POPIS U HRVATSKOJ: BUDI E-SRBIN - Novinar.rs\nATRAKTIVNI spot koji se u Hrvatskoj vrti na svim televizijskim kanalima i koji je osmislilo Srpsko narodno veće (SNV) poziva danima Srbe da učestvuju na predstojećem popisu stanovništva koji počinje naredne nedelje, koristeći mogućnost elektronskog popunjavanja upitnika.\nSNV je u okviru kampanje “Ne budi samo Srbin…budi e-Srbin” u ovom spotu pozvalo Srbe da se bez straha nacionalno izjasne. U spotu muškarac, koji se preziva Srbljanović, u zamračenom stanu sa spuštenim roletnama i maskiran, otvara na kompjuteru stranicu za onlajn popis stanovništva i upisuje da je po nacionalnosti Srbin. Na kraju spota se kaže “možeš se izjasniti koji si narodnosti, a da niko to ne sazna”.\nIstovremeno traje i kampanja u kojoj hrvatski političari pozivaju Srbe da učestvuju u popisu stanovništva, a potpredsednik Sabora Furio Radin, poslanik iz redova italijanske manjine kaže “ne bojte se izjasniti, ne bojte se političkih poruka”. Razlog ovakvim porukama je sve veći pritisak desničara, koji obeshrabruju Srbe da izađu na popis.\nU prvoj fazi popisa svi građani Hrvatske imaće priliku, od 13. do 26. septembra, da učestvuju u popisu tako što će upitnik popuniti elektronskim putem. U drugoj fazi, od 27. septembra do 17. oktobra na teren će izaći popisivači.\nPOPISIVAČI će u Hrvatskoj moći da zarade od 500 do 700 evra, a posao su dobili uglavnom studenti. Građani ne moraju da ih puste u svoj dom, popis se može da obavi i izvan stana, a za sada nije objavljeno da li popisivači moraju da budu vakcinisani kada je korona u pitanju. Inače, kazne za davanje neistinitih podataka su do 700 evra.\nTako gradonačelnik Vukovara Ivan Penava tvrdi da se mogu očekivati manipulacije “koje godinama provode etno-biznismeni”, što je očito usmereno na Milorada Pupovca.\n– Zahtevamo da popis bude tačan i istinit, bez mogućnosti manipulisanja kada je reč o Vukovaru, Benkovcu, Vrgorcu, Kninu – traži Penava, koji je i kandidat da nasledi pevača Miroslava Škoru na čelu Domovinskog pokreta.\nI drugi političari krajnje desnice kritikuju odluku da popisivači budu iz redova manjina, ocenjujući da je to protivustavno. “Pogotovo kada se radi o zahtevu da popisivači srpske manjine budu isključivo Srbi”, smatra Karolina Vidović Krišto, dok manjinski poslanici u Hrvatskom saboru ne vide tu nikakav problem. U nekim delovima Istre pripadnici italijanske manjine većinom govore italijanski, pa je i logično da popisivači budu iz njihovih redova.


07.03.2018 - Porodične firme u BiH se nameću kao jedini generatori održivog trenda zapošljavanja i razvoja još uvijek relativno „krhke“ bh. industrije u narednom periodu. Međutim pravci daljeg razvoja, širenje tržišta i ljudskih kapaciteteta uveliko ovise o dinamici i spremnosti da se suoče sa izazovima koje ih u razvojnom ciklusu svake preduzeća porodičnog tipa očekuju. Ti izazovi su višestruki a rješenje je u pravovremenoj transformaciji. Najefikasniji svjetski primjeri transformacije vezani su za metode Lean transformacije - što u biti znači poboljšanje načina isporuke vrijednosti kupcu. Lean tehnike primjenjene u procesima proizvodnje smanjuju ili eliminišu rasipanja, povećavaju fleksibilnost i tako omogućavaju brže prilagođavanje potrebama i potražnji kupaca. Firme postaju konkurentnije na tržištu (koje se posljednih godinasve više otvara prema EU i svijetu iz perspektive bh. firmi), te se postepeno stvara potencijal za širenje proizvodnje i izvoza proizvoda ili usluga.\nNavedene prednosti Lean transformacije su u zadnjih par mjeseci prepoznate i implementirane u tešanjskoj firmi Inox Ajanović. Inox Ajanović je od osnivanja 2000. godine do danas profilisala u najveći centar za obradu inox materijala u BiH. Iako danas izgleda pomalo nestvarno, upravo je Inox Ajanović klasična priča iz priručnika o biznisu - priča o mukotrpnim počecima iz garaže i postepenom razvoju jednog porodičnog biznisa koji je godinama iza narastao u respektabilnu firmu srednje veličine sa preko 100 uposlenika. Suočeni sa izazovima daljeg rasta i razvoja, uvidjeli su da je ključ njihovih problema u unaprijeđenju proizvodnje i unutrašnjih kapaciteta. Svoj problem su podjelili sa spoljnjim saradnicima iz Targer E&C, a mi smo kroz pokretanje Lean transformacije nastojali pronaći i implementirati rješenja koja će trasirati put za nastavak jedne uspješne poslovne priče iz Tešnja.\nProgram Lean transformacije je započet prije 4 mjeseca i prva faza se uspješno privodi kraju. U početnoj fazi se radilo na shvatanju i edukaciji zaposlenika o osnovama Lean metodologije te nizom edukacija iz osnovnih alata Lean-a te načinima implementacije istih. Projekat optimizacije i eliminisanja svih gubitaka iz proizvodnje zauzimao je centralni i vremenski najobimniji dio projekta. Vođenje projekata optimizacije su uspješno ispratili timovi formirani unutar firme Inox Ajanović a pod mentorstvom Targer E&C trenera Damira Hotića i Tarika Kadrispahića. Uz pretpostavke da Lean putovanje je putovanje bez kraja želimo istaći presjek prvih rezultata transformacije. Čast nam je da je zadovoljstvo kupca iznad prosjeka, rezultati postavljeni pred sve članove projektnog tima su ispunjeni a intencija sponzora je nastavak te dalje praćenje i kontrola započetih aktivnosti.\nU konačnici promjene koje su neminovne a samo one koje započnu na vrijeme pokazuju se kao najuspješnije i najdjelotvornije. Bitno je potvrditi da je i u BiH sve veći broj vlasnika koji uviđaju promjene i zahtjeve koje nameću jači i ruku na srce organizovaniji ekonomski centri moći. Sama spoznaja da je potrebna reakcija i prilagođavanje da bi ostali poželjni dobavljači inostranim ali i domaćim kupcima rezultiraju pravovremenim reakcijama. Zbog toga željeli bismo se zahvaliti Upravi Inox Ajanaović na razumjevanju korisnosti Lean transformacije i hrabrosti da istu započnu prije svoje kunkurencije, te da budu spremni na izazove koje im predstoje. Svakako hvala vam i na ukazanom povjerenju i odluci da upravo Targer E&C bude vaš saputnik na ovome putovanju. Postignuta brzina transformacije i rezultati naš su garant da smo opravdali ukazano povjerenje.


Sakupljač prašine | Mozaik | DW | 12.09.2011\nVolfgang Šteker je umetnik i pasionirani sakupljač prašine. „Neki misle da sam lud, naravno. Ali prašina je više od samo prašine“, kaže on. „To je simbol prolaska vremena i razmišljanje o onome što je prošlo“...\nVolfgang Šteker sa svojom zbirkom\nŠteker je toliko ozbiljan po pitanju tih sićušnih čestica, da je 2004. napravio nemački arhiv prašine – jedinstvenu kolekciju od 300 primeraka. Od tada je arhiva postala ozbiljan umetnički projekat, iako njen osnivač priznaje da je sve počelo kao šala.\n„Bio sam radoznao šta bi se desilo kada bih prišao direktoru muzeja ili katedrale pitajući ih da mi dozvole da uzmem primerak njihove prašine. Bilo je zaista zabavno gledati njihove reakcije“, priča Šteker sa osmehom.\nLjudi su u početku bili skeptični i mnoga pisma su ostala neodgovorena. Ipak, vremenom je primio uzorke iz čitave Evrope, čak i Azije. Četrdesetdvogodišnji umetnik čuva svoju jedinstvenu kolekciju u plastičnim kesicama zakačenim za stranice fascikli. Arhivirane su po broju i datumu kada su prikupljene. Ima šest kategorija: sveta prašina iz religioznih građevina, umetnička prašina iz muzeja, politička, muzička, prirodna prašina iz parkova i kulinarska iz poznatih vinarija. Poslednja kategorija dodata je nedavno. Šteker misli da su vinske boce jedno od retkih mesta gde prašina ima društvenu vrednost i smatra se znakom kvaliteta.\nKineski zid u plastičnoj vrećici\nIma li umetnik omiljeni primerak? „Sve mi se sviđaju“, odgovara. „Prašina iz sidnejske opere stvarno je interesantna. U njoj ima ostataka kostima, čak i biljaka.“ Samo nekoliko strana posle, u njegovoj knjizi, umetnik nam pokazuje svoje specijalno blago: „Ovo je kineski zid! Divno je imati to.“ Primerak je uzet 2008. Izgleda kao nekoliko kamenčića pomešanih sa sivim česticama. Arhivar ga je dobio od jednog od svojih „prašina-skauta“. Dvadesetak skauta, uglavnom prijatelja, šalju mu uzorke prašine sa putovanja, a mnogi dele njegovu strast.\nSvoju kolekciju umetnik će prikazati u Minerološkom muzeju u Bonu kao deo veće izložbe o prašini organizovane zajedno sa Renatom Šumaher, direktorkom muzeja. Ona je odranije upoznata sa prašinom jer joj je, između ostalog, u opisu posla da posebnim aparatima analizira prašinu. A to je za izložbu učinila i sa primercima iz kolekcije Volfganga Štekera, uključujući i onaj sa Kineskog zida. „Svi otkriveni minerali su veoma uobičajeni, kvarc i ništa egzotično. Lokacija je egzotična, ali ne i minerali“, objašnjava Renata Šumaher.\nKelnska katedrala, s druge strane, ponudila je pravo iznenađenje. Osim uobičajenih minerala, u tom uzorku pronađen je i pesak iz Sahare.\nU međuvremenu, Volfgang Šteker ima i političke ambicije. „Baš je teško dobiti prašinu od političara. „Ne znam zašto“, komentariše Šteker i dodaje da je više puta slao pisma kancelarki Angeli Merkel, ali da odgovor nije stigao. Iz kancelarije predsednika Nemačke stigao je odgovor da je zahtev zaista neuobičajen, ali i tvrdnja da je predsednik zapravo toliko uredan da je nemoguće poslati uzorak.\nŠteker se nada da će Amerikanci biti malo opušteniji po pitanju njihove prašine. „Trenutno pokušavam da dobijem uzorak iz Bele kuće iz Vašingtona, nadam se da ću dobiti materijal“, kaže Šteker.\nSada mu samo preostaje da ubedi posetioce predstojeće izložbe da gomila prašine nema veze sa ljudima koji održavaju čistoću muzeja.\nAutorke: Julija Han / Daniela Vranković\nKljučne reči sakupljač prašine\nTrajni link https://p.dw.com/p/12XB5


Utvrđeni identiteti Srebreničana pronađenih na području gdje su djelovali “Škorpioni” -\nPosmrtni ostaci najmanje deset osoba otkrivenih u junu ove godine u masovnoj grobnici u blizini Kalinovika pripadaju žrtvama iz Srebrenice stradalim 1995. godine, potvrdila je Međunarodna komisija za nestale osobe (ICMP). Kako je rečeno za Balkansku istraživačku mrežu Bosne i Hercegovine (BIRN BiH), ovo je najudaljenija masovna grobnica od Srebrenice u kojoj su pronađene srebreničke žrtve, na području na kom je djelovala jedinica “Škorpioni” – piše detektor.ba.\nPrevious Udruženje ‘Hidroenergija’ iznijelo stav o gradnji malih hidroelektrana\nNext Upravni odbor Vijeća za provedbu mira: Međunarodna zajednica i dalje zadržava potrebne instrumente za osiguranje provedbe Općeg okvirnog sporazuma za mir\nRealizirajući akciju pod motom “Hvala vam na vašoj borbi”, Mreža mladih Hadžići pružila je podršku zdravstvenim radnicima na području ove općine. Kao vjernici, prepoznali su žrtvu i doprinos zdravstvenih radnika,


Okoliš u fokusu prvog druženja Budimo na mi u veljači • Rijeka 2020 Group 42 CopyGroup 35Group 42Group 42 Copy 3Group 34Group 42 Copy 2\n02. veljače 2018\tBy: Bernard Koludrović\nU nastavku ovogodišnjih aktivnosti Budimo na mi, u četvrtak 1. veljače u ispred Malog salona, sa zainteresiranim građanima razgovarali su direktorica Društva Rijeka 2020 – EPK Emina Višnić i voditelj programa RiHub Bernard Koludrović.\nUnatoč kiši, okupljeni sugrađani i sugrađanke došli su pripremljeni s prijedlozima te smo tako čuli i prijedlog za suradnju s programskim pravcem 27 susjedstava u Gorskom kotaru, ali i interes za teme koje provode susjedstva Škurinje i Drenova. Sugrađani su se raspitivali i za aktivnosti RiHuba te su ih posebno zanimali programi Civilne inicijative i Zeleni val, kojima će se kroz sustav malih potpora poticati kulturne i ekološke aktivnosti u zajednicama.\nVažnost ozelenjavanja grada, javnih i privatnih površina, postavila se kao tema koju su građani prepoznali i koju podržavaju te su istaknuli svoje životne probleme i iskustva kako unaprijediti svijest o okolišu. Emina Višnić kazala je kako je i EPK timu ekološka domena itekako važna, premda možda kroz dosadašnje aktivnosti to nije bilo previše vidljivo, no podsjetila je da su pozitivni pomaci već učinjeni primjerice uređenjem tzv. Čajnog trga, dok je od aktivnosti Grada izdvojila program Malih komunalnih akcija, kojima se pomaže lokalno rješavanje komunalnih i pitanja kvalitete života u manjem dometu.\nProgram Zeleni val omogućit će građanskim inicijativama provedbu projekata koji će kroz manje intervencije na pojedinim lokacijama podignuti razinu odnosa prema okolišu, a posredno i povećati kvalitetu života. Kako je istaknuo Bernard Koludrović, zajednicu će se poticati na osmišljavanje, prijavu i provedbu projekata, kako bi se potaknula i odgovornost te zajednice za stvoreno zajedničko dobro. Takav odnos i odgovornost sugrađani su prepoznali kao ključan trenutak za održivost bilo koje aktivnosti koja u javnoj domeni stvara novo javno dobro.


Wesem - SILUX.RS\nKompanija Wesem obezbeđuje osvetljenje za poljoprivredne mašine i vozila od 1977. Visoki kvalitet Vesem sijalica obezbeđuju visokokvalifikovani stručnjaci, najsavremenije mašine, odeljenje za istraživanje i razvoj kao i vrhunska laboratorija za merenje i ispitivanje. Dizajnirani i proizvedeni u Poljskoj, njihovi proizvodi uspešno kombinuju moderne trendove dizajna sa najnovijim tehničkim rešenjima. Zbog toga su dugi niz godina prisutni na evropskom, azijskom i američkom tržištu.\nPored toga, odličan odnos cene i kvaliteta je razlog što njihove lampe koriste mnogi OEM proizvođači, kao i veletrgovci rezervnih delova iz mnogih delova sveta. Kompanija Wesem se tradicionalno fokusirala na potrebe svojih kupaca. Fleksibilnost i inovacija pomažu kompaniji da udovolji i najzahtjevnijim potrebama svojih kupaca.\nWesem proizvodi su u sledećim kategorijama:


Da li je Hitlerov naučnik imao lek za rak? | Skandalozno\nDa li je Hitlerov naučnik imao lek za rak?\nfoto: Bundesarchiv, Bild 102-12525 / Georg Pahl / CC-BY-SA 3.0\nVarburg je otkrio da ćelije raka dobijaju energiju za rast i razvoj na potpuno drugačiji način od zdravih ljudskih ćelija. Dok zdrave ćelija dobijaju energije oksidacijom piruvata, ćelije tumora energiju dobijaju anaerobnom razgradnjom glukoze.\nKada su nacisti preuzeli vlast, svim ljudima jevrejskog porekla zabranili su bavljanje prosvetnim i naučnim delatnostima. Bilo da je reč o univerzitetskim profesorima ili učiteljima u školama, Jevreji nisu mogli da podučavaju Nemce. Izuzetak od tog pravila bio je upravo Varburg. Tokom čitavog Drugog svetskog rata, on je radio na leku za rak, i sve je podredio svojoj teoriji. Bio je uveren da je ćelije raka moguće izgladneti i odbijao je napustiti svoju laboratoriju.\nBio je toliko uveren u tačnost svoje teorije da je često citirao Maksa Planka, koji je jednom rekao: “Nauka napreduje ne zato što naučnici promene mišljenje, već zato što naučnici sa pogrešnim mišljenjem umiru a drugi dolaze”. Od Varburgove smrti u avgustu 1970. godine, njegove teorije su pomalo zaboravljene, ali je njegov doprinos nauci ovekovečen medaljom za posebne zasluge koju dodjeljuje nemačko društvo za biohemiju i molekularnu biologiju.\nBudite prvi sa komentarom na članku "Da li je Hitlerov naučnik imao lek za rak?"


CEFL Online: Iščekivanje\nDok Silverhawksi hoće da preskoće Dukese, tim iz Novog Sada i sam ima dosta toga u planu. photo: CEFL Online\nNove grupe znače i nova rivalstva, a što se Silverhawksa tiče, Dukesi će im biti najveća konkurencija. Prošlogodišnja sezona je bila čudna za Silverhawkse, jer se na površini nije mnogo toga promenilo, pošto su završili sa samo tri pobede. Realistično gledano ipak, bili su bolji, iako to nije rezultovalo pobedama.\n„Mislim, da nam je falio možda jedan stvarno dobar igrač u napadu, playmaker, koji bi u kritičkim trenucima povukao napred cijeli napad … U širem aspektu, falilo nam je iskustva. Ako usporedimo napad i odbranu, veterani u odbrani veoma su dobro igrali, ali u napadu puno je bilo novih igraca“, kaže trener Hawksa Uroš Valant.\nOsim novih rivalstava, nove grupe u slučaju Silverhawksa, znače i nove prilike. Umesto grupe sa Blue Devilsima, oni su u grupi za koju svi verovatno mogu da se slože da je slabija od dve, a određeni period, delovalo je i da će imati šansu da budu veći faktor u 2009.\n„Ulažemo puno tvrdog rada u organizaciju, treninge i motivaciju. I kada vidiš, da opet gubiš utakmice, ponekad bi najradije napustio sve. Ali svake godine se vraćamo i postavljamo si nove ciljeve. Sa generacijom igrača, koje imamo sad, reći ‘biće bolje’ nekako nije više dovoljno.\nNovi Sad Dukes opet su jaki i pošto su nam svake godine očitali lekciju, naravno zaslužuju sve naše poštovanje. Za nas predstavljaju nivo, na koji moramo da se dignemo.“\nJedan od trenutnih problema na koje Valant ukazuje su povrede. Iako se Silverhawksi muče s tim, Dukesi su tim koji je prošao kroz značajnije probleme sa gubitkom igrača od kraja prošle godine -- tim im je bio razoren odlascima, uključujući veliki deo najvažnijih igrača koji su nosili tim, od kako je krenuo putem uspeha pre tri godine.\nSvi osim trojice su se vratili kući, nakon kraćeg odsustva u Beograd Blue Dragonsima, ali kako se većina vratila, Dukesi nemaju razlog da budu značajno lošiji nego prošle godine. Zapravo, njihov novi Sportski direktor, Blaža Bojić, kaže da je optimista, kada je u pitanju mogućnost osvajanja prvog mesta u grupi.\n„Ja sam na početku sezone rekao ‘ovo je sezona u kojoj nećemo mnogo brinuti za rezultat’, jer je otišlo devet reprezentativaca Srbije. Sada se vratilo šest, a što se tiče rezultata, moj je cilj biti prvi u grupi … Prva dva, tri kola će proci u upoznavanju. Dok ne vidimo kako ko igra, moja prognoza je Devilsi i Vukovi, a mi ćemo probati da osvojimo prvo mesto, mada će biti jezivo teško protiv bilo koje od tih ekipa”, kaže Bojić.\nNešto čime doprinosi timu je šampionsko iskustvo, uključujući CEFL titulu 2006. godine. Tada član stručnog štaba Wild Boarsa, Bojić je bio među onima koji su pomogli da se spasi taj tim, a na kraju su iznenadili mnoge osvojivši srpsku titulu. U dosadašnjoj karijeri, iako jedan od osnivača Vukova, timovi sa kojima je bio su najviše uspeha imali protiv beogradskog tima.\n„To je ispalo strašno brzo; ponuđeno mi je mesto glavnog trenera, a poznavajući iskustvo iz Kragujevca, gde mislim, da trener mora da bude stalno sa ekipom, ja nisam mogao da odgovorim tom pozivu, pa smo nashli dogovor da budem Sportski director I trener tri pozicije -- ofanzivna i defanzivna linija i quarterback pozicija.”\n„Insistirao sam na indvidualnoj tehnici. Žalili su se da je bilo dugo, ali da sam se ja pitao bilo bi još duže. Uvek su bili atletski jaki, ali sad su josh jači, nikad bolje nisu bili spremljeni -- to je Marko [Milinkov, kondicioni trener] uradio fantastično.”\nOno što ostaje nepoznato je ko će biti quarterback tima. Iako se Juhas vratio, prošlogodišnja rezerva, Rastko Jokić, je čak 2008 rekao da je to pozicija koju bi želeo da igra. Na to, Bojić samo kaže, da ćemo morati da sačekamo prvu utakmicu sezone.\n„Iz dana u dan, vidi se napredak.“\nTo je, kaže, ono čime je najzadovoljniji. Da li će biti dovoljno, ostaje da se vidi, kako u slučaju Dukesa, tako i u slučaju Silverhawksa.


Bečki stručnjaci upozoravaju: Kućni ljubimci su predebeli | Dunav.at\nPrema istraživanju dvije trećine bečkih veterinara smatra da su psi i mačke posljednjih godina značajno dobili na kilaži. Čak 60 odsto domaćinstava nije u stanju da prepozna gojaznost svog ljubimca, dok istovremeno sve više četveronožnih prijatelja pati od raznih popratnih bolesti.\nVećina vlasnika odlazi kod veterinara zbog drugih bolesti i iznenadi se kada se ljubimcu dijagnosticira pretilost. Najmanji problem gojaznih pasa i mačaka je narušena estetika. Prekomjerna težina uz manjak kretanja može dovesti do ozbiljnih posljedica poput problema sa zglobovima, zatajenja srca, poteškoća s disanjem i oštećenja kičme, samim time i visokih računa za liječenje, a u nekim slučajevima i tužbi za okrutno postupanje prema životinjama. Prema istraživanju svaka peta životinja pored prekomjernih kilograma pati i od sekundarnih bolesti.\n“Još jedna poslastica će vašem psu ili mački priuštiti trenutak radosti. Međutim, dugoročno gledano, dobrobit i zdravlje životinje će biti značajno narušeni”, objašnjava Eva Persy, voditeljica Ureda ombudsmana za zaštitu životinja u Beču.\nGojaznost se kod ljubimaca lako prepoznaje. Ukoliko se rebra psa ili mačke blagim dodirom ne mogu opipati ili ako nema nikakve naznake struka – životinja je predebela. Budući da vlasnici kućnih ljubimaca unos kalorija često potcjenjuju Ured ombudsmana za zaštitu životinja Grada Beča je napravio komparaciju. Tako za psa od 15 kg obrok od 28 grama sira predstavlja jednak unos kalorija kao jedan hamburger za odraslu osobu. Kod mačaka je situacija slična. Ukoliko mačka od četiri kilograma pojede jedan kolutić salame to je ekvivalentno jednoj kesi čipsa za odraslu osobu. Stoga se preporučuje uvođenje drugih nagrada osim poslastica.\nRad u smjenama šteti zdravlju srca\nAuthor NevenaPosted on 30/04/2019\nKineska studija koja je obuhvatila više od 320 000 ljudi otkrila je da ljudi koji rade u smjenama imaju povećan rizik od nastanka srčanih...\nTrećina građana Beča planira odmor na destinacijama u Austriji, Hrvatska dobro kotira\nAuthor Saša BižićPosted on 29/04/2021 30/04/2021\nIstraživanje otkriva da je Hrvatska građanima Beča među tri najomiljenije destinacije. Prema istraživanju trećina građana planira odmor u Austriji, dok više od 50 posto...\nPrvi autobus na vodik od prosinca u Beču\nAuthor BrankoPosted on 08/09/2021\nEkološki prihvatljiviji javni prijevoz jedan je od važnih ciljeva glavnog grada Austrije. Stoga Grad Beč ulaže u „zeleni” vodik, odnosno vodik proizveden iz obnovljivih...\nJako nevrijeme zahvatilo Beč\nAuthor OljaPosted on 14/07/2021\nNevrijeme je zahvatilo zapadne dijelove zemlje još sinoć, a jutros je stiglo i do Beča. Oluja je izazvala i mnoge nestanke struje, kao i...\nIzborna skupština u Zajednici srpskih klubova u Beču\nAuthor OljaPosted on 14/06/2021 14/06/2021\nS obzirom da je vladalo mišljenje da dosadašnja uprava ne funkcioniše i ne doprinosi afirmisanju udruženja, sa čim se u cjelini složio i sam...\nUoči ZOI u Pekingu – masovno testiranje\nAuthor LjubicaPosted on 23/01/2022\nKina provodi rigoroznu strategiju za borbu protiv pandemije. Zbog tamošnjeg žarišta infekcije virusom korona, vlasti su odlučile da testiraju...


Pogledajte šta nas čini uspešnima.\nDobar tim je garancija uspeha. Naš tim se sastoji od 1000 vrednih, profesionalnih\nzaposlenih koji su podeljeni u dobro organizovane radne jedinice – odeljenja, na čelu sa vrhunskim stručnjacima.\nLaboratory\tadmin\t2021-06-04T13:09:37+00:00\nQuilting and embrodery\tadmin\t2021-06-04T13:13:52+00:00\nQuilting and embrodery\nTailoring and sewing\tadmin\t2021-06-04T13:13:13+00:00\nPackaging\tadmin\t2021-06-04T13:09:20+00:00\nFoam cutting\tadmin\t2021-06-04T13:06:12+00:00\nFoaming\tadmin\t2021-06-04T13:00:01+00:00\nWarehouse\tadmin\t2021-06-04T12:59:33+00:00


pevacica Sida Markovic - Page 3\nod acko_iz_kanade taj Pet Sep 02 2011, 08:46\nVlado, ima nas jos koje vole dobro narodnu muziku, tako da znas da nisi jedini :-)...\nJa i ako rodjen skroz na zapadu Kanade, znam sta je narodna muzika i uzivam u njoj... Od kako znam za sebe voleo sam Bracu Bajic i jos mnoge pevace...\nA kad smo kod Side,kao klinac sam pevao njenu pesmicu "Stavi mirce sesirce"\nIma nas ne brini...\nA posto si na Karaburmi mozemo se naci kad se vratim u Bg na faks posto je na karaburmi pa da razmenimo ustiske..\nod Trandafilko taj Sub Sep 03 2011, 06:55\nŽalosno je da deca rođena na zapadu slušaju našu muziku, a beogradska dece repuju i hiohopuju i stide se iste...\nod acko_iz_kanade taj Sub Sep 03 2011, 07:16\nPa ima tu mnogo razloga...ja sam imao od koga i da naucim pre svega, a drugo narodna muzika je bila na svim proslava prisutna.\nJa sam vec dve godine u Beogradu i narodna muzika je jako slabo prisutna i na losem glasu zbog Granda...mozes na prste nabrojati restoran/kafanu u Beogradu gde covek moze da uziva u narodnoj muzici...\nAli kad sam zavrsavao srednju skolu u Sremskim Karlovcima izmedju 1998-2002 bila je druga prica od onoga danas...\nod Vlada Miskovic taj Sub Sep 03 2011, 19:47\nMoze Acko.Kad budes dolazio,javi se\nPitanje za Trandafila opet:\nSvojevremeno si reko da si radio u restoranu "Sumatovac".Moj deda je tamo radio 70-ih.Mozda ga znas...zvao se Milovan Ivanovic.Bio je dugo kelner.\nod Vlada Miskovic taj Sub Sep 03 2011, 20:27\nMalo se udaljismo od teme...ma nema veze.Bitno je da smo se raspricali o lepim stvarima i dobrim starim pevacima.A evo ga i Aleksandar Stefanovic.Ma seticete se njega sigurno...i jos peva uzivo.Prate ga Negovanovic i Trosa.\nNekad je i on pevao u duetu sa Sidom.\nod milan50 taj Uto Sep 13 2011, 18:19\nA sta je sa Draganovim sinom Zikom?\nMislim da je i on harmonikas.Znam da je ozenjen mojom Ripanjkom.\nod Trandafilko taj Uto Sep 13 2011, 18:29\nЈа сам ти био у "Шуматовцу" сезонац, преко Задруге, радио на гардероби, јесен 92-е, а "Под липом" 1980-е, такође на гардероби. Значи кратко, по пар месеци када се носе капути и бунде.\nАко је човел био тада тамо, сретали смо се. Знам да је управник био старији, онижи, дежмекаст, био је нека петља, имао ауторитет и код певача и код мафијаша...Чини ми се да с езвао Славко\nod marili taj Čet Okt 10 2013, 18:08\nBilo bi lepo nastaviti sa ovakvim diskusijama. Jer legende na zalost sve vise odlaze sa ovog sveta.


IDEEA zabranila provjeru diploma u institucijama BiH! | Tuzlanski.ba\nDijeljenja: | 7.2.2019. u 16:52\nNakon inicijative Vehabovića provjere diploma zatražila je i Vlada Federacije kao i Parlament Federacije. Za sada se po ovom pitanju nisu izjašnjavali u Vijeću ministara BiH. (Patria)\nKljučne riječi: bih, diplome, ideea, provjera, zabrana


Pokušaj ubistva u Bečeju - Portal Moj Bečej - Bečejske opštine iz ugla građana!\nPokušaj ubistva u Bečeju\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova odredili su meru zadržavanja do 48 sati J. R. (1981), sa teritorije opštine Bečej, zbog osnova sumnje da je izvršio krivično delo ubistvo u pokušaju, navodi se u saopštenju Policijske uprave Novi Sad.\nJ.R. se tereti da je 25. juna, na području opštine Bečej, nakon verbalnog i fizičkog sukoba, nožem zadao više uboda srodniku, nanevši mu lake telesne povrede. Oštećeni je, nakon ukazane lekarske pomoći, pušten na kućno lečenje. Osumnjičeni će, uz krivičnu prijavu, u zakonskom roku, biti doveden na saslušanje sudiji za prethodni postupak Višeg suda u Zrenjaninu.


Nova Godina - nova JA! - Ljiljana Maldaner | life coach & psihoterapeut\nHome/Lifestyle/Nova Godina – nova JA!\nBy Ljiljana Maldaner| 2018-01-18T11:18:37+00:00\tjanuar 1st, 2018|Lifestyle|3 Comments\nMoj put ka voljenju sebe\nSuštinski verujem da je svako vreme idealno za pomenu, ali verujem i u to da nas tuđi početci inspirišu da se pokrenemo i počnemo da menjamo stvari u našem životu.\nMoja promena u prihvatanju sebe, inspirisana je različitim pričama, različitim ljudima.\nKako smo navikli na početku svake Nove godine postavljamo ciljeve kako bi promenili nešto u/ili na nama.\nUz svaku promenu javlja se strah da možemo izgubiti nešto ili nekog ko je nama bitan. Taj strah je realan i stvarno može se dogoditi, dogodilo se i meni. Kako sam se ja menjala menjalo se i moje okruženje, prijatelji su se menjali, ciljevi i motivi su bili drugačiji, želje su bile nove i na samom kraju i ja sam postala drugačija.\nPre nego što sam počela da biram sebe, osećala sam se frustrirano, preplavljeno, obojeno tuđim bojama. Svakog dana počela sam da uzimam vreme za sebe, koje je služilo upoznavanju sebe same, mojih emocija, prihvatanja onoga što osećam, radila sam stvari koje sam volela ili istraživala stvari koje bih mogla da probam ili zavolim.\nIz ličnog iskustva, prihvatanje sebe nije nešto na čemu radimo neko vreme i BUM tu je, ostaje za čitav život.\nZapravo put je poprilično trnovit i bolan. Krećete da donosite odluke koje su po nekad savršene, po nekad dobre, po nekad dovoljno dobre, a ponekad i one kojih će vas biti stid da ispričate unucima ali iz kojih ćete najviše naučiti. Često se ljudi trude da budu savršeni i da ne greše i tako padnu u zamku «zone komfora» ne ulažu više trud, vreme i želju u sebe i lako se vrate starim obrascima ponašanja. Za početak dozvolite sebi da pogrešite i da naučite iz tih grešaka.\nKako budete radili, birali, odlučivali vi vežbate i sa svakim novim pokušajem postaje sve lakše i lakše, sve više upoznajete sebe i prihvatate sebe, upoznajete svoje kapacitete koje razvijate i upoznajete svoja ograničenja koja svakim korakom prelazite.\nBaš zahvaljujući tom iskustvu i dobrom i onom koje vas uči sticaćete samopouzdanje u sopstvene odluke i imaćete više poverenja u sebe. Ako pristupite životu iz principa dobrih odluka i iskustva učenja i uložite napor da se menjate – «čuda» počinju da se dešavaju.\n„Sve ono čega se grčevito držimo, vreme je da pustimo da ode, nikad i nije bilo naše!“\nKako prihvatiti svoje nesavršenosti, kada drugi ljudi imaju savršene živote? U vreme, socijalnih mreža, pametnih telefona više nego ikad imamo mogućnost da ne volimo sebe. Umesto da internet koristimo i vidimo kao mesto inspiracije, unapređenja, postalo je mesto destrukcije. Često sam hvatala sebe, da čitam ili gledam postove ljudi i da se pitam zašto ja nisam toliko dobra ili toliko lepa.\nJednom prilikom u vremenu koje sam uzela za sebe, pronašla sam tekst koji govori o tome kako nam socijalne mreže kroje život i tada sam doživela onaj «aha» momenat i nastavila da pretražujem i da shvatim da su sve društvene mreže uglancane, polirane, prečišćeni trenuci života i da su sve te strane za pravo «Najbolji momenti XY života».\nVolela bih da mogu da vam prenesem koliko sam se samo smejala sama sebi u momentu kada sam to shvatila. Sve te savršene priče nisu nastale eto tako i ne traju uvek, to su samo momenti.\nTada sam shvatila koliko sam se fokusirala na sve ono negativno u životu i koliko mi je bilo teško da prihvatim da život nije savršen uvek i svuda, već ono što taj život čini savršenim su upravo trenuci koje sam zaboravljala. Zaboravila sam da od savršenog ima nešto bolje NESAVRŠENO! Svi ti teški trenuci su nas oblikovali, terali nas da rastemo i da se razvijamo i koliko su nas zapravo načinili jedinstvenima. Pa zar je to malo?\nKada sam malo bolje pogledala sve te postove, stranice, slike (etc), više se nisam pitala «Zašto ja nisam …?», počela sam da se pitam «Kako ja DA…?».\nI umesto da se poredim sa time, počela sam da se inspirišem tuđim postignućima.\n„Promena je jedina konstanta u našem životu, ukoliko želimo da živimo kvalitetno.“\nKoliko vremena u toku dana posvećujete sebi? Da li sebe negujete kao što negujete one koje volite? Kao što sam rekla na početku, prvi korak moje transformacije počeo je uzimanjem vremena za sebe, par minuta ujutru, kada se vraćam kući i slično. Kada krenete da brinete i negujete sebe, kada budete bili sami sa svojim mislima pomoći će vam da vratite balans u svaki aspekt života.\nBriga o sebi može biti na različite načine, iz mog iskustva najbitnije je spojiti se ili otkriti svoju autentičnost, potražiti ono što vam je zaista potrebno. Nekada će to biti samo topla kupka, nekada kafa u omiljenom kafiću, nekad nova knjiga, nekad će biti kupovina nove maskare, nekad novi kurs ili putovanje.\nŠta god da je, šta god da vam je potrebno – uradite to! Život je previše kratak i svako od nas ima obavezu prema sebi da ostvari svoj pun potencijal.\nNadam se da vam post nije bio previše dug, potrudila sam se da pokrijem neke od najvažnijih tema u oblasti «Kako zavoleti sebe?». Iako mnogi misle da psiholozi nemaju svojih problema i da smo eksperti, ne zaboravite da smo i mi samo ljudi, koji kao i vi imamo uspone i padove u životu. Sa vama sam podelila neke od svojih početnih koraka u prihvatanju sebe, volela bih da i od vas čujem šta mislite o ovoj temi!\nAleksandra januar 11, 2018 at 11:45\t- Reply\nLjiljana Maldaner januar 11, 2018 at 12:00\t- Reply\nMilena januar 1, 2018 at 15:49\t- Reply\nE pa draga moja Ljiljo, želim ti od srca da u Novoj 2018. godini zasijaš punim sjajem i da dođe tvojih pet minuta. Puno uspeha u daljem radu i na novom blogu želi ti znaš već ko 😊\nLife coaching ili psihoterapija? mart 12, 2019\nStvarnost ili percepcija? mart 4, 2019\nTri načina kako da unapredite život! februar 26, 2019\nDa li ste čuli za Neuroplastičnost ? februar 16, 2019


KAKVA ZIMA ČEKA SRBIJU I KADA ĆE NAM PASTI SNEG: Dugoročna prognoza priprema vas za naredne dane\nVremenska prognoza, Foto: RHMZS / SCREENSHOT\nRepublički hidrometeorološki zavod prošle nedelje objavio je dokument koji se zove "Klimatski sezonski izgledi u Srbiji"\nObjavljeno: 24.09.2019. 18:51h\nJesen je juče zvanično stigla u Srbiju, a dugoročna vremenska prognoza pokazuje da će u prvoj polovini biti relativno topla i suva, u drugoj kišovita, dok se prvi sneg očekuje krajem novembra ili početkom decembra.\nNedeljko Todorović iz RHMZ-a ističe za "Blic" da će prva polovina jeseni biti relativno topla sa više suvih dana i manje padavina.\nA kako će biti tokom zime\nDanas znatno hladnije\nU RHMZ-u za danas prognoziraju temperaturu od minimalnih 14 do maksimalnih 17 stepeni, uz moguću kišu. S tim što će već sutra doći do porasta temperature, kada se maksimalno očekuje 22 stepena uz malo i umereno oblačno vreme.\nOd sutra pa do vikenda temperatura će biti u stalnom rastu, pa se tako u subotu ponovo maksimalno očekuje letnjih 26 stepeni.\nSTIGLA PROGNOZA ZA DANAS! Niko nije mogao da zamisli da će petak 13. biti BAŠ OVAKAV!\nSTIGLA PROGNOZA VREMENA ZA SUTRA: Nekima će ovo MNOGO DA SE SVIDI!\nMUP ZAUSTAVIO AUTOMOBIL NA GRANICI! Kada su pretresli POD vozila, ODMAH SU UHAPSILI VOZAČA! (FOTO)


ZAJEČARCI DANAS BIRAJU ČLANOVE SAVETA MESNIH ZAJEDNICA: Biračka mesta otvorena na vreme!\nInfo dan: Predavanje o značaju digitalizacije u poslu u TOC-u\nU Prostoru za POMAK biće organizovano predavanje na kome će se govoriti o digitalizaciji, šansama i izazovima koje ovaj...\nZaječarski Sevdah Metal Band održaće svirku u zaječarskom Omladinskom centru, prvi put u novoj dekadi u petak, 24. januara. Prava...\nApel za vozače: Broj saobraćanih nesreća veliki\nSvedoci smo velikog broja saobraćanih nesreća koje iz dana u dan u našoj zemlji prevremeno okončavaju živote. Situacija u...\nTačno u sedam časova otvorena su birališta i počelo je glasanje u 12 mesnih zajednica: „TIMOK“, „KRALjEVICA“, „KARAĐORĐEV VENAC“, „NIKOLA PAŠIĆ“,,KOTLUJEVAC“, VELIKI IZVOR, VELIKI JASENOVAC, ŠIPIKOVO, ŠLjIVAR, LUBNICA, GAMZIGRAD i ZVEZDAN.\nZa članove Saveta u ovim Mesnim zajednicama predloženo je ukupno 212 kandidata, a bira se 124 člana Saveta.\nPrema biračkom spisku na području ovih 12 mesnih zajednica u kojima će se održati izbori -upisano je ukupno 40.152 građana sa biračkim pravom.\nPredloge kandidata podneli su:\n„Koalicija: Naša kuća Zaječar -Srpska napredna stranka, Socijalistička partija Srbije, Jedinstvena Srbija i Pokret snaga Srbije BK -Boško Ničić“,\n„Koalicija: POBEDA ZA NAŠ GRAD -dr Nenad Ristović“,\nVlaška stranka „MOST“,\nPokret Obnove Kraljevine Srbije,\ni Grupe građana: „Montoja i pravednici“, „ZA Kotlujevac -Ljudi su preči od velikih reči“ i „Za naš Veliki Izvor“.\nOdlukom Predsednika skupštine grada Zaječara, za nedelju, 18. mart raspisani su izbori za članove Saveta Mesnih zajednica u 46 mesnih zajednica na teritorji grada.\nMeđutim, kako je u 34 mesne zajednice predložen jednak ili manji broj kandidata od broja članova koji se biraju, odnosno u njima je predloge kandidata uglavnom podnela samo Koalicija: Naša kuća Zaječar -Srpska napredna stranka, Socijalistička partija Srbije, Jedinstvena Srbija i Pokret snaga Srbije BK -Boško Ničić GLASANJE U NJIMA DANAS NEĆE BITI ODRŽANO.\nReč je o mesnim zajednicama:\nBorovac, Brusnik, Velika Jasikova, Vražogrnac, Vratarnica, Vrbica, Gamzigradska Banja, Glogovica, Gornja Bela Reka, Gradskovo, Grlište, Grljan, Dubočane, Zagrađe, Halovo.Klenovac, Koprivnica, Lasovo, Lenovac, Leskovac, Mali Izvor, Mala Jasikova, Mali Jasenovac, Marinovac, Metriš, Nikoličevo, Planinica, Prlita, Rgotina, Salaš, Selačka, Tabakovac, Trnavac, Čokonjar i Halovo.\nGrađani će svoje pravo glasa moći da iskažu večeras, do 20 časova, kada će birališta biti zatvorena.\nDa bi glasali, sve što treba da urade je da sa sobom treba ponesu važeću ličnu kartu, vozačku dozvolu ili pasoš radi identifikacije u Birački spisak.\nPrethodni tekstDnevni horoskop za nedelju, 18. mart 2018. godine\nSledeći tekstDR NENAD RISTOVIĆ: Izađite na glasanje i zaokružite sebi znane ljude!\nPovodom školske slave, Svetog Save, u ponedeljak, 27. januara u zaječarskoj Gimnaziji tradicionalno će biti priređena prigodna svečanost na kojoj će pored svečanog sečenja...\nU Zaječaru preduzete preventivne mere u slučaju pojave afričke kuge svinja\nNa teritoriji grada Zaječara ne postoji zabeležen slučaj pojave afričke kuge svinja, zaključeno je na sednici Štaba za vanredne situacije održanoj u Gradskoj upravi....


Novak Đoković na meču u Los Anđelesu, na slici i devojka srpskog porekla udata za NBA zvezdu (FOTO) - Naši u svetu\nNovak Đoković na meču u Los Anđelesu, na slici i devojka srpskog porekla udata za NBA zvezdu (FOTO)\nObjavljeno 11/03/20 u 10:30\nTek dva dana nakon odigranog duela između Lejkersa i Klipersa osvanula je fotografija Novaka Đokovića na tom susretu. Srbin se slikao sa jednim velikim navijačem Lejkersa, a na njegovoj objavi se vidi da se Novak pozdravljao sa velikim brojem navijača, piše sport.blic.rs.\nPriliku da se fotografiše sa najboljim teniserom sveta nije propustila ni Daniela Rajić, supruga velike zvezde NBA lige Pola Džordža. Ova devojka je srpskog porekla, a na fotografiji se uz njih dvoje nalaze još tri devojke među kojima i velika prijateljica Rajićeve Sara Piterson.\nU svetu u kome se fotografije objavljuju 10 sekundi nakon što su slikane ostaje pitanje kako su one tek sad isplivale. Ipak, sudeći po osmehu Novaka NBA meč mu je bio baš zanimljiv, a baš tog dana je saznao i da će se turnir u Indijan Velsu, zbog koga je baš u Kaliforniji, otkazati.\nMere zaštite od koronavirusa u Austriji, upućen i apel građanima


U srpskim bolnicama shvatite svu bedu i sav jad svog života, a ubistvo vaše nade i samopoštvanja izvršiće kontakt sa nervoznim lekarima i medicinskim osobljem - Balkanska\nDogodi se, pa čoveka udare i ošamute neki iznenadni događaji za koje se, duboko u sebi, nadao da mogu da spopadnu samo nekog drugog, pa mu poremete životne planove a ravnotežu, koju je u ovo uzburkano vreme sa mnogo umešnosti uspeo da postigne, pretvore u izneverena očekivanja i uzaludan bunt. Zateknu ga, mentalno i psihički nepripremljenog, pa prodrmaju emocije, obuzme strah a misli najpre zaneme pa se uzburkaju i pretvre u očaj i bezbroj pitanja “ zašto baš meni” i “šta i kako dalje” i “ima li to dalje i šta podrazumeva”?\nMada ste, u mladosti, nebrojeno puta čuli da je ‘zdravlje najveće bogatstvo’ i da kad ste zdravi sve može da se postigne, smeškali ste se uvereni da je novac osiguranje za uspeh i sreću i vrcavo babama i tetkama odgovarali ‘ma golo zdravlje čista bolest’.\nA kad se dogodi, jedino što shvatate je da vam ništa nije jasno, zbunjeni ste i pogubljeni pred navalom problema koje izaziva bol, lečenje i mogućnost gubitka bitke za život. Pa počinjete da žalite što ste se tako malo smejali i igrali i što ste sve shvatali suviše ozbiljno, što ste sve radili temeljno i posvećeno, što ste zanemarivali sitnice koje obogaćuju život, što ste živeli ozbiljno i odgovorno pa se niste zajebavali ni kad spavate, te ogorčeno shvatite da vas je i bolest snašla po tom principu temeljnosti, i to u momentu kad levitirate od zbunjenosti do ludila zbog novonastale situacije i kad ne znate kako da se postavite prema sebi, prema patnji koja vam ne pripada i koju smatrate tamo nečim izvan vas, i prema dosadnom sažaljenju dugih, pa zbunjeni glumite ravnodušnost i hrabrost a imate potrebu da se otkačite, pobegnete negde tamo daleko, odjebete sve i poludite onako temeljno, do daske.\nI promiču vam kroz glavu sve pogrešne odluke, svi loši izbori, sva ograničenja koje ste stavili pred sebe ili distance kojima ste se ogradili od drugih, sve neproživljene situacije, neizgovorene reči, neposećena mesta, neprimljeni poljupci i neuzvraćene ljubavi ali i uvrede, pa se čak i ljutnete. I shvatite da više ništa nema isti smisao, pa se neprijateljski okomite na vlastito telo ljuti što vas izdaje a ubeđeni da ste ga pažljivo negovali i voleli dok vam ono kurvanjski uzvraća, pa se osećate kao kužni i sklanjate od ljudi u svoj mali svet internet pretraga i tuđih iskustava, pa se konfrontirate sa bliskima koji se pred vama ponašaju kao da je sve uobičajeno a onda ih čujete kako plaču u tišini noći, pa vas nerviraju zato što u njihovim očima vidite i sažaljenje prema vama ali i samosažaljenje jer su vezani za vas (ajh, jadni mi šta nas snađe) i, ne shvatajući jedni druge, ulazite u nervozne konflikte i uzajamne optužbe.\nMalo je ljudi koji su sposobni iskreno da se žrtvuju za druge, malo je i onih koji imaju hrabrosti i snage da se suprotstave svom strahu od boli i kraja, malo je onih koji u tom teškom momentu počnu da se inadžijski kreću u bitku sa nečim što je izvan njihovih saznanja ali uvereni u svoju snagu, malo je onih koji zadrže dostojanstvo u trenucima kad bol diktira reakcije.\nI ako ste čak i uspeli teškom mukom i velikim samosavlađivanjem da zadržite hrabrost i dostojanstvo, konačno ubistvo vaše nade i samopoštvanja izvršiće kontakt sa nedostižnim, tajanstvenim i nervoznim lekarima i naročito onim nižim medicinskim osobljem za koga se uvek pitate ko ih je vaspitao da su tako neučtivi, agresivni i nezainteresovani. Ako imate dovoljno novca da platite preglede kod privatnika ili u inostranstvu, obavićete sve potrebne analize na vreme i krenuti na lečenje koje košta kao dobra kuća ali ako nemate pa čekate mesecima na preglede samo da vam dijagnostikuju bolest pa da dobijete mesto u bolnici, pa ostajete u prljavštini i bedi domaćih bolnica prepušteni na milost i nemilost premorenom, malobrojnom, loše plaćenom i nezainteresovanom medicinskom osoblju, bolest postaje nešto što podnosite lakše nego nepravdu koja vas okružuje.\nIlustracija: Balkanska, Foto: Freeimages, printscreen\nŽivimo u vreme poremećenih odnosa, obesmišljavanja ljudskih vrednosti i društvenih prioriteta kao što je pravo na pravovremeno i savesno lečenje, poštovanje ljudskog života i uvažavanje čoveka. I to se najviše primeti u onim trenucima kad je čovek najslabiji, kad se oseća nemoćan i pred kandžama bolesti okreće lice i pruža ruke očekujući pomoć i slamku spasa od drugih, pa sa ogromnim poverenjem posmatra bele mantile i svoju okolinu. Ali dok se telo bori sa boli koja razara, dok vas muče glađu i žeđu, dok vas lome arogantnim i bezobraznom nezainteresovanošću i nedostatkom osnovnog vaspitanja, dok vas tretiraju kao stvar na kojoj će testirati nove lekove jer joj je kraj ionako izvestan vi gubite samopouzdanje, sami prepušteni sebi kroz patnju i očaj i poniženje. I dok su svi oko vas besni i bezobrazni vi ćutite da ne bi uznemirili neku nevaspitanu spodobu koja je završila medicinsku školu, pazite da sa otvorenom ranom ne dođete u kontakt sa prljavštinom koja vas okružuje i sanjate svoju kuću i svoj krevet i samo mislite – da mi je da izađem iz ovog pakla da umrem u svom krevetu i svojoj kući.\nI tu u srpskim bolnicama shvatite svu bedu i sav jad svog života. Tu u tom leglu bakterija i krvi i plača, shvatite koliko su ljudi prepušteni sami sebi u momentu kad su najkrhkiji. I utroba se cepa i, dok svakim danom sve više kopnite, imate želju da šamarate i bijete sve oko sebe svesni da to ne bi pomoglo a još manje bi uspelo da zaštiti i vas i ljude koji su u sličnom položaju, u momentu kada to nisu sposobni sami.\nI pitate se, zašto smo postali nehumani, neuviđavni, neosetljivi na tuđe potrebe, tuđu bol i vapaj za pomoć. Gde smo toliko izgubili samopoštovanje, unizili svest o sebi kao humanom i empatičnom i društvenom biću pa postali besni kerovi što reže jedni na druge, neosetljivi na tuđu patnju i nevolju? Zašto smo tako lako prihvatili zlo, agresiju i nevaspitanje koji nam se svakodnevno prezentuju kao prihvatljiv način ponašanja?\nČinjenica je da smo mi duboko bolesno društvo, veoma popustljivo prema svojim slabostima i agresivnim nagonima i ako ne promenimo naše stavove kroz povratak veri i ljubavi i poštovanju drugih, nećemo uspeti preći na neke veće poduhvate koji su neophodni za opstanak.\nTags: GORDANA SEKULIĆ, LEKAR, MEDICINSKO OSOBLJE, SRBIJA, ZDRAVLJE, ZDRAVSTVO


Gotovi Seminarski Diplomski Maturalni Master ili Magistarski - FINANSIJSKA TEORIJA I POLITIKA\nGotovi Seminarski Diplomski Maturalni Master ili Magistarski > Obrazovanje > Društvene nauke > FINANSIJSKA TEORIJA I POLITIKA\nPuna verzija: FINANSIJSKA TEORIJA I POLITIKA\nUVOD: Pojam, razvoj i zadaci finansija kao naučne discipline\n1. PORIJEKLO I POJAM TERMINA\nIstorijski posmatrano, termin finansije vodi porijeklo iz latinskog jezika, od riječi finantio, kojim se obilježavalo plaćanje. Razvojem finansija kao nauke, termin finansije ulazi u stručnu terminologiju i praksu, a takođe se finansije razgranavaju na veći broj odvojenih specijalizovanih grana. Tako se prvom redu monetarne finansije odvajaju od tzv. javnih finansija.\nZa razliku od monetarnih finansija, termin javne finansije u svjetskoj literaturi (Public finannce i Fiskal policy u anglosaksonskoj) služi za obilježavanje finansijskih aktivnosti države i DPZ, a cilj im je pribavljanje i trošenje materijalnih sredstava radi podmirenja opštedruštvenih potreba.\nIzuzev pomenutih finansijskih disciplina, u posljednje vrijeme dolazi i do formiranja tzv. međunarodnih finansija, kao posebnog dijela međunarodne ekonomije. Međunarodne finansije, posmatrane i kao doktrina i kao praksa, bave se razmatranjem i studijem međunarodnih ekonomskih transakcija finansijskog karaktera, i u uskoj i nedjeljivoj su vezi sa međunarodnom trgovinom. Međunarodne finansije ne bave se samo međunarodnim ekonomskim transakcijama finansijskog karaktera iza kojih stoji kretanje robe i usluga već i takvim međunarodnim transakcijama ekonomskog karaktera iza kojih se u pozadini ne nalazi kretanje roba i usluga.\n2. FINANSIJSKE I DRUGE NAUKE\nJoš tridesetih godina ovog vijeka, francuski finansijski teoretičar G.Jeze je naglašavao da u principu postoje tri osnovne naučne discipline koje se bave razmatranjem finansijskih fenomena, i to: teoretska nauka o finansijama, finansijsko pravo i finansijska politika. Teoretske finansije treba da, po mišljenju G. Jezea, predstavljaju sintetičku nauku koja istovremeno objedinjuje ekonomske, pravne i političke momente.\nIzmeđu finansija i političke ekonomije kao temeljne ekonomske nauke, postoji trajna i neraskidiva povezanost. Finansije su se i izdvojile iz političke ekonomije i formirale u samostalnu naučnu disciplinu.\nPojedine finansijske discipline najtješnje su povezane i sa istorijom političke ekonomije, odnosno šire, istorijom ekonomskih doktrrina.\nSavremene mjere finansijske politike predstavljaju sastavni dio ekonomsko-političkih akcija svake zemlje i treba da pomažu ostvarenju opštih ekonomsko-političkih ciljeva.\nZnačajne su i veze bankarstva sa pojedinim mikroekonomskim disciplinama.\nPod finansijskim pravom treba podrazumjevati skup pravnih propisa kojima se vrši regulisanje finansijsko-pravnih odnosa do kojih dolazi prilikom prikupljanja, raspodjele i trošenja sredstava kojima se podmiruju javni (državni, društveni) rashodi. S obzirom na područje primjene, treba razlikovati nacionalno i međunarodno finansijsko pravo. Za razliku od nacionalng finansijskog prava, međunarodno finansijsko pravo treba tretirati kao granu međunarodnog prava, čime se regulišu međudržavni finansijsko-pravni odnosi.\nPored navedenih nauka, finansije su u vezi i sa određenim brojem drugih naučnih disciplina, kao što su npr. savremene matematske i statističke metode.\n3. KRATAK PREGLED RAZVOJA FINANSIJSKE MISLI\nVeć u starom vijeku, u djelima Ksenofona i Aristotela, nailazimo na izvjesne misli o finansijama, ali bez određenog sistema i metoda u izlaganju (neplaćanje dugova, kamate i sl.).\nU starom Rimu finansijskom problematikom se bavio Tacit (prevaljivanje poreza). U ovom periodu dolazi do pojave prvih banaka.\nU feudalizmu (XIII vijek) ističe se Toma Akvinski koji razmatra problematiku novca, poreza, i državnih rezervi.\nPojavom merkantilizma značajnije se tretiraju kreditno-monetarni problemi. Značajni autori su Antonio Sera u Italiji, Colbert u Francuskoj, Thomas Gresham u Engleskoj, te komercijalisti u Njemačkoj. U ovom periodu jačaju trgovački centri i razvija se bankarstvo.\nPredstavnici klasične škole PE (W.Petty, A.Smith, D.Ricardo) pored razmatranja problematike novca tretiraju i problem oporezivanja. U ovom periodu (XVII i XVIII) bankarstvo dobiva nove impulse, osnivaju se emisione banke, koje se bave i poslovima platnog prometa, kreditiranjem prekomorske trgovine i dr.\nU XIX vijeku, karakteristično je da se finansije definitivno odvajaju od političke ekonomije, a značajni autori su: Lorenz von Stein, Karl Eheberg, Adolf Wagner, R.Stourm, Lerey Beaullieu, K. Wicksell i dr. Ovo je period kada su stvoreni temelji današnjeg modernog bankarstva i osnovane i danas poznate banke.\nU XX vijeku se posebno ističe John Maynard Keynes koji je formirao poseban pravac u javnim finansijama pod nazivom Fiscal policy.\nFINANSIJSKA TEORIJA I POLITIKA\nI DIO: Osnovne karakteristike fiskalne politike\nFISKALNA POLITIKA I NJENE BITNE KARAKTERISTIKE\nKOMPARATIVNO RAZMATRANJE KLASICNIH SHVATANJA FINANSIJA I FISKALNE POLITIKE\nKLASIČNA SHVATANJA O JAVNIM FINANSIJAMA\nOsnovne zadatke koji su tokom XIX i početkom XX vijeka stajali pred finansijskom doktrinom i praksom najbolje opisuju riječi C.F.Bastablea: "Obrazovanje i upotreba državnih novčanih resursa čini predmet koji je najbolje nazvati javne finansije". U uslovima ograničavanja aktivnosti države na isključivo tradicionalne zadatke (bezbjednost, pravosuđe, armija i diplomatija) zaista je osnovni cilje koji je postavljen pred javne finansije mogao jedino i da bude osiguranje državi potrebnih sredstava ("Postoje javni rashodi, treba ih pokriti" - Jeze).\nOsnovni zadatka koji se postavlja pred finansije leži, dakle, u pokriću rashoda, a u uskoj vezi sa ovim javlja se pitanje adekvatne raspodjele fiskalnih tereta. Klasičari postavljaju kao imperativ raspodjelu javnih tereta na građane, i to na principu jednakosti.\nU skladu sa ograničavanjem aktivnosti države, i porezi su imali neutralan karakter. U ovom periodu, osnovni zadatak koji je postavljen pred poreze i poresku politiku, bio je da se državi obezbijede neophodna finansijska sredstva, a da se pri tome ne izazovu značajniji poremećaji u privrednim kretanjima.\nOsnovni cilj koji se postavljao pred ove, tzv. fiskalne finansije bio je usklađivanje potreba države sa sredstvima, pri čemu je uspostavljanje i postizanje ravnoteže u budžetu bio pokazatelj ispravne finansijske politike (neutralne fiskalne finansije).


Pevačica Andreana Čekić prošla je kroz turbulentan period sa verenikom Markom, a kako kaže, sada uživaju u ljubavi.\nNaime, Andreana ističe da su uspeli da prevaziđu sve nesuglasice, pa sada planiraju kakko će provesti vreme oko praznika.\n- Ljubav cveta, lepo nam je, sad će praznici, malo ćemo i do Beča, radimo - rekla je pevačica za "Premijeru Vikend specijal" i dodala:\nNema tu problema ako se dvoje vole, mi smo sve preživeli sa puno razgovora i puno ljubavi, otvoreni uvek bili, zbog toga smo i dalje zajedno, srećni - zaključila je Andreana.\nInače, Andreana Čekić istakla je kako će se iduće godine ponovo udati, nakon što je od pre nekoliko meseci verena za izabranika Marka Miloševića, koji se pre nekoliko nedelja i zvanično razveo od bivše supruge.


AGENCIJA ZEDA NA GODIŠNJOJ KONFERENCIJI - SNAGA LOKALNOG KAO FAKTOR NAPRETKA LOKALNE ZAJEDNICE - ZENIČKA RAZVOJNA AGENCIJA ZEDA\nAGENCIJA ZEDA NA GODIŠNJOJ KONFERENCIJI – SNAGA LOKALNOG KAO FAKTOR NAPRETKA LOKALNE ZAJEDNICE\nU periodu 21. do 23. juna 2021. osoblje Agencije ZEDA učestvovalo je na godišnjoj konferenciji Snaga lokalnog kao faktor napretka lokalne zajednice, u organizaciji Udruženja “Mreža za izgradnju mira” sa partnerima (Fondacija Mozaik, Institit za razvoj mladih Kult, Fondacija tuzlanske zajednice, Centar za građansku suradnju Livno).\nPrvi dan konferencije organizator i partneri predstavili su svoje projektne aktivnosti., a drugi dan Konferencije učesnici su podijeljeni u radne grupe s ciljem donošenja zaključaka koji će će direktno doprinijeti napretku lokalne zajednice.\nKonferencija Snaga lokalnog kao faktor razvoja lokalne zajednice ima za cilj dodatno umrežavanje svih partnera_ica koji_e implementiraju program Snaga lokalnog: Fondacije Mozaik, Instituta za razvoj mladih KULT, Fondacije tuzlanske zajednice, Centra za građansku suradnju Livno i Mreže za izgradnju mira, sa relevantnim akterima koji rade u lokalnim zajednicama: predstavnicima_ama nevladinih organizacija aktivnih na lokalnom nivou, predstavnicima_ama razvojnih agencija, lokalnih medija i lokalnih vlasti.\nAgencija ZEDA uzela je učešće na ovoj Konferenciji, a sa Udruženjem “Mreža za izgradnju mira”, Agencija sarađuje već nekoliko godina unazad.\n#Snagalokalnog #USAinBiH #usaidbih #USAID #FondacijaMozaik #FondacijaTuzlanske Zajednice #CentarZaGrađanskuSuradnjuLivno #InstitutKULT #MrežaZaIzgradnjuMira


Pokvareni zubi uzročnici ozbiljnih oboljenja\nObjavljeno 03.05.2015. u 20h\nPored činjenice da karijes može da dovede do propadanja zuba, on može biti uzročnik ozbiljnih srčanih oboljenja i drugih vitalnih organa u organizmu.\nNeredovne posete stomatologu, neadekvatno vođenje oralne higijene, mogu biti uvod u komplikovane procese u ljudskom telu.\nU opasnosti mogu biti i one osobe koje naizgled imaju zdrave i održavane zube, a kod kojih se zapaljenski proces dešava skriveno i podmuklo.\n– Ukoliko se karijes ne tretira pravovremeno i na pravi način, on dovodi do upale pulpe zuba. To se dešava kada mikroorganizmi iz tog karijesa prodru u pulpu, inficiraju je i dovedu do upale, pulpitisa. Ni to još nije opasno po opšte stanje pacijenta, iako su tegobe akutne, izražene, poput bola u vilici, pulsiranja, temperature, nervoze. U tom stadijumu infekcija je još uvek lokalizovana samo u krunici pulpe zuba. Međutim, ako osoba sa takvim problemom i nakon takvog stanja izbegne posetu stomatologu, a vrlo često tako i bude, sledeća faza je gangrena pulpe zuba, odnosno potpuno izumiranje tkiva pulpe i njegovo naseljavanje patogenim mikroorganizmima iz usne duplje koji u jednoj takvoj sredini jako brzo iz pulpe napreduju u okolni deo kosti. Tada imamo periapikalni proces, ozbiljno infektivno žarište u telu iz kog mikroorganizmi putem krvotoka mogu dospeti svugde, priča za portal I love Zrenjanin stomatolog dr Marko Kosi iz ordinacije „Veliki osmeh“.\nUkoliko je takav zub sa žarištem u gornjoj vilici, ugroženi su sinusi, oko, mozak. Infekcija u donjoj vilici omogućava prodiranje mikroorganizama u donji deo tela, uglavnom u grudnu duplju.\nKod hroničnih stanja u kojima nema simptoma zubobolje, povišene temperature, crvenila, a proces se razvija u vilici, teško je utvrditi da li mikroorganizmi krvotokom „putuju“ po organizmu i dolaze do bubrega, zglobova, srca, pluća.\nPovezanost oboljenja zuba i drugih organa veoma je izražena kod kožnih oboljenja. Dermatolozi upravo osobe sa psorijazom i ekcemima šalju kod stomatologa na pregled na žarište. Tada se radi detaljni pregled zuba u koji je uključeno i rendgensko snimanje cele vilice, takozvani ortopantomogram (OPT).\nDr Kosi kaže da procesi upaljenog i pokvarenog zuba mogu ozbiljno da napreduju pre svega kod osoba koje zbog straha posete stomatologu, počnu sami da rešavaju problem. Procenjuje se da oko 80 odsto ljudi ima takvu vrstu straha. Kod akutnih stanja pribegavaju stavljanju obloga, analgetika pa i antibiotika koji u nekim stomatološkim oboljenjima uopšte nisu delotvorni.\nNa pitanje šta raditi kod pomenutih „podmuklih“ stanja koji ničim ne ukazuju da se odvija unutrašnji proces, dr Kosi kaže:\n– Pored redovnih poseta, treba obratiti pažnju na tištenje u vilici, pritisak, pulsiranje, jednostavno to ne treba ignorisati.\nKada se otkrije žarišni proces, kod osoba koje imaju hronična oboljenja, maligni proces ili ozbiljno narušen imuni sistem podložan infekcijama, zub se vadi. Ovaj zrenjaninski stomatolog kaže da je važno sa zubom ukloniti i ceo proces u vilici, jer u suprotnom infekcija nastavlja da se razvija. Kod osoba čije je opšte stanje organizma dobro, pristupa se lečenju zuba otvaranjem zubnog kanala, dreniranjem, punjenjem lekom i po nekoliko puta, sve dok stomatolog na osnovu pregleda i kliničkih parametara ne proceni da je zub izlečen. Nakon toga, kanal zuba se trajno puni. U nekim situacijama se dešava da ni ovakva lečenja ne mogu da spasu zub, i problem se rešava vađenjem.\nMeđutim, kako stomatolozi kažu u takvim situacijama „trideset je zuba, srce je jedno“.\nTagovi:oboljenje zuba, pokvareni zubi, prevencija, pulpa, srčana oboljenja, stomatologija\nVršnjačko nasilje eskaliralo – potrebno formirati radnu grupu za prevenciju?\nNa Odeljenju neurologije od početka godine 762 pacijenta\nU Srbiji 15000 dece izvršilo krivična dela u prošloj godini


VIDEO: Američka vojska na Pacifiku: Antiratna konferencija DSA - World Beyond War . . .\nClose Bases, Demilitarizacija, Ugroženost, ambijent, video\nby Međunarodni komitet DSA, Može 27, 2022\nMeđunarodni komitet DSA organizirao je antiratnu konferenciju 18. maja 2022. kako bi istaknuo povijest, tekuće savremene borbe i lokalni otpor antiratnih organizatora, autohtonih aktivista, ekologa, socijalista i drugih progresivnih snaga na Pacifiku koje se suprotstavljaju američkom militarizmu , okupaciju i imperijalizam. Pridružite se lokalnim organizatorima na Pacifiku da čujete o kampanjama, strategijama i taktikama za suprotstavljanje militarizaciji i širenju lijevog antiratnog i antiimperijalističkog pokreta.\nZa više informacija: https://dsaic.org/us-military-pacific\nMark Tseng-Putterman (Historija)\nDae-Han Song (Južna Koreja)\nSeishi Hinada (Japan)\nSarah Raymundo (Filipini)\nLisa Natividad (Guam)\nKeoni DeFranco (Havaji)\nDogađaj kosponzorira Codepink, World Beyond War, Nodutdol, No Cold War, Massachusetts Peace Action i The Red Nation.\nRok je iscrpljen. Ponovo učitaj CAPTCHA. pet - = 2\nOtvoreno pismo: Američka mornarička baza u Marijanasu štetiće ljudima i okolišu


26. JUN - UN DAN BORBE PROTIV DROGA / 2003. - Promocija\n26. Jun 2003. godine\n"Promocija medjunarodnog dana borbe protiv narkomanije i nelegalne trgovine drogama"\nPovodom 26. Juna - Medjunarodnog dana borbe protiv narkomanije i nelegalne trgovine drogama, Društvo za borbu protiv narkomanije je u okviru zajedničkog projekta sa Kancelarijom Ujedinjenih nacija za borbu protiv narkomanije i kriminaliteta (UN Office on Drugs and Crime) i Kancelarijom stalnog predstavnika Ujedinjenih nacija za Srbiju i Crnu Goru (UN Office of the Resident Coordinator in Serbia and Montenegro) izvršilo promociju medjunarodnog dana borbe protiv narkomanije i nelegalne trgovine drogama, podizanjem svesti u vezi potrebe za otvorenim razgovorom o drogama i početkom rada internet prezentacije www.stopdrogama.org.\nPočetak projekta obeležen je čitanjem izjave generalnog sekretara Ujedinjenih nacija, Kofija Anana, koja je posvećena obeležavanju Medjunarodnog dana borbe protiv narkomanije i nelegalne trgovine drogama, od strane gospodje Djine Marović.\nDjina Marović, supruga predsednika Srbije i Crne Gore Svetozara Marovića, za medije, čita izjavu generalnog sekretara Ujedinjenih nacija Kofija Anana povodom Medjunarodnog dana borbe protiv narkomanije i nelegalne trgovine drogama\nU okviru sprovedenog projekta Društvo za borbu protiv narkomanije uzelo je učešća u radionici za decu, koja je sprovedena 26. Juna u 15,00 casova u Omladinskom centru u Zemunu.\nNakon radionice, u Omladinskom centru u Zemunu, Kancelarija Stalnog predstavnika Ujedinjenih nacija za Srbiju i Crnu Goru i Društvo za borbu protiv narkomanije iz Beograda, održali su zajednicku konferenciju za novinare.\nFrensis O' Donel, Stalni predstavnik UN za Srbiju i Crnu Goru i Bojan Ilić, predsednik Društva za borbu protiv narkomanije na konferenciji za novinare sa predstavnicima Ministarstva prosvete i Ministarstva zdravlja - Omladinski centar Zemun, 26. Jun 2003. godine, 16,30 casova\nDruštvo za borbu protiv narkomanije je u okviru istog projekta od 26. Juna do 2. Jula 2003. godine, u saradnji sa lokalnim radio stanicama obezbedilo sprovodjenje nacionalne radio kampanje u skladu sa Uputstvom Kancelarije za borbu protiv narkomanije i kriminaliteta.\nZa potrebe radio kampanje Društvo za borbu protiv narkomanije je u saradnji sa ambasadorom dobre volje u Ujedinjenim nacijama, košarkašem Vlade Divcem i vaterpolistom Aleksandrom Šapićem snimilo i izdalo CD-ROM sa njihovim porukama i pet životnih situacija, čiji je cilj bio da kod slušalaca podignu nivo svesti o potrebi za otvorenim razgovorom o drogama, kao i da organizuju kvizove za decu na temu droga i narkomanije i gostovanja stručnih lica. CD-ROM mogu naručiti zainteresovani mediji koji žele da se uključe u promociju UN teme za ovu godinu, preko naše internet prezentacije.\nU sprovodjenju radio kampanje, koja je trajala od 26. Juna do 2. Jula 2003. godine, učestvovali su: RTV "Pink", "Radio B92", "Radio Index", "Radio Studio B", "Radio 021", "Multiradio", "Radio Čičica", "RTV Kragujevac", "Radio IN", "RTV Jagodina", "RTV Valjevo", "RTV Zaječar" i "RTV Niš". Radio kampanjom bilo je pokriveno 70% teritorije Srbije.\nRTV Pink i poznati glumac Nikola Đuričko su takođe podržali našu kampanju i rad u Omladinskom centru u Zemunu. Glumac Nikola Đuričko je ovom prilikom izjavio da je to najmanje što je mogao da učini i da bi bilo dobro da se svi glumci uključe u borbu protiv droga i individualno i u radu sa raznim organizacijama.


Ničim Izazvan objavili prvi interaktivni 360° muzički video | Balkanrock.com\nZa svoju najnoviju pesmu “Dalijev brk“, bend Ničim Izazvan ide korak dalje u snimanju muzičkog videa predstavljajući prvi interaktivni 360° spot na našim prostorima.\nVideo možete pogledati na svim modernijim mobilnim telefonima (preko youtube aplikacije) i na svim popularnijim web-pretraživačima na računarima, uz preporuku da će najbolje raditi na Google Chrome čitaču.\nNa telefonima (sa žiroskopom) se jednostavno okrećite oko svoje ose a na računarima sami birajte kadrove i tačku gledišta uz pomoć miša. Preporučena rezolucija videa 720p, osim za one sa jakim internet konekcijama i računarima koji mogu ići do maksimalnih 4k.\nSaradnja kao i uvek sa BIM Produkcijom, ovog puta potpomognuta GoPro Shop-om MANHATTAN iz Beograda.\nPesmu je producirao Đani Pervan u svom Sarajevskom studiju kao i kod svih pesama do sada. Snimamo u studiju ”Šamarčina” u Vrbasu i ”Neverne bebe” u Beogradu.


Sport arhiva vesti 22.01.2018 - Naslovi.net\nĐorđević objavio spisak, ponovo bez igrača iz Evrolige!\nSportski žurnal 22.01.2018\nSelektor Srbije Aleksandar Đorđević saopštio je spisak košarkaša za mečeve protiv Austrije i Nemačke u kvalifikacijama za Svetsko prvenstvo na kome opet nema nijednog iz Evrolige. Na spisku selekcije Srbije, koja je ostvarila dve pobede u Beogradu… »\nMozzart sport: Spisak Orlova za kvalifikacije - opet bez igrača iz EvroligeHot sport: Bitno pojačanje: Đorđević objavio spisak pred najvažnije duele na putu ka Mundobasketu!još 7 povezanih\nZVANIČNO - Zvezda se rastala sa letošnjim pojačanjem!\nInformacija danas potvrđena iz kluba. Crvena zvezda se danas oglasila zvaničnim saopštenjem na klupskom sajtu, u kojem je potvrdila kraj saradnje sa plejmejkerom Nikolom Radičevićem, koji je letos stigao u redove šampiona Srbije i ABA lige. ''KK… »\nVečernje novosti: Radičević u Gran KanarijiMozzart sport: Zvezda potvrdila: Ode Radičevićjoš 6 povezanih\nFlamini posle šest meseci "odmora" potpisao za Hetafe\nVečernje novosti 22.01.2018\nNekadašnji fudbaler Arsenala i Milana je potpisao ugovor na 18 meseci sa španskim klubom. Nekadašnji fudbaler Arsenala i Milana Matije Flamini posle šest meseci pauze bez kluba potpisao je danas ugovor sa Hetafeom, saopštio je španski klub. Francuz… »\nB92: Flamini posle šest meseci pauze potpisao za HetafeVečernje novosti: Zvanično: Van Persi se vratio u Fejenordjoš 5 povezanih\n22.01.2018 Sport, izvori


MyCity » Zaštita od zlonamernih programa -> Zaštitni programi » Najbolji antivirus\nPoslao: 12 Apr 2009 13:48\nPosto kis ne mogu da updatujem neznam koji drugi antivirus da stavim\nDopuna: 12 Apr 2009 13:35\nja imam sada na racunaru i sve mi super radi kis 2009 avast 4.8home nod32 3.0 theart fire i windows defender i windows firewall\nDopuna: 12 Apr 2009 13:38\nnajbolje je imati vise antivirusa na kompu doduse ja imam 2gb rama 3 gigaherca 250 gigabajta hard-diska i1gb graficke kartice/neka neko ovo prekomentarice da ne pricam u prazno odnosno pisem u prazno.....\nDopuna: 12 Apr 2009 13:48\novu temu niko bas ne komentarise\nImas tri antivirusa instalirana od jednom?\nLepo, samo sto sada ni jedan od njih nije funkcionalan jer to ne moze tako da radi.\nI prestani da otvaras nove teme, vec pregledaj malo starije teme. Sve ovo sto pitas ima vec u starijim temama.\nimam i dobro me brane .p.s. necu otvarati no teme\nPoslao: 12 Apr 2009 13:53\nAman, to ne moze tako da radi.\nPrvo, svaki od njih ce pokusati da hookuje vaznije drajvere (pristup fajl-sistemu, NDIS, TCP/IP itd.), a ne moze milion programa da hookuje jedno te iste drajvere od jednom, a da to jos na kraju i radi.\nPoslao: 12 Apr 2009 14:01\nja neznam ali meni to radi\nMa to ti mislis da ti radi.\nJesi li siguran da je svaki od njih uspeo da se nakaci na sistem onako kako treba?\nPoslao: 12 Apr 2009 14:18\nPROGRAMER ::ja neznam ali meni to radi\nPriznaje da ne zna, ali da radi, samo ne može da se ažurira, a sebe je nazvao 'Programerom'\nTo sto ti vidis njihove ikonice u desnom uglu pored sata to neznaci da oni rade kako treba nego samo znaci da su aktivni....\nNemozes koristiti vise antivirusa od jednom, jer jednostavno ometaju jedan drugog,ti to nevidis ali to je tako.....nemoze troje ljudi stojati na istom mestu u isto vreme pa jos da rade isti zadatak....jedino da se popnu jedan drugom naglavu i tako otezaju posao medju sobom\nCim se budes zarazio videces kakvu pometnju ce ti napraviti,pocece jedan drugom da brisu iz karantina zarazene fajlove i tako u krug...\nPoslao: 12 Apr 2009 14:26\n3 antivirusa na racunaru je mnogo cak i za najbolje racunare\nPoslao: 12 Apr 2009 14:28\nonda je meni najbolji racunar\n15 Apr 2009 15:56 dr_Bora Zaključavanje topica Razlog: Žao mi je, ali ne mogu da dopustim ovo na forumu


PRAVILNIK O MEDICINSKO-TEHNIČKIM POMAGALIMA KOJA SE OBEZBEĐUJU IZ SREDSTAVA OBAVEZNOG ZDRAVSTVENOG OSIGURANJA: Osigurano lice kod koga postoji gubitak kose kao posledica hemio ili radio terapije ima pravo na periku, ali je neophodno ispoštovati određenu proceduru\nPacijenti koji su oboleli od raka, a zbog terapije su izgubili kosu i kupili periku, koja se vodi kao pomagalo, imaju pravo da refundiraju novca za nju, međutim, mogu lako ostati bez njega ukoliko ne ispoštuju zakonsku proceduru.\nPerike su skupe, od 8.000 do 26.000 dinara, a mnogi oboleli ne znaju šta da urade kako bi im se novac refundirao, baš kao i M. N. (50). Ona je ispričala da nije uspela da dobije ni paru od oko 9.000 dinara, koliko je koštala njena perika.\n- Operisana sam, nemam dojku, a prolazim kroz cikluse hemioterapije. Izgubila sam kosu. Imam pravo na periku. Pre nego što sam otišla da je kupim, raspitala sam se u Fondu o proceduri. Rekli su mi da će deo novca da mi bude refundiran. Pošto nemam kosu i osećam se vrlo loše zbog toga, odmah sam otišla i izabrala jeftiniju varijantu - od oko 9.000 dinara - navodi ona.\nPrema njenim rečima, otišla je potom na kontrolu kod svog onkologa koji joj je u izveštaju napisao da su joj potrebni perika, proteza za dojku i specijalni grudnjak.\n- Uputio me je u Dom zdravlja da mi lekar napiše naloge za sve to. Potom sam tu dokumentaciju odnela u Fond da mi overe i refundiraju deo novca za periku. Međutim, vratili su me kod lekara u Dom zdravlja da mi prepravi datum na nalogu za periku jer ne mogu da mi refundiraju pošto stoji datum koji je posle moje kupovine tog pomagala. To mi niko nije objasnio kada sam prvi put bila u Fondu da se raspitam o proceduri - priča ona i dodaje da lekar nije smeo da prepravlja datume jer je to protivzakonito, kao i da je ostala bez refundacije.\nPrim. dr Nevenka Dimitrijević iz Sekcije opšte medicine Srpskog lekarskog društva (SLD), potvrdila je priču M. N. i kaže da pravila moraju striktno da se poštuju.\n- Procedura je da oboleli mora da ode kod onkologa, da nam donese izveštaj, a pa onda mi da izdamo nalog za pomagala. Tek tada se ide u Fond koji ih overava i nabavljaju se pomagala - objašnjava ona i dodaje da je isključivo taj redosled ispravan.\nKoraci do perike:\nonkolog piše nalog za pomagala,\nizabrani lekar piše nalog za pomagala,\npacijent dobija ili kupuje pomagla,\nIzvor: Vebsajt Telegraf, 29.01.2018.


ĐOKOVIĆ U FINALU za sedmu rekordnu titulu na Australijan Openu! - PRIJEPOLJE INFO\nNaslovna PRIJEPOLJE ĐOKOVIĆ U FINALU za sedmu rekordnu titulu na Australijan Openu!\nĐOKOVIĆ U FINALU za sedmu rekordnu titulu na Australijan Openu!\nĐoković se danas plasirao u svoje sedmo finale Otvorenog prvenstva Australije, pošto je u polufinalu pobedio Francuza Luku Puja 3:0 u setovima.\nPrvi teniser sveta će se za titulu boriti protiv Španca Rafaela Nadala.\nĐoković i Nadal su se do sada sastajali 52 puta, a dve pobede više upisao je srpski teniser.\nSrbina su podsetili na legendarno finale protiv Nadala na istom mestu kada je 2012. godine Novak pobedio nakon skoro šest sati teške borbe.\n„Definitivno bih kupio kartu za taj meč, nadam se će i ishod biti isti“, veruje prvi teniser sveta.\nPrethodni tekstUPOZORENJE! U celoj Srbiji upaljen CRVENI METEO ALARM! Vreme je opasno – u narednih 12 sati olekuje se i do POLA METRA SNEGA !\nSledeći tekstŠTA KUVATE DANAS? Laka piletina u sosu od senfa i meda!


Dačić dočekao Lavrova - Politika - Dnevni list Danas\nPočetna » Politika » Dačić dočekao Lavrova\nMinistar spoljnih poslova Ivica Dačić dočekao je večeras na Aerodromu „Nikola Tesla“ ministra inostranih poslova Rusije Sergeja Lavrova, koji boravi u Beogradu u sklopu delegacije predsednika Rusije Vladimira Putina.\n0Piše: FoNet 16. januara 2019. 21.50\nDačić je poželeo dobrodošlicu Lavrovu i izrazio veliko zadovoljstvo ponovnim susretom, saopštilo je Ministarstvo spoljnih poslova.\nŠef srpske diplomatije još jednom je istakao da je poseta Putina događaj od izuzetne važnosti u dugoj istoriji prijateljskih odnosa dve zemlje, navedeno je u saopštenju.\nIvica Dačić, rusija, sergej lavrovBeograd


Baletska škola - Beograd, Srbija | Aladin\nUčiteljski fakultet u Beogradu se nalazi na adresama: 1. Kraljice Natalije 43 2. Ljutice Bogdana 46\nFakultet bezbednosti je visokoškolska obrazovno-naučna institucija u sastavu Univerziteta u Beogradu i pripada grupi fakulteta društveno-humanističkih nauka....\nPravni fakultet Univerziteta u Beogradu, kao deo jednog od najstarijih univerziteta na Balkanu, sa temeljima u prvoj polovini 19. veka, bio je uvek vodeća...\nVerifikovana predškolska ustanova - KUĆA MAŠTE - Dnevni i poludnevni boravak, jaslice; Pripremni predškolski program - NOVO !!! - Bilingvalni englesko-srpski...\nvrtici obdanista predskolske ustanove montesori program jaslice dnevni boravak dece pripremni predskolski program\nSkola stranih jezika Logos organizuje kurseve italijanskog, engleskog, spanskog, grckog, nemackog i francuskog jezika kao i srpskog za strance. Nastava se...\nlogos skola stranih jezika italijanski engleski nemacki spanski grcki francuski srpski strance filolozi konverzacija lektori specijalizovani kursevi ubrzani kursevi individualna nastava pripreme ispite stipendije usavrsavanje jezika inostranstvu kursevi jezika kurs italijanskog kurs engleskog kurs...\nAstronomsko društvo iz Beograda, čije se aktivnosti ogledaju u radu Narodne opservatorije i Planetarijuma na Kalemegdanu i kroz izdavanje časopisa Vasiona....\nastronomsko drustvo rudjer boskovic astronomsko društvo ruđer bošković astronomija opservatorija narodna opservatorija planetarijum kalemegdan vasiona casopis vasiona časopis vasiona planete zvezde komete sunce mesec pomracenje pomračenje teleskop\nPoslovni adresar Srbije. Muzičke i baletske škole, Obrazovanje i nauka, Beograd Srbija. Baletska škola..


Fijat: Dobar socijalni program ili radikalizacija protesta - Glas Šumadije\nNaslovna > Društvo > Fijat: Dobar socijalni program ili radikalizacija protesta\n20/05/2022 20/05/2022 836Ostavi komentar na Fijat: Dobar socijalni program ili radikalizacija protesta\nBurna nedelja radničkog nezadovoljstva u kragujevačkom „Fijatu” okončana je, bar za sada, u ponedeljak, 16. maja, zatišjem koje će trajati dok poslodavac ne objavi socijalni program za, kako je rečeno, osam dana. Tog dana predstavnici radnika imali su pregovore u Vladi Srbije sa ministarkom rada Darijom Kisić Tepavčević, tražeći da niko od zaposlenih ne dobije otkaz i da se izađe sa konkretnim socijalnim programom za one koji hoće dobrovoljno da napuste fabriku.\nPosle tih pregovora predstavnici radnika bili su zadovoljni i izjavili su da je dogovoreno da pre socijalnog programa neće biti otkaza. Jedan od njih Đorđe Milojević izjavio je medijima da niko neće dobiti otkaz i niko ništa ne treba da potpisuje do socijalnog programa.\nPrekidamo okupljanja, videćemo kakav će biti socijalni program, a ako nismo zadovoljni tražićemo da se to promeni, ako nas ne poslušaju opet smo na ulicama. Vlada nam je garant da nijedan radnik neće biti otpušten, imaće ili socijalni program ili drugo radno mesto, ili u „Fijatu” za novi model, rekao je posle pregovora Milojević.\nOglasio se i gradonačelnik Nikola Dašić koji je učestvovao u pregovorima, nakon što je obećao radnicima da će im obezbediti razgovore sa Vladom kada su oni u petak, 13. maja, blokirali ulaze u fabriku, a potom protestnom šetnjom ulicama grada došli do zgrade Skupštine, gde su izrazili nezadovoljstvo zbog pretnji otkazima.\nDašić je nakon pregovora sa Vladom izjavio da ova država otvara fabrike, ne zatvara ih. Napomenuvši da je Kragujevac drugi grad u Srbiji po smanjenju broja nezaposlenih, Dašić je rekao da se „Stelantis – Fijat” ne zatvara i neće podeliti svima otkaze.\nTo jednostavno nije tačno, niti je po zakonu moguće. To nije interes ni poslodavca, imajući u vidu koliko košta obuka jednog zaposlenog u auto industriji. Novi električni model u Kragujevcu upravo garantuje budućnost i to je jedina istina, izjavio je Dašić.\nTako je posle ovog „gašenja požara” stanje mirno i neće biti novih okupljanja dok se ne vidi kakav se socijalni program nudi. Napomenuto je da otkaz niko neće dobiti prinudno, odnosno da će odlaziti samo dobrovoljno oni koji najavljeni socijalni program prihvate.\nAli, samo četiri dana ranije, a dve nedelje posle najave proizvodnje električnog automobila u Kragujevcu od 2024. godine, zaposlenima je najavljen otkaz i to vrlo direktno. Saopštili su im iz poslovodstva da se opredele za odlazak u inostranstvo u „Stelantisove” fabrike (Slovačka, Poljska, Italija, Nemačka) na dve godine, a oni koji to ne prihvate dobiće otkaze uz otpremnine.\nDa ovakva ponuda samo dve nedelje posle najave „svetle budućnosti” neće proći rekao je Samostalni sidikat fabrike, koji jedini ima raprezentatitvnost, ali i preostala dva koja su registrovana, „Nezavisnost” i „Sloga”, saopštenjima da takvo privremeno obustavljanje rada „Fijata” na dve godine predstavlja kraj fabrike u centru Šumadije.\nSamostalni sindikat je bio konkretniji, pa je istog dana kada je ponuda otkaza stigla 12. maja, objavio informaciju za medije u kojoj navodi da je obavešten o nameri „Fijata” da upućivanjem radnika na rad u inostranstvo i otpuštanjem potpuno obustavi proizvodnju u kragujevačkoj fabrici. Ističu da se nikada neće složiti sa tim namerama i ukoliko se ne usvoje zahtevi sindikata najavljuju da će preduzeti radikalne mere sindikalne borbe.\nSamostalni sindikat „FAS”-a traži da se ponudi radnicima, za čijim radom je privremeno prestala potreba, opcija upućivanja na plaćeno odsustvo, u skladu sa Zakonom o radu, jer „Fijat” izražava spremnost da nastavi rad u Kragujevcu.\nDrugi zahtev je da se upućivanje radnika u inostranstvo obavlja isključivo u skladu sa Zakonom o uslovima upućivanja zaposlenih na privremeni rad u inostranstvo i njihovoj zaštiti, a ne da se izbegavaju odredbe ovog zakona prisiljavanjem radnika da „dobrovoljno” prihvate ponuđene uslove, dobijene u neformalnoj formi.\nNajzad, traži se da se radnicima koji nisu spremni da prihvate jednu od prethodne dve opcije ponudi stimulativna otpremnina koja ne može biti niža od dostignutih standarda u ovoj oblasti. Samostalni sindiakt fabrike poziva radnike da pre izjašnjavanja zatraže od „Fijata” formalnu ponudu, jer papir koji su dobili to nije.\nNa sva druga, ishitrena i nametnuta rešenja, biće odgovoreno u duhu tradicije radničkog Kragujevca, poručuje se na kraju ovog saopštenja, sa potpisom predsednika Saše Đorđevića, koji je od nedavno i predsednik Samostalnog sindikata Kragujevca.\nĐorđević nije učestvovao u pregovorima sa Vladom Srbije u ponedeljak, 16. maja, kada je postignut sporazum – nema otkaza bez socijanog programa. On se tog dana opet oglasio saopštenjem u kome je objasnio zašto ga na tom razgovoru nije bilo.\nOn kaže da nije učestvovao u razgovorima sa ministarkom rada Darijom Kisić Tepavčević jer su tri sindikata koji deluju u okviru „FAS” imali pre dva dana sastanak na kome nije postignuta saglasnost.\nNa inicijativu sindikata dogovorena je kontrola Inspekcije rada u cilju provere rada rukovodstva „FAS” i zakonitosti njihovog ppostupanja, od ponedeljka, 16. maja, piše u saopštenju.\nNa kraju se navodi da je ovaj sindikat, kao jedini reprezentativni u preduzeću, otvoren za inicijative svakog radnika i da sadašnje rukovodstvo Samostalnog sindikata „FAS” neće donositi nikakve odluke „bez jasno izražene volje većine radnika i poziva sve radnike da pokažu jedinstvo.”\nOvaj sindikat potvrđuje da je i sam spreman da protestvuje ulicama Kragujevca ako pregovori ne urode plodom, jer navode da je 16. maja prijavljen „javni skup u pokretu” na koji će pozvati sve radnike „FAS”-a.\nTako je u ovom trenutku vidljivo da pregovori sa ministarkom rada u subotu, 14. maja, gde su radnike predstavljali zvanični sindikati, nisu uspeli, ali su dva dana kasnije kada su sa ministarkom razgovarali predstavnici radnika izvan sindikalnih struktura dogovori uspeli i da je obećano da neće biti otpuštanja. U osnovi, zahtevi obe delegacije bili su govoto isti, da nema otkaza u „Fijatu, i da u toku dve godine, dok fabrika ne bude radila, radnici dobijaju zarade po osnovu prinudnog odmora, koje iznose 65 posto pune zarade.\nŠto se, pak tiče odlaska u inostranstvo, i sindikati i radnici sa protesta slažu se da bude dobrovoljan i bolje organizovan i da se niko ne prisiljava i ucenjuje. I predsednik države Aleksandar Vučić oglasio se da će država pomoći radnicima. On je izjavio 15. maja na TV „Prva”: „Pomoći ćemo radnicima ’Fijata’, ali ne odlučujemo šta će raditi privatni vlasnik.”\nOn je rekao da je potpisan ugovor i da će država ogromnim parama subvencionisati novu proizvodnju u Kragujevcu kako bi zaposlila radnike. Za one kojima se u Kragujevcu sprema otkaz odgovorio je da će država pomoći, kao radnicima „Geoksa”.\nNa pregovorima sa ministarkom rada u Beogradu nije učestvovao ni Zoran Stanić, predsednik Sindikata „Nezavisnost” u „FAS”-a, ali je bio dva dana ranije, kada dogovor nije postignut.\nStanić kaže da je bilo mnogo brzopletosti i neobaveštenosti o planovima poslovodstva i da je to doprinelo protestima. Glavna zbrka je, po njemu, nastala ponudom za odlazak u inostranstvo ili otkaz, jer naši ljudi uglavnom ne znaju jezik, plaše se kako će se snaći, da li će imati prevodioca, smeštaj.\nSve je to uplašilo zaposlene, a alternativa koja je ponuđena je otkaz, pa nije čudo da su mnogi završili u Hitnoj, ili kod lekara. Glavno pitanje, posle obećanja iz Vlade da će se spor rešiti, jeste ko bi plaćao radnicima naknadu za vreme prinudnog odmora.\nKoliko znam, tokom 2021. godine država je učestvovala u finansiranju sa 13,5 miliona evra, a ukupno je radnicima plaćeno za zarade oko 15 miliona evra. Dakle, plaćala je naša država, pa se može očekivati da će i ovoga puta ona da zalegne, iako će ičestvovati i u finansiranju novog modela sa 48 miliona evra. To su velika ulaganja i radnici ne treba da budu ovako tretirani, zaključuje Stanić.\nTagovi: Fijat Kragujevac Zoran Miljković Zoran Stanić


Die Welt: SAD želi njemačku mornaricu za moguć napad na Irak - Index.hr\nDie Welt: SAD želi njemačku mornaricu za moguć napad na Irak\nSAD su od Njemačke zatražile sudjelovanje mornarice u slučaju eventualnog napada na Irak, piše u subotu njemački dnevnik "Die Welt".\nPrema informacijama dnevnika "Die Welt", SAD je prošlog tjedna, osim zahtjeva za sudjelovanjem vojnika Luftwaffe u posadama izviđačkih zrakoplova AWACS, uputio i "neslužbenu molbu" za učešćem njemačke mornarice u eventualnom ratu protiv Iraka.\nNjemački vojni brodovi sredozemne i atlantske flote bi u tom slučaju bili korišteni pri zaštiti američkih vojnih brodova te pri transportu materijala i ljudstva.\nNjemačko ministarstvo obrane zasad nije potvrdilo najnoviji zahtjev.\nKako nadalje prenosi "Die Welt" sa službenim zahtjevom NATO saveza Njemačkoj ne treba računati prije Božića.\nNjemački kancelar Gerhard Schroder je njemačku pomoć SAD-u u slučaju eventualnog napada na Irak zasad ograničio na logističku potporu na području Njemačke te na sudjelovanje njemačkih vojnika na letovima AWACS-a.\nUnutar vladajuće koalicije, u međuvremenu, izbio je sukob oko oblika i obima sudjelovanja Njemačke u eventualnom napadu na Irak. Zastupnici stranke Zelenih odobravaju sudjelovanje njemačkih vojnika pri letoviam AWACS-a samo ako se letovi obavljaju unutar granica NATO saveza.


SPC Archives - Istinito.com - Ne budi ovca!\nPočetna > Tagovi članka SPC\n4. Februara 2021. Istinito495Leave a Comment on SPC BIRA PATRIJARHA\n5. Novembra 2020. Istinito423Leave a Comment on Patrijarh Irinej zaražen virusom korona\n20. Oktobra 2020. Istinito691Leave a Comment on Pop na romobilu oduševio region (VIDEO)\nMladi sveštenik Srpske pravoslavne crkve u Srbiji na električnom romobilu hrabro ide u korak sa modernim trendovima, prenose mediji u regionu. Na društvenoj mreži TikTok objavljen je video koji prikazuje kako sveštenik odlazi na obavljanje svojih dužnosti na električnom romobilu. Sveštenik koji vozi romobil i koji je se uklapa u društvene trendove rijetkost […]\n14. Oktobra 2020. Istinito418Leave a Comment on Država, škola i Crkva u Crnoj Gori\n23. Juna 2020. Istinito646Leave a Comment on Narodna skupština o deklaraciji o pravima SPC u Crnoj Gori\nRazmatranjem prijedloga odluke o usvajanju deklaracije o zaštiti prava Srpske pravoslavne crkve na slobodno ispovijedanje vjere i prava na njenu imovinu u Crnoj Gori po hitnom postupku, počela je sjednica Narodne skupštine Republike Srpske. U ovom dokumentu, koji su predložili poslanički klubovi vladajuće većine, konstatuje se da je usvajanje spornog Zakona o slobodi vjeroispovijesti […]\n22. Aprila 2020. Istinito671Leave a Comment on Vikar patrijarha Irineja pozitivan na virus korona\n19. Aprila 2020. Istinito495Leave a Comment on Patrijarh Irinej: Slavićemo Vaskrs onako kako možemo\n3. Marta 2020. Istinito488Leave a Comment on Crna Gora počela popis dobara SPC\n29. Februara 2020. Istinito465Leave a Comment on Na ulicama Podgorice bilo oko 100.000 vjernika\nU Svetosimeonskoj litiji koja je danas prošla Podgoricom, prema nekim procjenama, bilo je oko 100.000 vjernika. Litija je uslijedila poslije Svete arhijerejske liturgije u Sabornom hramu Hristovog Vaskrsenja, a predvodio je mitropolit kijevski Onufrije sa arhijerejima Srpske i Ukrajinske pravoslavne crkve. Vjernici su se u litiji kretali do Nemanjinog grada, gdje je rođen […]\n20. Februara 2020. Istinito575Leave a Comment on Žunić: Predložena deklaracija mogla da izazove kontraefekat


Često postavljena pitanja - Uvoz, distribucija i proizvodnja kablova za struju\nHalogen free kablovi? Šta je to, gde se primenjuju i koliko ima vrsta?\nOdomaćeni izraz „Halogen free kablovi“ čini grupa kablova koja u toku gorenja NE ŠIRI POŽAR, NE EMITUJE ŠTETNE GASOVE i IMA SMANJENU GUSTINU DIMA.\nKablovi sa poboljšanim karakteristikama u toku gorenja se koriste najčešće u javnim objektima gde boravi veliki broj ljudi (aerodromi, tržni centri, škole, bolnice, poslovni centri, tuneli i drugi javni objekti). Njihov zadatak je da u slučaju požara, prilikom gorenja, ne ispuštaju otrovne gasove i ne šire požar. Neke srodne vrste ovim kablovima zadržavaju i svoju funkciju tokom požara.\nPo svojoj osnovnoj funkciji možemo ih podeliti u dve velike kategorije. To su kablovi sa poboljšanim osobinama pri gorenju tokom požara i kablovi sa funkcijom u požaru E30,E60,E90,E120. Podrazumevaju se i provodnici u oba slučaja. Obe vrste kablova imaju istu zajedničku karakteristiku, a to je da pri gorenju ne oslobadjaju otrovne gasove, medjutim njihova namena nije ista u svim objektima. (više o kablovima sa funkcijom u pročitajte u pitanju br. 2). Ovde dve kategorije takodje razlikujemo i na engleskom jeziku, koristiće izraze „Fire resistant“ – za kablove koji imaju funkciju u požaru i „Fire retardant“ za kablove koji nemaju otrovne supstance, ali takodje nemaju ni funkciju u požaru.\nTo su kablovi koji su ispitivani po standardima IEC EN 60332-1-2, 61034-2, 60332-3-24.\nKoji tipovi halogen free kablova se najčešće koriste?\nTipovi kablova koji se najčešće primenjuju na područiju EU pa i kod nas samim tim su NHXMH, N2XH, N2XCH, J-H(St)H, JE-H(St)H, LIHCH, NA2XH ali i razne druge vrste kablova kao što su mrežni kablovi, optički ili koaksijalni uz uslov da imaju oznaku LSOH, LSZH ili FRNC.\nKablovi sa funkcijom u požaru, čemu služe i šta označavaju oznake FE180, E30, E60, E90 i PH120?\nČemu služe kablovi sa funkcijom u požaru?\nOsim svoje namene da sprovedu struju kao i bilo koja druga vrsta kablova, kablovi sa funkcijom u požaru preuzimaju veoma važnu ulogu u požaru, pogotovo ako se on dogodi u objektima javne namene u kojima su u tom momentu prisutni ljudi. Oni održavaju svoju funkcionalnost čak i dok gore, te se njima, u objektima javne namene, povezuju ventilacioni uredjaji, linije za dojavu požara, liftovi itd. Odnosno svi sistemi čija je funkcionalnost neophodna da bi se ljudi evakuisali iz objekta zahvaćenog požarom, a pri tome ne emituju otrovne gasove i imaju smanjenu gustinu dima.\nKoji kablovi imaju funkciju u požaru i kako da znamo to?\nKablovi sa funkcijom u požaru su svi kablovi koji su proizvedeni prema standardima DIN VDE 0276-604 (VDE 0276 Teil 604) i DIN VDE 0276-627 (VDE 0276 Teil 627) i DIN VDE 0815 i testirani prema standardima EN 5200 i EN 60331-21 kao obavezno.\nMedjutim, treba naglasiti da nije dovoljno da jedan kabal koji nazivamo kabal sa funkcijom u požaru, ili Fire resistant, samo bude proizveden i testiran prema gore navedenim standardima. Takodje, on mora proći testiranje u sistemu prema standardu DIN 4102-12. To je testiranje sistema kablova u kablovskim regalima i trasama sa obujmicama. Rezultat ovog testiranja razvrstava kabal u jednu od 3 kategorije a to su E30, E60 ili E90. Najčešće zahtevane karakteristike su E30 i E90.\nNapominjemo, samo kablovi koji imaju validan VDE sertifikat zaista mogu pružiti sigurnost da imaju funkciju pri gorenju u požaru. Ovaj podatak je lako proverljiv na web stranici VDE instituta na linku:\nDa bi kabal dobio VDE sertifikat mora imati i uspešne rezultate testiranja prema standardu DIN 4102-12, samim tim znači da je kompatibilan sa kablovskim regalima u kojima je testiran. Od dobavljača kablova u svakom momentu možete zatražiti rezultate testiranja kako biste proverili koji proizvodjač regala je kompatibilan sa kablovima. Najveća sigurnost u funkcionalnost sistema koji ste projektovali ili postavili je upravo sertifikat o testiranju prema DIN 4102-12. Snimak jednog od testiranja možete pogledati na linku:\nTestiranje prema DIN 4102-12 je veoma rigorozan tretman, sprovodi se u uslovima požara koji su teži od od uslova koji se mogu dogoditi u realnim životnim okolnostima. Da bi sertifikat i testiranje bili validni, testiranje mora sprovoditi treća strana, odnosno akreditovana laboratorija koja je sertifikovana prema standardu ISO 17025.\nOvo pitanje je detaljnije razradjeno iz razloga što svakodnevno svedočimo kablovima lošeg kvaliteta posebno na našem tržištu, gde proizvodjači nemaju neophodnu dokumentaciju i testiranja te na uštrb toga postižu bolju cenu koja je kao takva privlačna investitorima i drugim potrošačima koji najčešće i nisu svesni rizika i mogućih posledica u momentu kupovine.\nŠta označavaju oznake na kablu E30, E60 i E90?\nOznaka E30, E60 ili E90 označava koliko minuta (30, 60 ili 90 minuta) dati kabl (zajedno sa regalom ili obujmicom) zadržava svoju funkciju pri požaru. Ovu kategoriju dobija kao rezultat testiranja prema DIN 4102-12 na trasi (regalu) koji takođe mora da ima oznaku E30, E60 ili E90. Kablovi koji su položeni u klasičnim regalima, a nose oznaku E30, E60 ili E90 ne mogu imati funkciju koja je predviđena standardom DIN 4102-12. Ovo testiranje mozete videti na linku:\nŠta označava oznaka na kablu FE180?\nOznaka FE180 označava da je tip kabla uspešno prošao ispitivanja prema standardu IEC 60331-21 koji bliže određuje zahteve i performance za izdržljivost izolacije u požaru, osnosno integritet kola. Naime, kabl se u laboratorijskim uslovima drži u plamenu 180 minuta i za to vreme ne sme doći do kratkog spoja ili prekida kabla. To što kabl ima oznaku FE180 ne znači da će raditi na trasi E30, E60 ili E90. Ovo testiranje mozete videti na sledecem linku:\nŠta označava oznaka na kablu PH120 i kako se on ponaša u sprinkler zoni?\nOznaku PH120 mogu nositi isključivo telekomunikacioni, optički i kablovi za prenos podataka. Ona se obezbedjuje uspešnim rezultatima tokom testiranja prema evropskom standardu EN 50200. Ovo testiranje se odnosi na kablove malog prečnika koji se koriste u strujnim krugovima za hitne slučajeve. Nama je bliže poznato kao testiranje pri gorenju sa šokom. U laboratorijskim uslovima, svakih nekoliko sekundi kabal u toku gorenja doživi fizički stres. Kablovi sa oznakom PH su namenjeni za unutrašnje protivpožarne instalacije gde je neophodno obezbediti funkcionalnost 120 minuta. Medjutim, kada to govorimo potrebno je da napravimo jednu bitnu razliku. PH120 nije uvek 120 minuta. U uslovima testiranja prema standardu EN 50200 kao prisutne imamo samo vatru i fizički stres, i u tim uslovima i u realnosti može se postići 120 minuta funkcionalnosti, odnosno bilo koje ciljano vreme PH30, PH60, PH90 ili PH120, medjutim ukoliko se u testiranje uključi i prskanje vode bitno se menja funkcionalnost kabla i njegova kategorizacija, onda to znači da testiranje sprovodimo prema standardu EN 50200 + Anex E koji definiše vreme testiranja samo 30 minuta u uslovima vatra+fizički stres+voda. Prisustvo vode ima veoma veliki uticaj na funkcionalnost kabla te to pravi bitnu razliku izmedju PH120 i 120 minuta. Zaključak je da ukoliko kabal označen sa PH120 u realnim uslovima dodje u dodir sa vodom pri gorenju u sprinkler zonama, ne možemo očekivati da će zadržati svoju funkcionalnost duže od 30 minuta. Dok van ovih zona on mora imati naznačenu funkcionalnost.\nPH120 testiranje prema standardu EN50200 pogledajte na linku:\nPH30 testiranje prema standardu EN50200 Anex E pogledajte na linku:\nSa kojim nosačima kablova u sistemu prema DIN 4102-12 su testirani kablovi sa funkcijom u požaru proizvodjača ERSE KABLO?\nERSE KABLO je sproveo niz testiranja u sistemu prema DIN 4102-12 sa proizvodjačima kablovskih nosača/regala BAKS, NIEDAX i PUK GERPAAS i drugi, sva testiranja su sprovedena u akreditovanim laboratorijama EFECTIS-a ili MPA instituta.\nNa zahtev, uvek smo raspoloženi da podelimo sa Vama rezultate i sertifikate.\nKoji su kablovi za dojavu požara?\nKablovi za dojavu požara imaju uvek CRVENU boju. Za uslove kada je samo potrebna dojava koristi se FIRE SIGNALIZATION CABLE sa PVC izolacijom. Kada kabl treba da bude halogenfree koristi se J-H(St)H…Bd. U slučaju da kabal mora da ispunjava halogenfree i da ima funkciju u požaru koriste se JE-H(St)H..Bd E30, E90, PH120 kablovi.\nŠta je kabal NHXHX?\nKabal pod oznakom NHXHX nije našao svoju primenu u Evropi. U prošlosti su ga proizvodile samo naše domaće fabrike i fabrike koje rade isključivo za srpsko tržište. Kabl je sa nesto boljom izolacijom od N2XH, a sa druge strane nema funkciju u požaru. Obzirom na njegovu, gotovo nikakvu prisutnost danas, već i domaće fabrike odbijaju proizvodnju ili nisu više u mogućnosti da ga proizvedu, čak i ukoliko prihvate, njegova proizvodna cena je neuoporedivo veća od cene za kabal N2XH, te se na kraju dolazi do zaključka da ovakav kabal investitoru nepotrebno povećava trošak, bez funkcije u pozaru ili neke druge bitne performanse. U starim projektima gde se ovaj kabal pojavljuje, inženjeri pribegavaju tome da ga iz objektivnih razloga promene u N2XH ili kada su u pitanju zahtevniji objekti sa bezbednosne strane, zamenjuje se kablovima NHXH FE180 E….\nKako proveriti da li je kabal proizveden prema VDE standardu i da li proizvodjač ima sertifikat za proizvodnju prema VDE?\nVeoma je lako uočiti razliku i pre i posle kupovine kablova da li je kvalitet VDE Nemačkog instituta zadovoljen pri proizvodnji ili da li je proizvodjač uopste sertifikovao svoje kablove.\nNa kablu pored ostalih oznaka definisanih standardom prema kome se kabal proizvodi, mora da stoji oznaka ◀(VDE)▶……..◀(VDE)▶……… celom dužinom kabla. Napominjemo da su ovi trouglići obavezni kod kablova koji imaju VDE certifikat. Jedan broj proizvodjača odštampa ozvaku VDE na kablu bez trouglica i to onda znači da takvi kablovi nisu proizvedeni prema VDE standardu i sertifikaciji, čak i u slučaju da proizvodjač ima VDE sertifikat. Ovakav slučaj često ume da bude zamka neiskusnim kupcima, koji u tom slučaju plaćaju veću cenu za manji kvalitet.\nProizvodjač koji sertifikuje tip kabla kod VDE instituta može proizvoditi kabal pod punim markiranjem sa gore pomenutim trouglićima uz koji regularno dostavlja važeći sertifikat i onda ste sigurni da je odgovarajući kvalitet u vašim rukama. Medjutim, sa druge strane proizvodjaču niko ne oduzima pravo da piše na kablu šta želi, pa tako i VDE znak bez trouglića. Takvi kablovi NISU proizvedeni prema VDE standardima, već je to marketinški trik proizvodjača da bi kupca doveo u zabludu da kupuje originalan proizvod po dosta nižoj ceni od tržišne.\nVDE institut, osim što sertifikuje proizvodnju tipa kabla prema svojim pravilima, deluje i nakon sertifikacije. VDE ima parvo da uzorkuje i testira proizvode koji se nalaze na tržištu širom sveta a nose njihovu oznaku ◀(VDE)▶ , i na taj način održi na zavidnom nivou uslov kvaliteta. Ukoliko VDE institut jednom pronadje pri uzorkovanju kabal koji nosi njihov znak i taj kabal ne zadovoljava kvalitet koji su oni sertifikovali, proizvodjač zauvek gubi pravo da za taj tip kabla sertifikuje proizvodnju u VDE institutu.\nInače, proces do potpune sertifikacije u VDE institutu traje 2 godine. Nakon prva 2-3 meseca od momenta početka testiranja Proizvodjač dobija sertifikat VDE instituta, naravno ukoliko je za to vreme zaključeno da testirani proizvod zadovoljava minimalne zahteve, ali se testiranje i dalje nastavlja do finalnog. Sertifikat je jedinstven sa jedinstvenim brojem i oročen na 2 godine važnosti, i kao takav ne biva zamenjen ukoliko je posle 2 godine ponovno testiranje pokaže i dalje isti kvalitet, samo u javnoj bazi njegova važnost pod identičnim brojem biva produžena.\nVažnost sertifikata, proizvodjače i njihove sertifikovane tipove kablova možete proveriti na stranici VDE instituta online na linku ispod:\nŠta je OPGW?\nKako da dobijem cene kablova?\nKada je u pitanju izračunavanje cene kablova, cene šupljih provodnika (cene bez metala) su fiksne za odredjeni vremenski period i na njih se dodaje trenutna važeća cena bakra ili/i aluminijuma na Nemačkoj berzi metala (DEL) ili na Londonskoj berzi LME (zavisno od proizvodjača ili potreba). Na cene šupljih provodnika, zavisno od kategorije klijenta i načina plaćanja odobravamo posebne rabate. Obzirom da cene metala variraju svakodnevno oduvek, a sada cene šupljeg provodnika postaju promenljive na sve kraći vremenski period, pod uticajem trenutnih svetskih dešavanja, savetujemo da se obratite našem prodajnom timu sa zahtevom za vaš projekat, gde će se oni uvek potruditi da omoguće najbolje za dati trenutak.\nKada se radi o većim projektima, možemo vam odobriti finansiranje, takodje možemo vam garantovati cene narednih nekoliko meseci, a za dugogodišnje partnere imamo još pogodnosti kao što su zamena kablova u toku izvodjenja projekta, kompenzacije, pomoć pri izboru izvodjača itd.\nKako mogu da kontaktiram prodajni tim Elektrometala Plus?\nKontaktirajte nas upitom na e-mail office@elektrometal.rs , faxom na 013/806-208 ili telefonom na 013/805-393. Ukoliko želite da kontaktirate Ogranak u Beogradu, pozovite 011/41-55-121…28 ili pošaljite mail na office-bg@elektrometal.rs , fax na 011/41-55-129.\nMožete naručiti 1 metar kabla isto kao i nekoliko kilometara. Ne postoje uslovi kod sečenja kablova. Možete dobiti i uzorke pre kupovine ukoliko se kabal nalazi na stanju. Jedina ograničenja mogu biti pri istovaru, na gradilištima ili u improvizovanim skladištima, pa valja uzeti u obzir težine zahtevanih dužina kod velikih preseka kablova pri definisanju porudžbine.\nKako da prevezem kablove do gradilišta/skladišta?\nLogistički tim Elektrometala Plus organizuje isporuke sopstvenim teretnim vozilima nosivosti od 1t, 5t, 10t i 24t prema zahtevu klijenta u inostranstvu ili u zemlji. Ukoliko želite uslugu isporuke Vaš jedini zadatak je da kažete mesto i vreme našem prodavcu.\nDa li u ponudi imate i kablove za železničku infrastrukturu?\nDa, imamo sve vrste kablova za železnicu po najnovijim evropskim standardima. Železnica u Srbiji radi na frekvenciji od 50Hz, a pojedine železnice u Evropi rade na 16,333 Hz, te sva uskladjivanja posedujemo. Takodje imamo kablove sa redukcionim faktorima u zavisnosti od potrebe projekta. Što se tiče kablova PNK, njih imamo i na lageru. Uobičajeni preseci za telekomunikacione kablove koje koristi železnica su 0,9mm i 1,4mm.\nKako da znam da je kabal koji kupujem ispravan i da neću imati havariju?\nZa sve kablove koje isporučujemo možete dobiti RUTINSKI TEST REPORT koji je vezan za fabrički broj doboša. Ovaj dokument proizilazi kao rezultat testiranja nakon proizvodnje i to za svaki pojedinačni doboš. Na njemu su ispisani uslovi i rezultati testiranja koji su zahtevani standardom prema kome se kabal proizvodi. Kablovi se uvek testiraju na mnogo veći napon od nazivnog. Pa tako ako je nazivni napon 1kV, kabal se testira na 4kV, uobičajeno u trajanju od 5 minuta gde ne sme da dodje do proboja. Ovako testirani kablovi uz pravilnu manipulaciju i skladištenje pružaju potpunu sigurnost.\nKod nekih kablova kao što su mrežni kablovi, koaksijalni ili instalacioni rutinski se testiraju grupe ili slučajni uzorci, ali i u tom slučaju fabrika izdaje test kojim potvrdjuje da je odredjena grupa ispravna.\nŠta je Type test report ili tipski atest?\nTipski atest je dokument, izdat od strane akreditovane laboratorije najčešće, kojim se detaljnije opisuju tehnički rezultati dobijeni testiranjem kabla. Nije u pitanju rutinsko testiranje, već jednokratno testiranje za tip kabla u svim svojim presecima (ako je samo za odredjene preseke to je takodje navedeno) kako bi se jasno uvidele njegove mogućnosti i karakteristike. Ovo testiranje se uglavnom sprovodi radi sertifikacije. Sertifikacija je uslovljena njime, te se smatra da ukoliko proizvodjač ima sertifikat akreditovane laboratorije ima zasigurno i Tipski atest te ovaj dokument nije tako često zahtevan od strane nadzora, projektanata ili investitora.