Soft Skills Academy besplatan seminar | MASINAC.org :: studentski portal, Mašinski fakultet u Beogradu\nSoft Skills Academy besplatan seminar\nSeminar ličnih i profesionalnih veština po osmi put zaredom i ove godine od 16. do 20. maja 2017. godine.\nUdruženje studenata elektrotehnike Evrope - EESTEC (Istek) organizuje besplatan seminar ličnih i profesionalnih veština „Soft Skills Academy“. Svi zainteresovani studenti iz Beograda mogu se prijaviti putem sajta softskillsacademy.rs od 24. aprila do 10. maja do kada su otvorene prijave.\nCilj seminara je da studenti steknu nova znanja i veštine koje će im pomoći u sopstvenom napretku i daljem usavršavanju. Seminar će trajati pet dana i održaće se u prostorijama Mašinskog fakulteta u Beogradu. Odabranih 50 učesnika će prisustvovati treninzima iz prezentacionih i komunikacionih veština, vremenskog planiranja, liderstva, rada u timu i mnogim drugim. Treninge će voditi međunarodno sertifikovani Istek treneri i predstavnici vodećih konsultantskih i revizorskih kompanija, sa kojima smo ostvarili saradnju. Nakon seminara svi učesnici će dobiti sertifikate potpisane od strane generalnog pokrovitelja i organizatora.\n„Stručno znanje koje naši studenti stiču na fakultetima često nije dovoljno za ostvarivanje uspešne karijere. Baš iz tog razloga mi organizujemo Akademiju "mekih" veština na kojoj mogu steći nova znanja koja će ih bolje pripremiti za rad u poslovnom okruženju. Dakle, svoje akademsko znanje proširuju praktičnim organizacionim i komunikacionim veštinama, te usavršavaju sebe na ličnom i profesionalnom nivou. Ove veštine jesu veoma bitne danas i svakako pružaju bolju perspektivu u budućoj karijeri studenata. “, poručuju organizatori projekta.\nSvi zainteresovani se mogu prijaviti putem prijave na sajtu softskillsacademy.rs u periodu od 24. aprila do 10. maja.


Besplatan Wi-Fi hoteli u gradu Altiplano\nHoteli u kategoriji „Besplatan Wi-Fi” – Altiplano\nHoteli u kategoriji „Besplatan Wi-Fi” – Tikinski tjesnac\nAltiplano - hoteli - Besplatan Wi-Fi\nAltiplano - Uz Hotels.com možete jednostavno rezervirati hotel (Besplatan Wi-Fi), a uz naš sustav pretraživanja možete:\nJeste li znali? Altiplano - Smještajni objekt (Besplatan Wi-Fi) koji se trenutačno najviše rezervira je &TravellersChoice1.\nAltiplano - Usporedite, pregledajte i na Hotels.com rezervirajte jeftine hotele (Besplatan Wi-Fi) s popustom.


== Aktivnosti == Više je aktivnosti koje mogu biti preduzete radi otklanjanja postojećih odstupanja. Najefikasnija bi bila sveobuhvatna promena regulative koja se bavi autorskim pravom, koja bi uvažila realnost i promenjene navike korisnika u digitalnoj eri u kojoj trenutno živimo. Međutim, šanse za tako nešto u ovom momentu nisu najveće, zato što je to u suprotnosti sa interesima regiona čije ekonomije imaju najviše koristi od sadašnjeg sistema autorskog prava, a to su SAD i EU. Dok ne dođe do sveobuhvatne reforme zakona o autorskom pravu, korisnici mogu da koriste sadašnja ograničenja radi zaobilaženja autorkog prava, kao što je fer korišćenje. Takođe, mogu se koristiti [https://creativecommons.org/ Creative Commons,] [https://www.gnu.org/copyleft/ Copyleft]<ref>https://www.gnu.org/copyleft/</ref>, [https://www.gnu.org/copyleft/gpl.html GNU General Public License] (GPL) i druge alternativne licence, koje omogućavaju slobodno deljenje i korišćenje autorskih dela. Kratkoročni fokus bi trebao da bude na sprečavanju daljih negativnih promena, kao što je recimo dalje produžavanje dužine trajanja autorskog prava. Međutim, istovremeno treba raditi na informisanju javnosti zašto nam je potrebna pozitivna reforma sistema autorskog prava, koja bi u obzir uzela i interese korisnika autorskih dela, a ne samo interese nosilaca autorskog prava. Sadašnji sistem autorskog prava se pokazao kao neodrživ i u neskladu sa digitalnom erom, zato je neophodno pristupiti sveobuhvatnoj reformi regulative, kako na domaćem tako i na međunarodnom nivou, radi vraćanja balansa između interesa nosilaca autorskog prava i korisnika autorskih dela, kao i radi omogućavanja daljeg nesmetanog razvoja nauke, kulture i znanja, što je nemoguće ako su autorska dela, kako sadašnja tako i buduća, nedostupna korisnicima autorskih dela i zaključana u nedogled.


Informacije Archives - NUNS\nNe tako kratak istorijat Neobična je činjenica da je jedan sprski zakon rangiran visoko na svetskom nivou. Usled toga, pomisao da se vlast sprema da ga promeni pobuđuje logičan oprez. Međutim,\nPoverenik se prvi put obratio Upravnom inspektoratu u oktobru prošle godine, zbog toga što UKC Niš nije postupio po njegovom „konačnom, obavezujućem i izvršnom rešenju“, donetom krajem jula prošle godine,


Ovu stranicu ste odštampali sa linka: http://www.mojtim.com/hr-saveti.php?hrOblast=248&key=&savet_submit\nDa li je vaša organizaciona kultura individualistička ili kolektivistička\nDok se u individualističkoj kulturi promoviše lični interes, inicijativa, nezavisnost i postignuće dotle se u kolektivističkoj kulturi vrednuje jedinstvo, solidarnost, saradnja i nesebičnost. I dok je u individualističkoj kulturi dominantan strah od usamljenosti dotle je u kolektivističkoj kulturi dominantan strah od odbacivanja. Jasno je...\nElementi i zastupljenost organizacione kulture\nPrilikom definisanja i posmatranja organizacione kulture preduzeća treba ispitati u šta zaposleni veruju, od kojih poretpostavki polaze, za koje vrednosti se zalažu, kojih se pravila u ponašanju pridržavaju, kakvim jezikom se obraćaju jedni drugima, koji mitovi i legende kruže firmom, postoje li rituali, ceremonije, statusni simboli, kako...\nJačanje organizacione identifikacije važna odgovornost menadžmenta\nŠto se zaposleni u većoj meri identifikuju sa kompanijom u kojoj rade to su radni moral i produktivnost na višem nivou. Osećaj zaposlenih da su deo organizacije, odnosno da je pripadnost organizaciji nešto što je njima lično veoma važno i zbog čega su ponosni, postaje deo njihovog identiteta koji igra važnu ulogu u doživljaju sebe i...\nKako kreirati kulturu otvorene komunikacije\nSloboda izražavanja je od presudne važnosti za svaki vid kreativnosti i inovacije. Zbog toga je veoma bitno stvoriti radno okruženje u kojem se neguje otvorena komunikacija koja podrazumeva slobodnu razmenu informacija bez straha. A to je moguće postići samo ako postoji poverenje između rukovodilaca i zaposlenih. Jedino takvo okruženje...\nSvrha organizacione dijagnoze je da se članovima organizacije omogući bolje razumevanje organizacionog sistema i postigne saglasnost u pogledu potrebnih promena. Promene je najčešće potrebno sprovesti na nivou organizacione strukture i kulture kako bi se omogućila realizacija poslovne strategije i postizanje organizacionih ciljeva....\nOrganizaciona kultura je sistem pretpostavki, vrednosti i pravila ponašanja koje su članovi jedne organizacije razvili ili usvojili kroz zajedničko iskustvo i koji usmeravaju njihovo mišljenje i ponašanje u poslovnim okvirima. Organizaciona kultura je sistem pretpostavki, vrednosti i pravila ponašanja koje su članovi jedne organizacije...\nRasprostranjeno mišljenje je da se o postojanju ljubavi među ljudima koji rade zajedno ne može govoriti jer su odnosi na poslu manje bliski iz razloga što među zaposlenima često osim saradnje postoji i otvoreni ili prikriveni rivalitet i konkurencija. Međutim, istraživanja otkrivaju da ljubav nije baš toliko odsutna i prognana iz...\nOrganizaciona kultura postignuća\nNe postoje preduzeća ili institucije koje imaju savršenu organizacionu kulturu, ali postoje one organizacije koje zahvaljujući svojoj organizacionoj kulturi postižu izuzetne rezultate. A ono što im je zajedničko je fleksibilnost, odnosno brzo prilagođavanje promenama, na prvom mestu, ali i niz drugih karakteristika koje ovom prilikom...\nPatološke organizacione kulture\nOsim osnovnih tipova organizacione kulture postoje i nefunkcionalni ili patološki, tj. bolesni tipovi i obično su to oni kod kojih je donošenje odluka centralizovano, odnosno kod kojih je moć u rukama jednog čoveka. U tom slučaju nefunkcionalnost prvog čoveka preduzeća uzrokuje nefunkcionalnost celog preduzeća. Dok, kada je moć...\nNesumnjivo je da između tipa organizacione kulture i uspešnosti preduzeća postoji veza. Naime, određenim promenama u organizacionoj kulturi moguće je poboljšati uspešnost preduzeća ukoliko promene idu u pravcu veće usklađenosti organizacione kulture sa ciljevima preduzeća. U literaturi se spominju različite podele...


BeneFit | Politika privatnosti\nOva politika privatnosti se odnosi na internet stranicu www.benefit.co.rs ,www.technomedia.rs , aplikacije, softvere i usluge koje nudi TECHNOMEDIA“ DOO Kragujevac, ul. Kralja Aleksandra I Karađorđevića br. 88, matični broj: 17368788, PIB:101034512 (U daljem tekstu: Technomedia), a u vezi sa važećim zakonodavstvom Republike Srbije koje reguliše zaštitu podataka o ličnosti.\nTechnomedia je posvećena poštovanju zakonodavstva Republike Srbije koje reguliše zaštitu podataka o ličnosti, kao i poštovanju zaštite osnovnih ljudskih prava i sloboda, a pre svega prava na privatnost lica čije podatke Technomedia prikuplja i obrađuje.\nVaša privatnost nam je veoma važna. Ova Politika privatnosti opisuje koju vrstu ličnih podatka Technomedia prikuplja, kako ih koristi i u kojim situacijama ih deli. To sve obavlja kroz procese dostavljanja svojih proizvoda i usluga, komunikacije sa Vama, i obavljanja svojih poslovnih operacija.\nNeki od podataka koje prikupljamo, bilo da su u pitanju individualni ili grupni, se mogu smatrati ličnim podacima. Mi ove podatke tretiramo na specijalan način, u skladu sa zakonodavstvom Republike Srbije.\nPojam „lični podaci“ se odnosi na takvu vrstu informacija koje se, direktno ili indirektno, mogu odnositi na Vas kao pojedinca. Primeri takvih informacija su: ime, prezime, fotografija, lični identifikacioni broj, kontakt podaci ili IP adresa. Obrada ličnih podataka se odnosi na bilo koju akciju koju mi ili treća strana koju smo angažovali izvršava nad ličnim podacima, kao što je prikupljanje, registracija i skladištenje.\nUvek ćemo poštovati Vašu odluku o tome kako će se Vaše informacije koristiti. Imamo postavljene procedure da zaštite Vaše podatke od brisanja, zloupotrebe, neovlašćenog pristupa, otkrivanja, izmene ili uništenja.\nMolimo Vas da odvojite malo vremena i pročitate ovu politiku privatnosti, i uverite se da ste saglasni sa korišćenjem i objavljivanjem Vaših informacija.\nImajte na umu da se ova politika privatnosti odnosi samo na internet stranicu, aplikacije, softvere i usluge Technomedie. Kada ih koristite možete pronaći veze ka drugim web sajtovima, aplikacijama i uslugama, koje vam omogućavaju da delite informacije sa njima. Technomedia nije odgovoran za prakse privatnosti ovih drugih web sajtova, aplikacija i usluga. Preporučujemo Vam da pogledate politiku privatnosti svakog web sajta, aplikacije i usluge pre nego što je povežete sa svojim nalogom koji ste otvorili radi korišćenja proizvoda i usluga Technomedie ili podelite svoje lične podatke.\nTechnomedia prikuplja podatke za efikasno funkcionisanje i pružanje najboljeg iskustva sa svojim proizvodima i uslugama.\nNeke od ličnih podataka prikupljamo samo onda kada nam ih Vi pružite, kao kada kreirate svoj nalog, kontaktirate nas zbog pružanja podrške, instalirate naše aplikacije i softvere ili kada učinite dostupnim vaše lične podatke pravnom licu koje je naš pretplatnik softvera i koje vas uključuje u korišćenje naših aplikacija. Ove informacije se mogu odnositi na Vaše ime, adresu, broj telefona, datum rođenja, fotografiju, adresu elektronske pošte, lozinku, korisničko ime, IP adresu vašeg računara, lokaciju računara i telefona i kao i vaše informacije o plaćanju. Ovo se može dogoditi kada:\nKreirate korisnički nalog ili pošaljete narudžbinu;\nZatražite podršku za proizvode ili usluge;\nZatražite informacije o proizvodima;\nKoristite naše softvere i aplikacije u koje se unose Vaši lični podaci.\nNeke lične podatke automatski sakupljamo kada posetite naš Web sajt ili koristite naše proizvode. Neke od njih dobijamo beleženjem Vaše interakcije sa našim proizvodima kroz, na primer, upotrebu tehnologija kao što su kolačići, primanjem izveštaja o greškama ili upotrebom podataka koje dobijamo iz softvera, koji se pokreće na Vašem uređaju.\nOve informacije mogu obuhvatati pojedine ili sve navedene informacije:\nVašu internet protokol („IP“) adresu;\nPodatke o lokaciji računara i mobilnog telefona;\nVreme provedeno na internet stranici;\nDatum i vreme poslatih zahteva;\nImena korisnika naloga i svih povezanih podataka;\nPodaci koji se unose u aplikaciju/softver Technomedie, a koji mogu uključiti i podatke o vašoj težini, visini, indeks telesne mase BMI, obima kukova, struka, grudi, nadlaktice i natkolenice kao drugih podataka važnih za vežbanje ...;\nPodaci o plaćanju;\nPristup kameri vašeg mobilnog telefona i\nSvaki lični podatak koji prikupimo od Vas će biti sačuvan na sigurnom CLOUD-u koji se nalazi na infrastrukturi DRŽAVNOG DATA CENTRA-DATA CLOUD TECHNOLOGY DOO KRAGUJEVAC koji se nalazi u Republici Srbiji i koji je zakupljen od strane Technomedie.\nTechnomedia će prikupljati lične podatke (kao što su Vaše ime i kontakt podaci, uključujući i validnu adresu elektronske pošte) samo u slučaju da nam ih prosledite dobrovoljno. Ukoliko ne želite da prikupljamo ove informacije o Vama, molimo Vas da ih ne prosleđujete. Nikada nećemo proslediti bilo koji od ovih detalja ni jednom drugom licu, osim ako nismo zakonski primorani na to, i nećemo zadržavati Vaše lične podatke duže nego što je potrebno za svrhu zbog koje su prikupljeni.\nImate izbora kada su u pitanju podaci koje prikupljamo. Kada zatražimo lične podatke od Vas mi ili naš pretplatnik softvera, Vi imate pravo da odbijete da ih pružite. Ali, ukoliko izaberete da nam ne obezbedite podatke koji su neophodni za pružanje usluge ili određene funkcionalnosti proizvoda koji želite da koristite, možda nećete biti u mogućnosti da koristite tu uslugu ili funkcionalnost.\nLični podaci koje prikupljamo zavise od konteksta Vaše interakcije sa Technomediom, izbora koje pravite, uključujući postavke privatnosti, kao i od proizvoda i funkcionalnosti koje koristite. Podaci koje prikupljamo mogu uključivati sledeće:\nIme i kontakt podatke: prikupljamo Vaše ime i prezime, adresu elektronske pošte, poštansku adresu, brojeve telefona i druge slične kontakt podatke.\nPodatke za logovanje: prikupljamo lozinke koje se koriste za potvrdu autentičnosti i pristup nalozima.\nTakođe sakupljamo podatke koje nam pružate kroz sadržaj poruka koje nam šaljete, kao što su povratne informacije i recenzije proizvoda ili pitanja i informacije koje nam prosledite u svrhu pružanje podrške.\nKako koristimo lične podatke\nTechnomedia obrađuje lične podatke koje ste nam dali isključivo u svrhe rukovođenja zahteva i ugovora sa Vama, odnosno za korišćenje naših proizvoda i usluga kao i za obezbeđivanje informacija i usluga koje su u vezi sa tim zahtevima i ugovorima.\nPodaci koje prikupljamo se, prema gore navedenom, brišu kada je cilj obrade podataka završen.\nTechnomedia koristi i čuva lične podatke i informacije koje prikuplja iz 4 osnovna razloga, koji su detaljnije opisani ispod:\nPrikupljene lične podatke možemo koristiti i u druge svrhe, pod uslovom da Vas obavestimo o tome u relevantnom vremenskom periodu i pod uslovom da se slažete sa predloženim korišćenjem Vaših ličnih podataka.\nKada delimo lične podatke\nMi ne prodajemo, ne razmenjujemo i ni na jedan drugi način ne delimo Vaše lične podatke sa drugim licima. Ovo ne uključuje pouzdane treće strane, koje nam asistiraju u radu sa našim Web sajtom, obavljanju našeg poslovanja i pružanju usluga, sve dok se ove treće strane slažu da ovi podaci budu poverljivi.\nZa Benefit Softver vaši lični podaci koje ste učinili dostupnim našem Pretplatniku Benefit softvera, biće dostupni u svrhu korišćenja Softvera teretani, fitnes i sportskom centru i drugom pravnom licu čiji ste član i sa kojom ćete kroz Softver komunicirati. Takođe podaci zaposlenih/angažovanih lica u pravnom licu koje je pretplatnik Benefit softvera biće dostupni članovima sa kojima komuniciraju u okviru Benefit softvera koji su u vlasništvu Technomedie.\nMožemo deliti određene lične podatke:\nKada je taj proces ovlašćen zakonom ili je neophodan zbog važećeg pravnog postupka;\nKada je to neophodno da bi se zaštitila prava ili imovina Technomedie, uključujući i sigurnost naših proizvoda i usluga;\nKada je to neophodno da bi se zaštitila lična sigurnost, imovina ili druga prava javnosti, Technomedie, njegovih korisnika i zaposlenih; ili\nU vezi sa prodajom celog ili samo jednog dela našeg poslovanja.\nMožemo angažovati spoljne saradnike da izvršavaju zadatke u naše ime, kao što je pružanje IT usluga. Izvođenje ovih usluga može značiti da naši saradnici, mogu imati pristup Vašim ličnim podacima. Ovi spoljni saradnici će imati pristup informacijama o Vama, ali samo u slučajevima kada je to neophodno da bi nam pružili svoje usluge. Kada prenosimo podatke ovoj trećoj strani, mi zahtevamo od nje da preduzme odgovarajuće organizacione i tehničke sigurnosne mere, u cilju zaštite od neautorizovanog otkrivanja ličnih podataka, i zahtevamo da obrađuje lične podatke u skladu sa našim instrukcijama i u meri koja je neophodna da bi nam pružili svoje usluge.\nTechnomedia takođe mora da otkrije Vaše lične podatke trećim stranama, kao što su policija ili drugi javni organi, ukoliko se radi o krivičnoj istrazi ili ukoliko nam je obaveza da otkrijemo takve podatke po zakonu ili odlukama državnih organa.\nKako pristupiti i kontrolisati lične podatke\nImate pravo da zatražite pristup ličnim podacima koje imamo o Vama i uvek nas možete uputiti da ne izvodimo nikakve procedure prikupljanja, skladištenja ili deljenja informacija o Vama, kao što je opisano u ovoj polisi privatnosti. Ukoliko zatražite da više ne obrađujemo Vaše podatke, više nećemo biti u mogućnosti da Vam pružamo naše usluge.\nKoja su Vaša prava, koja se tiču ličnih podataka, koji se prikupljaju i obrađuju?\nŠto se tiče Vaših ličnih podataka, koji se prikupljaju i/ili obrađuju od strane Technomedie, možete ostvariti sledeća prava:\nPravo pristupa: možete tražiti od Technomedie da potvrdi da li se Vaše lične informacije obrađuju. Ukoliko se obrađuju, dobićete pristup svojim podacima.\nPravo na ispravljanje informacija: ukoliko su naši podaci o Vama netačni, možete zatražiti od Technomedie da ispravi Vaše informacije. Ovo obuhvata pravo da se kompletiraju nekompletne informacije, uzimajući u obzir svrhu obrade.\nPravo na brisanje: možete zatražiti od Technomedie da obriše Vaše lične podatke, ukoliko su, na primer, ti podaci nezakonito obrađeni ili ste povukli svoju saglasnost.\nPravo ograničavanja obrade: možete zatražiti od Technomedie da ograniči obradu Vaših ličnih podataka, ukoliko: (i) su lični podaci netačni, (ii) je obrada nezakonita, (iii) želite da zadržimo podatke, nakon perioda zadržavanja, za pravni zahtev, ili (iv) ste imali primedbe na obradu podataka i čeka se na potvrdu naših legitimnih interesa.\nPravo na prenosivost podataka: možete zatražiti od Technomedie da Vam dostavi elektronski dokument sa Vašim ličnim podacima.\nBrisanje podataka: ukoliko nam Vaši podaci nisu više potrebni za gore pomenute svrhe, mi ćemo ih obrisati. Podaci koje ste nam učinili dostupnim, a koji pripadaju trećim licima (našem pretplatniku softvera čiji ste član), će i dalje postojati, jer su oni deo naloga tog trećeg lica. Ukoliko se podaci moraju zadržati iz zakonskih razloga, oni će biti blokirani i neće više biti dostupni za dalju upotrebu.\nZadržavanje podataka: Technomedia će zadržati Vaše lične podatke onoliko dugo koliko je potrebno da bi Vam obezbedili uslugu ili ako ste podatke dali našem pretplatniku softvera koje je on podelio sa nama, 3 meseca nakon prestanka pretplatničkog ugovora sa pravnim licem koje je naš pretplatnik. Ukoliko nam zatražite da više ne koristimo Vaše lične podatke za pružanje usluge potrudićemo se da obrišemo sve vaše podatke brzo po dobijanju ovakvog zahteva, ali imajte na umu da može biti kašnjenja u brisanju ličnih podataka sa servera koje koristimo i rezervnih kopija.\nZahtev za podatak o roku čuvanja ličnih podataka: Uvek se možete obratiti Technomedii kako bi dobili podatak o roku čuvanja vaših ličnih podataka.\nPrigovor Povereniku za zaštitu podataka o ličnosti Republike Srbije: Ukoliko smatrate da je povređeno vaše pravo na obradu podataka o ličnosti uvek se možete obratiti Povereniku za zaštitu podataka o ličnosti u skladu sa Zakonom o zaštiti podataka o ličnosti\nUkoliko želite da dobijete kopiju svojih ličnih podataka, ili da izmenite, obrišete ili ažurirate svoje lične podatke, ili da povučete svoju saglasnost za obradu podataka sa naše strane, možete nam se obratiti sa svojim zahtevom na [email protected] .\nKolačići su male datoteke sa podacima, koji se postavljaju na Vaš računar, mobilni telefon ili na bilo koji drugi uređaj dok pretražujete naš web sajt ili koristite bilo koju od naših aplikacija ili softvera na mreži. Oni ostaju u Vašem internet pretraživaču kako bi vam pomogli da zapamtite svoje želje i prethodne aktivnosti.\nMi koristimo kolačiće za sakupljanje zbirnih podataka vezanih za promet web sajta i interakciju na njemu, kako bi korisniku u budućnosti ponudili bolje iskustvo i alate. Možemo imati ugovor sa pružaocima usluga, tj. trećoj strani, da nam pomogne oko boljeg razumevanja posetilaca našeg sajta. Ovim pružaocima usluga nije dozvoljeno da koriste prikupljene podatke, osim da nam pomognu da sprovodimo i poboljšavamo naše poslovanje.\nKada posetite naš web sajt, sledeće kategorije kolačića mogu biti postavljene u Vašem pretraživaču:\nTehnički kolačići: ovi kolačići su neophodni za pravilno funkcionisanje određenih oblasti našeg sajta, kao što je omogućavanje dela našeg sajta koji se odnosi na e-trgovinu, nudi kombinacije proizvoda i cena relevantnih za Vaš region, omogućava da uravnotežimo opterećenje na našim serverima, beleži korisničke sklonosti za upotrebu kolačića itd. Kolačići u ovoj kategoriji sadrže i privremene (kolačiće koji traju dok je aktivna sesija) i trajne kolačiće. Naš web sajt možda neće raditi dobro, ili uopšte, bez ovih kolačića.\nAnalitički kolačići: ovi kolačići se koriste za prikupljanje podataka vezanih za Vašu upotrebu našeg web sajta, koje ključne reči ste koristili da dođete na web sajt, koje web sajtove ste posetili, kao i način na koji ste došli na našu stranicu. Mi koristimo ove podatke u svrhu izrade izveštaja, kako bi poboljšali naš sajt, i za prilagođavanje ponude proizvoda i usluga za Vas.\nPrihvatanje / neprihvatanje kolačića u Vašem pretraživaču: postoje brojni načini za upravljanje kolačićima i drugim tehnologijama koje se odnose na praćenje. Promenom podešavanja u Vašem pretraživaču možete prihvatiti ili odbiti upotrebu kolačića ili odlučiti da dobijate obaveštenje pre nego što prihvatite kolačiće sa web sajta koji ste posetili. Želeli bi da Vas podsetimo da ukoliko kompletno onemogućite upotrebu kolačića u Vašem pretraživaču možda više nećete biti u mogućnosti da koristite sve naše interaktivne funkcije. Ukoliko koristite nekoliko računara, sa različitim podešavanjima, uverite se da je svaki Vaš pretraživač podešen tako da odgovara Vašim potrebama.\nSve kolačiće možete obrisati u folderu za kolačiće Vašeg pretraživača. Svaki pretraživač ima drugačije procedure za upravljanje podešavanjima. U narednom odeljku ćete pronaći informacije koje se odnose na omogućavanje/ neomogućavanje kolačića kod najčešće korišćenih pretraživača. Kliknite na jedan od linkova ispod, da biste dobili određena uputstva za najčešće korišćene pretraživače:\nUkoliko ovde ne nalazite svoj pretraživač, molimo Vas da pogledate uputstva za upravljanje kolačićima, navedena u Vašem pretraživaču.\nKorisnici se obaveštavaju da ukoliko ne odobre upotrebu tehničkih kolačića možda više neće biti u mogućnosti da koriste web sajt, da vide njegov sadržaj i da koriste povezane usluge. Onemogućavanje kolačića može uzrokovati da određene usluge ili funkcionalnosti web sajta više ne budu dostupne ili da ne rade pravilno, i korisnici će možda biti prinuđeni da promene ili ručno unesu određene informacije ili svoje podešavanja svaki put kada posete sajt.\nMi smo svesni koliko je važno obezbediti maksimalnu sigurnosti podataka koji su pod našom kontrolom. Svi podaci prikupljeni kroz naš web sajt se čuvaju u elektronskom obliku, skladište se na sigurnim serverima i nad njima se sprovode stroge procedure sigurnosti i poverljivosti.\nTechnomedia je posvećena zaštiti sigurnosti Vaših ličnih podataka. Koristimo brojne sigurnosne tehnologije i procedure, koje nam pomažu u zaštiti vaših ličnih podataka od neovlašćenog pristupa, upotrebe ili objavljivanja. Na primer, skladištimo lične podatke koje nam Vi pružate na računarskim sistemima koji imaju ograničen pristup i nalaze se u kontrolisanim objektima. Kada prenosimo strogo poverljive podatke putem interneta štitimo ih tako što koristimo enkripciju.\nMi tretiramo Vaše lične podatke u skladu sa Zakonom o zaštiti podataka ličnosti Republike Srbije.\nSamo ograničen broj zaposlenih u Technomedii ima pristup podacima koje prikupljamo. Redovno pregledamo i ažuriramo naše procedure da bi poboljšali Vašu privatnost i da bi bili sigurni da se prati naša unutrašnja politika. Odmah ispravljamo svaku neusklađenost koja se odnosi na ovu politiku.\nPrenos podataka putem interneta nije apsolutno siguran. Iako ćemo mi uraditi sve što je u našoj mogućnosti da zaštitimo Vaše lične podatke, ne možemo garantovati sigurnost Vaših podataka koji se prenose na našu stranicu – svaki prenos ovog tipa je Vaša odgovornost. Onog trenutka kada primimo Vaše podatke primenjujemo stroge procedure i sigurnosne mere, kako bi sprečili neovlašćeni pristup, ali vas podstičemo da pročitate izjave o privatnosti trećih strana, čije usluge i proizvode koristite.\nUkoliko se ne slažete sa bilo kojom odredbom ove Politike privatnosti, ne bi trebalo da koristite web sajt, aplikacije ili bilo koju uslugu Technomedie.\nUkoliko imate nekih pitanja ili nedoumica, vezanih za ovu Politiku privatnosti, možete nas kontaktirati putem E-mail adrese [email protected] ili nam možete pisati na: TECHNOMEDIA“ DOO Kragujevac, ul. Kralja Aleksandra I Karađorđevića br. 88, matični broj: 17368788, PIB:101034512.\nPrihvatanje ove Politike privatnosti:\nOvu Politiku privatnosti prihvatate prilikom korišćenja našeg sajta, kreiranjem korisničkog naloga ili instalacijom naših aplikacija i softvera i time potvrđujete da ste se upoznali, pročitali i prihvatili ovu Politiku privatnosti.\nOva Politika privatnosti se može periodično ažurirati i menjati ali tako da se dostignuti nivo zaštite neće menjati.\nIzmene će stupiti na snagu objavljivanjem izmena na našim internet stranicama.\nOva Politika privatnosti se primenjuje počev od 01.06.2021.\nKralja A. I Karađorđevića 88/I-2\ntel: +381 34 501-408\nmob: +381 65 50-70-101\nDozvolite kolačiće? 🍪 Koristimo kolačiće kako bi obezbedili najbolji doživljaj na našem sajtu. Saznajte više.


Dablin putovanje - Aranžmani i last minute ponude - Putuj Sigurno\nPutujSigurno » Irska » Dablin\nDablin putovanje – ponuda aranžmana: Prestonica irske republike je magičan Dablin koji treba posetiti barem jednom u životu. Jednom kada se uputite u glavni grad smaragdnog ostrva, uvidećete zašto je zemlja dobila takav epitet. Grad je osnovan u IX veku od strane Vikinga, ali su u njemu pronađeni ostaci naselja koji su stariji i od egipatskih piramida.\nDablin putovanje će vas očarati i zbog reke Lafi na čijoj obali on leži, a poseban šarm gradu daje vrlo specifična arhitektura koja ne uključuje nebodere i solitere. Ušuškan stari grad poput ovog će vam pružiti toplu senzaciju s obzirom da ćete se u njemu osećati uvek dobrodošlo. Ukoliko se pitate koju destinaciju sledeću da posetite, opredelite se za Dablin putovanje uz pomoć jednog od naših aranžmana.\nMeđu Dablin najistaknutije znamenitosti spada most The Hapenny Bridge koji je najstariji pešački most u gradu, a koji je ime poneo zbog mostarine do pola penija koja se pešacima naplaćivala do 1919. godine. Druga senzacija je svakako, Trinity College osnovan još daleke 1592. godine od strane kraljice Elizabete I. Ukoliko želite da posetite univerzitet na kom su se školovali Oskar Vajld i Semjuel Beket, ne propustite šansu da obiđete ovu građevinu.\nNajveći evropski park se nalazi u Dablinu i nosi naziv Phoenix, a on je ujedno i jedna od omiljenih atrakcija turistima. Dablinski dvorac iz XIII veka, katedrala Sv. Patrika, interaktivni muzej grada su samo neki od kulturnih znamenitosti koje vredi posetiti… A lista je mnogo duža. Ipak ne zaboravite i da posetite pivaru Ginis i destileriju čuvenog viskija brenda Jameson.\nHoteli u Dablinu ili privatni smeštaj?\nNe zaboravite kada se uputite na svoje Dablin putovanje da je ovaj grad prestonica Irske što ga ujedno čini kosmpolitskim gradom. Na vama je da se opredelite da li vas više zanimaju hoteli u Dablinu ili privatni smeštaj, ali donesite odluku u odnosu na svoj predviđen budžet. Imaćete mnoštvo opcija, a imajte na umu da su Irci divan narod koji će vam pružiti veliku gostoprimljivost.\nJedno je sigurno – ukoliko se opredelite da posetite Dablin, nećeta zažaliti, a verovatno ćete imati i želju da mu se vraćate.


Politika zaduživanja vodi RS ka totalnom bankrotu\nNaslovnica Krajina Banja Luka Politika zaduživanja vodi RS ka totalnom bankrotu\nVlada Republike Srpske dodatno je zadužila taj bh. entitet prodajom trezorskih zapisa za novih 21,8 miliona konvertibilnih maraka (11,14 miliona eura) iako se planirala zadužiti za 15 miliona (7,66 miliona eura), a opozicija i ekonomisti smatraju da će, ako se politika zaduživanja u RS-u nastavi, uslijediti bankrot tog dijela Bosne i Hercegovine.\nIstovremeno, premijerka Republike Srpske Željka Cvijanović saopćila je da će Vlada tog bh. entiteta ranija dugovanja po osnovu naknada za budžetske korisnike isplatiti na rate, što je, kako je rekla, jedini realan i moguć način.\nMnogi mediji okarakterizirali su taj potez Vlade RS-a kao priznanje da je ekonomska situacija u tom entitetu jako loša i da se on nalazi pred bankrotom.\nPredsjednik opozicione Partije demokratskog progresa (PDP) Branislav Borenović tvrdi da je jedino pravo rješenje napraviti reprogram svih dosadašnjih dugovanja, i to na period od najmanje deset godina, i smanjiti pritisak na budžet, iz kojeg godišnje više od 40 posto izvornih prihoda ide na vraćanje kredita.\nPut ka bankrotu\n“To je neizdrživo za svaku zemlju, a posebno za našu, koja je jedna od najnerazvijenijih u Evropi. Dakle, treba smanjiti otplatu kredita na godišnjem nivou iz budžeta sa 40 posto izvornih prihoda na najmanje 20, što znači da bi se oslobodio dio sredstava za privlačenje novih investicija, novo zapošljavanje, finansiranje potreba iz budžeta i stimulisanje realnog sektora”, ističe Borenović.\nSve ostalo, kaže Borenović, vodi ka bankrotu RS-a.\n“Ova vlast ne zna šta da radi sa finansijama Republike Srpske. Dovela nas je u izuzetno tešku situaciju, a za osam godina ukupan dug je uduplan sa 3,2 milijarde KM (1,6 milijardi eura) na blizu šest milijardi (3,07 milijarde eura) u ovom trenutku i oni nastavljaju to i dalje da rade. Sve plate i penzije se isplaćuju na kredit i sve to košta sa kamatama. Da li vlast zna da već 17 miliona maraka (8,69 miliona eura) duguje prema budžetskim potrošačima? Oni duguju poljoprivrednicima, pa i majkama koje su rodile treće ili četvrto dijete. Ljudi iz vlasti žive u nerealnom svijetu. Najlakše je uzeti kredit. Pa oni kupuju helikopter za 9,5 miliona maraka (4,85 miliona eura) sa kamatnom stopom šest posto, što će ukupno građane RS-a koštati 13,5 miliona maraka (6,90 miliona eura)”, navodi Borenović.\nEkonomski analitičar Zoran Pavlović smatra da je partijskim liderima u Bosni i Hercegovini lakše da se svađaju i izvode dramske nastupe i tenzije i tako natjeraju građane da zaborave na svoje novčanike. To je, tvrdi, moguće do trenutka kad građani ostanu bez novca.\n“Onog momenta kad građani ostanu bez para desiće se scenario iz 2014. godine. I zbog toga je lakše govoriti da je budžet stabilan. To je govorio i Konzum prije nego što je došao u situaciju u kojoj se danas nalazi”, kaže Pavlović.\nOve su godine, nastavlja on, obaveze vraćanja unutrašnjih i vanjskih kredita u RS-u na nivou 750 miliona (383,2 miliona eura), troškovi plaća u administraciji 720 miliona (367,87 miliona eura), a ukupan inicijalni prihod budžeta, bez zaduživanja, milijardu i 850 miliona maraka (434,29 miliona eura).\nTo, po njegovom mišljenju, sve u prijevodu kazuje da ili neće biti novaca za izmirenje svih obaveza ili će se Vlada morati dodatno zaduživati.\nGrčki scenario ili bankrot\n“Ako se uzme u obzir da je plan ili projekcija, koja je prilično realna, sačinjena još prije tri godine, obaveza izmirenja dospjelih rata po osnovu prethodnog zaduživanja praktično iznosila 888 miliona maraka (453,71 miliona eura), a to je, u međuvremenu, korigovano skoro na milijardu maraka (gotovo pola miliona eura), onda je potpuno jasno da se ne mogu namaknuti dodatni fiskalni prihodi kako bi se bilans stabilizirao. Kada sam prije tri godine govorio da se ta milijarda maraka obaveza mora raspodijeliti na sve budžetske korisnike, u Vladi su smatrali da je to nemoguće”, navodi on.\nIstiče da se iz toga može zaključiti da, ne bude li se našao način da se potrebe za novim otplatama kredita ne osiguraju na nekom vanjskom tržištu, lokalno fiskalno prikupljanje novca neće biti dovoljno za izmirenje tih potreba, pa “ćemo ući u nešto što se zove grčki scenario ili bankrot”.\n“Doći ćemo u situaciju da ne možemo izmiriti međunarodne obaveze, odnosno izmirićemo ih, ali na račun PDV-a. Onda ćemo imati velike neizmirene obaveze prema korisnicima iz budžeta”, mišljenja on.\nMnogi ekonomisti smatraju da je razlog novog zaduživanja to što se ne zna hoće li uskoro stići sljedeća tranša kredita Međunarodnog monetarnog fonda (MMF), a Pavlović kaže da su novčana sredstva te institucije relativno skromna u odnosu na značaj MMF-a kao takvog.\n“Reformska agenda je sačinjena uz pomoć eksperata Svjetske banke. U tom paketu su predložene različite vrste reformskih aktivnosti vlada. Vlade su na sebe preuzele obavezu da stvore bolji poslovni ambijent kako bi investitori pokretali poslovne aktivnosti, koje bi rezultirale prikupljanjem direktnih poreza. To, na žalost, nije učinjeno”, objašnjava.\nOd MMF-a ne treba bježati\nMeđutim, Igor Žunić, zamjenik šefa Kluba zastupnika vladajućeg Saveza nezavisnih socijaldemokrata (SNSD) u Narodnoj skupštini RS-a i član Odbora tog tijela za budžet i ekonomiju, smatra da ekonomsku situaciju u tom bh. entitetu ne treba dramatizirati.\n“Budžet Republike Srpske je predviđen da funkcioniše jednim dijelom iz kreditnih zaduživanja. Jeste predviđeno da se najveći dio zaduživanja otplaćuje kroz tranše MMF-a i to nije sporno, ali, pošto je ova situacija kakva jeste, pristupilo se finansiranju budžeta, između ostalog, i prodajom obveznica. To jeste nepovoljniji aranžman nego onaj sa MMF-om i to je jasno svima, ali u regionu RS je manje zadužen nego Srbija ili Hrvatska kada se pogledaju dug, BDP i budžet. RS ima zaduženje oko 56 posto u odnosu na BDP i prošle godine vratili smo više kreditnih sredstava nego što smo uzeli na tržištu”, smatra Žunić.\nNavodi da taj bh. entitet ima sve osnovne stvari koje omogućuju da ekonomski život normalno funkcionira.\nKako tvrdi, penzije ne kasne nijedan dan, plaće su redovne, neki grantovi kasne, ali, navodi, sve normalno funkcionira.\nOd aranžmana s MMF-om, zaključuje, ne treba bježati i od njega praviti neku posebnu nauku.


Završni radovi u građevinarstvu | D&A&K DIZAJN - x5o4yy\nZavršni radovi u građevinarstvu |\nFirma D&A&K posluje od 2000. godine u Beogradu. Posedujemo ogromno iskustvo u poslu i ostvarili smo saradnju sa velikim brojem zadovoljnih klijenata.\nGrađevinska firma se bavi:\nadaptacijom i renovirenjem stanova\nsvim vrstama molerskih radova\npostavljanjem podnih obloga\nrenoviranjem kupatila sistemom ključ u ruke\nSvi naši radnici su vrhunski stručnjaci u svom poslu, a ono što je veoma bitno obučeni su za bezbedan rad na objektima. Redovno prolazimo i zdravstvene kontrole, a na samom objektu se od naših radnika zahteva pribranost, profesionalnost i briga o sopstvenoj, kao i o bezbednosti drugih lica.\nRadimo na teritoriji Beograda. Za više informacija pozvati brojeve telefona.\nOtvoreni smo za svaki vid dalje saradnje. Dobrodošli!


Вечерас на РТРС и РТС премијера филма “Дара из Јасеновца” | Јадовно 1941. – КУЛТУРА СЈЕЋАЊА\nFilm “Dara iz Jasenovca” reditelja Predraga Antonijevića, snimljen uz podršku Filmskog centra Srbije, imaće ekskluzivnu televizijsku premijeru na Radio-televiziji Republike Srpske večeras u 20.05 časova, bez mogućnosti odloženog naknadnog gledanja na kablovskim operaterima, koji inače nude ovu mogućnost svojim korisnicima.\nRadio-televizija Republike Srpske otkupila je ekskluzivna prava za BiH za emitovanje filma i serije “Dara iz Jasenovca”.\nPodsjećamo, film “Dara iz Jasenovca” premijerno je prikazan 25. novembra u Gračanici.\nSniman na osnovu autentičnih svjedočanstava preživjelih logoraša, film “Dara iz Jasenovca”, je prvi igrani film na temu hrvatskog ustaškog logora Jasenovac u Drugom svjetskom ratu.\nMeđu glavnim glumcima u ovom sjajnom ostvarenju su Anja Ilić i Zlatan Vidović, koji glume roditelje male Dare koju igra Biljana Čekić.\nJoš nekoliko glumaca iz Republike Srpske glumi u ovom filmu – Željko Erkić, Slobodan Perišić, Goran Jokić, Dragoslav Medojević, Sandra Ljubojević i Nikolina Friganović.\nTagovi: DaraTheFilm Genocide Hrvatska izdvajamo Jadovno 1941. Jasenovac Lika NDH Pokolj Zločin Genocid Jadovno Jadovno 1941. jasenovac Nataša Drakulić Pokolj


Bolnice, nova omiljena meta malvera - CERTRS.org\nBolnice, nova omiljena meta malvera\nRačunarski virusi su odavno prestali da napadaju samo računare. Svima su poznati slučajevi napada virusa na „pametne” uređaje kao što su telefoni, televizori i sl. Problem je što računarski virusi mogu ugroziti i živote ljudi.\nZabilježeni su slučajevi napada na elektrane, sisteme za kontrolu saobraćaja i sl. a najnoviji trend su napadi na bolnice.\nProblem je što virusi ne provjeravaju da li mašina koju napadaju lični računar ili medicinski uređaj koji dozira terapiju, što može imati fatalne posljedice. Sajber napadi na bolnice postale su ozbiljna prijetnja sredinom ove godine.\nPosljednji zabilježen incident je napada na više bolnica u Linkonšajeru u Engleskoj.\nNa veb stranici NHS-a ( Agencije za zdravstveno osiguranje, u okviru ministarstva zdravlja), objavljeno je saopštenje koje tvrdi da su morali isključiti informacioni sistem kako bi pronašli i uništili računarski virus.\nGašenje informacionog sistema dovelo je do prestanka rada više bolnica, koje su morale transportovati pacijente, među kojima i trudnice i kritične pacijente, na druge lokacije. Gašenje prouzrokovalo otkazivanje na stotine zakazanih pregleda i operacija.\nPored ovog slučaja ove godine desetine bolnica su postale žrtva rensomvera. Najpoznatiji je slučaj bolnice iz Los Anđelesa koja je platila 17 000 američkih dolara kako bi došla do podataka.\nNaočare za zaštitu privatnosti →


Pozivni broj Nova Varoš | lista svih pozivnih brojeva Srbija +381\nPozivni broj Nova Varošsoopermarketing2020-12-13T11:05:07+01:00\nPozivni broj Nova Varoš 033\nOpština Nova Varoš se nalazi u Zlatiborskom okrugu, u jugozapadnom delu Srbije. Kod naselja Kokin brod nalazi se najveća nasipna hidrocentrala u Evropi, a na reci Uvac se nalaze tri akumulaciona jezera: Uvačko, Zlatarsko i Radoinjsko.\nGrad Nova Varoš je smešten na sredini magistralnog puta Beograd-Bar, u podnožju planine Zlatar.\nAkmačići • Amzići • Bistrica • Božetići • Brdo • Bukovik • Burađa • Vilovi • Vraneša • Gornja Bela Reka • Gornje Trudovo • Debelja • Donja Bela Reka • Draglica • Draževići • Drmanovići • Jasenovo • Kokin Brod • Komarani • Kućani • Ljepojevići • Miševići • Negbina • Nova Varoš • Ojkovica • Radijevići • Radoinja • Rutoši • Seništa • Tikva • Tisovica • Trudovo • Čelice • Štitkovo\nPozivni broj Prijepolje 033\nPozivni broj Priboj 033


Zanimanje u nasleđe : Magazin : POLITIKA\nMagazin\tPOD LUPOM: PORODIČNI POSAO – S KOLENA NA KOLENO\nZanimanje u nasleđe\nNisu samo (stari) zanati na spisku poslova koje se prenose iz generacije u generaciju: čuvene su i mnoge advokatske, apotekarske ili doktorske porodice, čije prezime je brend i garant kvaliteta\nU vinčanskoj radionici „Šlarafija”, koju vodi Dejan Kapetanović, udobni dušeci s elastičnim čeličnim jezgrom i danas se rade ručno, baš kao pre 74 godine, kad je njegov deda Đorđe Vukasović započeo porodični posao.U mnogima znanoj porodici Bosiljčić, koja se od davnina bavi izradom bombona i ratluka, posao je započeo Branislav, pridružio mu se kasnije sin, do tada bio zaposlen u auto-servisu, a onda su se posla latili i unuci Branislav i Živorad. Mladi Dušan Minčić je stari grnčarski zanat, vrlo popularan u pirotskom kraju, naučio od strica, aon od svog teče. Vera Majstorović iz Čačka se opredelila za iglu i konac i nastavila tradiciju izrade narodne nošnje u svojoj radnji „Zlatovez”. Zanatska radnja „Čutura” čuva tradicijuizrade predmeta od drveta, koja je, kako nam reče majstor Milorad Radovanović, duga koliko i neka sela u bajinobaštanskom kraju.Sajdžija Pavić je osnovao radnju 1948. godine u Beogradu, a sada u njoj radi treća generacija. I majstori za kaljeve peći Dragan i Dejan Vojinović zanat su „pekli” u krugu porodice, čuvajući tajnu formulu gline koju koriste.\nNisu, međutim, samo (stari) zanati na spisku poslova koji idu „s kolena na koleno”: čuvene su i mnoge advokatske, apotekarske ili doktorske porodice, čije prezime je brend i garant kvaliteta. Mali porodični biznis je oduvek bio kičma privrede i ekonomskog napretka:u svetu postoje firme koje zapošljavaju hiljade ljudi, a počele su kao skromne radionice pre dva ili tri veka, pa su ih naslednici razvili u velike kompanije (Fijat, Svarovski, Ford…). Od pet firmi u svetu četiri su porodično vlasništvo i u njima je zaposleno 60 odsto radno sposobnog stanovništva. Kod nas je ta brojka znatno manja, mada ima onih koji su uspeli da se učvrste i ostvare veliki uspeh u prehrambenoj, farmaceutskoj, tekstilnoj industriji, turizmu, trgovini, cvećarstvu…\nVelika je prednost a i motiv kada članovi porodice rade za sopstvenu, a ne za korist nekog drugog poslodavca. Činjenica je da i porodica ima više razumevanja za potrebe svojih članova kada je reč o radnom vremenu. U vođenju porodičnog posla uvek se računa na buduće generacije. Olakšicu predstavlja i zakonska odredba o privatnim preduzetnicima, prema kojoj članovi porodičnog domaćinstva osnivača radnje (bračni drug, deca i roditelji) mogu raditi i bez zasnivanja radnog odnosa. Zamka porodičnog biznisa je, međutim, preplitanje ličnih i poslovnih odnosa: ono što je dobro za posao ne mora biti dobro za porodicu. Problem može da predstavlja i deoba para, kad bi jedni da ulažu, drugi da troše.\nGordana Mihajlović-Umeljić je započela posao sa jednim kilogramom meda i lekovitog bilja. Uz nju je tada, pre punih 20 godina, stao otac, Tomislav Mihajlović, mašinski inženjer i dugogodišnji pčelar, pruživši joj punu podršku. Oslonila se i na pomoć dela rodbine i prijatelja i otisnulau svet preduzetnika.\nGordanu smo upoznali, kada je već bila afirmisana poslovna žena, pre deset godina u Kruševcu. O svom životnom putu majke i studentkinje rado je pričala, jer je za dve godine u roku dala sve ispite i rodila dvoje dece. Nerado se sećala teške bolesti, mada je upravo ona opredelila njen životni put. Tada nam je rekla:„Ima trenutaka u životu koje ne umemo da objasnimo iako smo ih doživeli. Ja sam sve nade polagala u farmaceutske proizvode bez volje i želje da popijem i gutljaj čaja kojima me je majka nutkala, da bih jedno jutro lek potražila u regalu, i tu našla tatine knjige o lekovitom bilju i pčelarstvu.U životu su me održali sokovi koje sam cedila iz biljaka. Posle tri meseca upotrebe toga što sam sama sebi napravila digla sam se na noge”.\nPodstaknuta bolešću Gordana je počela da proučava lekovito bilje i pčelinje proizvode da bi dokazala i naučno potvrdila šta stoji iza naizgled napamet spojenog leka. Svoje veliko znanje i umeće pretočila je u kozmetičke proizvode, koji su je kasnije doveli i do „Eureke” u Briselu. Za svoje uspehe Gordana je tada rekla da zahvaljuje „svojim anđelima”, deci Mileni, Marku i Milošu.\nOva izuzetna i talentovana žena stradala je u saobraćajnoj nesreći 2002. godine u Crnoj Gori. A tamo gde je stala produžila je njena porodica. U početku je sve poslove vodio otac Tomisalav, jer su deca bila maloletna, mada stariji Marko i Milena posla nisu bili pošteđeni.Marko je završio gimnaziju i upisao Poljoprivredni fakultet, krećući Gordaninim stopama, da bi sad preuzeo kormilo preduzeća.\nPod nazivom „Florapin” preduzeće je poslovalo do 2004. godine, onda su ime promenili u Olik (OLEEQUE), što predstavlja početak slova osnovne delatnosti preduzeća: Originalna linija imunotonika i kozmetike.Milena je nakon završene srednje farmaceutske škole završila Višu medicinsku, smer kozmetika. Miloš je gimnazijalac, želi da završi školovanje na odseku za grafički dizajn i na taj način doprinese usavršavanju i plasiranju porodičnog brenda. Nedavno smo ga sreli za štandom u Vrnjačkoj Banji, gde je s puno uspeha promovisao preparate čiji se broj, kako su godine proticale, povećavao.\nGodine 1999. u preduzeću je proizvedeno, atestirano i pušteno na tržište preko 100 proizvoda iz oblasti dodataka hrani i kozmetici za negu lica, tela i kose. Te godine su osvojili prva i najznačajnija svetska priznanja, a 2009. godine i posebnu nagradu za desetogodišnje očuvanje standaradnog kvaliteta preparata na bazi pčelinjih proizvoda i lekovitog bilja, upravo onoga čemu je Gordana stremila, učeći svoju decu da kvalitet nema alternativu.\nU konjičkom sportu ima dosta skorojevića koji žele da se „pokažu” u društvu kao uspešni i bogati, da se slikaju kako primaju pehar ili kako sede u ložama, ali kada se ižive ta „moda” prođe, pa uplove u neke druge vode i nestanu bez traga. Ređi su oni koji se duže zadrže u ovom, posebno za naše uslove, teškom i zahtevnom sportu koji traži puno odricanja. Iako su danas u Srbiji sve veće ergele privatne, tradicija je na strani „malih” odgajivača koji nikada nisu bili toliko bogati da imaju više od dva-tri trkačka konja, ali mogu da se pohvale kontinuitetom od nekoliko generacija.\nI među trenerima na hipodromu, ili džokejima, retki su oni čiji su potomci krenuli njihovim stopama, međutim ima izuzetaka. Svi poznavaoci konjičkog sporta čuli su za jedno ime, i to žensko, Anđelku Mihajlovski koja je uspešno nastavila zanimanje svoga dede, Sime Savića, trenera u ergelama „Ljubičevo” i „ Karađorđevo”.\n– Moj deda je sa konjima iz „Karađorđeva” 1971. godine bio šampion među trenerima na bečkom hipodromu. Potom se vratio u Beograd i trenirao konje privatnih odgajivača. Napisao je i knjigu o treninzima galopera iz koje sam i ja učila. Uveo me je u tajne ovog sporta i imao toliko poverenja u mene da mi je dozvoljavao da jašem u trkama kada sam imala svega četrnaest godina – kaže Anđelka.\nNjena porodica je sastavljena od sve samih konjara: brat od tetke Dragan Živković je takođe bio džokej, a danas je trener u drugoj štali. Svojevremeno je učestvovala u istim trkama sa džokejem Pančom Mihajlovskim za koga se docnije udala, i ima dve odrasle ćerke Anu i Maju. Konji „kao sudbina” nisu zaobišli ni Anđelkinog oca Stanislava. Kao mladić bio je kaskader, ali je kasnije otišao u Švajcarsku i promenio zanimanje. Anđelka je dugo bila trener privatne ergele „Potkovica”. Može da se podiči sa dva osvojena „derbija” sa grlima „Svoš Bakler” i „Bili Alen”, a osvojila je „trajal stejks” četiri puta uzastopno. Danas trenira konje štale „Perjanik” i sa upravo završenih Ljubičevskih konjičkih igara vratila se sa osvojenim peharom.\n– Žene u konjičkom sportu dominiraju među preponašima, ali ih je jako malo među galoperima. I u svetu je tako, ali tamo su moje koleginice uvažavane i to ne samo u inostranstvu, nego i kod nas čujem kako moje kolege sa poštovanjem izgovaraju ime Francuskinje Kriket Hed, koja je napravila ime kao trener trkačkih konja. Ja ne osećam da sam uvažavana i pored svih uspeha koje sam imala – kaže naša sagovornica. Iako je osvojila dosta nagrada Anđa, kako je na hipodromu zovu, skoro da nema fotografija iz pobedničkog padoka. Iz sujeverja nikada se ne slika posle trke niti ulazi u prostor gde se dodeljuju nagrade. Konjički sport je lep, ali i mnogo težak, treba svaki dan rano ustati, doći do štala, odraditi treninge, pa popodne ponovo na posao, nema slobodnog dana, galoperi su nežni, plahoviti konji, koji se moraju stalno nadzirati…\n– Zahvaljujući radu sa konjima odgajila sam svoje ćerke, koje sada imaju svoju decu, ali nisam želela da krenu mojim putem, plašila sam se da im ne bude pretežak. Danas mi to obe zameraju – veli Anđa. Ne kaže se badava da krv nije voda.\nZajednica belih mantila\nLekarska profesija je veoma uvažena, pa nije čudo što mnoga deca maštaju da jednog dana obuku beli mantil, posebno ako su im roditelji već lekari. U svetu su lekarske familije česte, a takva praksa ne zaobilazi ni nas. Glavobolje nastaju ako su i specijalizirali iste oblasti, pa se još zaposle u istoj instituciji.\n– Pre dvadesetak godina o tome se raspravljalo na partijskim sastancima kao o nepotizmu. Ja mislim da deci ne treba otežavati karijeru samo zato što su im i roditelji lekari, ako svojim radom zaslužuju da se zaposle u istoj prestižnoj ustanovi. Kao dete šumadijskih seljaka putovao sam autostopom na predavanja, dok su deca lekara imala mnogo bolje uslove za učenje, ali meni njihova konkurencija nije smetala da postanem profesor na Medicinskom fakultetu i šef koronarne jedinice u Urgentnom centru – kaže kardiolog dr Mihailo Matić. Posle rada u seoskoj ambulanti on je 1976. prešao na čuvenu Internu A kliniku Medicinskog fakulteta u Beogradu. Tu je upoznao koleginicu Danicu, sa kojom se docnije i venčao. I njihova deca Dragan i Milica su završili medicinu i postali kardiolozi.\n– Supruga i ja smo radili na Medicinskom fakultetu i nije nam uvek bilo prijatno što su i naša deca na predavanjima. Kad su završili studije i došlo vreme da se zaposle, za nas je to bio novi izazov, da ne kažem nova neprijatnost, jer su i oni želeli na kardiologiju – priča nam dr Matić, koji je napustio Internu kada je osnovan Urgentni centar, i sada u ovoj ustanovi radi zajedno sa sinom. Sin je, kao vrstan stručnjak, dobio odeljenje gde se primaju teški slučajevi, ali se dobro uklopio i u međuvremenu magistrirao. Ćerka Milica je dve godine radila na određeno, a poslednje tri volontira.\nOdavno je poznato da je porodična tradicija česta među posebno kardiolozima. Otac profesorke u penziji dr Jelisavete Krotin je bio lekar, a njena ćerka je šef kardiologije na Bežanijskoj Kosi. Akademik Miodrag Ostojić radi zajedno sa svojim sinom u operacionoj sali, a sin profesorke Bosiljke Vujisić Tešić u sali za kateterizaciju gde je ona šefica. Ovakvih primera ima još pa zato neke kolege u šali nazivaju kardiologiju „institutom za majku i dete”.\n– Ne možemo svojoj deci braniti da izaberu zanimanje koje žele. Znamo da ne gledaju svi blagonaklono na nas, ali trudimo se da naša deca budu pošteni lekari i ljudi – ističe dr Matić.\tSlavica Berić, Dragoljub Stevanović\tobjavljeno: 12.09.2011.\nDr 011 | 12/09/2011 22:08\nMoj osvrt ce biti na poslednji pasus ovog teksta, posvecen lekarima ... Nepotizam - sto je prava rec za decu koja su "slucajno" odlucila da izaberu profesiju svojih roditelja - prof. Medicinskog fakulteta je unistio srpsku medicinu! Najbolji (zaista najbolji, a ne deca sa upisanim desetkama) mladi lekari odlaze iz zemlje jer zbog upravo pomenutih ne mogu da rade ni u seoskim domovima zdravlja, a ne zato sto traze "proju preko hleba". Danasnji docenti i vanr. profesori Medicinskog fakulteta u BG su, upravo, deca ili unuci profesora u najvecem broju slucajeva - a kao ilustraciju njihove strucnosti naveo bih samo dobro pozznatu cinjenicu da se diploma ove ustanove ne priznaje nigde u Evropi, Americi, Australiji...\nSonja S | 15/09/2011 18:19\nNe bih se složila s prethodnim komentarom, Deca lekara su u situaciji da od malih nogu uče taj „zanat”, baš kao i deca pekara, pravnika, apotekara, novinara... Samim tim imaju veliku prednost u odnosu na one koji se tek u školi susreću s budućim zanimanjem, Hvala za priču o „Florapini” koja dosta odudara od svakodnevne jadikovke.\nU novom „Magazinu” u nedelju čitajte:\nNE SAMO O POSLU Borislav Borozan\tReči mudrosti, pravde i nade\nIZ UGLA PSIHOLOGA\tKašnjenje nije samo ružna navika\nU novom broju „Magazina” u nedelju, 27. septembra, čitajte:\nNE SAMO O POSLU: ALEKSANDAR JOKSIMOVIĆ\tProslavile ga Simonida i Prokleta Jerina\nIZ UGLA PSIHOLOGA\tKupiti kucu ili ne\nU novom broju „Magazina” u nedelju, 20. septembra, čitajte:\nU novom broju „Magazina” u nedelju, 13. septembra, čitajte:\n10 pitanja TREBA LI NAM TOLIKO VATRENOG ORUŽJA\tPištolj daje lažnu sigurnost\nNE SAMO O POSLU VUK RŠUMOVIĆ\tKakvo talentovano dete\nAGONIJA RUKAVCA NA ADI CIGANLIJI\tNekad biser, sada crna rupa\nU novom broju „Magazina” u nedelju, 6. septembra, čitajte:\n10 pitanja O NAŠIM ĐACIMA I STUDENTIMA RASPUST JE ZAVRŠEN, ŠTA IH ČEKA\tVažno je šta znaš, ali i koga znaš\nNE SAMO O POSLU: LJILJANA STJEPANOVIĆ\tZgodna baka na štiklama\nMNOGI NISU SVESNI PRITAJENOG ALKOHOLIZMA\tČašica po čašica – stranputica\nU novom broju „Magazina” u nedelju, 30. avgusta, čitajte:\n10 PITANJA O INFEKTIVNIM BOLESTIMA 21. VEKA\tNeprijatelji iz sveta mikroba\nVIŠE OD HOBIJA\tKolaži i poezija za duhovne srodnike\nU novom broju „Magazina” u nedelju, 23. avgusta, čitajte:\nNE SAMO O POSLU BOBAN MARKOVIĆ\tAkademik Guče


Porodica u srednjovekovnoj Srbiji\nIndividualnu privatnost u današnjem smislu srednji vek ne poznaje. Lični život pojedinca i njegove porodice bio je u tesnim vezama sa rodbinom, bratstvom, krvnim srodstvom, kao i širom seoskom ili gradskom zajednicom. Osnova porodičnog života bio je brak na koji su veliki uticaj imali narodni običaji i vera.\nCrkva je propisivala granicu zrelosti stupanja u brak – mladići 14, a devojke 12 godina. Pošto su usled čestih epidemija bolesti, ratova i nehigijenskih uslova života ljudi mladi umirali, rani brakovi su bili potreba za ostavljanjem potomstva. Stopa smrtnosti je bila naročito visoka kod muškaraca pa su žene relativno rano ostajale udovice. Brakovi su u najvećem procentu sklapani na osnovu ranijeg dogovora dve porodice, vođenih najviše ekonomskim interesima, pa slobodnog izbora gotovo da nije ni bilo. Ipak postojali su i slučajevi otmice, oko čega su se supružnici dogovarali bez znanja svojih roditelja, ali njih nisu odobravali ni zajednica ni crkva. Naročito je otpor bio veliki ako bračni par čine pripadnici različitiih ekonomskih staleža (najgore su prolazili seljaci koji su se ženili devojkama iz plemićkog staleža).\nVenčanju je prethodila veridba, kada je mlada dobijala zaručnički prsten, a koja je uglavnom obavljana preko posrednika. Važnu ulogu imao je dogovor oko ženinog miraza koji je donosila u bračni zajednicu – stvari za svakodnevnu upotrebu, novac, nakit, nekretnine – a koji je smatran za ženinu neotuđuvu imovinu. Najsvečaniji čin venčanja bio je stavljanje cvetnog venca (kasnije zamenjenog metalnim) koji prema narodnom verovanju devojci obezbeđuju plodnost. Ovaj običaj preuzet je iz slovenske tradicije. U venčanju učestvuje i kum sa kojim porodica ostvaruje kumovsko srodstvo. Nakon ceremonije sledila je gozba na kojoj su zvanice služene hranom i pićem, dok su kod bogatijih prodica goste uveseljavali muzičari ili glumci. Crkva nije blakonaklono gledala na ove svečanosti, pa je sveštenik odlazio pre veselja.\nOdnos muškarca i žene nije bio jednak. Glava porodice bio je muškarac. Žena nije smela da uzima učešće u javnom životu, pojedinim poslovima i oštrije je kažnjavana za iste prestupe. Dok se ne uda nju zastupaju roditelji a nakon venčanja njen pravni staratelj postaje suprug. Ipak, ovako strog položaj žena uglavnom je vezan za seosku sredinu dok su bogatije vlastelinke živele slobodnije. Razvod prema crkvenim pravilima nije bio moguć ali ga je u svakodnevnom životu naravno bilo, mada je crkva na sve načine nastojala da očuva porodicu kao svetu zajednicu i stub društvenog poretka. Ponekad bi stanje u braku bilo nepodnošljivo pa je žena često bežala od muškarca. Iako je prema zvaničnim srednjovekovnim hrišćanskim pravilima dozvoljens amobračni odnos muškarca i žene, mi na osnovu kazni za brojne prestupe (preljuba, bigamija, napuštanje, bludničenje i silovanje) vidimo da ih se nisu baš svi pridržavali. Za ove prestupe bile su predviđene veoma stroge kazne. Uprkos ranim zabranama muškarci su (naročito u drugim mestima) imali čak i dugogodišnje veze iz kojih su se rađala vanbračna deca. U statutima primorskih gradova postojale su i odredbe koje su ticale njihovog položaja. Ipak, posle muževljeve smrti žena nije ostavljana bez ikakvih prava. Ona je nasleđivala imovinu i staranje o porodici, ali ju je gubila u slučaju preudaje.\nNajradosniji dani bili su praznični, kada su prestajali svakodnevni poslovi a sva pažnja se posvećivala slavljima prilikom kojih su se iskazivala radonsna osećanja. Crkva je smatrala da nijedan praznik ne sme da se krije pa su tako i porodični – rođenje, krštenje, svadba – postajali javni. Srbi su u srednjem veku imali dve vrste svetkovina:\nSakralne – koji se obeležavaju u hramu (nekada i u kući) uz bogosluženje, obredne radnje i molitvu;\nProfane (van hrama) – svetkovine koje su se obeležavale na ulicima, trgovima, pozorištima, trkalištima ili panđurima.\nSastojale su se od gozbe, pesme, svirke, plesa ili takmičarskih igara. Često su se koristili muzički instrumenti: trube, trumbeti, diple, duvački rogovi, bubnjevi, timpani, talambasi, gusle i dr. Na javnim proslavama naročito su veliku pažnju privlačili žongleri i glumci. Crkva je na praznike gledala kao na deo života svakog vernika ali je tu radost definisala kao duhovnu, a ne onu okrenutu ka hrani i piću, tako da se ta dva praznovanja nisu smela preplitati. Uprkos crkvenim pravilima i zabranama ove ceremonije su se uglavnom spajale. Za srednjovekovnog čoveka ovi dani predstavljali su priliku za opuštanje i izlaz iz mučne svakodnevice. Javne svetkovine bile su takođe i prilika za upoznavanje stanovništva.\nUopšteno svet srednjovekovnog čoveka bio je podeljen na domaći kultivisani (naseljen) deo i na divljinu. Domaći svet se završavao na međi sela i bio je pod zaštitom domaćih božanstava i duhova, pa su radi raznih zaštita (raznih bolesti i demona) vršeni magijski obredi omeđavanja sela. Tragovi ovih obučaja sačuvani su u nekim krajevima i do danas. Izvan ove teritorije prema tadašnjim shvatanjima nalazila se divljina koja je bila puna opasnosti po ljude, kroz koju su se oni kretali sa velikim strahom. Iako su ponekad postojali realni osnovi za strah (divlje zveri ili gubitak orjentacije) većina tih „opasnosti“ bila je plod ljudske mašte. Jedan od načina da se ovakvi predeli „pokore“ bio je izgradnja manastira. Ipak za neke su ovi prostori bili iskorak iz svakodnevnog života. To se najviše odnosi na vlastelu (ratnike) koji su tamo često odlazili radi svoje omiljene zabave lova, ali i zbog ranih pohoda, potera i dvoboja. Priodne pojave (grom, zemljotres, komete, pomračenja Sunca i Meseca, najezde skakavaca) su takođe izazivale nemir kod stanovništva jer se na njih gledalo kao na znamenja koja najavljuju hrišćanska čuda. U toj hrišćanskoj filozofiji veoma važan je bio i smrtni čas, koji je shvatan kao novi početak za vernike pa je s toga glavni zadatak bio temeljna priprema za ovaj čin. Umiranje nije izazivalo osećaj straha i nelagodnosti već je bio ritualni čin u kome je veliki broj ljudi uzimao aktivnog učešća. Kraj ovog zemaljskog života za čoveka bio je upravo smrtni čas, tako da je i smrt predstavljala važnu preokupaciju za vreme života.


Huligani dobijaju "svoju" policiju | Društvo\nHuligani dobijaju "svoju" policiju | Mondo Portal\n15. maj, 19:15\nHuligani dobijaju "svoju" policiju 0 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n07.04.2011. / 14:44 15:40\nHuligani dobijaju "svoju" policiju\nSrpski MUP, po preporukama Saveta Evrope, formira posebnu jedinicu za praćenje i sprečavanje nasilja u sportu i objedinjuje bazu navijačkih grupa za celu zemlju.\nSpecijalce za huligane najavila je danas ministar sporta u Vladi Srbije Snežana Samardžić-Marković a njihov zvaničan naziv će biti Nacionalni informacioni centar za praćenje i sprečavanje nasilja\nJedinica će iati svoja odeljenja u svim područnim policijskim upravama a MUP formirati i posebnu informacionu bazu podataka o navijačkim grupama.\nOna je do sada postojala na više mesta, a ubuduće će biti objedinjena.\nPredstavljajući izveštaj koji je MUP podneo Savetu, a odnosi se na nasilje na sportskim priredbama u poslednjih šest mecesi, ona je istakla da je broj incidenata smanjen za 20 odsto u odnosu period od aprila do oktobra 2010, broj povređenih je manji za 40 odsto.\nOno što je naročito važno, dodala je Marković, jeste da je za 65 odsto opao broj povređenih policajaca u incidentima na sportskim manifestacijama.\nNa dnevnom redu sednice bio je i izveštaj Ministarstva pravde, a na novinarsko pitanje da navede i podatke o šestomesečnom radu sudova na kažnjavanju izgrednika, ona je odgovorila da toga nema u izveštaju.\nPredstavnik Ministarstva pravde je podneo kraći izveštaj, da je pooštrena kaznena politika i da ima pojedinih slučajeva u sudovima da se ta pooštrena politika već primenjuje, objasnila je Marković.\nPrema njenim rečima, na osnovu ranijih podataka, dobijenih kad je Savet osnovan, procenat kažnjenih izgrednika na utakmicama je "izuzetno nizak".\nSastanku Saveta nije prisustvovao predstavnik Tužilaštva, "zbog bolesti", tako da nisu poznati ni podaci koliko je tužilaštvo podiglo optužnica, po prijavama policije protiv izgrednika na stadionima.\nMarković je najavila da će u Beograd 28. aprila doći delegacija UEFA, kojoj će Srbija morati da predstavi mere koje je preduzela i preduzimaće u sprečavanju nasilja na utakmicama.\nPredsednik UEFA Mišel Platini predočio je, prilikom februarske posete Beogradu, predsedniku Srbije Borisu Tadiću mogućnost da srpski klubovi i nacionalni tim budu isključeni iz svih evropskih takmičenja.\nUpravo gledate JOVAN DŽAKULA: Ljuba Zemunac je samo jednom u životu zaplakao - zbog mene! 0 Viral Pre 36 min On je bio šampion jugoslovenskog boksa, oni željni dokazivanja i druženja sa "poznatima". Tako je Jovan Džakula...\nUpravo gledate NOVI MONDO SERIJAL "MARGINE: Istražuje najveće tabu teme i daje odgovore na najteža pitanja! 0 Info video Pre 11 min Vodimo vas kroz društveno osetljive teme uz pomoć stručnjaka koji će ih komentarisati iz najrazličitijih uglova.


Ustavni sud RS-a zaštitio budžet RS-a ‘preko leđa’ bivših logoraša – Minber\nvelj. 10, 2016 at 5:01 pm\nUstavni sud RS-a zaštitio budžet RS-a ‘preko leđa’ bivših logoraša\nadmin 6 godina ago 428 views\nUstavni sud Republike Srpske (RS) nije prihvatio inicijativu za ocjenjivanje ustavnosti pojedinih članova Zakona o unutrašnjem dugu RS-a, koji tretiraju pravo na materijalnu nadoknadu za nezakonito zatočenje tokom rata, a kojim se isplata potraživanja ostvarenih sudskim presudama odgađa na rok od deset i više godina.\nKlub delegata bošnjačkog naroda u Vijeću naroda RS-a tražio je od Ustavnog suda BiH ocjenu ustavnosti Zakona o unutrašnjem dugu RS-a, jer su smatrali da se njime uskraćuje pravo na obeštećenje osobama koje su neosnovano lišene slobode u vezi s ratnim dejstvima.\nPo tom zakonu, naknade bivšim logorašima bit će isplaćene u obveznicama umjesto u gotovini, i to u roku od oko desetak godina.\nTu odredbu kritikovali su bošnjački zvanici u RS-u, kao i predstavnici logoraša navodeći da je to još jedna nepravda prema bivšim logorašima, dok su srpski predstavnici vlasti isticali da budžet RS ne bi mogao da “izfinansira” isplate po tom osnovu.\nKlub Bošnjaka je u osporavanju zakona isticao da “takvo normiranje dovodi do neravnopravnosti građana i onemogućava realizaciju prava priznatih u sudskim postupcima, te se tako gubi svrha i cilj vođenja parničnih postupaka pokrenutih po tužbama za naknadu nematerijalne i materijalne ratne štete”.\nMeđutim, u odgovoru koji je na inicijativu Ustvanog suda RS-a dostavila Narodna skupština RS-a navodi se da je namjera zakonodavca bila da osporenom zakonskom odredbom stvori “pozitivnu podlogu” za rješavanje predmetne materije na način da se sve osobe koje su u toku ratnih sukoba bila neosnovano lišene slobode, a to je utvrđeno sudskom odlukom pred redovnim sudovima u BiH, stave u ravnoravan položaj, a da se istovremeno postigne zaštita budžeta RS-a.\nUstavni sud RS-a se u odluci, koja je objavljena krajem prošle godine, pozvao na ovlašćenje zakonodavca da u opštem interesu utvrdi strukturu unutrašnjeg duga i uredi postupak, način i rokove utvrđivanja i izmirivanja unutrašnjeg duga RS-a prema fizičkim i pravnim licima, te da, između ostalog, definiše pojam i visinu materijalne i nematerijalne štete nastale u periodu ratnih dejstava, kao i način i uslove pod kojima se izmiruje taj vid unutrašnjeg duga.\nSud je ocijenio da predmetnom zakonskom normom nije povrijeđeno načelo ravnopravnosti i jednakosti građana, te da osporena odredba nema nacionalni predznak i podjednako se odnosi na sve osobe koje su izdejstvovale pravosnažne i izvršne sudske odluke za naknadu štete po osnovu neosnovanog lišenja slobode tokom rata, bez obzira na njihovu nacionalnu pripadnost.\nSirijska opozicija stigla u Ženevu


759 tajnih načina da pobedite dijabetes - Grupa autora: knjiga | KorisnaKnjiga.com\nDijabetes je hronična bolest koja se ne može rešiti odlaskom kod lekara, već je s njom potrebno naučiti da se živi.\nAli to ne znači da se ne možete uspešno boriti protiv nje na svim životnim poljima – na poslu, u kuhinji, na putu, na igralištu, u spavaćoj sobi – i poboljšati svoje zdravlje.\nIzuzetni novi zdravstveni priručnik 759 TAJNIH NAČINA DA POBEDITE DIJABETES pomoći će Vam da steknete navike dobre za Vaše zdravlje kao i da šećernu bolest držite pod kontrolom, a istovremeno vodite kvalitetan i aktivan život.\nSa svih 759 dragocenih i delotvornih saveta u 16 preglednih poglavlja, ova će Vam knjiga biti od neprocenjive koristi.\nČinite dobro svom organizmu i pođite na put sjajnih zdravstvenih rezultata!\nPovez: Tvrdi povez , 21x23 cm\nSlike iz šume: Slagalica\nPoslanstvo Kraljevine Srbije u Parizu 2: 1886-1893\nUsta raja k’o iz zemlje trava\nZagor: Specijal 31 - Knjiga senki


Gradi se najveći supermarket kompanije "Marmil" - "Kolonijal". Otvaranje krajem leta | Pirot vesti\nPočetna/Gradska hronika/Gradi se najveći supermarket kompanije “Marmil” – “Kolonijal”. Otvaranje krajem leta\nU toku je izgradnja najvećeg supermarketa kompanije “Marmil” – objekta “Kolonijal” koji se gradi po svim standardima energetske efikasnosti a u njemu će se uposliti 30 novih radnika. Reč je o objektu koji se prostire na 1900 metara kvadratnih bruto površine dok će neto prodajna površina iznositi 850 metara kvadratnih. Kada bude otvoren, supermarket “Kolonijal”, kako kažu u kompaniji Marmil, biće jedan od najmodernijih ovakvih objekata u ovom delu Srbije sa ponudom od preko 10.000 artikala.\nKako je Pirotskim vestima rečeno u kompaniji Marmil, objekat se gradi u skladu sa svim standardima energetske efikasnosti, počev od materijala koji se koriste pa do izgradnje sistema rekuperacije toplote. Otpadna energija iz rashladnih vitrina koristiće se za grejanje sanitarne vode a sam objekat će kompletno biti opremljen led rasvetom.\n-Objekat se nalazi na uglu ulice Srpskih Vladara i Milivoja Manića na mestu gde je decenijama postojala prodavnica Kolonijal, koja je dobro poznata među našim sugrađanima. Supermarket će imati širok asortiman od oko 10.000 artikala, sveže meso, pekaru i gotova jela. Krasiće ga moderan ambijent, veći komfor za kupovinu, niske cene i veliki broj akcija, po kojima je Marmil poznat-kažu u ovoj kompaniji.\nKompanija Marmil osnovana je 1993. godine i već 26 godina uspešno posluje na teritoriji grada Pirota. Uz kontinuirano širenje mreže svojih trgovina robom široke potrošnje, sa trenutno 150 zaposlenih i 17 maloprodajnih objekata – supermarketa, mini marketa i komšijskih radnji predstavlja najveći lokalni trgovinski lanac. U sklopu kompanije nalaze se i Pekara koja svakodnevno snabdeva sve prodajne objekte hlebom i pecivom, kao i restoran Bianca koji priprema sveža gotova jela za prodaju u supermarketu. Kupci su prepoznali prednost kupovine po najpovoljnijim cenama u maloprodajnim objektima u svom komšiluku, a Marmil se kontinuirano trudi da opravda njihovo poverenje uz širok asortiman proizvoda i već dobro poznati slogan kompanije „Jeftiniji od ostalih“.\nIzgradnja objekta Kolonijal\nakcije istaknuto izgradnja kolonijal marmil pirot povoljne cene supermarket


‹ Prethodna 1 2 3 4 5 6 7 8 ... 417 Sledeća ›\nStenci Nemackog ovcara stari 2 meseca, vrhunske krvne linije. Kontakt telefon: +38169611221\nZelboraf prodajem tel.+381628631011 Zelboraf 240 mg (vemurafenib) , za tumore sa BRAF mutacijom (metastaski melanom). Zelboraf je preostao u porodici kupljen u Nemackoj, nov neotpakovan, racun iz apoteke, u jednoj kutiji 56 tableta. tel.+381628631011\nborkne - svi oglasi (52)\n"Ful led farovi za renault reno talisman U ponudi imamo farove, volane I rucice menjaca za razne marke automobila. Ivan, Beograd 064/347-91-04"\nNa prodaju prelep muzijak Francuskog buldoga, rodjen 25.06.2020., dobrih genetskih predispozicija, izložbenog tipa. Majka: DIANA OF THE OUR KINGDOME http://ingrus.net/frbull/en/details/163632 Otac: Szasz Fabrecio Cezar http://ingrus.net/frbull/en/details.php?id=136730 U rodovniku oca i majke svetski i evropski šampion, kao i šampioni u više zemalja. Stene je odgajano u kucnim uslovima i na preuzimanju ce imati svu zdravstvenu dokumentaciju. Po dogovoru sa kupcem radimo i dostavu po zemlji i inostranstvu. Za sve informacije, slike, mozete nas kontaktirati putem maila: opacic89@yahoo.com ili na br. tel : +381641806077 Stevan Subotica, Srbija\npetar1976 - svi oglasi (23)\nStan 61m2. Zvezdara Lion. Ul. Despota Olivera 2. Centralno grejanje, lift, telefon, interfon, uknjizen 1/1. Vlasnik. 12/14 sprat. Stan je na dobroj poziciji,ispred zgrade je peti park, skola je od zgrade udaljena 100m. Parking zgrade. 50m od Bilevara Kralja Aleksandra. Stan ima dve sobe, hodnik, kupatilo, kuhinja sa trpezarijom, ostava i terasa. Kontakt tel. +38163228335 Tanja\nNa prodaju štenci nemackog ovcara stari 3.5 meseca. Vakcinisani i revakcinisani. Za sve potrebne informacije pozovite na +38163666805 Lokacija: Beograd, Pancevacki put, Srbija\nŠtenci kovrdžavog bišona,čiste krvne linije. Oštenjeni 01.09.2020. Odgajani u kućnim uslovima Spremni za preuzimanje krajem oktobra 2020-e. Cena: dogovor Tel: +381 60 3428210 Mirko Marković\n"Obicni farovi u extra stanju za renault megan 4 U ponudi imamo farove, volane I rucice menjaca za razne marke automobila. Ivan, Beograd 064/347-91-04"\nPredstavljamo vam izvanredno šar pei leglo. Štenad su rođeni 28. avgusta 2020. godine, izvanrednog porekla, izgleda i kvaliteta, od roditelja šampiona i poznatih krvnih linija. Socijalizovani, zdravi, srećni, vakcinisani, revakcinisani i pažljivo odgajani s ljubavlju. Slobodno nas kontaktirajte na brojeve telefona (Viber, VhatsApp): +381606822388 +381691170649 ili e-poštom: runviththebest6833@gmail.com ili nas pretražite na Facebooku: https://www.facebook.com/MadjarevRunWithTheBest/ Madjarev Milan https://www.facebook.com/milan.madjarev.9 Madjarev Kristina https://www.facebook.com/kristina.arsenov Rado ćemo odgovoriti na sva vaša pitanja i poslati vam još slika. Dostava širom sveta. Novo Miloševo, Srbija\nNa prodaju medvedasta stenad pomeranca (BOO) u beloj,svetlo oranz, black end tan, party color i oranz boji! Stenad imaju korektno zubalo,kratku i debelu njusku i odlican kvalitet dlake. Stenad poseduju svu zdrastvenu dokumentaciju, redovno cisceni od parazita i vakcinisano prema svom uzrastu. Oba roditelja u nasem vlasnistvu. Po želji kupca radimo papire, cip, pasos. Vrsimo transport u zemlji i inostranstvu. Za sve ostale informacije tel/+ viber/+ whatsApp +381638277116 Mesto: Savino Selo, Vrbas, Srbija\nProizvodnja i prodaja kaveza za koke nosilje. Vise informacija o ponudi kaveza na nasem web sajt-u.: http://www.kavezi.rs/ E-mail. kavezimisa@gmail.com Kontakt tel.: Miša, 064/00-377-92\nDZEK RASEL TERIJER muzjak\nSicu sitno musko stene,trikolor\nSicu trikolor sitno musko stene,vakcinisan.. Cena 150 eura. Tel.062773654\nTrskar iz Curuga - proizvodi I prodaje TRSKU, gusto pletenom, iskljucivo pocinkovanom zicom, stukatur, za dekoraciju kafica, ugostiteljskih objekata, basta, tendi, sunco-brana, za izolaciju … Dimenzije rolni: 1,5mx5m; 1,6mx5m; 2mx5m Jedinstveni smo po novom pletivu od ZELENE TRSKE. Kontakt: Mirjana, Curug Tel: +381(0)21/6935158; 00381(0)638995801 e-mail: ekostukatur@gmail.com\nBuldozi boje čokolade\nBuldozi boje čokolade Neodoljivi medvedići Zdravi, jaki, aktivni... Nova Američko - nemačka linija Sva neophodna, prateca dokumentacija Informacije na WhatsApp, Viber Sasha +381648603939 Lokacija: Topola, Srbija\nWebMarket na Google+ | WebMarket na Facebook-u0.2113 s, 801


ODBORNICI U KLUPAMA\nODBORNICI U KLUPAMA\nIzvor: Beta,Lokalne novine | Obrenovac, 20.12.2018.\nSkupština grada Beograda u petak o budžetu za 2019.\nSkupština Beograda u petak, 21. decembra razmatraće predlog budžeta Beograda za 2019. godinu, saopšteno je iz Skupštine grada.\nPred odbornicima će se naći i predlozi odluka o utvrđivanju kriterijuma i merila za obime budžeta gradskih opština kao i budžeta za poslove grada i gradskih opština i određivanju prihoda koji pripadaju gradu, odnosno gradskim opštinama u 2019. godini.\nNa dnevnom redu sednice biće i predložene odluke o dodeli naziva ulicama na teritoriji gradskih opština, o dodatnim oblicima zaštite trudnica i porodilja na teritoriji grada, o utvrđivanju kategorije korisnika koji plaćaju subvencionu cenu komunalnih usluga, o naknadi za korišćenje javnih površina, javnih puteva, komunalnim taksama, boravišnoj taksi, kao i nekoliko predloga planova detaljne regulacije.\nOdbornici će razmatrati i Predlog lokalnog akcionog plana zapošljavanja grada Beorada kao i predlog Odluke o načinu kriterijuma za dodelu bespovratnih finansijskih sredstava za podršku razvoja preduzetništva.


Smanjite rizik od šloga\nD. C. 24. juna 2013. 00:00\nMoždani udar nastaje kada se u nekom delu mozga zaustavi dotok krvi, pa ćelije u toj oblasti ne dobijaju dovoljno kiseonika i hrane. Kod većine ljudi koji dožive moždani udar, protok krvi blokira krvni ugrušak. Međutim, ovaj problem može da se desi i kada neki krvni sud u mozgu pukne.\nPodaci pokazuju da čak 25.000 ljudi u Srbiji svake godine doživi moždani udar sa manjim ili većim posledicama. Postoje lekovi koji mogu da pomognu ljudima sa uvećanim rizikom da izbegnu ove probleme. Međutim, istraživači su hteli da saznaju da li jednostavne promene u načinu života ljudi mogu smanjiti rizik od moždanog udara.\nIstraživači iz Sjedinjenih Država pregledali su grupu od 23.000 osoba prosečne starosti od 65 godina koje do sada nisu imale srčane probleme. Učesnici su popunili upitnik u vezi sa tri aspekta zdravlja: nivo šećera u krvi, holesterol i krvni pritisak i četiri aspekta životnog stila: da li su pušači, da li su gojazni, koliko su fizički aktivni i da li se zdravo hrane.\nIstraživači su svim učesnicima izračunali vrednost za svaki od sedam pomenutih faktora, gde je maksimalni rezultat iznosio 14. Vrednost od 0 do 4 predstavlja osobu sa lošim zdravljem, između 5 i 9 osobu sa prosečnim zdravljem, a između 10 i 14 osobu sa idealnim zdravljem. Nakon toga su istraživači želeli da otkriju da li postoji veza između ovakvih grupa ljudi i kolika je verovatnoća da će oni imati moždani udar.\nTokom pet godina praćenja stanja pomenute grupe ljudi, oko 2.100 ljudi je doživelo moždani udar. Što je neka osoba imala više poena, odnosno zdraviji način života, šanse za pojavu moždanog udara bile su manje.\nGeneralno gledano, rezultati su sledeći:\nLjudi koji su imali malo poena, bili su izloženi oko dva puta većem riziku od moždanog udara u odnosu na one koji su imali idealan rezultat.\nSvako poboljšanje u načinu života rezultiralo je smanjenjem rizika od moždanog udara. Čak i povećanje za jedan poen znači da osobe imaju manje šanse da će imati moždani udar nego ljudi koji imaju jedan poen manje od njih.\nLjudi koji su poboljšali svoje zdravlje imaju manje šanse da će imati moždani udar nego ljudi koji imaju nezdraviji način života.\nOsobe koje su imale idealan rezultat u svih sedam aspekata, imaju znatno manje šanse da će imati moždani udar u poređenju sa onima koji nisu imali idealne rezultate.\nStudije koje se oslanjaju na upitnike nikada ne mogu biti u potpunosti tačne. Na primer, u ovoj studiji, informacije o ishrani nedostaju kod svake četvrte osobe, a to može da utiče na rezultate.\nPored toga, istraživači su samo jednom prikupili informacije o načinu života ljudi, i to na početku studije. Mi ne znamo da li je neka zdrava ili nezdrava promena načina života učesnika nakon toga, uticala na rizik od moždanog udara.\nIstraživači sugerišu da zdrave promene načina života mogu dovesti do poboljšanja u drugim oblastima zdravlja ljudi, kao što je gubitak viška kilograma ili smanjenje holesterola, međutim, ovo istraživanje se nije konkretno bavilo time. Ova vrsta istraživanja ne može da dokaže da je promena načina života smanjila šanse ljudima od dobijanja moždanog udara. Rezultati početne procene osoba ne mogu sa sigurnošću da pokažu da li će im se desiti moždani udar.\nMeđutim, ova studija sugeriše da je ovakav vid procene rizika koristan za laku proveru toga da li bi neka osoba mogla imati koristi od nekoliko promena životnog stila. Na kraju, ovi rezultati podržavaju prethodna istraživanja koja su pokazala da zdrave promena u načinu života, čak i samo jedna od promena, mogu pozitivno uticati na zdravlje srca i krvnih sudova.\nmozdani udarzdrava ishranabolesti srcazdrav način životakrvni sudovinačin života i zdravlje


Nikšić: Počela gradnja stanova za penzionere – PRIVREDNI PORTAL\nU Nikšiću su juče zvanično počeli radovi na izgradnji zgrade za penzionere sa 75 stanova, vrijednosti 1,8 miliona eura, a ujedno je najavljen i završetak zgrade koja je počela da se gradi prošle godine, pišu Dnevne novine.\nZa godinu još 75 nikšićkih penzionera riješiće stambeno pitanje zahvaljujući projektu Vlade Crne Gore, koji realizu je u saradnji sa Fondom PIO, Udruženjem penzionera Crne Gore i lokalnom samoupravom grada pod Trebjesom. Ozvaničivši radove na izgradnji nove zgrade za penzionere u naselju Rudo polje, predsjednik Opštine Nikšić Veselin Grbović kazao da je to druga zgrada penzionera koja se za samo godinu gradi u gradu pod Trebjesom.\n“Ključevi stanova iz prve zgrade za penzionere, koja je počela sa gradnjom prošle godine, biće uručeni za nedjelju dana. U roku smo završili ono što smo obećali. Sada počinjemo drugu zgradu od 75 stanova i ovim rješavamo gorući problem dijela penzionera koji nijesu dobili stanove tokom svog dugog rada”, kazao je Grbović.\nLokalna samoprava izgradnju stanova za penzionere pomogla je ustupanjem zemljišta i oslobađanjem plaćanja komunalija.\n“Opština je obezbijedila lokaciju oko 4.600 kvadrata. Oslobodila je komunalija ovaj objekat, uradili smo projekat, a naša Direkcija će raditi i nadzor. Sa naše strane sve je to besplatno i to značajno umanjuje cijenu izgradnje stanova”, pojasnio je Grbović i naglasio da znatan dio sredstava obezbjeđuje Ministarstvo rada i Fond PIO, čime je penzionerima omogućeno da stan kupe po najnižim tržišnim cijenama u Crnoj Gori.\nGrbović očekuje da će se radovi na drugoj zgradi izvesti u dogovorenom roku, te da će penzioneri useliti u svoje nove domove za godinu.\nU Udruženju penzionera Nikšić kažu da su i više nego zadovoljni. Prema riječima predsjednika Udruženja Ivana Krsmanovića, početak izgradnje druge zgrade za penzionere u Nikšiću za samo godinu dana veliki je projekat, ne samo za Nikšić, već i za čitavu Crnu Goru.\n“Mi smo ti koji smo izgradili ovu zemlju, a blagodeti od toga danas mnogi uživaju. Nama penzionerima je dobro zato što primamo te penzije redovno. Samo nemojte nas prevariti, kažite nam iskreno mi smo ti koji ćemo da istrpimo i da vam vjerujemo. Mi smo mnogo i mnogo godina dali za izgradnju ove naše lijepe države Crne Gore”, kazao je Krsmanović.\nZa nekoliko godina 162 stana\nOpština Nikšić, kako naglašava direktor Fonda PIO Dušan Perović, prednjači kada je u pitanju rješavanje stambenih problema pripadnika treće dobi, što potvrđuje izgradnja dvije, a sada i početak izgradnje treće zgrade za penzionere u kratkom periodu.\n“Naredne nedjelje već ćemo imati priliku da uručimo ključeve za završenu stambenu zgradu iste veličine kao i ova koju smo počeli da gradimo, prije nekolike godine sagradili smo jedan objekat za penzionere sa 12 stambenih jedinica. U opštini Nikšić za nepunih nekoliko godina, ni manje ni više sagradićemo 162 stambene jedinice i možemo da kažemo da se primičemo onom zajedničkom cilju da nećemo imati penzionera koji će biti podstanar”, naglasio je Perović.\nStambena pitanja penzionera u većini crnogorskih gradova\nU narednom periodu Vlada će preko Fonda PIO, u saradnji sa lokalnim samoupravama, nastaviti da rješava stambena pitanja penzionera ne samo u opštini Nikšić, već kako ističe Perović, i u ostalim crnogorskim opštinama.\n“U opštini Podgorica već imamo izgrađenih 200 stanova. U toku je izgradnja 100 stambenih jedinica na Cetinju, u Rožajama treba da obezbjedimo još tridesetak stambenih jedinica, u Bijelom Polju je obezbjeđeno oko 20 stambenih jedinica unazad par godina i sa svim lokalnim samoupravama Fond PIO u ime Vlade će pokretati ovu aktivnost i sprovoditi ih zajednički sa partnerima”, poručio je Perović.\nOn je naglasio i da u toj instituciji posebno vode računa o redovnosti isplate penzija što je jedan od prioriteta Vlade.\nTags: gradnja, niksic, penzioneri, stanovi\nNikšić ima potencijal za uzgoj i preradu kineskog ljekovitog bilja\nSkoro dvije hiljade osoba u nezakonitom radu Primjena Zakona o regularizaciji neformalnih objekata odgođena za pet mjes...


Ljubomir P. Nenadović Архиве - Valjevo\nTag Archives: Ljubomir P. Nenadović\n15. September 2019.\tComments Off on Uručena nagrada za najbolji putopis\nKnjiga “Hilandar i Sveta Gora između mita i istorije” književnika Aleksandra B. Lakovića izabrana je kao najbolje putopisno ostvarenje za nagradu “Ljubomir P. Nenadović” koju, već šest godina uzastopno, uručuje Matična biblioteka iz Valjeva, sredinom septembra na svečanosti u Spomen – kompleksu u Brankovini. U znatnoj konkurenciji izbor najboljeg putopisnog romana za sezonu 2018/19. odabrao je žiri u sastavu: urednik ...


Četiri Austrijanca po lijepom se sjećaju Bilinog polja\nObjavljeno: 10.09.2018. u 13:19\nOd sadašnjih članova seniorske reprezentacije Austrije Zenicu, osim Schauba, pod dobrom pamte Kainz, Gregoritsch i Hinteregger, koji je tada bio kapiten austrijske selekcije\nDetalj sa utakmice mladih selekcija Austrije i Bosne i Hercegovine\nProšlo je pet godina otkako su mlade selekcije Bosne i Hercegovine i Austrije odmjerile snage na Bilinom polju u kvalifikacijama za Evropsko prvenstvo. Austrijanci su tada zahvaljujući mnogo kvalitetnijoj igri slavili s 2:0 protiv BiH, koju je s klupe predvodio Vlado Jagodić.\nGolove za Austrijance dali su Louis Schaub i Kevin Stöger, a Schaub će i ovoga puta imati priliku da istrči na travnjak Bilinog polja. Od sadašnjih članova seniorske reprezentacije Austrije Zenicu, osim Schauba, pod dobrom pamte Florian Kainz, Michael Gregoritsch i Martin Hinteregger, koji je tada bio kapiten austrijske selekcije, a danas je član udarne postave tima Franca Fode.\nU sastavu mladog nacionalnog tima BiH od aktuelnih reprezentativaca bili su Kenan Pirić, Rade Krunić, Goran Zakarić, Sanjić Prcić, Haris Duljević i Gojko Cimirot.\nBiH je tada utakmicu počela u sastavu: Kristian Jajalo, Bojan Letić, Sead Jakupović, Adnan kovačević, Sanjin Prcić, Marko Miletić, Srđan Grahovac, Goran Zakarić, Tomislav Barišić, Haris Duljević i Gojko Cimirot. Na klupi su ostali: Kenan Pirić, Ognjen Petrović, Amer Bekić, Bahrudin Atajić, Mario Kvesić, Jozo Špikić, Rade Krunić.\nNadati se da će sutra bivši mladi reprezentativci BiH imati više razloga za slavlje nego prije pet godina.\nFudbalska reprezentacija BiHAustrijaLiga nacija\nPoražavajuće Gost vile u Rovinju požalio se na neugodan miris, a vlasnik mu odgovorio: "Mujo, operi zube"\nIzvršna vlast Konačni dogovor: Tuzlanska petorka podijelila ministarstva u Vladi\nAkcija MakFUP hapsi dilere u Sarajevu: Pretresi na devet lokacija, nađena droga i oružje\nIstina o genociduZbog ovog potresnog teksta o Srebrenici je zločinac Šešelj prijetio novinarki Danasa\nPredsjedništvo BiHAmbasador Omana kod Džaferovića: Razvijati saradnju na polju privrede, naročito turizma\nPrekomandaZakarić od danas u Partizanovoj filijali\nKonferencija Biskupi upozoravaju na dramatičnu problematiku s migrantima u BiH\nBanja Luka Objavljen snimak upada policije u laboratoriju skanka i hapšenja dilera\nFudbaler DinamaHajrović progovorio o nepozivanju u reprezentaciju BiH\nStigao odgovorArgentinski mediji najavili senzaciju, ekspresna reakcija UEFA-e\nNova vladaGlasači u Austriji 29. septembra izlaze na birališta\nPripreme u OdžakuJuniorska fudbalska reprezentacija BiH na turniru u Japanu\nNesuđeni ZmajJozo Šimunović, fudbaler Celtica: Želimo se plasirati u grupnu fazu Lige prvaka\nŽrijeb odlučioBit će žestoko: Sjeverna i Južna Koreja protivnici u kvalifikacijama za SP 2022\n17 sportistaPredstavljena olimpijska reprezentacija BiH za EYOF u Bakuu


Kamioni sa zatvorenom karoserijom SCANIA iz Rusije: prodaja polovnih kamiona sa zatvorenom karoserijom SCANIA iz Rusije\nPočetna » Polovni kamioni » Polovni kamioni iz RusijeIz BelgijeIz FrancuskeIz HolandijeIz ItalijeIz LitvanijeIz NemačkeIz PoljskeIz UkrajineIz ČeškeIz ŠpanijeIz Evrope » Polovni kamioni sa zatvorenom karoserijom iz RusijeIz BelgijeIz FrancuskeIz HolandijeIz ItalijeIz LitvanijeIz NemačkeIz PoljskeIz Velike BritanijeIz ČeškeIz ŠpanijeIz Evrope » Polovni kamioni sa zatvorenom karoserijom SCANIA iz RusijeFORD iz RusijeFOTON iz RusijeGAZ iz RusijeHYUNDAI iz RusijeIVECO iz RusijeMAN iz RusijeMAZ iz RusijeMERCEDES-BENZ iz RusijeVOLVO iz Rusije\nPolovni kamioni sa zatvorenom karoserijom SCANIA iz Rusije\nRezervni delovi 9998\nRezervni delovi 3003 Pričvršćivači 2364 Kompleti za popravku 46 Obujmice creva 28 Uputstva za upotrebu 3\nOblaganja 215 Kabine 108 Bocne stepenice 75 Branici 61 Blatobrani 60 Auto klima uređaji i rezervni delovi 56\nCreva za klimu 44 Klima kompresori 10 Auto klima uređaji 2\nSpojleri 47 Sedišta 35 Brave za vrata 29 Vrata 28 Štitnici od sunca 26 Rešetke hladnjaka 25 Vazdušni jastuci 25 Ogledala 18 Mesta za spavanje 18 Radijatori za grejanje 16 Pumpe za podizanje kabine 15 Auto grejači 11 Rezervoari tečnosti za pranje 10 Pumpe perača 8 Motori brisača 7 Creva radijatora 7 Krovni otvori 7 Podizači stakla 7 Motori duvaljke 6 Nosači metlice 5 Auto stakla 4 Sajle za otvaranje haube 3 Metlice brisača 2 Haube 2 Ručne radio stanice 1\nOžičenja 270 Instrument table 216 Upravljačke jedinice 152 Senzori 124 Farovi 39 Lampice 34 Alternatori 17 Svetla za maglu 12 Žmigavci 11 Starteri 9 Elektronsko podizanje stakala 9 Kutije s osiguračima 7 Tahografi 7 Akumulatori 5 Zvučni signali 4 Remenovi alternatora 2 Releji 1\nDelovi motora 589\nMotori 143 Drugi delovi motora 79 Kolektori 53 Glave cilindra 31 Klipovi 29 Poklopci ventila 22 Remenice 21 Turbokompresori 20 Bregastе osovinе 18 Kolenasta vratila 17 Zamajaci 15 Hladnjaci ulja 14 Karteri 13 Sklopovi cilindara 13 Držači 12 Pumpe za ulje 12 Košuljice cilindra 10 Papučice gasa 9 Filteri za ulje 9 Klipnjače 8 Kućišta filtera za ulje 8 Ventili 8 Interkuleri 6 Konzole motora 5 Zaptivači poklopca ventila 3 Zaptivke posude 3 Zaptivke glave cilindra 3 Klipni prstenovi 3 Hladnjaci ulja motora 2\nCreva 258 Ventili 132 Kranovi 45 Membranske opruge kočionog cilindra 27 Pneumatski kompresori 25 Kočione komore 6 EBS modulatori 3\nAmortizeri 73 Gibnjevi 46 Šipke upravljača 44 Točak čvorišta 41 Vešanja - drugi rezervni delovi 40 Stabilizacione letve 28 Ležajevi 27 Upravljački zglobovi 24 Hidraulički pojačivači 19 Poluosovine 17 Vazdušni jastuci 14 Servoupravljači 12 Rezervoari servo upravljača 11 Pumpe servo upravljača 9 Volani 9 Letve volana 7 Vazdušni jastuci 6 Polugibnjevi 5 Osovine 3 Krajevi spone 3 Krajnji pogoni 2 Ležaji točka 2 Spiralne opruge 1 Nečujni blokovi 1\nMenjači 150 Reduktori 57 Mostovi 40 Kardanska vratila 37 Diferencijali 28 Kućišta zamajca 20 Retarderi 16 Priključna vratila 11 Diskovi kvačila 9 PTO 9 Radni cilindri kvačila 9 Glavni cilindri kvačila 8 Centralna podmazivanja 6 Korpe kvačila 5 Sajli menjača 5 Potisni ležajevi 5 Kvačila 4 Hidraulične spojnice 2 Pedali kvačila 1 Viseći ležajevi 1\nSistemi hlađenja 308\nCevni priključci 202 Radijatori za hlađenje motora 29 Ventilatori hladnjaka 23 Poklopci ventilatora 22 Visko spojnice ventilatora 11 Termostati 9 Pumpe za hlađenje motora 7 Ekspanzione posude 5\nCreva za gorivo 36 Creva usisnog vazduha 27 Rezervoari za gorivo 23 Dizne 22 Filteri za gorivo 18 Turbokompresori 15 Pumpe za gorivo 15 Kućišta filtera za vazduh 15 Filteri za vazduh 11 Rezervoari vazduha 9 Pumpe visokog pritiska 2\nKočiona vratila 19 Kočione pločice 18 Stezaljkе kočnice 10 Kočiona creva 9 Membrane kočione komore 9 Kočioni doboši 6 Kočioni diskovi 5 Glavni kočioni cilindri 5 Senzori istrošenosti 3 Papučice kočnice 1\nIzduvni sistemi 80\nIzduvne cevi 36 Prigušivači 24 AdBlue rezervoari 7 Fleksibilna creva za auspuh 6 Katalizatori 3 Zaptivke usisnog kolektora 2 Zaptivke izduvnog kolektora 1 AdBlue pumpe 1\nHidraulični cilindri 21 Razvodnici paljenja 7 Visokopritisna creva 4 Hidraulične pumpe 3 Kiper sistemi 1 Hidraulični rezervoari 1\nŠasije 17 Peti točkovi 10 Kutije akumulatora 1 Vučne kuke 1 Okretni prsteni 1 Rotacioni prenosnici 1\nDržači 7 Vratila 4 Zahvatni lanci 1\nDONGFENG 2 FORD 5\n3302 3 3307 1 3309 1\nEuroCargo 2 Stralis 2\nKAMAZ 1 KIA 2 MAN 13\nAtego 816 1 Atego 818 3 Atego 824 1 Atego 1222 1 Atego 1224 2 Atego 1229 1 Atego 1823 1\nMITSUBISHI 1 NEFAZ 1 NISSAN 2\nSrbija 1 Evropa 425\nAustrija 2 Belgija 17 Bugarska 3 Danska 12 Estonija 12 Francuska 7 Grčka 3 Holandija 130 Hrvatska 4 Italija 9 Letonija 6 Litvanija 16 Luksemburg 1 Mađarska 2 Nemačka 34 Norveška 11 Poljska 43 Portugalija 13 Rumunija 1 Slovenija 3 Velika Britanija 20 Češka 6 Španija 33 Švedska 30 Švајcarska 7\nCentralni federalni okrug 3 Severo-zapadni federalni okrug 1\nPostavite oglas u Top Prodaja kamiona sa zatvorenom karoserijom SCANIA iz Rusije: 4 jedinica\nSCANIA - R124 + prikolica\n1998 387000 km 400 k.s. 21.392 €≈ 25.119 US$\n1999 900000 km 12.000 €≈ 14.090 US$\nSCANIA - P93M 210\n7000 kg, V=38 m³\n1992 600000 km 210 k.s. 6.461 €≈ 7.586 US$\n1993 12000 km 220 k.s. 7.897 €≈ 9.272 US$


PRVA FAZA KOŠARKAŠKE EVROLIGE - 21. KOLO: Zvezda ubedljivo poražena u Vitoriji, odbrana očajna :: Blog :: Poslovni Svet\nPRVA FAZA KOŠARKAŠKE EVROLIGE - 21. KOLO: Zvezda ubedljivo poražena u Vitoriji, odbrana očajna\nKošarkaši Crvene zvezde odigrali su jednu od najlošijih utakmica u aktuelnoj sezoni Evrolige i potpuno su nadigrani u Vitoriji od Baskonije - 103:84 (27:17, 26:23, 22:19, 28:25).\nOdbrana beogradskih "crveno-belih" bila je "šuplja k'o sir", da domaćin nije malo "smanjio gas" u finišu, poraz je mogao biti i neprijatniji.\nBaskijci su vodili praktično od početka do kraja meča, gosti su samo jednom uspeli da izjednače rezultat (11:11). Prednost španskog tima rasla je iz minuta u minut, sredinom završne četvrtine izgledalo je da će Zvezda pretrpeti pravu katastrofu. Tada je Baskonija došla do "+23" u dva navrata (87:64, 90:67), ali je raspoloženi Dilan Enis spasao Beograđane još težeg poraza.\nOvo je drugi meč u ovoj evroligaškoj sezoni u kom je prvak ABA lige primio "stotku", slično je bilo i na nedavnom gostovanju u Istanbulu kod "fenjerdžije" Efesa (104:95). Takve stvari se u eri Dejana Radonjića Zvezdi nisu dešavale, doduše, sem novog i neiskusnog trenera "crveno-beli" imaju i potpuno promenjen tim.\nTrenutni sastav srpskog šampiona ima izražen manjak dobrih defanzivaca. Sem Branka Lazića, gotovo niko ne igra čvrsto u odbrani. Kapiten Zvezde je ove godine "sam protiv svih", nikako se ne uklapa u novi stil igre "crveno-belih". Stoga su njegove partije daleko ispod prošlosezonskog, reprezentativnog nivoa, gotovo je neprepoznatljiv. Lazić u ovoj sezoni ima minoran učinak u napadu, što je posledica nove podele uloga, po kojoj je njemu "zapalo" da podnosi sav teret u odbrani.\nOvim ubedljivim porazom šanse Beograđana za plasman u top 8 fazu sada su u domenu teorije. Svi rivali u trci za poslednje osmo mesto koje vodi u završnicu najkvalitetnijeg evropskog klupskog takmičenja imaju bolji međusobni skor sa Zvezdom (Himki, Makabi, Baskonija), a u slučaju nekog trougla ili četvorougla srpski prvak je ubedljivo najslabiji, jer ima samo jednu pobedu i čak pet poraza u okršajima sa direktnim konkurentima.\nTrebalo bi da se dogodi istinsko čudo u poslednjih devet kola pa da šampion ABA lige izbori plasman u prvih osam, koji mu je izmakao prošle sezone sa briljantnim skorom 16-14, koji je sada nedostižan.\nDuel u Vitoriji nije ličio na ozbiljan evroligaški meč, već više na neku prijateljsku utakmicu. Dozvolila je Zvezda od samog starta Baskijcima da se razigraju, da pogađaju neometani iz dobrih pozicija i iz laganih prodora do koša, a kada "kola krenu nizbrdo", kada jedna ekipa primeti da druga ne igra sa potrebnim žarom i zalaganjem, onda je susret završen praktično i pre nego što je počeo.\nTako je Baskonija u laganom ritmu dobila bledu i nezainteresovanu Zvezdu, koja je bila unapred pomirena sa porazom.\n"Crveno-beli" su očigledno svu svoju pažnju usmerili ka završnici ABA lige.\nIpak, bilo bi dobro kada bi četa Dušana Alimpijevića u poslednjih devet kola prve faze Evrolige zabeležila bar još nekoliko pobeda, kako ne bi pokvarila dobar utisak ostvaren u većem delu aktuelne sezone.\nU timu Zvezde jedina "svetla tačka" bio je Dilan Enis. Rezervni plej "crveno-belih" za samo 21 minut ubacio je 22 koša (2/7 dvojke, 4/5 trojke, 6/6 slobodna bacanja), uz to je imao dve uhvaćene i jednu "ukradenu" loptu, kao i tri uspešna dodavanja, za ukupan indeks korisnosti 23.\nPrelazne ocene zaslužili su još Nemanja Dangubić (12p, 3sk, 2as, 1blk) i pridošlica Alen Omić (6p, 4sk, 3as), dok su ostali totalno podbacili. Zvezda je imala čak četiri nesportska faula, od kojih je Stefan Janković uspeo da za svega 10 minuta na parketu dobije dva, pa je tako "zaradio" isključenje.\nTreba reći da Dušan Alimpijević ni na ovom meču nije mogao da računa na povređene Džejmsa Feldina i Peru Antića, ali, ako je poraz možda i bio očekivan i planiran, katastrofalna igra, pre svega u odbrani, sigurno nije.\nPravu simultanku sa Zvezdinim košarkašima odigrao je Rodrig Buboa. Momak rodom sa karipskog ostrva Gvadelup, koje je francuska kolonija (ili lepše rečeno prekomorska teritorija), prolazio je pored igrača u "crveno-belim" dresovima kao brzi voz, pogađao iz svih pozicija, ubacio 25 poena uz izuzetan procenat šuta (9/12 za dva, 2/3/za tri, 1/1 sa linije penala).\nNa parketu je Buboa proveo samo 23 minuta, na sreću Zvezde.\nRezultati 21. kola: Baskonija Vitorija - CRVENA ZVEZDA BEOGRAD 103:84, Olimpijakos Pirej - Fenerbahče Istanbul 95:70, Efes Istanbul - Valensija 82:66, Barselona - Armani Milano 81:83, Žalgiris Kaunas - Makabi Tel Aviv 99:84, CSKA Moskva - Real Madrid 93:87, Himki Moskovska oblast - Unikaha Malaga 68:66, Broze Bamberg - Panatinaikos Atina 95:74.\nTabela: CSKA 17-4, Olimpijakos, Fener 14-7, Real, PAO, Žalgiris 13-8, Himki 12-9, Makabi 11-10, Baskonija 10-11, Unikaha, Bamberg, ZVEZDA 8-13, Barsa, Valensija, Armani 7-14, Efes 6-15.\nNaredni meč Evrolige Crvena zvezda igra 9. februara.\nU Beograd stiže Armani Olimpija iz Milana.\nAnin povratak u vrh svetskog tenisa KVALIFIKACIJE ZA SVETSKO PRVENSTVU U FUDBALU U RUSIJI 2018: Veliki preokret Srbije u Tbilisiju RUSIJA - SVETSKO PRVENSTVO U VODENIM SPORTOVIMA: Srpski vaterpolisti u četvrtfinalu ATP/WTA MASTERS U RIMU: Neuništivi Nole jači od povrede i Nišikorija POČEO ATP/WTA MASTERS U MADRIDU: Ana Ivanović pobedila na startu, novi kiks Jelene TRIJUMFOM SRPSKOG PRVAKA ZAVRŠEN PLEJ-OF ABA LIGE: Zvezda ponovo u Evroligi, Budućnost je prošlost CSKA NOVI KLUPSKI ŠAMPION EVROPE U KOŠARCI: Dan pobede "crvene armije" u Berlinu FINALNA SERIJA ABA LIGE - PRVI MEČ: Zvezda bolja od Cedevite, Čarls Dženkins igrač odluke ATP I WTA TURNIR U INDIJAN VELSU: Najzad prava igra Novaka, Dušan zaustavljen PRVA FAZA KOŠARKAŠKE EVROLIGE - 13. KOLO: Rutinska pobeda Olimpijakosa, Zvezda neefikasna PRVA FAZA KOŠARKAŠKE EVROLIGE - 23. KOLO: Rutinska pobeda Zvezde, slab otpor Galatasaraja ATP/WTA MASTERS U MADRIDU: Novak kao kompjuter, Bautista uzeo samo tri gema SVETSKA LIGA U VATERPOLU, TREĆE KOLO: Srbija lako do nove pobede, slab otpor Crne Gore ČETVRTFINALNE SERIJE EVROLIGE U KOŠARCI: Zvezda sjajna, CSKA putuje u Berlin na fajnal-for ATP MASTERS 1000 PARIZ: Novak lako odbranio titulu i postavio nove rekorde