Otmičari deteta sa Voždovca poznati francuskoj policiji - 13.03.2015, Sputnik Srbija\nOtmičari deteta sa Voždovca poznati francuskoj policiji\nMinistar unutrašnjih poslova Srbije Nebojša Stefanović izjavio je danas da su otmičari deteta na Voždovcu imali originalne francuske pasoše, i da su od ranije... 13.03.2015, Sputnik Srbija\nvesti, evropa, svet, srbija, francuska, društvo\n22:00 13.03.2015 (Osveženo: 02:49 26.08.2021)\nMinistar unutrašnjih poslova Srbije Nebojša Stefanović izjavio je danas da su otmičari deteta na Voždovcu imali originalne francuske pasoše, i da su od ranije poznati policiji Francuske.\nZbog otmice dvogodišnje devojčice u Beogradu uhapšeno je troje državljana Francuske, saopštilo je danas Ministarstvo unutrašnjih poslova Srbije.Uhapšeni su M. S. (45), S. A. G. (50) i Š. E. K. (25), osumnjičeni da su danas oteli dete u naselju Braće Jerkovića, u beogradskoj opštini Voždovac.\nNakon sveobuhvatne i opsežne akcije pripadnika MUP-a, osumnjičeni su uhapšeni oko 15.00 sati na području Sremske Mitrovice.\nDevojčica je nađena bez povreda i vraćena roditeljima, a osumnjičeni će, uz krivičnu prijavu, biti predati Višem javnom tužilaštvu u Beogradu.\nMinistar unutrašnjih poslova Srbije Nebojša Stefanović izjavio je da je otmica okončana posle policijske potere i da je bila angažovana i Granična policija, koja je imala zadatak da spreči otmičare da sa detetom pređu granicu.\n„Radi se o licima koja su imala kriminogenu prošlost. Ono što je dobro je da su oni sad u našim rukama i očekujemo punu krivičnu odgovornost, a ja se nadam i najteže sankcije“, rekao je Stefanović za Radio-televiziju Srbije (RTS).\nPrema njegovim rečima, u narednim satima uslediće istraga o tome zašto je baš ovo dete oteto i zašto baš u ovom trenutku, a policija će raditi „celu noć“.\nMinistar je kazao da se u ovom trentku ne zna koja zemlja je bila konačno odredište otmičara, ali da su krenuli najkraćom rutom prema Mađarskoj ili Hrvatskoj.\n„Mi smo zatvorili sve izlaze sa auto-puta u celoj Srbiji, jer nismo znali da li je to možda varka, da li je to neko rezervno vozilo, da li postoji još jedno vozilo…“, objasnio je on i pohvalio saobraćajnu i graničnu policiju.\nStefanović je rekao da su otmičari u jednom trenutku zaustavili vozilo i pokušali da dete sklone ili čak „bace preko ograde“, ali da je to sprečeno brzom reakcijom policajaca na terenu.\nOn je dodao da se još uvek ne zna da li je slika u pasošu koji su otmičari pripremili za oteto dete zaista fotografija žrtve. Precizirao je da je dete na slici manje, ali da bi to mogla biti starija fotografija žrtve otmice.\n„To ćemo znati sutra tokom dana. Imaćemo više informacija kad od francuskih kolega dobijemo detaljne informacije oko ovog pasoša“, rekao je ministar policije, ističući da će organi Srbije raditi u sadejstvu sa francuskim vlastima.


Život dat u bescenje\nLegija stranaca je elitna, profesionalna borbena jedinica koja je deo Vojske Francuske. Nju čine dobrovoljci svih narodnosti, rasa i veroispovesti, a sama Legija služi interesima Republike Francuske svuda u svetu\n06.04.2021. - 10:47h 13:24h Autor: Stil/ wikipedia\n1. Legiji stranaca mogu da pristupe muškarci između 18 i 40 godina života izuzetnih psiho-fizičkih sposobnosti. Dobrovoljci se temeljno kontrolišu i u Legiju ne može ući baš svako. Nakon obuke, dobrovoljac potpisuje ugovor na 5 godina službe. Prva 4 meseca obuke, dobrovoljac ne sme da kontaktira sa prijateljima i rodbinom.\n2. Svaki dobrovoljac dobija novi identitet, čime ga legija štiti od spoljnih uticaja. U sklopu novog identiteta menja se ime i prezime, datum i mesto rođenja, imena roditelja.\n3. Moto legije je Legio Patria Nostra, što znači "legija je naša domovina." Legionari se kreću 88 koraka u minutu, što je manje u odnosu na drugu vojsku koja se kreće 120 koraka u minutu. Legija, zbog porijeg koraka, na paradi maršira poslednja, ali uvek dobije i najviše ovacija.\n4. U legiji se kaže: "znoj na obuci, sprečava krv na terenu." Legionari se obučavaju da prežive u mogućim i nemogućim situacijama, kao na primer: kako da prežive kad ostanu bez vode... Pojedine zemlje ne dopuštaju prijavljivanje svojih stanovnika u Legiju stranaca, a kazne su novčane i zatvorske.\n5. Ranjeni legionari automatski dobijaju francusko državljanstvo. Iako vojske legionara dolaze iz 138 različitih država, svi mogu postati građani Francuske. Naime, nakon časnog služenja barem tri godine, mogu predati zahtev za državljanstvo, a ako ih rane na ratištu, mogu dobiti državljanstvo preko odredbe nazvane "Francuz po prolivenoj krvi", što je francuska vlada počela da dozvoljava 1999. godine.\n6. Plata, naknade i dodaci su užasni. Uprkos obećanju vrlo grubog života i mogućnosti slanja u borbe bilo gde na svetu, i dalje se hiljade muškaraca prijavljuje svake godine. Legionari mogu očekivati da će ih poslati da čuvaju neka područja ili da ih bace u žar borbe. Trenutno tako borave u Avganistanu i Maliju.\nPočetna plata im je oko 1.450 dolara, a nema povišica prvih nekoliko godina. A da je reč o maloj svoti dovoljno govori poređenje sa najnižom platom američkog vojnika, koja iznosi 1.546 dolara, a koja automatski prelazi na 1.733 dolara nakon šest meseci.\nJedini veliki bonus u Legiji mogu naći ljubitelji pića, jer uvek ima više nego dovoljno alkohola. Čak i u ratnim zonama, legionari piju u slobodno vreme, pa su poznati po tome što mogu popiti toliko da bi postideli i neke "poštene alkoholičare", piše Biznis insajder.\n7. Legionar se bori do smrti, jer predaja nije opcija. Primer je borba iz aprila 1863. godine, između francuske Legije stranaca i meksičke vojske, legionari su pokazali koliko su tačno odvažni i efikasni.\nIako je bilo svega 65 muškaraca, legionari su se borili protiv 3.000 vojnika u bici kod Kamarona. Uprkos gotovo nikakvim šansama, mala patrola legionara meksičkoj vojsci nanela je velike gubitke, čitavo vreme odbijajući da se preda. I ne samo to, nego su oni više puta pitali veliku vojsku hoće li se ona predati.\n"Ovo nisu muškarci! To su demoni!"\nOvo je najopasniji zatvor na svetu: Ovde ni čuvari ne smeju da uđu! (FOTO, VIDEO)\nSeks iza rešetaka: Kad si šef mafije, ni u zatvoru ti nije loše! (FOTO, VIDEO)\nLegija stranacazanimljivosti o Legiji stranacaFrancuskaFrancuska vojska


Lehne za AJB: Iseljavanje sa Balkana neće prestati | Zapadni Balkan, Eurointegracije | Al Jazeera Balkans\nPravi 'hladni tuš' bi bio, kada bi Francuska blokirala početak pregovora o članstvu sa Makedonijom i Albanijom, navodi LehneEPA\nNekadašnji komesar Evropske unije Chris Patten je bio u pravu kada je rekao: "Balkan se pretvara da se reformira, a mi se pretvaramo da mu vjerujemo", kaže u intervjuu za Al Jazeeru Stefan Lehne, gostujući profesor na think tanku Carnegie Europe, nekadašnji generalni direktor odjela za politička pitanja u Ministarstvu vanjskih poslova Austrije i direktor za Balkan, Istočnu Evropu i Centralnu Aziju u Generalnom sekreterijatu Vijeća Evropske unije.\n- Za Macrona je reforma Unije, a posebno eurozone, na vrhu liste priroriteta. On je razočaran zbog sporih i uzdržanih reakcija njegovih partnera. Kroz naglašavanje prednosti produbljenja u odnosu na proširenje on želi povećati pritisak na članice EU-a da podrže proces obnove. Uprkos svemu, u narednih nekoliko godina nova članstva ionako nisu na programu. Pravi “hladni tuš“ bi bio, kada bi Francuska blokirala početak pregovora o članstvu sa Makedonijom i Albanijom.\n- Evropska unija je velika i kompleksna organizacija, koja bi trebala biti u stanju da istovremeno prati različite ciljeve. Jačanje angažmana ima finansijske, političke i administrativne komponente. U Strategiji Evropske komisije navedenih šest ciljeva pokazuju na koji način Unija može razviti svoj rad na Balkanu. Kapaciteti za to bi trebali postojati.\nNekadašnji komesar Evropske unije Chris Patten jednom je rekao da se "Balkan pretvara da se reformira, a mi se pretvaramo da mu vjerujemo". Političkim elitama u regiji Zapadnog Balkana se često prigovara da simuliraju evropske integracije, a političarima i institucijama EU-a da ih podržavaju u tome. Kako gledate na odnose Evropske unije i političkih elita u zemaljama regije?\n- Patten je bio u pravu. Veliki dijelovi korumpiranih elita profitiraju od statusa quo, koji biva ugrožen efektivnim reformama kojima je cilj uspostavljanje vladavine prava. Njihova posvećenost evropskoj perspektivi nije iskrena. I za veliki broj evropskih političara proširenje EU-a na Balkan ne predstavlja prioritet. Na civilnom društvu zemalja Zapadnog Balkana i pravim zagovornicima proširenja u Evropskoj uniji je da pređu preko ovog duplog blefa i daju perspektivi proširenja novu vjerodostojnost.\n- Trend iseljavanja će se bez dileme nastaviti i neće se zaustaviti ni kroz proširenje Evropske unije (primjeri su Rumunija i Bugarska). Ekonomske reforme, koje omogućavaju investicije, su najbolji put da se iseljavanje uspori. Vraćanje onih koji su otišli može dugoročno gledano ekonomiji dati nove impulse. Ovo je slučaj u Poljskoj.\n- Pojačani angažman Evropske unije može i u najkompliciranijim zemljama dugoročno donijeti napredak. Preduslov konkretizacije evropske perspektive za BiH je duboka ustavna reforma. Kosovo mora računati na to da “sporazum o normalizaciji“, kojeg EU traži, traži koncesije i sa njegove strane.\n- Obje zemlje su zbog historijskih veza sa određenim zemljama izgradile prisustvo u regiji, ali su ipak u poređenju sa prisustvom EU-a i njenih zemalja članica u zaostatku. Udio trgovine i investicija kada je riječ o Evropskoj uniji iznosi otprilike 75 posto, Rusije pet posto, a Turske znatno manje. Politika Rusije je izgleda usmjerena ka tome da sa jako malo napora maksimalno ometu napori EU-a. Kada je u pitanju Turska, nije očigledno-evidentno da njeni interesi stoje nasuprot onima Evropske unije.\n- Utjecaj trećih zemalja će najviše ovisiti o tome da li će EU prepoznati ogroman potencijal regije. Zanemarivanjem regije i gubitkom perspektive članstva bi uloga Rusije, Turske i Kine bez dileme porasla i to na račun EU-a. SAD ostaje važan partner Unije, iako bi se u (Donald) Trumpovoj eri predvidivost i angažman SAD-a u regiji mogao smanjiti.\n- U Londonu će se prije svega razgovarati o povezanosti i saradnji u sigurnosnom sektoru, ali i pitanja bilateralnih sporova ostaju važna tema. Zahtjev Komisije da se ovi problemi riješe do članstva nailazi na snažnu podršku zemalja članica. Realistično gledano, za rješavanje ovih problema je potrebno vrijeme, a i napori. Zbog toga se ne treba gubiti vrijeme.


» Čekanje mesecima na zakazani pregled – ne mora biti tako\nČekanje mesecima na zakazani pregled – ne mora biti tako\nČuli smo već nekoliko puta u medijima da je zdravstveni sistem u Srbiji pred pucanjem, oni ekstremniji tvrde da je već pukao, a najekstremniji kritičari tvrde da je sistem pukao i pre pandemije Korona virusa. Šta god da je istina, našim lekarima i svim medicinskim radnicima odajemo priznanje! A kako cela ova situacija utiče na ljude koji nemaju rezervnu opciju, ne uplaćuju privatno zdravstveno osiguranje i osuđeni su na državne ustanove?\nKoliko je tačno nekovid pacijenata od početka epidemije čekalo operacije i lečenje, u Srbiji nema zvaničnih podataka. U Makedoniji, prema podacima Ministarstva zdravlja, više od stotinu hiljada pregleda je odloženo. Nema nikave sumnje da su brojke u Srbiji još veće.\nPrivatno zdravstveno osiguranje ima brojne prednosti. Pročitajte ceo članak ovde.\nKompletne bolnice ili njihovi delovi već drugi ili treći put od početka pandemije ulaze u kovid sistem. Kompletno medicinsko osoblje stavlja se na raspolaganje pacijentima zaraženim virusom Korona, dok ostali bolesnici ne mogu ni da uđu u zdravstvene ustanove, a pregledi i zakazane operacije se otkazuju.\nMešovito životno osiguranje – zalog za budućnost. Pročitajte ceo članak ovde.\nDirektor kardiologije Kliničkog centra Niš Doktor Dragan Milić tvrdi da su u jeku epidemije njihovu kliniku izuzeli iz kovid sistema ali su zbog vanredne situacije ”pozajmili” 70% medicinskih sestara i 100% anesteziologa. Jasno je da niti jedan hirurški zahvat nije mogao biti obavljen. Koliko pacijenata nije dočekalo svoj red za operaciju možemo samo da nagađamo.\nKao posrednici u osiguranju imamo rešenja za Vas i možemo Vam ponuditi odgovarajuće polise osiguranja iz različitih oblasti, a pre svega onih koje se tiču zdravlja. Pozovite nas telefonom ili nam pišite na stranici kontakt za sve vrste informacija u vezi osiguranja.


Sony KD49XG7096B AEP 4K Ultra HD televizor cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nSony KD49XG7096B AEP 4K Ultra HD televizor cene\ncena od 67.490,00 do 69.990,00 din | prodavnica (7)\ncena od 70.526,00 din\ncena od 59.785,00 din\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Sony KD49XG7096B AEP 4K Ultra HD televizor po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Sony 4K Ultra HD televizor KD49XG7096B AEP na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju 4K Ultra HD TV cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Sony 4K Ultra HD TV, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Sony KD49XG7096B AEP 4K Ultra HD televizor sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Sony KD49XG7096B AEP 4K Ultra HD televizor. Pre kupovine, podatke za Sony 4K Ultra HD televizor KD49XG7096B AEP proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


EU možda odlaže puno razmeštanje Euleksa na Kosovu | Politika | DW | 24.05.2008\nEU možda odlaže puno razmeštanje Euleksa na Kosovu\nŠefovi diplomatija, tvrde izvori u Briselu, shvataju da će zbog međusobnih nesuglasica i sukoba sa Rusijom u UN početak rada svoje misije u Prištini morati da odlože na tri meseca, za sredinu septembra\nŠef Euleksa Iv de Kermabon tokom boravka na Kosovu već je najavljivao odlaganje svoje misije\nMandat misije Evropske unije na Kosovu ostaje nepromenjen ali postoje problemi u njenom delovanju. To su potvrdili diplomatski izvori u Briselu i dodali da nije poznato do kada bi Misija Ujedinjenih nacija u Prištini mogla da prenese nadležnosti na EULeks.\nMinistri spoljnih poslova Unije u ponedeljak će raspravljati o ovoj svojoj misiji jer postoje nesuglasice među članicama koje su priznale i onima koje nisu priznale nezavisnost Kosova. Briselske diplomate su sada prenele da su zbog toga na terenu predviđene promene i da je razmeštanje službenika usporeno.\nO Kosovu i u NATOu\nEuleks bi trebalo da počne da radi sredinom juna ali se u diplomatskim izvorima u predsedništvu Evropskom unijom saznaje da će kasniti oko tri meseca. Evropa i Amerika zahtevaju od generalnog sekretara svetske organizacije Bana Ki-Muna da pre početka rada EULeksa odobri sa ova misija deluje zajedno sa UNMIKom ali to sprečava Rusija jer Evroljani nemaju mandat Saveta bezbednosti.\nO Kosovskim snagama NATOa narednih dana će se razgovarati na zasedanju Parlamentarne skupštine ove organizacije u Berlinu. Oko 350 parlamentaraca iz 40 država razmatraće, pored ostalog, i ostale bezbednosne aspekte prilika na Balkanu i aktivnosti svojih misija u jugoistočnoj Evropi.\nTrajni link http://p.dw.com/p/E5Jj


► Indeksi na Vol stritu u plusu, cene nafte porasle\nIndeksi na istoku takođe su završili u minusu. Južnokorejski Kospi potonuo je 1,7 odsto, hongkonški Hang Seng dva odsto, a šangajski kompozitni indeks 1,6 odsto. Sidnejski S&P/ASX 200 izgubio je 1,2 odsto vrednosti. Berza u Tokiju je zatvorena zbog praznika.\nNa investitore su pozitivno delovali danas objavljeni podaci o inflaciji u SAD, prema kojima je inflacija povećana prošlog meseca, zbog čega su smanjene šanse da Federalne rezerve podignu referentne kamatne stope u septembru. Američko Ministarstvo rada saopštilo je da su cene u julu povećane 0,1 odsto. Inflacija je porasla 1,7 odsto u prethodnih 12 meseci, što ukazuje da su inflatorni pritisci pod kontrolom. Neki ekonomisti smatraju da Fed možda neće dizati kamatne stope do kraja godine, osim ako ne dođe do skoka inflacije narednih meseci, navodi AP.\nPodaci o inflaciji donekle su bacili u drugi plan aktuelne tenzije između SAD i Severne Koreje, bar kad je reč o američkim investitorima. Predsednik SAD Donald Tramp juče je pojačao pretnje Severnoj Koreji navodeći da njegovo "vatreno i besno" upozorenje Pjongjangu možda "nije dovoljno" i da "bi im bilo bolje da se priberu". Severna Koreje je ranije juče objavila plan o otvaranju vatre na područja oko američkog ostrva Guam u Pacifiku, što bi bio najprovokativniji potez Pjongjanga do sada.\nPredsednici Rusije i SAD, Vladimir Putin i Donald Tramp, na sastanku 16. jula mogli bi razgovarati i o situaciji na tržištu nafte, rekao je danas portparol Kremlja.\nSAD traže od svih zemalja sveta da prekinu uvoz iranske nafte\nSAD su zatražile od svih zemalja da do 4. novembra obustave uvoz iranske nafte ukoliko žele da izbegnu američke sankcije uvedene posle povlačenja SAD iz međunarodnog sporazuma s Iranom o...\nČlanice Organizacije zemalja izvoznica nafte (OPEK) i države proizvođači nafte koje nisu u tom kartelu saopštile su danas da su se saglasile da raspodele povećanu proizvodnju, dan nakon što...


Vesti online / Sport / Fudbal / Maneova "štikla" čak s penala podigla Enfild na noge (VIDEO)\nManeova "štikla" čak s penala podigla Enfild na noge (VIDEO)\nSenegalski napadač postigao oba gola za vođstvo Liverpula protiv Votforda u 28. kolu Premijer lige, a drugi je bio vanredan.\nSadio Mane je iznenadio Votfordovog golmana Bena Fostera\nCalon Puskas Award? ? #infobola #indo_liverpoolfc #liverpool #liverpoolfc liverpoolfc#lfc #infobola #indo_liverpoolfc #liverpool #liverpoolfc #youllneverwalkalone #LFC\nОбјава коју дели Liverpool Football Club (indo_liverpoolfc) дана 28. Феб 2019. у 5:27 PST


VLADIMIR BOŽOVIĆ | PRČ\nTag: VLADIMIR BOŽOVIĆ\nPOGODITE, KO DOLAZI DA NAS ’’PAZI’’?\n(Špijanje na veliko diplomatija na malo.) (Novembra 2019.)\nSrijeda, Decembar 2nd, 2020\nCrna Gora, uglavnom, ne dobija ambasadore iz Srbije, najčešće špijune. A i neki, naši, odavde kad odu tamo, su ka njihovi ovamo. Na jednom mjestu za novog diplomatskog kandidata iz Beograda u Podgorici se kaže: ’’V. Božović je ranije bio advokat Mitropolije crnogorsko-primorske, aktivista Srpskog pokreta obnove, a sada je u Srpskoj naprednoj stranci Aleksandra Vučića. […]\n(Špijanje na veliko diplomatija na malo.) (Novembra 2019.)&summary=Crna Gora, uglavnom, ne dobija ambasadore iz Srbije, najčešće špijune. A i neki, naši, odavde kad odu tamo, su ka njihovi ovamo. Na jednom mjestu za novog diplomatskog kandidata iz Beograda u Podgorici se kaže: ’’V. Božović je ranije bio advokat Mitropolije crnogorsko-primorske, aktivista Srpskog pokreta obnove, a sada je u Srpskoj naprednoj stranci Aleksandra Vučića. […]&source=" title="Share It" class="fa fa-linkedin" target="_blank">\nUtorak, Decembar 1st, 2020\n(za ambasadora u CG) A ”Blic” ga najavljuje pa kaže: “Božović još nije prošao neophodnu pripremu Ministarstva spoljnih poslova i zato se njegovo ime ne pominje kod imenovanja”. Proša je dosta, a najvažnije je, da je poreklom iz CG a da je protiv Crne Gore. Ako još ne znate o kome je riječ (?)…To je onaj […]\n“PRI(JEB)AČILI BOŽOVIĆA” (Jula 2019.)&summary=(za ambasadora u CG) A ”Blic” ga najavljuje pa kaže: “Božović još nije prošao neophodnu pripremu Ministarstva spoljnih poslova i zato se njegovo ime ne pominje kod imenovanja”. Proša je dosta, a najvažnije je, da je poreklom iz CG a da je protiv Crne Gore. Ako još ne znate o kome je riječ (?)…To je onaj […]&source=" title="Share It" class="fa fa-linkedin" target="_blank">\n“NAKON JE**** NEMA KAJANJA” (Januara 2020.)\nAmbasador Srbije u CG odbio diplomatsku protestnu notu zbog paljenja crnogorske zastave u Beogradu. Neka je! Srbija za to ne haje a Crna Gora se kaje!\n“NAKON JE**** NEMA KAJANJA” (Januara 2020.)&summary=Ambasador Srbije u CG odbio diplomatsku protestnu notu zbog paljenja crnogorske zastave u Beogradu. Neka je! Srbija za to ne haje a Crna Gora se kaje!&source=" title="Share It" class="fa fa-linkedin" target="_blank">\nNAKON JE**** NEMA KAJANJA\nAmbasador Srbije u CG odbio diplomatsku protestnu notu zbog paljenja crnogorske zastave u Beogradu. Neka je! Srbija za to ne haje a Crna Gora se kaje! Ne bila toj okorjeloj\n(Špijanje na veliko diplomatija na malo.)


Banalne stvari oko kojih se parovi najčešće raspravljaju\nU romantičnim vezama većina konflikata izazvana je banalnim stvarima koje se stalno vrte u krug.\nPosebno, oni koji žive zajedno, najčešće se raspravljaju oko sitnica kao što su ko će da opere sudove, ko će da baci đubre na -10, zašto nije spuštena daska na wc šolji i slično.\nVerovatno će se mnogi parovi prepoznati u ovim situacijama za koje verovatno i ne postoji spas.\nOvo su najbesmislenije i najbanalnije stvari zbog kojih se parovi raspravljaju:\nNe spuštaju dasku na wc-šolji\nDevojkama ide na živce kada uđu u kupatilo i vide da je daska na wc-šolji podignuta, pa tada počinje drama – one viču i raspravljaju se dok muškarac ne shvata zašto je to tako veliki problem i zašto ne mogu same da je spuste, bez drame. On je stalno podiže i ne žali se...\nKo će da opere sudove\nRučate u harmoničnoj atmosferi i sve je u redu dok ne dođe vreme za pranje sudova...\nMuškarac žuri da uhvati mesto na kauču jer sledi fudbal, a žena počinje da se žali da po ceo dan radi i kuva i da i ona ima pravo da se ispruži i pročita neku knjigu.\nSkandal prevazilazi sve granice, do toga da je utakmica već završena, knjiga nije ni otvorena, a u kuhinji je brdo sudova.\nKada nestane toalet papira\nA, uvek se dešava u pogrešno vreme i ne proveravate unapred da li ima toalet papira tamo gde uvek stoji, pa kada krenete da ga uzmete i shvatite da je rolna prazna, počinjete da pravite listu optužbi za partnera koji je poslednji bio u toaletu...\nZato što jedan partner ne zna da napravi dobru sliku drugog partnera\nŽene najčešće žele da imaju savršene fotke gde god da idu, ali se suočavaju sa problemom da momak ne zna da napravi niti jednu dobru fotku i hvata ih u najlošijim pozama. Muškarci, međutim, sanjaju o devojkama koje ih neće smarati da ih slikaju na svakom koraku...\nZbog toga što jedno od njih ide kroz kuću u cipelama\n„Samo što sam izbrisao/la pod, zašto ideš u cipelama?!“ – ovako zvuči skandal kada se jedan partner žali kako drugi ne poštuje njegov rad i trud i misli samo na sebe.\nZbog toga što jedan partner ostavlja otvorenu pastu za zube\nKada jedan partner uđe u kupatilo da opere zube i primeti da pasta nije zatvorena, sledi drama, jer – koliko može biti teško da zatvorite pastu posle upotrebe?!\nZbog toga što jedan partner gleda novu epizodu bez drugog\nParovi najčešće imaju slična interesovanja i kada je reč o gledanju serija, pa većina zajedno gleda epizodu po epizodu. Ali, kada jedan partner odgleda sledeću epizodu a da ne sačeka drugog, tada nastaje skandal... Verovatno vam je to poznato.\nKoliko puta se desilo da ne morate da ustanete toliko rano, ali partnerov alarm trese celu kuću, dok on mirno spava i uopšte ga ne čuje? Onda vi morate da ustanete, da odete do njegovog telefona i da isključite alarm, pa još ako shvatite da se on pretvara...\nM. M. | CRNOBELO.rs / foto: clker.com\nSeks bonton: Nemojte se hvaliti vrućim fotkama partnera i još 28 pravila (18+) Slanje seksi poruka i fotografija kad vam to padne na pamet smatra se neukusnim ...\nIspovest devojke koja 12 godina krije intimnu tajnu od muža: „Nikada nisam doživela orgazam“ (18+) Oko 10-15% žena na svetu nikada ne doživljava orgazam, a takav je i slučaj sa ov...


Spektakl prvog dana Sonus festivala na Zrću | MONDOBA\nSpektakl prvog dana Sonus festivala na Zrcu\n2. July, 14:22\nSpektakl prvog dana Sonus festivala na Zrću 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n20.08.2018. / 10:00 05.09.2018. / 15:16\nAutor mondo.ba 20.08.2018. / 10:00 05.09.2018. / 15:16\nNa specijalnom otvorenju festivala koje se održalo u punom NOA Beach klubu uz svjetski poznatu FUSE ekipa iz Londona posjetioci su proslavili početak još jednog Sonusa koji svake godine okuplja goste iz više od 60 zemalja svijeta.\nSinoć je održan i prvi dan Sonusa u klubovima Papaya, Aquarius i Kalypso gdje je nekoliko hiljada ljudi plesalo uz zvuke svjetskih zvijezda, The Martinez Brothers koji su imali cjelovečernji set s Jamie Jonesom, Pan-Pota, Amelie Lens, Nastie, Eats Everything, Len Fakija, Andrea Olive, Jackmastera te domaćih snaga – Marine Karamarko, Andree Ljekaja i Marka Ješovnika Yesha. Jučer je održan I prvi boat party sa osnivačem Fuse London ekipe – Enzom Siragusom na kojem su posjetitelji plovili Jadranskim morem I pod otvorenim nebom uživali u višesatnoj vožnji I odličnoj glazbi.\nHrvatska sonus festival elektronska muzika


Pet Maj 24, 2019 4:56 pm\nNeutralan teren nema rp prednosti\nPet Maj 24, 2019 5:11 pm\nGlumim Kakashia sa genin ispita pa te hvatam xD\n(Ako si gledao aktivno Naruto znas o cemu pricas xDDD)\nTi Kakashi hahaha\nPoslednji izmenio Misoki dana Pet Maj 24, 2019 9:13 pm, izmenjeno ukupno 1 puta\nPet Maj 24, 2019 5:20 pm\nSad glumim Chojia\nPet Maj 24, 2019 5:24 pm\nMoram ti priznati da na Chojia malo ličiš\nUlažem 530ch u sljedeći napad\nPoslednji izmenio Misoki dana Pet Maj 24, 2019 9:14 pm, izmenjeno ukupno 1 puta\nPet Maj 24, 2019 5:25 pm\nPet Maj 24, 2019 5:32 pm\nRetard poput Chojia...\nPoslednji put izmenio Misoki dana Pet Maj 24, 2019 9:15 pm, izmenio ukupno 2 puta\nPet Maj 24, 2019 9:08 pm\nChoji je dobar lik nemoj da kenjas\nPet Maj 24, 2019 9:11 pm\nDobar,TI stvarno nisi dobar...\nPet Maj 24, 2019 9:55 pm\nDUNI DUNI VETRE NAJJACE STO ZNAS\n(Otkrij mi skriveni na dc)\nPet Maj 24, 2019 9:58 pm\nŠTO JE DUVO DUVO JE,SAD ĆU JA MALO DA TE PROPUŠEM\nPet Maj 24, 2019 10:02 pm\nPa voleo bi ti da me odpuses\n(Sudaraju se kamenčići)\n(Trebao je biti za par dmga panji bukv 5-6 ali mi lakse ovako zaokruziti)\ninc ako se pitas kako 600 dmg.Kad radim ovaj gen imas 100 int manje i pasivna moja od klana..\nPet Maj 24, 2019 10:08 pm\nbrzo brzo brzo...\n(ulažem 600ch čisto kako bih se izvukao iz genjutsua)\novo je bilo blizu...\nPet Maj 24, 2019 10:11 pm\nPravim uzvisenje i izbjegavam\nPet Maj 24, 2019 10:15 pm\nStanje se smirilo.Ovo mi je trebalo\n(takodje je i Ino jedan od glupljih likova iz naruta tako da znas)\nsad cu da te propusem onako kako te niko nikada nije propuhao...\nPet Maj 24, 2019 10:18 pm\nSa Ino na Hiruzena ha lepo\nPet Maj 24, 2019 10:21 pm\nti hiruzen,ha vazi\nne mozes reci da je sasuke retard\nPet Maj 24, 2019 10:22 pm\nKad sm se odbranio stitom trcim 15 metara unazad\nPet Maj 24, 2019 10:26 pm\nVas mrtvi stit.Pickast je\nPet Maj 24, 2019 10:32 pm\nLight is just 10% of my speed\nPet Maj 24, 2019 10:37 pm\nŠta ti lupaš samo mi to reci?\nLancima faćam tanto i napadam te iz daljine\nPet Maj 24, 2019 10:39 pm\n100 def od ganzana\nZa ostatak 30 dmg stavljam stit\nPet Maj 24, 2019 10:42 pm\nPet Maj 24, 2019 10:44 pm\n45 bi trebao dobiti od meditacije lakse mi zaokruzit na 50 zbog racunice..\nPet Maj 24, 2019 10:45 pm\nMislim da imas kalkulator na kompu,ali nisam siguran xD\nPet Maj 24, 2019 10:50 pm\nNisam na kompu..\n100 def od ganzana me brani od jednog dijela na mene nastavlja 200 dmg\n600 dmg gen\nPet Maj 24, 2019 10:52 pm\nKOLKO SAM BADASS,sta?\nPet Maj 24, 2019 10:58 pm\nPet Maj 24, 2019 11:00 pm\nKolko si naporan s tim genjutsu forama...\nulazem 600ch da bi se izvukao iz genjutsua\nOduzi se ovo\n435 dmg genjutsua 3 poteza\nNed Maj 26, 2019 9:09 am\nGg ez gejm xdd


Portugalci primorani da budu domaćini 1.500 kilometara daleko od kuće | Fudbal\nPortugalci primorani da budu domaćini 1.500 kilometara daleko od kuće | MONDOBA\nPortugalci primorani da budu domaćini 1.500 kilometara daleko od kuće 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\nAutori mondo.rs Autori Nebojša Marković 13.05.2020. / 17:38\nUskoro se nastavlja portugalska Primeira.\nPandemija korona virusa je čitavom svetskom fudbalu napravila velike probleme i nastavak sezone je kod mnogih pod znakom pitanja. Poslednjih dana pojavile su se informacije da će se u Portugalu nacionalno prvenstvo nastaviti početkom juna.\nAli novi uslovi u kojima će se fudbal igrati napraviće novi problem jednom njihovom prvoligašu.\nOni neće moći da svoje preostale mečeve igraju na domaćem terenu.\nFudbalski klub Santa Klara će sve svoje preostale mečeve igrati daleko od svog doma, a biće domaćini 1.500 kilometara daleko od svog grada.\nNaime, Santa Klara je klub koji dolazi iz Ponta Delgade, mesta koje se nalazi na Azorskim ostrvima. Azori su skup ostrva koji se nalaze daleko od kontinentalnog dela Portugala.\nNo, kako su na snagu stupila nova pravila zbog sprečavanja širenja pandemije, Santa Klara ne može da bude domaćin na Azorima. Ova ostrva u Atlantskom okeanu zahtevaju karantin u trajanju od 14 dana za sve koji dođu na ostrva.\nZbog toga, postaje nemoguće održavati fudbalske utakmice na Azorima i Santa Klara će biti domaćin na terenima Fudbalskog saveza Portugala u blizini Lisabona.\nLet od Azorskih ostrva do Lisabona traje dva sata i 25 minuta, a klub zbog svega navedenog ostatak sezone provesti na kontinentalnom delu Portugala.\nTamošnja Primeira se nastavlja 4. juna, a Santa Klara je trenutno na 9. mestu na tabeli.\nPortugalski premijer: Liga od 30. maja ako dozvole zdravstvene službe


BRAVO! Rukometaši Slobode osvajači Kupa BiH, trofej stiže u grad soli! | Tuzlanski.ba\nDijeljenja: | 20.9.2020. u 18:32\nNakon pobjede protiv Borca m:tel u polufinalnom susretu (23:19) rukometaši Slobode pružili su još jednu odličnu partiju u finalu protiv ekipe RK Izviđač CO Ljubuški te zasluženo osvojili Kup Bosne i Hercegovine.\nU prvom poluvremenu ekipe su se izmijenjale u vodstvu, ali nijedna nije imala više od dva gola prednosti. Tokom većeg dijela drugog poluvremena crveno-crni su imali minimalnu prednost, raspoloženi Suhonjić, Klis, Bečić, Tufekčić nisu dopuštali rukometašima iz Ljubuškog da se razigraju te su konstantno golovima održavali minimalnu prednost.\nTokom drugog poluvremena jedan od najboljih gostujućih igrača Vukšić je sa sedmerca pogodio golmana Slobode u glavu te zaradio direktno isključenje, što je u velikoj mjeri otežalo posao Ljubušacima.\nU samom finišu rukometaši Slobode su “ispustili” dva gola prednosti, pa je gol za pobjedu u posljednjim momentima postigao Anes Bečić koji je ujedno bio i najefikasniji u redovima Slobode postigavši 7 pogodaka.\nFantastičnim odbranama istakao se golman Dražen Stojanović (18 odbrana) koji je u ključnim momentima bravuroznim intervencijama spašavao gol Slobode, ali se sa dva “skinuta” sedmerca u drugom poluvremenu istakao se rezervni golman Čajić. (Tuzlanski.ba)\nKljučne riječi: izdvojeno, kup bih, RK Izviđač, rk sloboda


Jun, 2008 No. 82\nBEOGRAD MEDIJSKA PRESTONICA SVETA\nUz učešće preko 300 novinara, urednika, menadžera i vlasnika medija iz celog sveta, u Beogradu je od 14. do 17. juna sa izuzetnim uspehom održan Svetski kongres Međunarodnog instituta za štampu (International Press Institute – IPI). Kongres je otvorio predsednik Srbije Boris Tadić koji je predstavnike medija iz preko 60 zemalja sveta pozdravio u Domu narodne skupštine Republie Srbije. Medijski poslenici iz celog sveta raspravljali su o tome da li trka za profitom guši medije i medijske slobode, kako se stvara medijska slika o susedima, o međunarodnoj saradnji novinara, o tome kako izveštavati o Americi i o mnoštvu drugih tema koje su u ovom trenutku u žiži interesovanja svetske medijska industrije.\nIzuzetno uspešan organizator Svetskog kongresa Međunarodnog instituta za štampu bio je beogradski Media centar (član Asocijacije medija). Po završetku kongresa Beograd je bio i domaćin regioonalne konferencije SEEMO na temu: Mediji, marketing i biznis u čijem radu je učestvovalo preko sto istaknutih urednika i medijskih menadžera iz regiona.\nSERTIFIKATI I ZA WEB SAJTOVE\nSeminarom koji je ABC Srbija organizovala u Asocijaciji medija Srbije, započele su aktivnosti oko izdavanja sertifikata o posećenosti veb sajtova. Na seminaru je učestvovalo više od 30 predstavnika najposećenijih sajtova u zemlji, onlajn izdanja novina i agencija koja se bave internet oglašavanjem.\nUzimajući u obzir izuzetno dinamičan rast budžeta namenjenih vebu i to u celom svetu, ABC Sertifikat će obezbediti i oglašivačima i agencijama objektivnu informaciju o posećenosti nekog sajta. Sa druge strane, vlasnici sajtova će imati jaku podršku za uspešniju prodaju oglasnog prostora.\nŠVAJCARCI PONOVO U ASOCIJACIJI MEDIJA\nAmbasador Švajcarske u Srbiji, Vilhelm Meier /Wilhelm Meier/ i Petr Nemec, prvi čovek kompanije “PharmaSwiss” posetili su sedište Asocijacije medija gde su im domaćini bili glavni urednici I direktori medijskih kuća okupljenih oko Asocijacije.\nTri godine nakon prvog susreta u Asocijaciji i pristupanja “PharmaSwiss” klubu pridruženih članova kada su, tada prisutne, urednike i direktore medijskih kuća informisali o ambicioznim investicionim planovima ove kompanije u Srbiji, ambassador Meier i Petr Nemec su sa zadovoljstvom obavestili prisutne da su svi planovi realizovani a da je konačni rezultat tih aktivnosti 200 novih radnih mesta I značajan doprinos boljoj snabdevenosti lekovima u Srbiji. Ambasador Meier je naglasio da ima utisak da su projekti kompanijePharmaSwiss među onima, ređim, koji su od početka pa do završetka realizovani tačno po dinamici koja je unapred planirana. Peter Nemec je istakao da za kompaniju na čijem je čelu Srbija predstavlja izuzetno značajan tržišni segment na kome uspešno posluje uz poštovanje svih lokalnih pravila I propisa te da će PharmaSwis I u buduće značajnu pažnju, u okviru svojih strateških planova, posvećivati Srbiji. Peter Nemec je istakao da je u kompaniju u međuvremenu investiran I kapital poznatih švajcarskih I američkih investicionih fondova I da će to doprineti još bržem razvoju PharmaSwiss u državama centralne I istočne evrope, Grčkoj I Izraelu. Nemec je izrazio posebno zadovoljstvo uspešnom saradnjom sa medijima koju je ova kompanija imala u proteklom periodu.\nNAGRADA „MILAN PANTIĆ” DIMITRIJEVIĆU I ZEČEVIĆEVOJ\nNagradu „Večernjih novosti” (član Asocijacije medija) za novinarsku hrabrost „Milan Pantić” za ovu godinu dobili su urednik „Radio Goraždevca” kod Peći Darko Dimitrijević i dopisnica „Večernjih novosti” iz Kuršumlije Dragana Zečević.\nNagradu „Milan Pantić” dodeljuje dnevni list „Večernje novosti” u znak sećanja na svog dopisnika iz Jagodine, koji je ubijen 11. juna 2001. godine ispred svoga stana, a ubica još nije pronađen.\nOdluku o laureatima doneo je žiri u čijem su sastavu bili predstavnici „Večernjih novosti”, nedeljnika „Novi put” iz Jagodine, Udruženja novinara Srbije, Nezavisnog udruženja novinara Srbije i Književnog kluba „Đura Jakšić” iz Jagodine. Nagrada je uručena 11. juna u Narodnoj biblioteci u Jagodini, nakon obeležavanja godišnjice smrti novinara Pantića\nBEOGRADSKI AERODROM PREDSTAVLJEN MEDIJSKIM MENADŽERIMA\nTrenutne poslovne aktivnosti, planovi kao i poslovna budućnost Aerodroma “Nikola Tesla” – Beograd (pridruženi član Asocijacije medija) bile su glavne teme razgovora Bojana Krišta, generalnog direktora aerodroma sa većim brojem glavnih urednika i direktora medijskih kuća okupljenih oko Asocijacije medija. Krišto je prisutne detaljno informisao kako o aktivnostima koje menadžment aerodroma preduzima na povećanju konforma i bezbedosti putnika u vazdušnom saobraćaju tako i o skorom puštanju u rad bezbednosnih uređaja za sletanje po magli, faznoj realizaciji projekta kargo centra i mnoštvu drugih detalja vezanih za poslovanje ovog privrednog giganta. Svakako posebna pažnja u razgovoru bila je posvećena predstojećoj privatizaciji i Krištovom objašnjenju zbog čega blagovremeno treba pribaviti deonice Aerodroma “Nikola Tesla” – Beograd. Dogovorena je i još bolja saradnja na informarivnom planu.\n“BETA” USPEŠNO PROMOVISALA GRAFIČKI SERVIS\nNovinska agencija Beta predstavila je 5. juna urednicima vodećih medija u Srbiji svoj novi servis grafičkih ilustracija. Na promociji u Asocijaciji medija u Beogradu, Beta je urednicima i art-direktorima listova, TV stanica i Internet portala predstavila detalje grafičkog servisa, koji je pokrenut u maju. Beta svakodnevno emituje grafičke ilustracije najvažnijih vesti iz zemlje i sveta i namerava da, u saradnji sa korisnicima, unapredi ovaj servis i prilagodi ga njihovim potrebama. Beta je prva novinska agencija u Srbiji i regionu koja je pokrenula servis grafičkih ilustracija.\n“PINK” I “FEŠN TV” ZAJEDNO NA PROSTORU BIVŠE JUGOSLAVIJE\nKako je saopšteno Kompanija „Pink“ biće većinski vlasnik, sa 75 odsto vlasništva, u novoj „Fešn TV“ kompaniji koja će svoj program emitovati na teritoriji šest bivših jugoslovenskih republika, najavljeno je juče na zajedničkoj konferenciji za novinare. Vlasnici Televizije „Pink“ Željko Mitrović i „FešnTV“ Mišel Adam potpisali su ugovor o osnivanju nove kompanije, koja će nositi isto ime kao poznati međunarodni modni satelitski kanal. Nova televizija će emitovati, 30 odsto domaće produkcije, a prenosiće je i međunarodni modni kanal. Sav domaći materijal emitovan na novom kanalu biće na lokalnim jezicima što će program učiniti bliskim našoj publici, a biće i titlovan na engleski Domaću produkciju emitovaće i međunarodni kanal u drugim delovima planete pa je to, prilika da se promoviš u domaći modeli, kreatori i fotografi.\n«NINAMEDIA» NOVI PRIDRUŽENI ČLAN ASOCIJACIJE MEDIJA\nAgencija «Ninamedia» tržišni lider u Srbiji u domenu press klipinga i jedna od brzo rastućih agencija kada je reč o povećanju obima posla u domenu istraživanja tržišta – novi je pridruženi član Asocijacije medija. Zahvaljujući timu od 125 zaposlenih mladih i stručnih ljudi i vlastitim softverskim aplikacijama «Ninamedia» svakodevno zadovoljava potrebe za press klipingom i media monitoringom za više od 330 klijenata među kojima su skoro sve vodeće domaće i inostrane kompanije, kao i najznačajnije vladine i nevladine organizacije u Srbiji. «Ninamedia» je dobro poznata po kvantitativnim i kvalitativnim analizama medijske prisutnosti a u ovoj godini je posebno aktivna u istraživanju javnog mnjenja i naprednim analizama tržišta. O ovom, najnovijim aktivnostima «Ninamedia» posebno će biti reči na promotivnom skupu koji će biti održan u sedištu Asocijacije medija u Beogrdu 24. juna 2008. godine, kada će stručnjaci ove kompanije posebno govoriti o pouzdanosti dobijenih podataka prilikom istraživanja kao i o potpunoj kontroli istraživačkog prcesa.\nNINHAUS UZ HOMBAHA NA ČELU VAC MEDIJSKE GRUPE\nKristijan Ninhaus (48) biće od 1.jula 2008. godine, jedan od ukupno dva generalna direktora VAC medijske grupe (WAZ). Zajedno sa generalnim direktorom Bodo Hombahom (55) vodiće ubuduće evropsku medijsku kuću sa sedištem u Esenu. VAC medijska grupa obrne sa svojih 16.000 zaposlenih u devet evropskih zemalja sa regionalnim novinama, časopisima i elektronskim medijima preko 1,7 milijardi evra. Medijski menadžer, Kristijan Ninhaus, započeo je karijeru u kompaniji Gruner+Jar a od 2001. godine vodio je poslove u Bild grupi u Aksel Špringer AG. Ninhausa je na mesto jednog od dvojice generalnih direktora imenovala osnivačka porodica Funke.\nDELTA ULAZI NA SLOVENAČKO TRŽIŠTE\nDelta Real Estate, kompanija iz sastava Delta Holdinga (pridruženi član Asocijacije medija), izabrana je za trgovačkog partnera u izgradnji budućeg sportskog parka Stožice u Ljubljani. Ovaj projekat predstavlja prvi ulazak Delte na do sada zatvoreno slovenačko tržište.\nInvesticija Delte vredna je 242,5 miliona evra, a šoping-mol treba da bude otvoren krajem 2010. godine. Prema potpisanom predugovoru, šoping-mol u Stožicama gradiće slovenački partner, prema idejnom projektu i tehničkim rešenjima koje će dati Delta. Potpisivanju predugovora u Ljubljani prisustvovali su predsednik Delta Holdinga Miroslav Mišković i gradonačelnik Ljubljane Zoran Janković.\n«DANAS» DODELIO GODIŠNJE NAGRADE\nDragan Bujošević, novinar nedeljnika NIN dobitnik je nagrade „Stanislav-Staša Marinković“, za novinarsku hrabrost i analitičnost, dok je Jelena Tasić, novinarka Danasa, dobila nagradu „Nikola Burzan“, koja se dodeljuje za izuzetne novinarske rezultate između dveju godišnjica lista.\nLaslo Vegel, književnik i Ivica Smolić, predsednik Upravnog odbora Komercijalne banke, dobitnici su priznanja „Prijatelj lista Danas“. Mihal Ramač, glavni i odgovorni urednik Danasa uručujući nagrade na prigodnoj svečanosti istakao je da je osnovna ideja prilikom pokretanja lista pre 11 godina bila da se proširi prostor slobode javne reči.\n«ADRIA MEDIA» PREUZIMA «MAMA MEDIA»\nPreuzimanjem izdavačke kuće Mama Media, Adria Media Serbia (član Asocijacije medija) u svoj portfolio dodaje tri naslova posvećena roditeljstvu – dva magazina i jedan internet sajt. Ova transakcija trenutno je u postupku odobrenja Komisije za zaštitu konkurencije, oficijelnom telu za borbu protiv monopolizma u Srbiji.\n«Mama» je mesečnik koji je već 11 godina, od svog prvog broja, na lokalnom tržištu lider u segmentu magazina o roditeljstvu. »Trudnoća» je spin-off magazin posvećen trudnicama i izlazi deset puta godišnje. Treći naslov kuće Mama Media je najpopularniji internet sajt posvećen roditeljstvu u Srbiji – www.yumama.com.\nBernd Rademann, CEO izdavačke kuće Adria Media Serbia, izjavio je: “Kvalitet i uspeh koji su ovi časopisi i internet sajt postigli kod oglašivača, savršeno se uklapaju u našu strategiju razvoja u Srbiji”.\n“EKONOMISTOV” GODIŠNJI FORUM O KOMUNIKACIJAMA\nEkonomist Media Group (član Asocijacije medija) i Ekon:ference organizuju Prvi godišnji foruma o komunikacijama, koji će biti održan 26. juna 2008. godine u hotelu President u Kovilovu kraj Beograda.\nForum će otvoriti većinu gorućih pitanja iz oblasti medija, odnosa sa javnošću i marketinga, sa posebnim osvrtom na aktuelna kretanja u ovim oblastima. U fokusu Prvog godišnjeg foruma o komunikacijama, biće pitanje odnosa između medija, agencija za odnose sa javnošću, kompanija, marketinških agencija i oglašavanja uopšte.\nUčesnici Foruma biće predstavnici najznačajnijih medija iz zemlje i regiona, PR agencije, kao i agencije za marketinška istraživanja, marketinška odeljenja kompanija svih profila, kao i najjače agencije koje se bave advertajzingom u zemlji i okruženju.\nCena kotizacije za učešće u radu ovog jedinstvenog skupa je 350 evra (plus PDV) u dinarskoj protivvrednosti, a detaljne informacije o skupu očekuju vas na internet adresi:\nO JUGU I KOSOVU\nRegionalna informativna agencija JUGpress, čije je sedište u Leskovcu, počela je sa objavljivanjem tekstova o jugu Srbije i Kosovu i Metohiji na albanskom jeziku, a uskoro će svi sadržaji biti prevođeni i na romski jezik. JUGpress postoji već dve godine i informativno pokriva jug Srbije, sa posebnim akcentom na opštine Bujanovac, Preševo i Medvedju, Kosovo i Metohiju i severozapadnu Makedoniju.U prvih pet meseci sajt JUGpressa beleži oko 85.000 poseta. Na svom web sajtu agencija, čiji je osnivač nevladina organizacija Centar za demokratiju i razvoj juga Srbije, objavljuje tekstove, fotografije, tonske snimke i video izjave, kao i intervjuue i emisije u kojima gosttuju eminentni poznavaoci regiona. Opširnije o svemu na internet adresi: www.jugpress.com\nPRIZNANJE ROBERTU ČOBANU\nPredsednik kompanije “Color Press Group” (član Asocijacije medija), Robert Čoban primio je plaketu Regionalne privredne komore Novi Sad za 2007. godinu, za ostvaren izuzetan doprinos u razvoju privrede u regionu.\n"Junska nagrada" Privredne komore Novi Sad je priznanje koje se dodeljuje kompanijama i pojedincima za ostvarene rezultate u povećanju proizvodnje, poboljšanju preduzetništva i menadžmenta, kao i njihovog doprinosa u povezivanju obrazovne, istraživačke i privredne delatnosti.\nPovelju Privredne komore Novi Sad, pored “Color Press Group” dobili su i: “Carnex” AD Vrbas, “Budućnost” Ad Novi Sad, “Remming” DOO Novi Sad, “Tarkett” Doo Bačka Palanka, “Metals Banka” AD Novi Sad, “Aling Connel” DOO Gajdobra, “PIP” DOO Novi Sad, RTV “Panonija”, DOO Novi Sad.\n»POLITIKIN» POSLOVNI KLUB OBELEŽIO PRVU GODIŠNJICU\nPromocijom knjige intervjua objavljenih u Ekonomskoj rubrici «Politike» (član Asocijacije medija) pod naslovom «Razgovori 2007-2008» obeležena je godišnjica «Politikinog» poslovnog kluba. Ovo je bio i povod da se u «Politici» okupi više od 200 uglednih poslenika srpske ekonomske scene – ministara, privrednika, bankara, ekonomista.\nPrema podacima, koje je na ovom skupu saopštio Srđan Janićijević, generalni direktor, «Politiku» svakodnevno čita više od 84.000 ljudi koji se nalaze na najvišim pozicijama u najrazličitijim oblastima društva. Tako je «Politika» svakog dana u rukama 16.000 privrednika, 15.000 profesora, 6.000 bankara, 5.000 advokata i sudija i više hiljada lekara, istakao je Janićijević i najavio da će Ekonomska rubrika uskoro biti proširena najnovijim izveštajima sa svetskih berzi, ali i da će najstarije novine na Balkanu uskoro biti bogatije i za specijalni poslovni dodatak.\nU Geteborgu je nedavno održan godišnju kongres Svetske novinske asocijacije (World Association of Newspapers – WAN). Bio je to povod da čelnici WAN saopšte najnovije podatke koji se odnose na svetsku novinsku industriju. Naime, na svetskom nivou prodati tiraži uvećani su tokom 2007. godine u odnosu na prethodnu za značajnih 2,57 procenata a u periodu od poslednjih pet godina tiraži su povećani za 9,39 odsto. Ako se prodatim tiražima dodaju i tiraži besplatnih listova onda ukupan porast iznosi 3,65 procenata u odnosu na prethodnu godinu ili 14,30 odsto u periodu od pet godina. Inače tiraž besplatnih dnevnih listova na svetskom nivou učestvuje sa sedam procenata u ukupnim tiražima, a kada je reč o Evropi onda se taj procenat penje čak do 23 odsto.\nBBC ZA WEB ISTORIJU\nBBC – britanski javni rtv-servis trenutno je u procesu realizacije grandioznog poduhvata. Stručnjaci BBC preuzeli su obavezu da kreiraju web stranicu za svaku epizodu tv- programa koje je BBC emitovao tokom proteklih osam decenija. Web stranice sadržavaće osnovne informacije o svakom programu kao i informacije na koji način on može da se vidi. BBC je započeo eksperimentalno emitovanje tv-programa 1932. godine.\nViše od 532 miliona ljudi u svetu kupuje novine svakog dana u odnosu na “samo” 486 miliona, koliko ih je kupovalo novine 2003. godine. Čak 74 od 100 najprodavanijih novena na svetu izdaje se u Aziji. Od ove cifre u Kini, Japanu i Indiji štampa se čak 62 najtiražnija svetska lista.\nPet najvećih novinskih tržišta na svetu su Kina sa 107 miliona prodatih primeraka dnevno, Indija sa 99 miliona, Japan sa 68 miliona, SAD sa skoro 51 milion prodatih primeraka i Nemačka sa 20,6 milona prodatih primeraka novina dnevno.\nIFRA SUSRET U LJUBLJANI\nJedna od vodećih svetskih organizacija posvećenih novinskoj industriji i njenim potrebama – IFRA organizuje 25. i 26. septembra 3. Konferenciju Jugoistočne Evrope u Ljubljani. Na konferenciji će se govoriti o problemima štampe i distribucije, a posebna tema biće posvećena i konvergenciji (Oglašavanje i digitalni mediji). Za sve sesije obezbeđen je simultani prevod na engleski, slovenački i hrvatski. Detaljnije informacije o skupu na kome je prošle godine u Beogradu učestvovalo više od 100 učesnika iz 12 zemalja očekuju vas na internet adresi: www.ifra.com\nBERTELSMAN PRODAJE UDEO U SONY BMG\nMedijski džin, kompanija Bertelsman (između ostalog vlasnik tv mreže RTL) najavila je prodaju 50 procenata svog udela u muzičkoj kompaniji Sony BMG koju zajednički poseduje sa japanskim elektronskim gigantom.\nBertelsman očekuje da na ime prodaje svog dela prihoduje 1,2 do 1,5 milijarsi dolara. Sony ima opciju prava preče kupovine u slučaju da Bertelsman nastavi da insistira na prodaji udela.\nUkupno 312 besplatnih novina distribuira se širom sveta u tiražu od 41,04 miliona primeraka dnevno što predstavlja porast od 20 procenata u odnosu na prethodnu godinu, a čak 173 procenta u odnosu na period od pre pet godina.\nPet najtiražnijih besplatnih dnevnih listova na svetu su italijanski “Lego” sa 1,95 miliona tiraža svakodnevno, britanski “Metro” sa distribuiranim tiražom od 1,37 miliona primeraka, “20 Minutes” u Španiji sa milion primeraka, kanadski “Metro” sa 990.000 primeraka i Que i ADN u Španiji sa 959.000 primeraka.\nRINGIER LANSIRAO “BLIK AM ABEND”\nMoćna švajcarska izdavačka kompanija Ringier lansirala je prvih dana juna na tržište besplatni popodnevni list „Blick am Abend“ sa namerom da na taj način zamene prethodno besplatno izdanje „Heute“. Novi besplatni list „Blick am Abend“ priprema isti uređivački tim koji je pripremao i „Heute“ a distribuira se na području Ciriha, Berna i Bazela.\nTokom prethodne godine prodati tiraž dnevnih novina porastao je u Južnoj Americi za 6,72 odsto i Aziji za 4,7 procenata. Prodati tiraži opali su tokom prethodne godine u Africi za 0,49 odsto, Evropi 1,87 procenata, Severnoj Americi 2,14 odsto i u Australiji i Okeaniji za 4,28 procenta.\nU okviru Evropske unije tiraž prodavanih dnevnih novina beleži pad od 2,37 odsto tokom 2007. godine. Najveći pad prodatih tiraža od čak 11,57 posto beleži Poljska. Najveći rast prodatih tiraža od 7,20 procenta zabeležila je Buarska.\n“TAJMS” MENJA IZGLED\nŠirom sveta poznati “The Times” lansirao je, početkom juna, u okviru prve faze prelaska na pun kolor nekoliko uređivačkih promena. Uređivaći su više prostora izdvojili za magazinski deo posvećen life&style zbivanjima, kao i umetnosti. Više prostora je izdvojeno za igre i slagalice, a predstavljena je i stranica za mlade. Uredništvo je “noseće” tekstove premestilo na drugu stranu novina i “iskopalo je” originalni naziv novina “The Daily Universal Register” da posluži kao putokaz čiaocima koji se pitaju šta da rade i kuda da idu mimo glavnih naslova.\nU SAD RASTE POSETA STRANICAMA INTERNET MAGAZINA\nPrema podacima koje je saopštilo Udruženje američkih izdavača magazina, web stranice grupacije “consumer magazine” imale su tokom prvog kvartala 2008. godine 70,7 miliona pojedinačnih poseta. To je za čak 11,9 odsto više nego u istom periodu prethodne godine. Reč je o čak tri puta većem rastu broja poseta u odnosu na prosečan broj ukupnih internet poseta tokom prvog kvartala.\nMEKSIKO: AXEL SPRINGER STARTOVAO SA “AUTO BILD” MAGAZINOM\nNemački izdavački gigant, kompanija Axel Springer lansirala je polovinom juna prvo latinoameričko izdanje poznatog magazina „Auto Bild“. Magazin će na osnovu licencnih prava izdavati „Lyrsa Editores“ jedna od vodećih izdavačkih kuća u Meksiku. „Auto Bild“ će se prodavati kao mesečnik po ceni od 29 pesosa (oko 1,79 evra).\nNemačko izdanje „Auto Bild“ magazina prvi put je štampano 1986. godine. Danas, sa prosečno prodatim tiražom od 642.900 primeraka po broju i više od 2,8 miliona čitalaca po broju reč je o najvećem evropskom auto magazinu. U Srbiji i Crnoj Gori magazin „Auto Build“ izdaje Politika novine i magazini (član Asocijacije medija).


Vaterpolo: Evropsko prvenstvo - Pokazivač\nVaterpolo: Evropsko prvenstvo\nIstorijsko prvenstvo Evrope u vaterpolu konačno je počelo u nedelju. Beograd će naredne dve nedelje biti domaćin najboljim evropskim timovima u vaterpolu. Samo prvenstvo će biti upamćeno jer će na njemu učestovati čak 28 ekipa, 16 muških i 12 ženskih. Još jedan rekord koji će gotovo sigurno pasti u prelepom Beogradu je broj gledalaca tokom prvenstva, a sama činjenica da u Arenu može da stane oko 12000 ljudi još više fascinira.\nPrvu utakmicu na prvenstvu su odigrali vaterpolisti Španije i Slovačeke. I u jednoj jako ne zanimljivoj utakmici, vaterpolisti Španije su pokazali sav svoj kvalitet i na kraju su sasvim zasluženo slavili visokim rezultatom 13:4. Od starta prv četvrtine Španci su nametnuli svoj ritam i jasno stavili do znanja Slovacima da nemaju čemu da se nadaju u ovom meču. Već na poluvremenu rezultat je bio 10:2 u korist Španije i tada je već praktično bio odlučen pobednik. Najefikasniji igrač pobedničkog tima bio je kapiten Molina sa četri gola, dok se u redovima Slovačke istakao Martin Famera sa dva. Posle prvog meča na šampionatu, u montažnom bazenu su zaplivale i vaterpolistkinje. Prvog dana takmičenja za dame odigrana su tri meča. Najpre je u Kombank Areni Grčka jednostavno razbila reprezentaciju Portugalije, jer ne postoji druga reč kojom bi se mogla opisati i dočarati igra Grčke protiv Portugalije. Meč je na kraju završen rezultatom 27:3, u korist Grčke. Većina igračica kod Grkinja su se upisale u strelce, a čak pet puta se upisala u strelce Asimaki Alexandra. U istom ritmu je nastavila i ženska ekipa Rusije, koja spada u sam krem svetskog vaterpola. Ruskinje su pobedile Tursku, rezultatom 29:0. Sve igračice pobedničkog tima izuzev golmana su se upisale u strelce, a kao najbolja igračica izdvojila se Simanovich Anastasia. Poslednju žensku utakmicu dana su odigrale ekipe Holandije i Mađarske, i toj utakmici je favorit opravdao svoju ulogu i sasvim zasluženo je trijumfovao. Holandija je ovom pobedoom od 14:10 , dokazala da će se i na ovom šampionatu boriti za visok plasman.\nNakon ženskih utakmica usledio je možda i najbolji deo dana, a to su poslednje tri utakmice muškog dela programa. Prvo su zaplivali momci iz Francuske i Malte. Kao i u predhodnim mečevima dana, favorit je još jednom porazio ovoga puta silno motivisanog protivnika. Momci sa Malte su pokušavali, borili se ali Francuska je u ovom trenutku mnogo bolja reprezentacija što je u bazenu i opravdala. Sjajnu predstavu prikazao je u poraženom timu Camileri, koji je bio strelac pet golova , ali to je bilo dovoljno da se samo malo ublaži poraz rezultatom 17:7. Kod Francuske je blistao Ugo Crousilat sa takođe pet glolova. Pred poslednju utakmicu dana su odigrali vaterpolisti Crne Gore protiv Holandije. I pre početka meča znalo se da će Crna Gora zabeležiti sigurnu pobedu, ali ipak bio je prisutan strah zbog prve utakmice na turniru. Ništa nisu želeli da prepuste slučaju Ajkule i već na startu meča prave seriju od pet vezanih golova, tom serijom su i odlučili pobednika. U drugoj četvrtini su samo uvećali svoju prednost, koja je na poluvremenu iznosila sedam golova. Do kraja meča uspeli su da održe visoku prednost za siguran start u Beogradu.\nDerbi prvog dana ili što će se mnogi složiti i finale pre finala nije doneo ni D od derbija, pošto su vaterpolisti Srbije pred punim tribinama Kombank arene, prosto pregazili Hrvatsku rezultatom . Hrvatska je imala egal do rezultata 1:1, kada je Srbija sa dva gola Mandića i jednim golom Save Ranđelovića pobegla na osetniju razliku. Uspeli su Hrvati da pred kraj poluvrmena priđu na samo dva gola zaostatka 5:3, ali je Srbija golovima Prlainovića i Jakšića na poluvrmenu stekla ogroman kapital od 7:3. Tokom treće četvrtine Srbija je nastavila da povećava svoju prednost , ređali su se golovi Ćuka, Nikića, Gocića pa je Srbija pred poslednju deonicu imala fenomenalnih 12:4. U poslednjo četvrtini Srbija je lagano privela meč kraju i sa ovom igrom najavila pohod na zlato.\nPrethodni tekstRepriza novogodišnje predstave „Čarobna noć“/Pozorište za decu/Kragujevac


"Ustoličenjem Mitropolita Joanikija Crna Gora pokazala privrženost vrijednostima EU" | Kodex.ME\nKrivokapić i Merkel na sastanku\nPremijer razgovarao s kancelarkom Merkel u Tirani\n14. 09. 2021 - 18:26 Autor: M. B.\nKrivokapić je izražavajući radost povodom ponovnog susreta sa kancelarkom države koja je strateški partner Crne Gore i jedna od vodećih članica EU, iskazao zahvalnost na neupitnoj podršci koju je pružala Crnoj Gori na njenom evropskom putu kao i u njenim tekućim reformskim procesima.\n"Ovih devet mjeseci rada Vlade, dokazuju našu bezrezervnu posvećenost vrijednostima Evropske unije i Alijanse. To smo dokazali i prilikom posljednjeg izazova, odnosno ustoličenja vjerskog poglavara najveće hrišćanske zajednice u zemlji, kada smo uprkos intezivnim opstrukcijama od strane predsjednika države, uspjeli obezbjediti Ustavom zagarantovana prava našim građanima", poručio je Krivokapić.\nPredsjednik Vlade Crne Gore zahvalio je kancelarki Njemačke na svemu što je Njemačka učinila za Zapadni Balkan, naročito kroz sedmogodišnju inicijativu Berlinskog procesa koji je komplementaran sa pristupnim pregovorima i koji je doprinio napretku i zbližavanju zemalja regiona.\n"Primarni geostrateški cilj naše države je da postane naredna država članica EU, dok naše učešće u regionalnim multilateralnim organizacijama želimo da bude u funkciji potpunog ostvarenja tog cilja, a nikako zamjena ili alternativa EU. Štaviše, s Evropskom komisijom želimo da identifikujemo što više mehanizama kako bismo se uključili u ranu integraciju koja je moguća i realna i prije punopravnog članstva u EU“, poručio je Krivokapić.


Monday Blues svakog ponedeljka u Domu omladine Beograda - Dan u Beogradu\nNaslovna » Izlasci » Muzika » Koncerti » Monday Blues svakog ponedeljka u Domu omladine Beograda\nNeko drugi 30. maj 2017. Koncerti Postavite komentar\nU prvoj „epizodi“ nastupio je dvojac koji stoji iza projekta „The Untouchablues“ i rok sastav Nesalomivi: Aleksandar Đukić bas i glas, te Bojan Vulin gitara i glas.\nDo kraja juna svakog ponedeljka (5, 12, 19. i 26. jun) biće organizovana Monday Blues svirka. Ulaz će, naravno, biti besplatan.\nMonday Blues: U slavu beogradske bluz scene\nKad je u pitanju beogradska bluz scena, njena duga i slavna tradicija u velikoj meri je vezana upravo za Dom omladine Beograda.\nS pravom se može reći da su baš kroz njegove prostorije prošle sve generacije naših muzičara iz ovog žanra – taj nemerljiv doprinos razvoju ovog zvuka, potvrđen je i u novijim vremenima. Dom omladine Beograda bio je mesto brojnih klupskih bluz koncerata na kojima su se publici predstavila kako nova, tako i stara, proverena imena.\nBluz je temeljna muzička forma iz koje proizlaze skoro sve druge forme popularne muzike, i kao takav predstavlja i formulu za najbolju zabavu, posebno na kraju najdužeg radnog dana.\nMonday Blues je način da se publici ponudi plemenito a opušteno muzičko iskustvo. (danubeogradu.rs)\nPrethodni IV Festival fantastične književnosti – Art-Anima\nSledeći DOB: Vikend francuskog filma


On je sa porodicom odlučio da rade grupni i sinhronizovani set vežbi i umesto da napravi "izazov", Vanja je, zajedno sa suprugom Sarom animirao i dvoje od svoje četvoro dece, gde Lazar ima tek četiri godine.\nI dok su Vanja i Sara kao nekadašnji sportisti bez mnogo problema radili plenk ili podizali kolena do grudi, klinci su malo "zabušavali", ali su se trudili.\n- Vežbajte zajedno, budite primer - poručio je nekada najbolji odbojkaš planete. Podsećamo, Grbići su u karantinu kao i svi građani Srbije zbog pandemije korona virusa koja je zahvatila i našu zemlju.


ИЗВЕШТАЈ О РАДУ МУЗЕЈСКОГ ДРУШТВА СРБИЈЕ за период март 2019 – март 2020. – Muzejsko društvo Srbije\nAktivnost Muzejskog društva Srbije (u daljem tekstu MDS-Društva) u 2019. godini čine objedinjene aktivnosti IO, predsednice, ali i svih organa i tela MDS. IO i predsednica Muzejskog društva Srbije koordinirali su sa ostalim saradnicima u realizaciji planiranih poslova za 2019. godinu i radilo se u skladu sa Statutom MDS i Poslovnikom o radu IO.\nČlanovi IO su redovno bili u kontaktu i obavljali konsultacije o svim aktivnostima u okviru Društva, a stavovi su se zauzimali odlukom većine. IO za period za koji se ovaj Izveštaj odnosi održao je 6 sednica od kojih su dve bile sa fizičkim prisustvom ( osma sednica održana 05. aprila 2019. u Istorijskom muzeju u Beogradu, kao i jedanaesta održana 17. januara 2020.) a četiri su bile elektronske (šesta održana 24. januara, sedma održana 21. februara, deveta održana 30. maja i deseta održana 10-11. septembra i bila je „otvorena“ sve do okončanja poslova predviđenih projektom za 2019. godinu).\nIO je svoje sastanke i povremene konsultacije njegovih članova prilagođavao redovnim planiranim aktivnostima Društva i poslovima vezanim za realizaciju dva projekta koja su finansirana sredstvima Ministarstva kulture.\nU skladu sa Statutom MDS održane su dve Skupštine\n1) Redovna martovska Skupština održana je 20. marta 2019. godine u Kino-sali Etnografskog muzeja u Beogradu. Skupštini je prisustvovalo 82 člana MDS i bilo je jedno ovšašćenje. Na Skupštini je pročitan i usvojen Zapisnik sa martovske Skupštine 2018, podneti su izveštaji za prethodnu godinu, kao i Plan rada MDS za 2019. godinu . Na Skupštini je izabran novi sedmočlani Uređivački odbor časopisa Muzeji 6. Posebnu pažnju privukao je Izveštaj Suda časti. Zapisnik je vodila sekretar MDS Snežana Šaponjić Ašanin.\n2) Organizovanje svečane Skupštine podrazumevalo je određivanje mesta i datuma organizovanja, pripremu materijala i oglašavanje. Organizovanjem Svečane Skupštine IO se bavio na 8. sednici. Priprema same Skupštine i dodela nagrade Mihailo Valtrović podrazumevala je kontakte između predsednice Komisije i predsednice Društva i dogovore u vezi nabavke i plaćanja Diploma, Plaketa sa kutijama i graviranja plaketa. U ovom poslu su ostali stari saradnici MDS Atelje Ivković iz Novog Sada i Livnica Kuzman iz Smedereva. Nabavljen je neophodan broj Diploma, Plaketa i kutija.Ovaj posao je obavljen uz pomoć sredstava koja su obezbeđena sredstvima Ministarstva kulture, a u okviru projekta Unapređenje rada Muzejskog društva Srbije i njegovih sekcija. U organizaciji ove Skupštine učešće je uzeo i muzej domaćin, odnosno Narodni muzej u Čačku koji se angažovao oko obezbeđivanja prostora za rad Skupštine i ručka za sve učesnike. Radni deo Skupštine organizovan je u Svečanoj sali Hotela Beograd. Prisutne su pozdravile direktor Narodnog muzeja Čačak Delfina Rajić i predsednica MDS. Skupštini je prisustvovalo 67 članova MDS. Svečana Skupština je imala kraći radni deo, a koji se odnosio na obaveze u vezi poverenih poslova MDS. Nakon radnog dela usledio je svečani deo Skupštine na kojem je uručena nagrada Mihailo Valtrović za 2018. godinu:\n– u kategoriji istaknutom pojedincu za ukupan doprinos (životno delo) nagrada je dodeljena Anđeliji Radović, muzejskom savetniku iz Vojnog muzeja u beogradu (u penziji od novembra 2018. godine),\n– u kategoriji muzej (muzejskoj ustanovi) za izuzetne rezultate postignute u 2018. godini nagrada je dodeljena Narodnom muzeju u Leskovcu,\n– u kategoriji pojedincu ili autorskom timu za izuzetne rezultate u 2018. godini, nagrada je dodeljena autorskom timu: dr Drago Njegovan, Zoran Veljanović i Jelena Dobrović Bojanović za projekat Muzej prisajedinjenja Vojvodine Kraljevini Srbiji 1918.\nPosle uručenja nagrada, davanja izjava za medije, prisutni su posetili lokalitet Rimske terme i prisustvovali zajedničkom ručku. Kraći izveštaj o Svečanoj Skupštini postavljen je na sajt i face book profil Društva.\n1) U okviru organizacije Svečane Skupštine izašao je iz štampe i Bilten broj 11 u kojem su sabrani izveštaji o radu Društva u periodu mart 2018- mart 2019. godina. Štampanje biltena je realizovano sredstvima Ministarstva kulture koja su obezbeđena na Konkursu za sufinansiranje u oblasti muzejskog nasleđa, a prema projektu Unapređenje rada Muzejskog društva Srbije i njegovih sekcija. Priprema Biltena broj 11 podrazumevala je prikupljanje i uređivanje članaka – izveštaja, kontakte sa štamparijom i praćenje štampe na čemu je bila angažovana sekretar MDS Snežana Šaponjić Ašanin, dok je član IO mr Lidija Mustedanagić uradila lektorisanje tekstova, a koleginica Ivana Ćirjković korekturu. Bilten je štampan na 68 strana u tiražu od 200 primeraka u štampariji „Majstorović“ Čačak.\n2) U 2019. godini pristupilo se pripremi i izdavalju časopisa Muzeji 6. Ova aktivnost je bila poverena Uređivačkom odboru koji je 04. jula 2019. objavio poziv za slanje radova. Poziv je objavljen na sajtu Muzejskog društva Srbije, poslat na mejlove članova sekcija i preko muzejske mreže. Poziv je bio otvoren dva ipo meseca i bi je obnovljen. Na poziv je prispelo 11 članaka i 5 prikaza. Radovi su dostavljeni recenzentima, a zatim lektoru, a rezimei su prevedeni na engleski. Dva članka nisu dobila pozitivno mišljenje. Nakon toga se pristupilo tehničkoj pripremi časopisa. Bilo je neophodno u skladu sa zakonom uzeti i telefonske ponude za poslove pripreme-dizajna i štampe. Članovi IO MDS su u skladu sa članom 39 stav 2 Zakona o javnim nabavkama izabrali ponuđača, sačinili Zapisnik, a potom i skolpili ugovore o saradnji (Zapisnik br. 81-29.11.2019. za poslove pripreme i dizajna i Zapisnik br. 82-29.11.2019. za poslove štampe časopisa Muzeji 6) . Sklopljena su i dva Ugovora sa firmom „Atelje Jureš„ iz Čačka (br.83-02.12.2019. za poslove pripreme i dizajna i br. 93-02.12.2029. za poslove štampe časopisa Muzeji 6). Za potrebe časopisa urađen je CIP- zapis i UDK brojevi za devet članaka i ovaj posao je plaćen iz sopstvenih prihoda Društva. PDF verzija časopisa Muzeji 6 je postavljena na sajt MDS.\nIzdavanje novog broja časopisa Muzeji realizovano je sredstvima Ministarstva kulture koja su obezbeđena na Konkursu za sufinansiranje u oblasti muzejskog nasleđa, a prema projektu Unapređenje rada Muzejskog društva Srbije i njegovih sekcija.\nSaradnja IO sa sekcijama MDS jedan je od prioritetnih poslova. Te aktivnosti planirane su Planom rada za 2019. godinu, a pretočene su u zajednički projekat Unapređenje rada Muzejskog društva Srbije i njegovih sekcija. U okviru ovog projekta svoje aktivnosti su planirale: sekcija bibliotekara, sekcija istoričara umetnosti i sekcija muzejskih pedagoga. Etnološka sekcija je svoje aktivnosti planirala posebnim projektom.\n1) Sekcija muzejskih bibliotekara i knjižničara organizovala je akreditovani seminar vezan za struku, radi dobijanja neophodnih bodova propisanih Zakonom o bibliotečko-informacionoj delatnosti. Seminar „Demokratizacija digitalizacije u bibliotekama“ organizovan je 26. novembra 2019. godine u elektronskoj učionici Univerzitetske biblioteke „Svetozar Marković“ u Beogradu. Sekcija je organizovala i predavanje „Evropeana: evropske integracije u oblasti digitalizacije kulturnog nasleđa“. Predavanje je održano u prostoru Muzeja primenjene umetnosti u Beogradu. Za ove aktivnosti prema projektu su planirana i isplaćena dva autorska honorara.\n2) Sekcija istoričara umetnosti održala je stručni skup „Biti kustos. Iskustva iz savremene muzejske prakse“. Skup je održan 09. decembra 2019. u Atrijumu Narodnog muzeja u Beogradu i prisustvovalo je 30 kustosa iz različitih muzeja. Na skupu je izloženo pet referata. Najava skupa, ali i izveštaj o njemu objavljen je na sajtu MDS. Za potrebe skupa štampan je skroman propagandni materija i priređen ketering. Za ove aktivnosti prema projektu planirani su i isplaćeni autorski honorari predavačima i dva putna naloga.\n3) Sekcija muzejskih pedagoga je održala Drugu konferenciju muzejskih pedagoga u Narodnom muzeju u Nišu 16-17.12.2019. Tema Konferencije je bila: Muzejski programi za decu- učenje i/ili zabava. Na Konferenciji je izlaganje imalo 30 učesnika iz Srbije, Slovenije i Hrvatske.\nNajava Konferencije kao i njen program objavljeni su na sajtu MDS. Za potrebe konferencije štampan je propagandni materijal i priređen ketering.\nZa potrebe organizovanja planiranih programa bilo je neophodno potpisati Ugovore o saradnji sa spoljnim saradnicima za štampu i ketering, Ugovore o honorarima za učesnike skupova i konferencije, kao i putne naloge.\n4) Stručana konfencija Etnografska muzeologija i primena informacionih tehnologija, oragnizovana je od strane Etnološke sekcije Muzejskog društva Srbije. Održana je 10. i 11. oktobra 2019. godine, u komleksu Frušogorska lugarnica u mestu Mala Remeta. Prema postavljenim ciljevima projekta, rad na koferenciji se odvijao u tri sesije. Izlaganja na konferenciji imalo je 8 stručnjaka iz oblasti zaštite kulturnog nasleđa, procesa digitalizacije i primene Informacionih tehnologija.\nKonfernciji je prisutvovalo 25 kustosa etnologa iz 13 muzejskih institucija iz Srbije i Republike Srpske. Pripremljena knjiga apstrakata i drugi štampani materijal, kao i agenda Konferncije.\nZa potrebe Konferencije potpisati su Ugovori o saradnji sa spoljnim saradnicima (za štampu, smešzaj i ishranu), kao i putni nalozi za učesnike.\n5) Sekcija muzejskih pedagoga učestvovala je u programu Ministarstva kulture Nedelja stvaralaca evropske baštine -European Heritage Makers Week. U ove aktivnosti u prvoj fazi je bio uključen predsednik sekcije kao član žirija za odabir radova, a u drugoj fazi su bile realizovane četiri izložbe, i to u sledećim muzejima: Narodnom muzeju Niš, Narodnom muzeju Kragujevac, Muzeju grada Beograda i u Narodnom muzeju Kikinda u čiju realizaciju su se uključili kustosi pedagozi iz tih muzeja. Ministarstvo kulture je za ovaj projekt opredelilo sredstva u dva navrata u ukupnom iznosu od 114.049,00 dinara, a kojima su finasirani propagandni materijal, posteri za izložbu i honorari realizatora projekta.\nProjektne aktivnoti MDS\nU februaru je MDS konkurisalo na dva Konkursa Ministarstva kulture sa jednim pojedinačnim i jednim zajedničkim projektom\n1) U kategoriji digitalizacije kulturnog nasleđa i savremenog stvaralaštva u 2019. Konkurisala je samostalno Etnološka sekcija sa prokejtom Etnografska muzeologija i primena informacionih tehnologija o čemu je više rečeno u prethodnom pasusu. Ministarstvo kulture je za ovaj projekt opredelilo 200.000,00 dinara. Izveštaj o ovom projektu su uradile predsednica sekcije (narativni) i predsednica MDS (finansijski) i dostavile Ministarstvu kulture 25. novembra 2019.godine.\n2) U kategoriji muzejsko nasleđe u 2019. godini.konkurisali smo sa zajedničkim projektom Unapređenje rada Muzejskog društva Srbije i njegovih sekcija koji je objedinio više aktivnosti. Ovim Projektom planirane su i realizovane sledeće aktivnosti: održavanje svečane Skupštine i dodela nagrada Mihailo Valtrović, akreditovani seminare Sekcije bibliotekara, Konferencija muzejskih pedagoga , Seminar sekcije istoričara umetnosti , Biti kustos-iskustva iz savremene prakse. Pored toga projektom je bilo planirano: štampanje Biltena broj 11, publikovanje časopisa Muzeji 6. Projektom je planirano i prevođenje teksta dr Draga Njegovana i mr Lidije Mustedanagić Vodič kroz muzeje Srbije na engleski jezik. Reč je o 240 strana, proširenog teksta ( u odnosu na srpsko izdanje) i na taj način je pripremljen za sledeću fazu, a to je štampa. Finansiranje prevoda je obavljeno iz dva izvora, i to 170 strana sredstvima Ministarstva kulture i informisanja, a ostatak sopstvenim sredstvima, što je naznačeno u Projektu prilikom apliciranja. Bilo je neophodno u skladu sa zakonom uzeti i telefonske ponude za poslove pripreme-dizajna i štampe. Članovi IO MDS su u skladu sa članom 39 stav 2 Zakona o javnim nabavkama izabrali ponuđača, sačinili Zapisnik (br. 44-19.9.2019, a potom i skolpili Ugovor o saradnji (sa MARGO IN Valjevo, br. 47- 07.10.2019.)\nMinistarstvo kulture je za ovaj projekt opredelilo 625.800,00 dinara. Izveštaj o ovom projektu su sastavili predsednici sekcija (narativni) i predsednica MDS (narativni i finansijski) i dostavili Ministarstvu kulture 27. decembra 2019. godine.\n3 ) Kako se ovaj Izveštaj odnosi za period od marta 2019- marta 2020. Napominjemo da smo u januaru 2020. godine podneli konkursnu dokumentaciju na Konkursu Ministarstva kulture za sufinansiranje u 2020. u oblasti muzejskog nasleđa sa dva projekta:\nA) Izložba „Tradicija vašara u Srbiji“ koju je samostalno podnela Etnološka sekcija MDS. Izložbom se želi prikazati višefuncinalnost, širi društveni konteksti nastanka, razvoja i trasformacije vašarskih manifestacija. Takođe, na ovaj način akcentuje se duga tradicija njihovog postojanja, kao i široka teritojalna rasprostranjenost. Planirana vrednost projekta je 644.000,00 i planirano je da u celosti bude finansirano sredstvima Mimnistarstva kulture.\nB) Prezentacija muzejske delatnosti u aktivnostima Muzejskog društva Srbije, Projektom se planiraju sledeće aktivnosti:\n– važna redovna aktivnost je priprema i održavanje svečane Skupštine i dodela priznanja (nagrada Mihailo Valtrović\n-jedna od važnih aktivnosti MDS je i izdavačka delatnost, pa je ovim Projektom planirano štampanje Biltena broj 12\n-publikovanje časopisa Muzeji 7, zbornika stručnih tekstova, na čijem odabiru radi Uređivački odbor;\n– štampanje Vodiča kroz muzeje Srbije na engleskom\n– štampanje Zbornika radova sa Konferencije muzejskih pedagoga iz 2019.\nPlanirana vrednost projekta je 1.312.200,00 od kojih je učešće sopstvenih sredstava 6,70 procenata.\nKako je Muzejsko društvo Srbije prvi put dobilo status reprezentativnog udruženja u kulturi, uz konsultacije sa sektorom za kreativne industrije Ministarstva kulture i informisanja, sačinili smo Plan rada za poverene poslove. Plan je predvideo sklapanje ugovora (br. 19/17.04.2019) sa advokatom Sinišom Mrkaljićem iz Beograda, u čemu nam je pomenuti sektor pri Ministarstvu pomogao. Ugovor je sklopljen u aprilu, a advokat je prisustvovao i 8. sastanku IO Muzejskog društva Srbije, gde nas je upoznao sa suštinom poslova koji se poveravaju reprezentativnim udruženjima u kulturi (poslovi u oblasti sticanja zvanja samostalnog stručnjaka u kulturi, predlaganje člana za Nacionalni savet u kulturi, predlaganje kandidata za nacionalnu nagradu-penziju). Dogovorili smo se da uz njegovu pomoć uradimo bliža Uputstvaza rad i donesemo Rešenje o formiranju Statusne komisije.\nIO je konsultovao članstvo u skladu sa Statutom MDS član 38. kako bi se pristupilo izboru članova za Statusnu komisiju. Skupština (Svečana) koja je održana 17. maja 2019. godine u Čačku je prema članu 28 Statuta, potvrdila tri predložena člana\nBranislava Jordanović, muzejski savetnik u penziji, Beograd\nJelena Dergenc, viša kustoskinja Narodnog muzeja u Beogradu\nSnežana Tomić, muzejski savetnik, Muzej „Staro selo Sirogojno”,\na na samoj Skupštini predloženi su još i dr Drago Njegovan, direktor Muzeja Vojvodine i Marin Bugar, viši kustos Narodnog muzeja Kruševac, što je Skupština prihvatila.\nČlanovi Komisije su održali elektronski konstitutivni sastanak 30/31. 5. 2019. na kojem su izabrali Branislavu Jordanović za predsednicu. Društvo je dobilo dva mejla u kojima su tražene informacije o uslovima za sticanje zvanja samostalnog stručnjaka u kulturi i date su im osnovne informacije. Komisija nije imala potrebu da se sastaje.\nUrađena je Odluka o imenovanju Statusne komisije (br 45-19.9.2019.) i dostavljena je Ministarstvu kulture, članovima i njihovim ustanovama.\nU cilju poboljšanja i transparentnosti rada MDS ažuriran je sajt www.mdsrbija.org sa opredeljenim sredstvima Ministarstva. Na sajtu Društva istaknute su informacije o dobijanju reprezentativnosti, formiranju Statusne komisije, a otvoreno je i posebno polje Povereni poslovi. Opredeljenim sredstvima nabavljena je i veća količina kancelarijskog materijala koja se koristila za korespodenciju sa članovima, spoljnim saradnicima i Ministarstvom. Tim sredstvima nabavljen je i prenosni disk za čuvanje podataka i korespodencije MDS.\nOpredeljenim sredstvima angažovana je i računovodstvena agencija Anves 014 d.o.o. Valjevo, sa kojom je sklopljen Ugovor br. 20-17.4.2019. i koja vodi sve poslovne knjige i sačinjava finansijski izveštaj MDS u skladu sa Zakonom za poverene poslove i druge poslove MDS.\nMinistarstvo kulture je opredelio 200.000,00 za poverene poslove i od tih sredstava finansirani su poslovi: angažovanje advokata, račuvodstvena agencija, hosting , uređenje sajta i nabavka kancelarijskog materijala.\nKako se ovaj Izveštaj odnosi za period od marta 2019- marta 2020. napominjemo da je Ministarstvu predat novi Plan rada za poverene poslove u 2020. Ministarstvo je donelo Rešenje br. 401-01-32/2020-03 za finansiranje poverenih poslova i opredelilo traženu sumu od 189.000,00 (planiranu za pravne poslove, poslove računovodstvene agencije, hosting i ažuriranje sajta, troškove kancelarijskog materijala, troškove za rad Statusne komisije i zaduženih za rad poverenih poslova). U Ministarstvu kultzre je 11.februara 2020. potpisan Ugovor i Zahtev za prenos sredstava.\n1) Uređivački odbor\nNa martovskoj Skupštini predloženi su članovi novog saziva Uređivačkog odbora za časopis Muzeji i njega čine: dr Dušica Bojić, dr Ljubiša Vasiljević, dr Ivana Ćirić, dr Ana Milošević, Dragana Latinčić, Jelena Arsenović i Ana Olajoš. U skladu sa Pravilnikom o radu UO predsednica MDS je zakazala elektronski konstitutivni sastanak 07. maja 2019. godine na kojem je za predsednika izabrana dr Dušica Bojić, a za sekretara Dragana Latinčić. Aktivnosti UO su se intezivirale od jula meseca kada je objavljen poziv za slanje radova. Na drugom elektronskom sastanku koji je sazvala predsednik MDS od 2-4. oktobara 2019. intezivirani su poslovi: određivanje recenzenata, lektorisanje i korektura tekstova, prevod rezimea, štampanje časopisa Muzeji 6 što je podrazumevalo istraživanje tržišta i prikupljanje ponuda. Tokom rada došlo je do promene u organizaciji UO , pa je posao urednika preuzeo dr Ljubiša Vasiljević. Poslovi na pripremi časopisa su intezivirani tokom novembra i decembra kada je časopis izašao iz štampe.\n2) Kooptiranje članova Suda časti MDS\nU periodu od Skupštine u matru mesecu (20. mart 2019.) Sud časti je privremeno kooptirao dva nova člana , a prema članu 42 Statuta MDS, jer su koleginice Žana Gvozdenović i Svetlana Milenković dale ostavku. Kooptirani članovi su kolege: Aleksandar Marušić iz Muzeja rudničko-takovskog kraja, Gornji Milanovac i Emila Petrović, muzejski savetnik iz Muzeja Kraine, Negotin. Na Skupštini u Čačku 17.maja 2019. prihvaćeni su predloženi članovi.\n3) Sajt MDS\nVeć smo pomenuli da smo od Ministarstva kulture dobili sredstva za poverene poslove koja smo usmerili na uređenje sajta i plaćanje hostinnga.To je podrazumevalo: ispravke na sajtu MDS , postavljanje polja povereni poslovi, postavljanje polja izdanja (gde su postavljeni PDF formati izdanja MDS do kojih smo mogli u ovom trenutku da dođemo), popunjavanje polja koja se odnose na rad sekcija ( do sada su podatke posllai: Sekcija bibliotekara, Etnološka sekcija i Sekcija muzejskih pedagoga).\nZa poslove na uređenju sajta angažovana agencija za marketing Akter design Valjevo, koja je i radila sajt MDS i sa njom je sklopljen Ugovor o saradnji. Aktuelne informacije na sajt MDS postavljao je kolega Čedomir Janičić, dok je u julu 2019. koleginica Ivana Ćirić otvorila face book profil MDS.\n4) Konkurs za nagradu Mihailo Valtrović\nU skladu sa Statutom MDS u decembru 2019. godine objaljen je Konkurs za nagradu „Mihailo Valtrović“. Konkurs je postavljen na sajt MDS i preko muzejske mreže na čemu su bili angažovani predsednica Komosije za nagrade i priznanja i član IO Čedomir Janičić.\n5) Nacrti zakona\nTokom proleća i jeseni članovi MDS su preko sekcija bili obavešteni o Nacrtu Zakona o kulturi i Nacrtu Zakona o kulturnom nasleđu, pa su mogli da dostavljaju primedbe. Nije bilo velikog interesovanja da se preko strukovnog udruženja utiče na poboljšanje. Primedbe su dostavili samo članovi Etnološke sekcije. U oba slučaja primedbe su prosleđene mejlom na date kontakte.\n6) Nacionalni savet za kulturu\nNa poziv Srpskog arheološkog društva, koje dobilo ovlašćenje od Ministarstva kulture, IO Muzejskog društva Srbije konsultovao se o predlogu za člana Nacionalnog saveta za kulturu- predlaganje kandidata za oblast zaštite kulturnog nasleđa. Konsultacije su obavljene elektronskim putem zbog veoma kratke celokupne procedure.\nUzimajući u obzir visoke kriterijume koje podrazumeva izbor člana Nacionalnog saveta za kulturu, IO Muzejskog društva Srbije, koji ima sedam članova, nije mogao da zauzme jedinstev stav i predložio je sledeće kandidate:\nDr Adam Crnobrnja (kojeg je predložilo četiri člna IO)\nDr Drago Njegovan (kojeg je predložilo tri člana IO).\nZajedničkom sastavku svih reprezentativnih strukovnih udruželja u službi zaštite kulturnog nasleđa (SAD, NK ICOM, DKS,NK ICOMOS) prisustvovale su predsednica MDS i članovi IO Aleksandra Savić i Snežana Šaponjić Ašanin. Na sastanku je doneta odluka da se predloži jedan kandidat u Nacionalni savet za kulturu i to dr Adam Crnobrnja, jer drugi kandidat dr Drago Njegovan je imenovano lice (direktor Muzeja Vojvodine u Novom Sadu) i ne ispunjava uslov da može biti izabrano u Savet.\nU oktobru smo dobili dopis od Nacionalnog akreditacionog tela (NAT) da im dotavimo predloge za članove. Ovo telo je formirano u skladu sa Zakonom o visokom obrazovalju, sa zadatkom da obavlja poslove akreditacije, proverava kvalitet visokoškolskih ustanova, vrednuje studenski program i obezbeđuje visok kvalitet u visokom obrazovanju RS. Po prvi put se obraćaju strukovnim udruženjima da daju svoje predstavnike. U ovo telo IO je predložio: dr Draganu Kovačić, dr Ivanu Ćirić, dr Miloša Matića, MA Oliveru Nastić i MA Aleksandru Savić. Spisak je dostavljen Nacionalnom telu za akreditaciju i proveru kvaliteta u visokom obrazovanju (52-04.11.2019.)\n8) Društo je za potrebbe poverenih poslova sačinilo Ugovor o saradnji sa Advokatskom kancelarijom Siniše Mrkaića iz Beograda. Raskinut je ugovor o saradnji sa računovodstvenom agencijoim Eurocomerc Niš sa kojom je bio sklopljen 2014. godine . Razlozi su bili praktične prirode zbog novih propisa i jednostavnijeg poslovanja i elektronskog potpisivanja (sa ličnom kartom ovlašćenog lica). Veći obim posla , plaćanja poreza za autorske ugovere, takođe je bio jedan iod razloga. Sklopljen je novi ugovor sa računovodstvenom agencijom ANVENS 014 iz Valjeva.\n9) Predsednica Društva je deponovala potpis za trezorski račun. To je obavljeno u Trezoru Stari grad u Beograd, opštini na kojej je Društvo i registrovano. Puštanje naloga za poslove koji su obavljani u okviru realizacije dva projekta koje je Ministarstvo kulture finansiralo, moglo je da se uradi samo u Beogradu. Ova okolnost je otežavajuća za rad Društva jer su ovlašćena lica za potpisivanje uglavnom izvan Beograda. Opšti je utisak tokom rada u 2019. godini da je poslovanje sve komplikovanije zbog administrativnih propisa koja se odnose na budžetsko poslovanje, a koje i MDS mora da poštuje.\n10) Tokom godine za rad Društva nabavljena je veća količina kancelarijskog materijala sa pozicija sredstava za poverene poslove, a kupljen je i prenosni disk Maxtor M3 1TB sa iste pozicije. Na ovaj način će se sveukupna prepiska jednostavnije dostavljati novom sazivu IO.\n11) U Delovodniku je za 2019. godinu zavedeno 102 dokumenta.\nTokom 2019. indivindualna članarina je plaćena za 140 članova, a institucionalna za 21 ustanovu, a na kraju godine smo se zahvalili svim institucinalnim članovima i postavili informaciju na sajtu MDS. Individualna članarina je u odnosu na 2018. porasla za 33%.\nČlanstvu smo prosleđivali sve bitne informavcije putem mejlova, pozive za Skupštinu i apelovali da članarinu uplate preko banke jer je to praktičnije za vođenje evidencije.\nKao i prethodnih godina veliku podršku su nam dali Narodni muzej u Beogradu, Etnografski muzej u Beogradu, Istorijski muzej Srbije koji su nam ustupali svoje prostorije za aktivnosti Društva.\nTokom 2019. godine Muzejsko društvo Srbije je u većoj meri bilo finansirano sredstvima Ministarstva kulture i informisanja RS prema projektima u ukupnom iznosu od 1.204.800,00. Sopstvena sredstva, čiji je priliv bio nešto veći nego u 2018. godini, trošena su racionalno (poštanske troškove, overu dokumenata, tri autobuske karte na relaciji Valjevo- Beograd, CIP zapis za časopis Muzeji 6, UDK brojevi za časopis Muzeji 6, prevod dela teksta Vodič kroz muzeje Srbije) a sve ovo će biti vidljivo u Izveštaju Nadzornog odbora.\nMuzejsko društvo Srbije je bilo otvoreno za predloge svih naših članova a u cilju jačanja rada Društva što podrazumeva saradnju muzejskih stručnjaka i institucija, uspostavljanje razmena znanja i saradnju na zajedničkim projektima, ali i saradnju sa drugim institucijama, udruženjima i Ministartvom.\nValjevo februar 2020. g. predsednica MDS


Načelnik Službe: Dr Vesna Janković, spec. med. rada\nKontakt telefon : 010/305-361; mail : medicina.rada@dzpirot.rs\nAdresa: Vojvode Momčila bb ( poliklinički deo Opšte Bolnice Pirot)\nRadno vreme: radnim danima 07.00h - 14.00h\nULAGANJE U BEZBEDNOST I ZDRAVLJE NA RADU NIJE TROŠAK VEĆ INVESTICIJA!\nJAVITE NAM SE! MI SMO LEKARI ZA VAS I VAŠE RADNO MESTO !\nULAGANJE U BEZBEDNOST I ZDRAVLJE NA RADU NIJE TROŠAK VEĆ INVESTICIJA!!\nStatistika pokazuje da se najveći broj povreda na radu dešava upravo zbog nepoštovanja bezbednosnih propisa i nekorišćenja zaštitne opreme. Prema podacima Međunarodne organizacije rada (MOR), u svetu svake godine na radu pogine oko dva miliona radnika, dok se više od 270 miliona teže ili lakše povredi. Najčešći uzrok povređivanja na radnom mestu je upravo to što se ne primenjuju propisi o bezbednosti. Nije samo reč o korišćenju zaštitne opreme, već i ispravnosti mašina.\nBezbednos i zdravljet na radu je regulisana Zakonom o bezbednosti i zdravlju na radu koji je usvojen krajem 2005. godine.Uprava za bezbednost i zdravlje na radu apeluju na poslodavce da se, uprkos ekonomskoj krizi, ne štedi na merama bezbednosti i zdravlje radnika, jer se tako mogu sprečiti nesreće na radu, sprečiti profesionalne bolesti i bolesti u vezi sa radom i otkloniti negativni uticaji radne sredine na zdravlje. U Srbiji na radnom mestu pogine oko 40 zaposlenih, a oko hiljadu se teško povredi. Najviše povreda, 65 dosto je u građevinarstvu. Poslodavci imaju moralni ali i ekonomski interes da stvore bezbedno i zdravo okruženje na radnom mestu, da bi postigli bolje poslovne rezultate.\nOdgovornost poslodavca, timski rad svih radno angažovanih i edukacija osnove su za stvaranje bezbedne i zdrave radne sredine, kao preduslov za očuvanje i unapređenje bezbednosti i zdravlja zaposlenih.Poslodavac je dužan da izdvoji određena finansijska sredstva za sprovođenje mera i prevencije bezbednosti i zdravlja na radu.\nMere bezbednosti i zdravlja na radu:\n• Lice za bezbednost i zdravlje na radu donosi akt o proceni rizika za svako radno mesto\n• Utvrdi prava, obaveze i odgovornost u oblasti bezbednosti i zdravlja na radu opštim aktom, kolektivnim ugovorom, odnosno, ugovorom o radu\n• Edukacija zaposlenih za bezbedan rad\n• Obezbedi korišćenje, pregled i održavanje u ispravnom stanju sredstva i opremu za rad, uslova radne okoline kao i sredstva lične zaštite\n• Obezbedi propisane lekarske preglede u skladu sa aktom o proceni rizika, kao i pružanje prve pomoći - neophodni su pregledi pri zapošljavanju ( predhodni ) i periodični pregledi radnika.\n• Zaposleni moraju biti osigurani u slučaju povrede na radu, profesionalnih oboljenja i oboljenja u vezi sa radom\n• Radni proces treba da bude prilagođen telesnim i psihičkim mogućnostima zaposlenog\n• Obavesti u pismenoj formi zaposlenu ženu za vreme trudnoće, zaposlene mlađe od 18 god. života i zoaposlene sa smanjenom radnom sposobnošću o rezultatima procene rizika\n• Upozori zaposlene na opasna mesta ili štetnosti po zdravlje i da ih usmeri na bezbedne zone za rad\nSlužba za zdravstvenu zaštitu radnika Doma zdravlja Pirot Vas poziva na saradnju!!\nSlužba ima dva lekara, specijaliste medicine rada, psihologa, dobro obučene medicinske sestre. Po potrebi angažujemo sve specijaliste koji su nam potrebni ( neuropsihijatra, oftalmologa, specijalistu ORL, internistu, urologa, radiologa, specijalistu sportske medicine ...)\nSvi pregledi se obavljaju na jednom mestu u toku jedne radne smene.\nPosedujemo dobro opremljen punkt za funkcionalnu dijagnostiku sa :\nKomisija za izdavanje lekarskih uverenja za vozače radiće sledećim danima:\nObaveštavamo Vas da će počevši od 18.01.2016. godine Komisija za izdavanje lekarskih uverenja za vozače raditi ponedeljkom, sredom i četvrtkom u terminu od 13.00-15.00h.\nVozači su dužni da ponesu ličnu kartu na uvid.\nVozačima sa profesionalnim kategorijama je potreban laboratorijski nalaz (SE, KKS, Urin, Glikemija) koji mogu da urade u prostorijama Službe za zdravstvenu zaštitu radnika svakog radnog dana od 07.00-08.30h.


Ostavka vlade: Asad imenovao novog premijera Sirije – Minber\nožu. 29, 2011 at 9:15 pm\nSirijski predsjednik Bashar al-Assad obratit će se sutra narodu iz zgrade parlamenta, što će biti njegovo prvo javno obraćanje u posljednje dvije sedmice, dok traju antirežimski protesti u toj zemlji na Bliskom istoku.\n“Predsjednik će se sutra obratiti narodu iz parlamenta”, potvrdio je neimenovani visoki sirijski zvaničnik u izjavi za agenciju AFP, bez iznošenja detalja.\nFrancuska agencija navodi da se očekuje da će Assad govoriti o nizu reformi koje su najavljene prošle sedmice kao odgovor na zahtjeve demonstranata za reforme i veće slobode u zemlji u kojoj više decenija vlada porodica Assad i Baas partija.\nPredsjednik Assad prihvatio je danas i ostavku vlade i imenovao Nadžija Otrija za vršioca dužnosti premijera, javili su sirijski državni mediji.\nSiriju u posljednje dvije sedmice potresaju nemiri u kojima je 61 osoba poginula od kada je u gradu Dara na jugu Sirije buknuo protest koji se proširio na Latakiju i Hamu.\nAgencije navode da su antirežimski protesti bez presedana počeli 15. marta poslije poziva preko Facebooka pod nazivom “Sirijska revolucija protiv Bashara al-Assada 2011”, a pod utjecajem “Jasmin revolucije” u Tunisu.\nSirija je država čije političke prilike ilustrira vanredno stanje koje je na snazi od 1963. godine.\nU toj višenacionalnoj i višekonfesionalnoj bliskoistočnoj državi vlast ima zapravo porodica Assad – otac Hafez, koji je bio predsjednik čak dvije decenije, a zatim sin Bashar koji je predsjednik Sirije od 2000. godine.\nadmin 29 ožujka, 2011\nISKRENOST – Ibrahim Hodžić


Vučić mora saopćiti da Kosovo više nije dio Srbije, a RS je samo bosanski entitet – Radiobosna.net\nBosanski entitet RS to pravo nikada nije imao jer nije država, niti će imati zbog poznatih događaja iz 1990-ih. Taj entitet nije povijesna, kulturna ili prirodna tvorevina na teritoriji države Bosne i Hercegovine. Nastao je ratom i zločinima, a presudom haškog tribunala vojska i policija tog entiteta je napravila genocid nad Bošnjacima. Dakle, manji entitet nikada neće moći dobiti nikakvo pravo na samoopredjeljenje. Bosanski Srbi su samo jedna narodna grupa u Bosni i Hercegovini i ne mogu bez drugih donositi strateške odluke. Sva priča o samoopredjeljenju je politički dim za narod u Srbiji i entitetu RS, kao lažna nada i utjeha za “gubitak Kosova”. Čak uz tu priču mogu ići i razni ekscesi i demonstracije kao pokušaji destabilizacije Bosne. Ali, lažni voždovi ponovo prodaju tanko štivo za narodne mase!\nU Srbiji su četnici izjednačeni s partizanima, a ratni zločinci iz Drugog svjetskog rata su rehabilitirani i proglašeni antifašistima. To je vrhunac palanačke perverzije. Sociolog Đokica Jovanović iz Niša današnju Vučićevu Srbiju nazvao je “četničkom državom”, jer je njena ideologija zasnovana na četničkom pokretu i velikosrbijanskoj hegemoniji. Djeci u Srbiji u jutarnjem programu umjesto Paje Patka obraća se ratni zločinac direktno iz zatvora. Oni, ta grupacija oko Vučića u novom nacionalističkom naletu, još uvijek pokušavaju Bosnu odvojiti od euroatlantskih integracija kako bi time bila ostvarena posljednja “četnička nada” da mogu dio Bosne “otkinuti” i pripojiti Srbiji.\nLAVIĆ: Ovo je neviđena apsurdnost. Jedan čovjek sjedi u Predsjedništvu države koju negira i mrzi. To je povijesni vrhunac besmisla. Poručuje da je Srbija njegova država, a uzima poziciju u vrhu države da bi je ometao u progresu. I građani šute i gledaju ga. Koja je to trpnja? Koji je to besmisao da u Predsjedništvu države sjedi čovjek koji je želi uništiti? On predstavlja entitet RS kao “srpsku državu” s ove strane Drine. On obmanjuje javnost i lažno predstavlja sadržaj Dejtonskog sporazuma i Aneksa IV. Entitet RS je samo jedan bosanski entitet – nije država i nikada to neće biti.\nSav smisao aktualne antibosanske (“srpske”) politike je da se u političke razgovore Bosne i Srbije uvede i onda nametne tema o kompenzaciji za Kosovo koje Srbija više ne može kontrolirati. Pokušaj velikosrbijanske politike da se gubitak Kosova namiri s entitetom RS vodi u katastrofu. Naravno, ovo nisu 1990-e godine kada je srbijanski režim imao JNA na raspolaganju. Srbijanska politika nema sposobnosti da se u ovome povijesnom času bavi pitanjima razvoja države i poboljšanja života svojih građana. Zato je “srbovanje” glavna politika. Izgleda da će to biti glavna politička mantra sljedeće godine.\nLAVIĆ: I mi u Bosni, naravno, poštujemo integritet Srbije, a posebno volimo Bošnjake u Sandžaku. Predsjednik Srbije, gospodin Vučić dobro zna da je Miloševićev režim slomljen u Bosni i da ne postoji nikakva mogućnost da on danas ispunjava želje nekih svojih političkih istomišljenika. Bojim se da gospodin Vučić nije baš dobar s procentima i procjenama. Ne vjerujem da u Srbiji narod ili građani, obični ljudi iz Srbije žele da idu ponovo u rat na Bosnu i osvajaju naše gradove. U to ne vjerujem! Jer, gledajući danas Srbiju, Srbijancima je prekipjelo ovo “prečansko” velikosrpstvo i stalno stvaranje konflikata sa susjedima. Današnje srbijansko društvo je pocijepno i bez rata. Velika većina građana Srbije dobro zna da je stabilna Bosna istovremeno i stabilna Srbija. Pobunjenička Karadžićeva bratija je uvukla srpski narod u Bosni u strašan i neizvjestan proces. I danas zajednički proživljavamo agoniju odgovornosti i savjesti. Uz to, posebno važna jeste činjenica da Vučić nije državnik budućnosti. On je, po svemu što danas prezentira javno, čovjek mračne prošlosti i nehumanih ideala četništva. On dolazi iz sjene Šešelja i Nikolića. To ne smijemo zaboraviti!\nU tom kontekstu pred nas iskrsavaju brojna pitanja. Naprimjer: čemu danas priča o pravljenju auto-puta Beograd – Sarajevo ako se srbijanski velikodržavni hegemonizam ponovo digao protiv Bosne? Da li bi taj put i prsten trebao definitivno spojiti srbijanske i bosanske prostore u “veliku Srbiju”? Gotovo cijelo Podrinje se hvata u “prsten” koji kontrolira Srbija. Kako smo uvedeni u tu priču kad je očito da velikosrbijanski projekt protiv Bosne poprima nove dimenzije? Putevi se prave između prijateljskih gradova, krajolika, prostora! Tu ništa nije jasno!?\nSramno je da gospođa Brnabić ne zna kako su Milošević i njegov srbijanski režim pravili entitet RS na teritoriji Republike Bosne i Hercegovine 1990-ih. To je nemoralno ponašanje. Pa svi danas znamo da je Srbija napravila entitet RS na bosanskoj državnoj teritoriji – za taj poduhvat je trebalo napraviti genocid i razdvojiti narode u geta. Napad na Republiku Bosnu i Hercegovinu nije mogla organizirati i provesti Karadžićeva paljanska pobunjenička skupina nacionalista. Ona bi morala znati da Bosna nikada nije bila, niti će biti dio Srbije! Vrijeme je za buđenje. Milivoj Bešlin nas je upozorio da gospođa Brnabić “ne zna za Srebrenicu”. Kako li je izgubila pamćenje na to mjesto bola i stradanja u Bosni?


Velika Britanija će sazvati međunarodni summit o smjeni posade - Pomorac\nVelika Britanija će sazvati međunarodni summit o smjeni posade\nObilježavajući Međunarodni dan pomoraca, vlada Velike Britanije danas je najavila da će sljedećeg mjeseca biti domaćin prvog međunarodnog sastanka o utjecaju Covid-19 na smjene posada, koji će okupiti UN, političke i poslovne lidere širom svijeta.\nGuy Platten, glavni tajnik International Chamber of Shipping, komentirao je: “Vladini čelnici moraju se boriti protiv birokracije, ukinuti ograničenja putovanja tim ključnim radnicima i usredotočiti se na to pitanje sada.”\nPosljednje procjene Intercargo-a, međunarodnog udruženja bulk-ova, pokazuju da je 30% svih pomoraca na teretnim brodovima sada ispunilo uvjete prema Sporazumu o zapošljavanju pomoraca (SEA), a najmanje 5% svih pomoraca je više od 12 mjeseci na brodu, čime se krši Konvencija o pomorskom radu (MLC).\nU svojoj desetoj godini od kada ga je IMO uveo, današnji Dan pomoraca pobudio je više frustracije i bijesa nego ikad prije.\nHugo De Stoop, izvršni direktor belgijskog Euronav-a, rekao je jutros: “Pozivamo sve političare i donositelje odluka koji provode kampanju IMO-a da se izbore za status pomoraca kao ključnih radnika i omoguće smjene posada.”\nKapetan Rajesh Unni, izvršni direktor i osnivač Singapurske brodarske organizacije Synergy Group, rekao je: “Situaciju je pogoršala i produžila neaktivnost političara i surovosti birokracije koje sprečavaju smjene posade kako bi se pomorci mogli vratiti kući”.\nU zajedničkoj izjavi ETF i Udruženje brodovlasnika Europske zajednice (ECSA) su istaknuli: „ETF i ECSA su već detaljno opisali aktivnosti koje treba poduzeti kako bi se olakšalo izdavanje viza za ulazak u Schengenski prostor, te su pozvane države članice EU da olakšaju smjene posada i pruže medicinsku njegu.”


Evropski gradovi, FELIX TRAVEL, Italija, Toskana, Toskana sa obilascima Firence - Pize - Luke - Siene - San Điminjana 2 noćenja\nitalija toskana felix travel 6089\nToskana Evropski gradovi, Toskana sa obilascima Firence - Pize - Luke - Siene - San Điminjana 2 noćenja\nSastanak putnika u 16:30h na parking Sava centra (savska strana), polazak u 17:00h. Noćna vožnja kroz Srbiju, preko Hrvatske i Slovenije sa kraćim usputnim zadržavanjima radi odmora i graničnih formalnosti.\nDolazak u grad renesanse Firencu u jutarnjim časovima. Planirani boravak od oko 5 do 9 časova. Fakultativna šetnja sa lokalnim vodičem. Firenca je jedan od najposećenijih gradova sveta, rodni grad Dantea, muzej na otvorenom koji turiste privlači svojim renesansnim zdanjima. Firenca u svoje zlatno doba ulazi zahvaljujući uzdizanju moćne bankarske porodice Mediči. Iz tog razloga Firenca danas uz Rim čuva najveće umetničko blago sveta! Po dolasku obilazak istorijskog dela grada sa lokalnim vodičem: Piazza Santa Maria Novella, Piazza della Signoria, katedrala Santa Maria del Fiore, krstionik i Djotov zvonik , Ponte Vecchio, Palazzo Uffizi… Slobodno vreme do nastavka puta u Montecatini terme. Smeštaj u hotel. Slobodno vreme za uživanje u banji. Noćenje.\n3. DAN - MONTECATINI – SIENA – SAN GIMIGNANO\nDoručak. Slobodno vreme ili celodnevni fakultativni izlet u Sienu i San Điminjano. Vožnja kroz živopisne predele oblasti Kjanti, svetski poznatoj po proizvodnji vrhunskih vina. Prvi deo našeg izleta je poseta srednjovekovnog gradića San Điminjana koji je očuvao svoj istorijski centar, u duhu srednjeg veka. Grad je poznat po nadimku “Grad tornjeva”. Po dolasku razgledanje grada: Piazza della Cisterna, Piazza Del Duomo, Palazzo Comunale... preporuka našeg vodiča gde da probate najbolji sladoled. Slobodno vreme. Nastavak puta za Sijenu. Po dolasku razgledanje grada sa lokalnim vodičem: Basilica Cateriniana San Domenico, Palazzo tantucci, Piazza Salimbeni, Piazza Del Campo znameniti trg na kome se održava jedna od najživopisnijih gradskih fešti „Palio“, kontrade puža, pantera, orla, vučice... Piazza Del Duomo, Santa Maria della Skala - jedna od najlepših katedrala Italije. Slobodno vreme za individualne aktivnosti. Povratak u Montekatini u predvečernjim časovima. Noćenje.\n4. DAN - MONTECATINI TERME – LUCCA – PISA\nDoručak. Slobodno vreme ili fakultativni izlet u Pizu i Luku. Po dolasku u Pizu obilazak znamenitosti na jedinstvenom “Polju čuda”: Krstionica koju je Dante nazvao “Moj prelepi Sv. Jovan”, katedrala podignuta u sjajnom fiorentinskom stilu i Krivi toranj, jedan od najvoljenijih simbola Italije. Slobodno vreme. Nakon toga odlazak u jedan od najlepših gradova regije Toskane, Luku, u kome je rođen čuveni italijanski kompozitor Đakomo Pučini. Razgledanje grada: Piazza Napoleone, Amfiteatro i San Mikele, rodna kuća Đakoma Pučinija... Slobodno vreme. U predvečernjim časovima povratak u Montekatini i nastavak puta za Srbiju.\n- Vanlinijski prevoz autobusom (visokopodni ili dabldeker, audio, video opremljenosti, prosečne udobnosti, bez obuhvaćenih usluga pića, hrane i dr. tokom putovanja) na relaciji prema programu, - Smeštaj na bazi 2 noćenja u Montecatiniju sa doručkom u hotelu 3* ili 4*, - Usluga predstavnika agencije / vodiča, - Troškove realizacije programa\n- Turistička taksa (plaća se na licu mesta na recepciji hotela u Montecatiniju, hotel 3* 1 eur/danu, hotel 4* 1.60 eur/danu) - Individualne troškove putnika - Doplata za 1/1 sobu 40 eura - Medjunarodno zdravstveno osiguranje Fakultativne izlete: - Sijena i San Djiminjano 30 eura / deca do 12 god. 15 eura - Luka i Piza 25 eura / deca do 12 god. 10 eura - Fakultativna šetnja “upoznajmo Firencu” 10eura / deca do 12 god. 5e