njegovi drugovi, oseća kao da dobija groznicu i da mu ponestaje snage. Na pitanje drugova zašto je klonuo i na njihovo bodrenje, on otkriva da je i on bio zaljubljen u Kaću.\n„- Što se, druže, sneveseli?\n– Što te, momče, smete jad?\n– Šta te, Peća, to ucveli,\nJel ti Kaćke žao sad?\n– Drugarčine oprobane,\nJa je voleh, ne znam šta ću…\nNoći čarne i pijane\nProbdeo sam ljubeć Kaću…“\nNe nailazi da podršku ili bar razumevanje drugova koji mu se podsmevaju („Dosta ženskog blebetanja!… – Nemoj više da se brukaš!“), ali ga i podsećaju na njihove planove i na teško vreme borbe koje tek predstoji. U ostalom, iz opisa Kaćke može se zaključitit da je ona oličenje svih prizemnih poriva i strasti, ona je suprotnost idealima revolucije i tome kako treba da se mladi revolucionari bore. Ona, kao da je postavljena na njih put da ih kuša i da pokuša sa ih odvrati od pravog cilja.\nNije prošlo mnogo pre nego što se i Petruha oraspoložio i nasmejao na samu pomisao noćnog provoda koji im predstoji.\n„Nije danas takvo vreme\nDa se tobom još bavimo!\nTeže će nam biti breme,\nDruže dragi, nastavimo!\nI Petruha usporava\nUžurbani hod od pre…\nOpet mu je gore glava,\nNa licu mu opet smeh…\nRazonoda nije greh!\nZatvarajte kuće ma čime,\nDa ne bude noćas otimačine!\nDo magaza put je svima –\nNoćas slavi sirotinja!“\nIpak, nije tako lako prevazići ono što se upravo desilo. Blok na čas ostavlja svoje junake i njihove razgovore da bi oslikao jednu širu, opšteniju sliku – tuge, bola, smrtnosti, jada, ali istovremeno ostavlja neke motive iz prethodnih strofa kao što je buržuj, oličenje starog režima, koji beži i sklanja se.\n„Oh, ti, tugo-tužaljko!\nŠto ću vremence\nDa provedem, provedem…\nŠto ću temence\nDa češnem svud redom…\nŠto ću semence\nDa grickam, da jednem…\nŠto ću nožićem\nDa vrcnem iz bede!\nBeži buržuj ko pilence!\nTražim krv do guše,\nUpokoj, Gospodi, dušu raba tvojego…\nPesnik nam još jednom daje opis grada koji izgleda drugačije u odnosu na grad iz prve strofe. Nema više pomena mraza, a i buka koju je ranije proizvodio vetar se nestala. Grad je u potpunoj tišini.\n„Buka se gradska sada stiša,\nNad nevskim gradom je tišina,\nPolicije sad nema više –\nUdri u pijanku bez vina!“\nNa ulici je i dalje buržuj, kao opomena prošlog vremena, kao dokaz da je potrebno još borbe. Ipak, on je pobeđen, on se već krije od dvanaestorice vojnika koji koračaju ulicom. Sliku oronulog, poraženog, starog poretka pojačava prisustvo „jadnog“ i „šugavog“ psa koji prati buržuja. Istovremeno, Blok i samog čoveka opisuje kao psa, gladnog i slepog do očiju na promene koje se dešavaju, kome je glavni instinkt da se negde skloni i svije rep.\n„Na raskršće je buržuj stao,\nU krzno skrio nos od nas.\nKraj njega, strašno olinjao,\nPodvio rep i šugav pas.\nStoji tu buržuj, ko pas gladan,\nOjađen stoji, ko pas slep\nA stari svet je, ko pas jadan,\nZa njime, tužno svio rep.“\nPonovo promena vremena, bura se ponovo diže. Sneg kovitla ulicama, vejavica, zaslepljuje i zaglušuje junake poeme.\n„Zahukta se vejavica,\nJaoj, vetra, vetra!\nNe vidimo svoja lica\nNi na dva-tri metra!\nKao vrtlog sneg koluta,\nStub podiže nasred puta…“\nSlika je u skladu sa unutrašnjom burom koju proživljava Petruha (Pećka), koga privremena veselost (gotovo euforija) prolazi. Oseća grižu savest, krivicu, hrišćansko kajanje („Od čega se to spasavaš; Kad taj oltar obigravaš?“). Blok ponovo u presudnom času unosi religijski momenat u peomu.\n„- Bože, al oluja briše!\n– Ej, Pećka! Ne petljaj više!\nOd čega se to spasavaš\nKad taj oltar obigravaš?\nNesvestan si ti, zapravo,\nRazmisli, prosudi zdravo –\nNisi li se ogrešio\nJoš kad si se Kaćke rešio?\n– U korak s revolucijom moćnom.\nNas dušman vreba danonoćno!“\nIpak, Pećka ni dalje ne nailazi na razumevanje svojih saboraca. Odakle to vraćanje oltaru i religiji, kada bi on trebalo da bude ratnik boljševičke revolucije? Drugovi odbacuju njegova lična, intimna, individualna osećanja i podsećaju ga na kolektiv, na grupnu borbu za zajedničke ciljeve. Njegova individualnost u osećanju je u sukobu sa kolektivom.\nDuh revolucije i kolektivnog nadjačava individualna osećanja Petruhe. Ponovo su dvanaestorica jedinstveni u svom osećaju jačine, moći, osvetoljubivosti. Njihova jačina, kruto koračanje praznim ulicama, njihova pojava je u suprotnosti sa mekim snegom koji je oko njih. Ali ih i dalje prati zvuk oluje, uvburkana priroda odgovara njihovom duhu koji je spreman za borbu.\n„Bez imena svetog, u letu\nNjih dvanaest put dalji gre.\nNe štedeć nikog na svetu,\nOni su spremni na sve…\nUperili su puške jake\nU nevidljiva dušman-lica…\nDok niz opustele sokake\nKovitla prahom vejavica…\nZaglibiće se, ko sred mlake,\nU mekom snegu – cvekerica…“\nU poslednjem stihu se podseća na kolektiv koji vodi revoluciju, ponovo se u prvi plan ističu revolucionarni simboli („radni svet“).\nBlokova peoma svoju kulminaciju doživljava u dvanaestom delu. Mnogo simbola je ponovo pronašlo mesto u ovom delu. Tu je pre svega crvena zastava, kao simbol novog doba, nove revolucije, novog režima.\n„Moćnim hodom u dalj lete…\n– Ko je tamo? Brzo k nama!\nTo se razigrao vetar\nU crvenim zastavama…“\nTu je i onaj pas koji se ranije krio iza buržuja, a koji sada odlučuje da prati boljševičke ratnike. Koji deo društva on predstavlja? Možda je on personifikacija upravo onih slojeva koji uvek nekog prate, koji su jednog gospodara zamenili za drugog. Vojnici odbacuju novog saputnika, teraju psa od sebe, možda ga smatrajući oličenjem starog vremena sa kojim ne žele da imaju dodirnih tačaka.\n„Ispred njih je – nanos hladni,\n– Izlazi iz smeta ti!…\nSamo jadni džukac gladni\nŠepa nazad, iza svih…\n– Mani nas se, ti, krastavko,\nJa ću tebe bajonetom!\nStari svete, ti, šugavko,\nGubi mi se, gadno pseto!\n… Ko vuk, kezi zube gladno –\nRep podvilo, ide s nama –\nPseto gadno – pseto hladno“\nTu je i pristustvo nekoga za koga vojnici nisu sigurni ko je, ali su spremni da se sa njim bore. Njima hrabrost ne manjka i spremno izazivaju lice koje se pred njima krije i koje jedva mogu da vide zbog vejavice i oluje koja ih prati.\nI na samom kraju, Blok donosi veliki preokret. Na čelu te kolone dvanaestorice revolucionara on postavlja ni manje ni više nego Isusa Hrista.\n„- Odžovi se, ko je tamo?\n– Ko to maše crven-stegom?\n– Gledaj, kakva tama vlada!\n– Ko to žuri belim snegom,\nKrijući se iza zgrada?\n– Moj ćeš biti, pre il’ posle,\nPredaj mi se, bolje, živ!\n– Čuj me, druže, biće loše,\nPucamo li, sam si kriv!\nTrah-tah-tah! I samo eho\nJoš se čuje po kućama…\nSamo vejavica smehom\nSnežne ravni zatrpava…\n… Tako moćni, idu snegom –\nGladni pas je – iza njih,\nNapred – s krvavim već stegom,\nNevidljiv u buri snežnoj,\nZa kuršume nedosežan,\nS nežnim hodom nadmećavnim,\nSnežnim biserima ravnim,\nS vencem belih ruža, čist –\nIspred svih je – Isus Hrist.“\nRuski pesnik Aleksandar Aleksandrovič Blok je rođen 16. novembra 1880., u Sankt Peterburgu (grad je nakon početka Prvog svetskog rata promenio ime u Petrograd). Smatra se naznačajnijim pesnikom ruskog simbolizma.\nPotiče iz porodice intelektualaca, što mu je omogućilo da se od ranih dana upozna sa ruskom i evropskom književnošću, posebno poezijom.\nU prvom periodu njegovog stvaralaštva, Blok se prevashodno bavio mistično-religioznom tematikom. U Pesmama o divnoj dami, 1898. – 1904. godine, koje je posvetio svojoj supruzi, predstavlja je kao bezvremenski ženski arhetip. U kasnijem periodu stvaralaštva, ostajući veran simbolizmu, pesnik se polako okreće temama i slikama iz života i dočarava život u gradu (zbirka pesama „Grad“). Tokom druge decenije 20. veka, Blok je uživao veliko poštovanje književnih krugova i smatran je za najboljeg pesnika „srebrnog doba ruske poezije“ (period koji obuhvata poslednju deceniju 19. veka i prve dve decenije 20. veka).\nSvoju najpoznatiju i najznačajniju poemu „Dvanaestorica“ objavljuje 1918. godine i u njoj iskazuje svoj politički stav prema revoluciji koja je u tom momentu buktala u Rusiji. Na iznenađenje mnogih, Blok prihvata Oktobarsku revoluciju koju vidi kao poslednju etapu u promenama. Ipak, pesnik se ubrzo razočarao u tekovine revolucije i prestao da stvara. Pred smrt je tražio da se spale i unište sve kopije njegove najpoznatije poeme, ali supruga nije uslišila tu njegovu želju.\nUmro je 7. avgusta 1921. godine u Sankt Peterburgu.


Sveta Gora na 10. Beldocs festivalu Prolog\nSveta Gora na 10. Beldocs festivalu\nPrvi put, na 10. Beldocsu biće predstavljena selekcija filmova nakon koji ćete se dobro osećati. Shodno tome, program je naslovljen FEEL GOOD MOVIES i čini ga nekoliko ostvarenja koja na različite načine slave život i svet oko nas. Ovaj program biće upriličen u Muzeju Jugoslovenske kinoteke, u sali “Dinko Tucaković”, koji je za života bio veliki prijatelj Beldocs-a, te festival posvećuje program njemu u čast. Urednik programa je reditelj Stevan Filipović.\nJedan od “feel good” filmova svakako je nemačko-austrijski ATOS (Athos), biser srednjometražne dokumentaristike. U 52 minuta, rediteljski dvojac Peter Bardele (Peter Bardehle) i Andrea Martin (Andreas Martin) vode nas na same vrhove Svete Gore, na mitsko mesto gde živi gotovo dve hiljade monaha.\nKijanu Rivs u novom horor ostvarenju!


Testiranje na HIV - CentarZdravlja\nStručnjaci ističu da rutinsko testiranje na HIV spašava živote.\nStručnjaci za HIV i znanstvenici rekli su da je neuspjeh zdravstvenog sustava Sjedinjenih Američkih Država da rutinski testira pacijente na HIV pridonio širenju side, objavljeno je na Ivanhoe novostima.\nGotovo 60 000 Amerikanaca zarazi se HIV-om svake godine, i 50 do 70% novih prenesenih infekcija seksualnim putem proširile su osobe koje i ne znaju da su inficirane.\nPrije dvije godine, Centar za kontrolu i prevenciju bolesti (Center for Disease Control and Prevention, CDC) preporučio je da se svi Amerikanci u dobi od 13 do 64 godine testiraju u svim zdravstvenim ustanovanma, ali skupina stručnjaka za HIV izjavila je da se ta testiranja zapravo rijetko obave.\n«Kod HIV-a, neznanje nije blagoslov. Oni koji nisu svjesni svoje infekcije ne mogu zatražiti liječenje, i imaju tri puta veće izglede za prijenos virusa dalje,» izjavila je dr. Veronica Miller, voditeljica Forum for Collaborative HIV Research.\nMillerina skupina bila je domaćin na nacionalnom skupu gdje je bilo 300 stručnjaka za HIV, zdravstveni djelatnici i djelatnici iz osiguranja da bi podijelili međusobno nove podatke o napretcima i zaprekama za rano, rutinsko testiranje na HIV.\nStručnjaci su izjavili da zdravstvenom sustavu nedostaje kritična prigoda za otkrivanje i liječenje ljudi inficiranih HIV-om u hitnim ambulantama, liječničkim ordinacijama, bolnicama veterana i zatvorima. Kao rezultat toga, alarmantan broj pacijenata ne zna da su HIV pozitivni dok se ne razbole od side, što znači da je njihova infekcija neometano napredovala i do 10 godina.\nNedavno istraživanje pokazuje da oni koji su rano dijagnosticirani i kod kojih je ranije počelo liječenje – kada su CD4 stanice bile ispod 500, a ne 350 – imaju veliku prednost; 70%-tno poboljšanje u izgledima za preživljenje u svakoj sljedećoj godini.\n«Sada se HIV može liječiti, imamo testove koji traju nekoliko minuta i stoje 10 dolara. Pojedinci imaju goleme dobrobiti od liječenja, a i društvo,» izjavio je suvoditelj konferencije dr. John G. Bartlett s Johns Hopkins University.\nIstraživači su dodali da se HIV testovi ne izvode rutinski zbog opstruktivne poliktike federalnih agencija i nekih država; manjak novca, informacija i stručnih djelatnika; i manjak nacionalne nadoknade sredstava za federalne agencije. Također su rekli da neki ljudi koji su odgovorni za nabavu testova ne znaju nove preporuke CDC ili ih ne podupiru.\nStručnjaci su istaknuli da postoje neki znakovi poboljšanja, uključujući program dobrovoljnog brzog testiranja na HIV u zatvorima New Yorka koje je povisilo testiranje sa 6 500 na 25 000 zatvorenika u razdoblju od 2004. do 2006. godine. Također, otkada je CDC donio preoporuke za rutinsko testiranje, barem 16 država Sjedinjenih Američkih Država prošlo je donošenje propisa koji prihvaćaju te smjernice. Navedeno je prikazano na nacionalnom sastanku Sjedinjenih Američkih Država The Forum for Collaborative HIV Research koji je održan krajem studenog u Washingtonu, D.C.\nU Hrvatskoj se može svatko dobrovoljno i besplatno testirati i savjetovati u Hrvatskim zavodima za javno zdravstvo u Zagrebu, Rijeci, Splitu, Osijeku, Puli, Rovinju, Slavonskom Brodu, Dubrovniku, Zadru i Korčuli. Više informacija na www.hzjz.hr.\nDebljina utječe na štitnjaču


Josipa Lisac u Novom Sadu – LongPlay\n“Ljudi koji slušaju moje pjesme, koji dolaze na moje koncerte slušati ih i prepustiti se zvuku koji stvaramo taj tren za njih, to su oni koji meni zapravo kažu da sve ovo ima smisla”, kaže Josipa.\nNovosadski koncert biće održan nedugo po objavljivanju CD-a i Blue-Ray-a “Josipa Lisac from Croatia Records studio …tu u mojoj duši stanuješ…” (Croatia Records), na kom je snimljeno u novim aranžmanima 12 pesama kao presek Josipine karijere koja traje više od 50 godina.\nKrajem prošle godine Josipa je u zagrebačkom studiju Croatia Records zabeležila, tokom šestočasovog sešna sa vrsnom ekipom muzičara, evergrine koji na svakom njenom koncertu već sa prvim taktovima izmame aplauz publike. Kao što će se to sigurno desiti i u 24. februara u Novom Sadu. To su “Boginja”, “O jednoj mladosti”, “Dok razmišljam o nama”, “1000 razloga”, “Živim po svome”, “Vjerujem ti sve”, “Gdje Dunav ljubi nebo”, “Hir, hir, hir”, “Danas sam luda”, “Magla”, kao i novije “Tu” i “Tebi putujem”.\n“Pjesme treba njegovati, treba ih mijenjati, prilagođavati, one zahtijevaju poštovanje kao i publika koja ih sluša, a njegujemo je tako da je osvježimo, nekim novim aranžmanom, nekom pričom jer ljudi žive kroz te pjesme, zaljubljuju se, stvaraju uspomene”, objašnjava Josipa.\nUlaznice za Josipin novosadski koncert od 17. januara koštaju 2.400, 2.200, 2.000, 1.800 dinara preko Ticket Servisa, www.tickets.rs.\n24.\tFebruar\t2019


Neki od razloga zašto se šuti i zašto postoji strah od priznanja da postoji život izvan Zemlje.\n1. Ljudi bi shvatili da su jedinstvena vrsta u cijelom svemiru. Granice bi se izbrisale. Države i carstva bi prestale da postoje. Postojali bi samo Zemljani, bez komunističkih rusa, egocentričnih amerikanaca i ostalih arijevskih i nearijevskih nacija.\n2. Mogućnost ekonomskog kolapsa širom planete Zemlje, a sve zbog uvođenja slobodne energije i anti-gravitacionih tehnologija.\n3. Mogućnost panike širom svijeta i globalni šok.\n4. Javnost nije pripremljena za interakciju sa vanzemaljskim vrstama.\n5. Odmazda fundamentalističkih vjerskih sekti kršćanstva kao i drugih vjera koje su duboku uvjerene da je izvan zemaljski život nemoguć. Svaki takav kontakt bi se smatrao kontaktom sa „demonima i đavolskim utjecajima“ jer neki uče po Bibliji da je Sotona „princ neba“. Takve grupe mogu izazvati religijske i međureligijske ratove.\n6. Strah od invazije. Strah od mogućnosti porobljavanja ljudi, osobito od strane elita više klase. I isto tako porobljavanje od strane vanzemaljskih vrsta koje se koloniziraju.\n7. Vojska želi da shvati i nauči kako letjelice i njihova tehnologija radi, zbog izgradnje i razvoja novog tipa naoružanja kao i načina dostavljanja eksplodiranih i neekspolodiranih vojnih sredstava.\n8. Vojska mora da zna kako da se odbrani od tih istih sistema u slučaju da vojska neke druge države otkrije prije njih.\n9. Nepovjerenje i nedostatak povjerenja u moć vojske SAD-a, osobito zbog trošenja 15 triliona dolara u poslednjih 50 godina. Najveća vojna sila bi morala priznati da nije u stanju da spriječi „abdukcije/otimanja“ jer vanzemaljci imaju letjelice koje su nadmoćne kako u letu tako i u naoružanju.\n10. Nove tehnologije koje bi spriječile bolesti i usporile starenje i time doprinijele oštećenju okoline zbog prekomjerne populacije.\n11. Totalni kolaps vlada ukoliko se pusti u javnost saznanje koje se tajilo mnoge godine. Javnost bi mogla izazvati revoluciji i tražiti da se izmjeni čitav sistem na kojem se zasniva današnje društvo.\n12. Ljudi bi shvatili da su jedinstvena vrsta u cijelom svemiru. Granice bi se izbrisale. Države i carstva bi prestale da postoje. Postojali bi samo Zemljani, bez komunističkih rusa, egocentričnih amerikanaca i ostalih arijevskih i nearijevskih nacija.\n13. Mogućnost ekonomskog kolapsa širom planete Zemlje, a sve zbog uvođenja slobodne energije i anti-gravitacionih tehnologija.\n14. Mogućnost panike širom svijeta i globalni šok.\n15. Javnost nije pripremljena za interakciju sa vanzemaljskim vrstama.\n16. Odmazda fundamentalističkih vjerskih sekti kršćanstva kao i drugih vjera koje su duboku uvjerene da je izvan zemaljski život nemoguć. Svaki takav kontakt bi se smatrao kontaktom sa „demonima i đavolskim utjecajima“ jer neki uče po Bibliji da je Sotona „princ neba“. Takve grupe mogu izazvati religijske i međureligijske ratove.\n17. Strah od invazije. Strah od mogućnosti porobljavanja ljudi, osobito od strane elita više klase. I isto tako porobljavanje od strane vanzemaljskih vrsta koje se koloniziraju.\n18. Vojska želi da shvati i nauči kako letjelice i njihova tehnologija radi, zbog izgradnje i razvoja novog tipa naoružanja kao i načina dostavljanja eksplodiranih i neekspolodiranih vojnih sredstava.\n19. Vojska mora da zna kako da se odbrani od tih istih sistema u slučaju da vojska neke druge države otkrije prije njih.\n20. Nepovjerenje i nedostatak povjerenja u moć vojske SAD-a, osobito zbog trošenja 15 triliona dolara u poslednjih 50 godina. Najveća vojna sila bi morala priznati da nije u stanju da spriječi „abdukcije/otimanja“ jer vanzemaljci imaju letjelice koje su nadmoćne kako u letu tako i u naoružanju.\n21. Nove tehnologije koje bi spriječile bolesti i usporile starenje i time doprinijele oštećenju okoline zbog prekomjerne populacije.\n22. Totalni kolaps vlada ukoliko se pusti u javnost saznanje koje se tajilo mnoge godine. Javnost bi mogla izazvati revoluciji i tražiti da se izmjeni čitav sistem na kojem se zasniva današnje društvo.\nNevjerovatan snimak NLO-a snimljenog u preletu preko površine Mjeseca pomoću teleskopa\nKamerman koji provodi sate snimajući površinu Mjeseca digitalnom kamerom velikog kvaliteta pomoću teleskopa tvrdi kako je do sada uspio da sni...\nNLO izbacuje 5 svjetlosnih sfera u formaciji\nSvjedok je naveo: “Gledao sam NLO sa svoga krova. NLO-i su se poredali u formaciju prije nego su nestali. Ja i moji susjedi smo ovo gledali sa...\nNASA je prekinula snimak uživo sa ISS-a nakon pojavljivanja NLO-a (stvarni snimak)\nNASA je nedavno optužena za prekid prenosa uživo sa Međunarodne Svemirske Stanice (ISS-a) nakon što se pojavio NLO. ...\nNLO / nepoznata letjelica uslikana dok nadgleda misiju Apolla na Mjesecu\nLetjelica koja lebdi i nadgleda misiju Apolla na Mjesecu je pronađena na Flickr servisu za razmjenu fotografija. Kao što se i očekivalo, nakon...\nNLO uslikan dok crpi vodu iz jezera u Kaliforniji?\nDa li bi ovo moglo da bude stvarno? Ako krenemo od pretpostavke da je stvarno, onda me ovo podsjeća na slučaj i susret opisan u knjizi "Penetr...


Pola veka braka bez svaða - Komentari -Život - B92.net\nPola veka braka bez svaða\nZa poslednjih desetak godina više od 1.000 braènih parova u Boru napunilo je pet decenija braènog života, a meðu njima su i Mirjana i Ljubiša Žikiæ koji ove godine slave “zlatnu svadbu” i za pola veka braènog života nikada se nisu posvaðali.\nIzvor: Tanjug utorak, 14.08.2012. | 13:53\nja ne znam sta ovo podrazumijevaju pod svadjom, ali ovajmoj muz opet jutros zaboravio da istrese smece.\n(djubre, 23. avgust 2012 10:37)\nHmm, objasnjenje je vrlo jednostavno - Ljubisa se ozenio iz ljubavi prema tome uvek je bio veran i posten muz.\nJos samo jedan primer i potvrda da Kad volis volis, Kad ne volis ako si hrabar ostavljas a ako si kukavica patis.\nPatnja vodi u mnoge druge komplikacije....\n(ljubav, 15. avgust 2012 22:26)\nBoze, pa ovo je cista laz da se nikada ne posvadjas!\n(ljiljana, 15. avgust 2012 21:09)\nStvarno ne verujem da postoji normalan bracni par koji se nikad nije posvadjao.Jedino ako su vise bili na putu nego kod kuce,pa se nisu ni vidjali..Mislim da je normalno i\nzdravo nekad se posvadjati,a ne zadrzavati sve u sebi.I normalno,svako\npomirenje posle svadje je slatko.\n(Ana, 15. avgust 2012 12:11)\n(bogi, 15. avgust 2012 11:42)\nBas lepa manifestacija. Svaka cast organizatorima!\n(Natasa Petrovic, 15. avgust 2012 06:55)\nJa ipak verujem da je u pitanju sreæa, èak i japanske nuklearke pogodi cunami.... U Boru nema cunamija izgleda :-))\n(Pitanje, 14. avgust 2012 23:50)\nIskrena ljubav se razvija iz poverenja i postovanja partnerove licnosti. Ziveti sa saznanjem da te voljena osoba nikada nije izneverila stavlja zadovoljan smesak na svacije lice i stavlja pecat na vecnu srecu.\nOnaj ko me je u zivotu izneverio nije nikada bio vredan (a ni svestan) moje ljubavi, moje tuge i moje patnje.\n(JaM, 14. avgust 2012 23:33)\nkratko reèeno,roðeni su jedno za drugo!svaka èast!\n(Pobesneo Maks, 14. avgust 2012 23:08)\n(NewMom, 14. avgust 2012 23:01)\nDivna, ljudska poruka kao suprotnost teorijama ''konstruktivne svaðe''.\nKratak je život, i bez pozitive u njemu, neminovno, biæe i ružan i tužan...\nEvo primera kako može biti mnogo lepši - ako nam želja za mirom i slogom bude važnija od sujete, potrage za obilnim uživanjima, sticanjem i grabljenjem, varanjem i laganjem.\nMirjana i Ljubiša da nam budu uzor.\n(jocak, 14. avgust 2012 20:56)\nSvaka cast ovim ljudima. Moj muz i ja se iskrvismo. Svaki drug dan svadja. Boze pomozi nam, i daj nam ljubavi, postovanja i strpljenja.\n(Svaka im cast, 14. avgust 2012 16:41)\nU kakvom to društvu živimo kada je èinjenica da se neko NE svaða i živi svoj život lepo i mrino toliko neobièna, da to postaje vest u medijima...\n(Mordor, 14. avgust 2012 15:20)


IT Operater telefonske podrške | MaxBet d.o.o. | Novi Sad | HelloWorld.rs\nKompanija MaxBet na tržištu Srbije posluje duže od 20 godina. Naše poslovanje je zasnovano na organizovanju i praćenju sportskog klađenja i igara na sreću. Danas imamo više od 2.000 zaposlenih i poslujemo na 300 lokacija u Srbiji. Naš cilj je da zapošljavamo odgovorne i izuzetne mlade ljude! Raspisujemo konkurs za poziciju:\nIT OPERATER TELEFONSKE PODRŠKE\nDijagnostika i rešavanje problema u radu računarske opreme i infromacionog sistema\nEvidencija i prijava kvarova na računarskoj opremi\nImplementacija sistemskih rešenja na sve poslovnice\nInstalacija drivera i osposobljavanje IO uređaja (štampači, barcode čitači)\nUsmena pomoć i konsultacije sa korisnicima\nPomoć u radu sa korisnicima\nRad u Windows i Linux sistemskom okruženju\nInstalacija uslužnih programa\nVršenje reklamacije određenih usluga\nPreusmeravanje određenih obaveza na nadležne u sektoru\nRešavanje svakodnevnih kvarova putem telefona / daljinska tehnička podrška\nRangiranje kvarova i filtriranje kvarova\nKomunikacija sa internet provajderima, kao i prijava i reklamacija usluga\nInstaliranje određenih softvera i drajvera\nRešavanje diskonekcija i konfiguracija DVR uređaja (Video nadzor)\nAžuriranje, održavanje, reparacija hardwera\nMinimum 2 godine iskustva na istim ili sličnim poslovima\nPoznavanje mrežnih, računarskih sistema (MikroTik, TP-Link, Windows OS, Linux)\nIskustvo sa remote podrškom\nMaxBet Group of Companies je kompanija koja se bavi organizovanjem igara na sreću. Širimo i oblikujemo svoju delatnost. U velikoj meri smo prisutni u društvu i deo smo svakodnevnih aktivnosti. Raznovrsnost naše kompanije je naša vrlina! Već godinama smo na samom vrhu u svim oblastima našeg poslovanja: slot klubovi, sportske kladionice, ugostiteljstvo, menjačnice i građevina. Kompanija smo koja konstantno raste, razvija strategije, povezuje interesovanja, traga za novim izazovima.\n(više o MaxBet d.o.o.)\nMaxBet Group of Companies je kompanija koja se bavi organizovanjem igara na sreću. Širimo i oblikujemo svoju delatnost. U velikoj meri smo prisutni u d…(više)