Faktor | Haradinaj: Promjena granica vodi u tragediju, ne uslovljavati dijalog\nHaradinaj: Promjena granica vodi u tragediju, ne uslovljavati dijalog\n08.05.2019. / 12:59\nAmbasador Švajcarske na Kosovu Jean-Hubert Lebet kazao je da iskustvo njegove države stečeno tokom posredovanja govori da promjena granica nikada nije funkcionisala i da nema niti jednog primjera u svijetu da je kada su se dotakle granice nešto riješeno\n-Pogrešna je pozicija i Vašingtona i Evropljana i Berlina i Pariza da se prihvati uslov Srbije za nastavak dijaloga, uklanjanje taksi. Kome stavljati uslove, predsjedniku Vlade koji dolazi iz Meje. Masakr u Meji je bio 27. aprila, a ja sam poslije Meje, 29. aprila otišao u Berlin i sjeo prekoputa Vučića zbog dijaloga - kazao je Haradinaj.\n-Uvjeravam vas da svako ko kaže da se pomjeranjem granica ili korekcijom granice postiže mir, zna da se donosi rat, donose se tragedije. Dakle, oni koji predlažu sporazume o granici to rade s namjerom da Balkan uvuku u nestabilnost za najmanje još dvije decenije - rekao je kosovski premijer.\nHaradinaj je naveo da postiji sumnja da su predsjednik Kosova Hashim Thaci i premijer Albanije Edi Rama razgovarali sa visokom predstavnicom EU Federicom Mogherini o promjeni granica, te je konstatovao da je vrijeme Mogherinijeve prošlo.\nAmbasador Švajcarske na Kosovu Jean-Hubert Lebet kazao je da njegova zemlja podržava inicijativu Njemačke i Francuske da se dijalog nastavi radi postizanja sveobuhvatnog pravnog sporazuma za potpunu normalizaciju odnosa između Kosova i Srbije. Kazao je da se nada da će naredni sastanak u julu donijeti neki razvoj, na primjer na tehničkom nivou. Istovremeno je poručio da ideja o promjeni granica nije dobra, jer se time ne rješavaju problemi.\n-Iskustvo moje države stečeno tokom posredovanja govori da promjena granica nikada nije funkcionisala. Nemate ni jedan primer u svijetu da je kada su se dotakle granice nešto riješeno i jako smo sretni što sastanak u Berlinu to nije podržao. Pomjeranjem granica, uzroci konflikta ne bi se riješili i zato treba da radimo na pitanjima koja nisu riješena. Ovdje na Balkanu ukoliko počnete da dirate granice, ulazite u nevolje - kazao je ambasador Lebet.\nNaveo je i da se sporazumi ne mogu nametati, te da je važno da postoji povjerenje između strana i spremnost za postizanje sporazuma. Švajcarski ambasador je potencirao i važnost sveobuhvatne nacionalne podrške za realizaciju sporazuma, kao i transparentnosti procesa.\nIstovremeno, lider Progresivno demokratske partije i bivši kosovski zastupnik i ministar, Nenad Rašić je na okruglom stolu ocijenio da ispravljanje granica i podjela nije dobro rješenje ni za Srbe sa juga, ni za Srbe sa sjevera Kosova.\nTurski Roketsan razvio sistem za usmjeravanje energije: Alka je noćna mora za dronove


WPD AG podnio zahtjev za izdavanje urbanističko-tehničkih uslova za projekat vjetroelektrane Brajići\ninvesticija od preko 110 miliona eura\n"Projekat na Brajićima je inače bez ikakvih subvencija od države, otkup električne energije je po tržišnim cijenama. Cijeli rizik investicije je na investitoru, koji realizaciju i poštovanje svojih preuzetih obaveza obezbjeđuje bankarskim garancijama prema Državi"\n6438 pregleda\t2 komentar(a)\nKompanija WPD AG podnijela je zahtjev za izdavanje urbanističko -tehničkih uslova za projekat vjetroelektrane Brajići.\nKako se navodi u saopštenju direktor za jugoistočnu Evropu WPD AG Andreasa Šolea, zahtjev za izdavanje urbanističko-tehničkih uslova predat je u skladu sa Ugovorom koji su potpisali sa Državom, gdje su precizno definisane katastarske opštine i parcele koje se nalaze u državnom vlasništvu i gdje je planom obalnog područja planirana izgradnja vjetroelektrane.\n"Postoji i strateška procjena uticaja na životnu sredinu koju je radila Agencija za zaštitu životne sredine, gdje je i prikazano na čemu treba obratiti pažnju prilikom gradnje vjetroelektrane. To se definiše posebnim elaboratom o zaštiti životne sredine nakon izdavanja UTU-uslova od strane Ministarstva ekologije, prostornog planiranja i urbanizma i bez kojeg se ne može dobiti građevinska dozvola", naveo je Šole.\nNaveo je da je njemačka grupa WPD aktivna u 28 zemalja i da imaju iskustvo gradnje 2.400 vjetroagregata snage 5150 MW.\n"Projekat na Brajićima je inače bez ikakvih subvencija od države, otkup električne energije je po tržišnim cijenama. Cijeli rizik investicije je na investitoru, koji realizaciju i poštovanje svojih preuzetih obaveza obezbjeđuje bankarskim garancijama prema Državi", istakao je Šole.\nDodaje da bi vjetroelektrana poboljšala snabdijevanje električnom energijom Opština Budva i Bar, kao i da bi u mrežnoj infrastrukturi zaustavila ispade sistema dalekovoda\n"Projekat VE-Brajići je investicija od preko 110 miliona eura od koga će Država Crna Gora imati benefite po osnovu poreza po raznim osnovama kao i zakupa državnog zemljišta na čemu će se za vrijeme trajanja ugovora prihodovati više od 30 miliona eura. Tu će biti i druge pomoći lokalnim zajednicama, koje će biti predmet dogovora sa lokalnim stanovništvom i Opštinama Budva i Bar", saopštio je Šole.\nObjasnio je da bi vjetroelektrana Brajići od planirane Jadransko-jonske ceste bila udaljena više od 5 km i daleko od planiranog izletišta na Brajićima.\nŠole je kazao da je imao i sastanak sa predsjednikom Opštime Budva Markom Carevićem.\n"Objasnio sam sve nejasnoće koje su nažalost u određenoj mjeri, zbog nepoznavanja detalja, pratile ovaj projekat i priložio svu dokumentaciju od ugovora sa Državom Crnom Gorom do Rješenja sekreterijata za urbanizam Opštine Budva, da se predmetne parcele koje su predmet našeg interesovanja nalaze u državnom vlasništvu i van svih lokalnih planova", naveo je Šole.\nDodao je da WPD planira investirati u druge, nove projekte u Crnoj Gori, i ocijenio da Crna Gora ima ogroman potencijal za razvoj obnovljivih izvora energije.\n"Razvojem ovih projekata bi se spriječila energetska zavisnost od drugih država,odnosno uvoza te iskoristio potencijal za plasman električne energije putem podmorskog energetskog kabla za Italiju", zaključio je Šole.\nWPD AGBrajićiBudvavjetroelektraneAndreas Šole\n04.08. 15:41 h\t559\t62248\n04.08. 06:30 h\t58\t60260\n04.08. 15:09 h\t206\t47233\n04.08. 06:15 h\t417\t43926\n04.08. 18:52 h\t193\t33464


Portland Museum of Art : hoteli blizu, fotografije, adresa, Сједињене Државе plan, blizu, rezervacija\nPortland Museum of Art (Сједињене Државе)\nAdresa: 7 Congress Square, Portland, ME, 04101\nTelefon 1: 207-775-6148\nInternet sajt: http://www.portlandmuseum.org\nHotel ima 7 soba/e/u, i to od soba tipa Standard bedroom do soba tipa Room. Cene najjeftinijih soba u hotelu Wild Iris Inn kreću se od 7 520 dinar - Srbija . U hotelu Wild Iris Inn pronaći ćete sve usNastavakluge koje treba da ima hotel kategorije dve zvezdice za grad Portland: Poslovni centar, Besplatan parking. Stil ovog hotela je Povoljan.Pozicija ovog hotela je jugozapad za grad Portland, a nalazi se u ulici 273 STATE STREET, na samo 15 minuta hodom od centra grada.Deo je lanca SM.Korisne informacije:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju besplatan parking.Sakrijte


Soros ulaže pola milijarde dolara za pomoć migrantima i izbjeglicama - Najnovije Vijesti\nSoros ulaže pola milijarde dolara za pomoć migrantima i izbjeglicama\nMilijarder George Soros najavio je da će uložiti 500 miliona dolara za potrebe pomoći migrantima i izbjeglicama.\nOvo ulaganje je odgovor na inicijativu američke vlade “Poziv na akciju“, koja od američkih kompanija traži pomoć u suočavanju sa migrantskom krizom.\n“Investirati ćemo u nova, mala preduzeća, društvene inicijative i poslove koje pokrenu sami migranti i izbjeglice,” izjavio je Soros.\n“Ove investicije bi trebalo da budu uspješne. Naš primarni cilj je da napravimo proizvode i usluge koji će koristiti kako migrantima, tako i lokalnim zajednicama.”\nSoros, osnivač fondacije “Otvoreno društvo“, takođe je kazao da planira usko sarađivati sa Kancelarijom visokog komesara UN-a za izbjeglice i Međunarodnim komitetom za pomoć, kako bi mu pomogli u upravljanju investicijskim projektima.\nSoros je svoje namjere o investiranju objelodanio u kolumni koju je izdao Wall Street Journal.


Fruška gora (21/24): NSBuild Forum\nFruška gora\t07 maj 2019 20:33\t#401\nHotel, deset bazena, restorani, spa centar, slana soba, tepidarijumi, i sve to na površini od 28.964 m2, biće od ovog leta u turističkoj ponudi Vrdnika. Kako je eKapija već pisala, planirani kompleks spratnosti 4Su+Pr+2+Pk , sadržaće hotel, smeštajnog kapaciteta 416 ležajeva, 10 bazena sa termalnom vodom, spa centar, saune i tepidarijume. . . .\nPoslednja izmena: 07 maj 2019 20:35 od Fruškogorac™.\nZahvalnici: Dukelander, limanac, Blavak, Mikins, valjan\nFruška gora\t03 jun 2019 07:25\t#402\nNekoliko većih odrona primećeno je na deonici puta Paragovo - Iriški venac i Iriški venac - Paragovo.\nFruška gora\t12 jun 2019 20:36\t#403\nFruška gora\t16 jun 2019 11:22\t#404\nZahvalnici: Buck, Duja, Blavak, valjan\nFruška gora\t16 jun 2019 11:23\t#405\nOn objašnjava da će se ulaz naplaćivati samo u granicama Nacionalnog parka, a ne cele Fruške gore kao geografskog pojma, što znači da delovi Petrovaradina ili Sremskih Karlovaca, kao i neka druga naselja, nisu u zoni naplate. Prema odredbama zakona, oni koji žive unutar Nacionalnog parka biće oslobođeni plaćanja naknade.Konstantin Plužarević navodi da će Nacionalni park pokušati da uvede plaćanje i preko sajta, a za one koji često dolaze uvodi se godišnja karta koja će iznositi 600 dinara i koja će tek početi da se izdaje. Pored ulaza za posetioce, Nacionalni park će nastaviti da naplaćuje i druge naknade koje su postojale i u ranijim zakonskim odredbama, kao što je naknada za ulaz vozila, koja za kola iznosi 300 dinara dnevno ili 1.200 godišnje, kao i naknada od 2.000 dinara za fotografisanje. Plužarević za 021.rs objašnjava da Park nije mogao da utiče na visinu naknada, nego je to propisano zakonom. Takođe, zakonom su propisane i kazne za one koji ne plate naknade, koje se kreću od 5.000 do 50.000 dinara za građane.\nFruška gora\t16 jun 2019 14:35\t#406\nU sledeći petak bi na SPENS-u trebalo da bude otvoreni okrugli sto o seči Fruške gore. Predwstavnici NP fruška gora, profesori, iz Ministarstva predstavnici itd... kad budem imao tačne podatke javljam.\nZahvalnici: Dukelander, limanac, ranko su ns, Duja\nFruška gora\t16 jun 2019 20:32\t#407\n. . trebalo da bude otvoreni okrugli sto o seči Fruške gore. . . .\nTrebalo bi pozvati na taj skup i Policiju i Javnog tužioca.\nFruška gora\t16 jun 2019 22:10\t#408\nsa sve daktilografom\nFruška gora\t17 jun 2019 11:24\t#409\nFruška gora\t17 jun 2019 13:09\t#410\nDobio sam informacije:\nOkrugli sto će se održati u Amfiteatru Sportskog poslovnog centra Novi Sad (SPENS) u Novom Sadu (ulica Sutjeska 2/1), u petak, 21. juna 2019., sa početkom u 11 časova.\nPoslednja izmena: 17 jun 2019 13:11 od neusatz!.\nZahvalnici: limanac, ranko su ns, kasko, Duja\nFruška gora\t17 jun 2019 13:22\t#411\nPetak u 11 ujutru? Izgleda da su svi bez posla pa da mogu doci u 11 ujutru.\nInace, udruzenje za odbranu sece FG je poslalo dopis NPFG da dostavi izvestaje za secu iz predhodnih godina i ovih godina sto su oni obavezni da imaju na svom sajtu dostupno javnosti ali nisu ispostovali rok i nisu nikada podneli izvestaj tako da sada ovo dalje ide preko poverenika.\nFruška gora\t17 jun 2019 14:55\t#412\nEvo jedan prilog za diskusiju u petak za tim astalom :\nPoslednja izmena: 17 jun 2019 14:58 od Fruškogorac™.\nFruška gora\t17 jun 2019 16:41\t#413\nDa se ne lažemo, sem legalne seče postoji i nelegalna. Tj kradja. Čuvari JKP NP Fruška gora su zakonski isgubili status pravnih lica, ne smeju da nose oružje, koje lopovi nose.Ja ne znam ni za jednu punu kaznu za kradju drveća ili prosipanje djubreta na Fruškoj gori koja je izrečena. Kada krenu da kažnjavaju.i da hapse stvari će da izgledaju malo drugačije.\nFruška gora\t17 jun 2019 17:00\t#414\nDa se ne lažemo, sem legalne seče postoji i nelegalna. . .\nMa, nema laganja, a i ta "legalna seča" je nelegalna ako je neopravdana i prekomerna.\nFruška gora\t17 jun 2019 17:11\t#415\nProblem je što ako odrediš da je seča kolika jeste, to je onda opravsano i po propisima. To što je to na štetu šume i što oni ne obnavljaju šumu već ouštaju da se sama obnovi, što je praktično nikad, ne znači da je nelegalno. Ako odrediš kvote po industrijskim potrebama i to provučeš kroz plan seče, to je onda legalno. Da li je i moralno, stručno opravdano i sl je drugo pitanje. Ali je formalno legalno.\nFruška gora\t17 jun 2019 19:33\t#416\nAko je to tako komplikovano, onda obustaviti svaku seču par godina\ndok se svi neusaglase o detaljnim pravilima za održivu seču drveta.\nFruška gora\t17 jun 2019 23:51\t#417\nSlažem se, ali se nacionalni park od svog osnivanja velikim delom samofinansira, tj plate zaposlenih dolaze od industrijske seče drveća. Obustava seče bi značila da nema plata za zaposlene, što znači dok ne promene način finansiranja sumnjam da je obustava seče nešto na šta bi i pomislili.\nFruška gora\t17 jun 2019 23:55\t#418\nTo nije tacno, to je samo znak loseg poslovanja.\nDa je NPFG oduvek bio finansiran secom mi vec ne bi imali nacionalni park.\nOvo je pocelo da se desava u poslednjih par godina, veoma primetno\nFruška gora\t18 jun 2019 08:32\t#419\nPost #291 od aprila 2018g, a koji je i sada aktuelan :\nDa, "bilo bi lepo videti da neko štiti Frušku Goru" i zato bi trebalo da se oformi\njedna specijalna jedinica (nap. u okviru Komunalne policije),koja bi bila posebno\nuniformisana i naoružana, a delom na motorima i konjima i koja bi bila ovlašćena\nda hapsi i privodi, piše kazne na licu mesta, pa možda se zavede neki red na FG.\nTakvi "čuvari Nacionalnog parka" iliti Rengers, morali bi da imaju široka ovlašćenja\npa i da kontrolišu legalnu seču, jer ko zna da li je baš sve to legalno isečena šuma.\nFruška gora\t18 jun 2019 11:17\t#420\nNije problem proveriti način finansiranja nacinalnog parka od njegovog osnivanja. Šuma se oduvek sekla, samo to nije resurs koj se lako obnavlja, tako da sad i više seku, a i vidljiviji je efekat višedecenijske seče. Zatim nije bilo restitucije, da ne ulazmo u rekla-kazala. ali ni da ne isključimo mogućnost da su pre nego su delovi zemlje vraćeni starim vlasnicima, oni opustošeni od drveća. Dalje, možda su sad potrebe industrije, naročito Italijana koji su otvorili fabriku parketa, veće...na primer?


Cjelovitost - Otis Lift - Otis Srbija\nOtis u svetu...\nPosao u Otisu\nVodeća svjetska firma za proizvodnju i održavanje liftova, pokretnih stepenica i pokretnih traka.\nSerbia / Serbian Otis Worldwide U.S. / English Algeria Angola Anguilla Antigua & Barbuda Argentina / Spanish Aruba Australia / English Austria / German Bahrain / English Bangladesh / English Barbados Belgium / Dutch Belgium / French Belize / Spanish Benin Bermuda Bolivia Bosnia / Bosnian Brazil / Portuguese Bulgaria / Bulgarian Bulgaria / English Burkina Faso Burundi Cabo Verde Cameroon / French Canada / English Canada / French Central Africa Republic Chile / Spanish China / English China / Simplified Chinese Colombia / Spanish Congo Costa Rica / Spanish Croatia / Croatian Curaçao Czech Republic / Czech Democratic Republic Of Congo Denmark / Danish Djibouti Dominica Dominican Republic Ecuador Egypt / English El Salvador / Spanish Estonia / Estonian Ethiopia Finland / Finnish France / French French Polynesia Gabon Gambia Germany / German Ghana Greece / Greek Grenada Guadeloupe Guatemala / Spanish Guinea Bissau Guinea Equatorial Guinea Republic Guyana Guyane Honduras / Spanish Hong Kong / English Hong Kong / Traditional Chinese Hungary / Hungarian Iceland India / English Indonesia / Indonesian Ireland / English Israel Italy / Italian Ivory Coast / French Jamaica Japan / Japanese Kenya Kuwait / English Latvia / Latvian Lebanon / English Liberia Libya Luxembourg / French Madagascar Malaysia / English Mali Malta Martinique Mauritania Mauritius Mayotte Mexico / Spanish Morocco / French Nepal / English Netherlands / Dutch New Caledonia New Zealand / English Nicaragua / Spanish Niger Nigeria Norway / Norwegian Oman Pakistan Panama / Spanish Paraguay Peru Philippines / English Poland / Polish Portugal / Portuguese Qatar / English Réunion Romania / Romanian Russian Federation / Russian Rwanda Saint Martin Sao Tomé & Principe Saudi Arabia / English Senegal Serbia / English Serbia / Serbian Seychelles Sierra Leone Singapore / English Slovak Republic / Slovak Slovenia / Slovene Somalia South Africa / English South Korea / Korean Spain / English Spain / Spanish Sri Lanka / English St. Christopher & Nevis St. Lucia St. Pierre & Miquelon St. Vincent & the Grenadines Surinam Sweden / Swedish Switzerland / French Switzerland / German Switzerland / Italian Taiwan / Traditional Chinese Tanzania Tchad Thailand / English Thailand / Thai Togo Trinidad & Tobago Tunisia Turkey / Turkish Turks & Caicos U.A.E. / English Uganda Ukraine / Ukrainian United Kingdom / English Uruguay / Spanish Venezuela Vietnam / English Vietnam / Vietnamese Yemen WHQ / English\nThis Site: rs-srb All Sites People\nPočetna | Posao u Otisu | Načela rada |\nPrilike za razvoj karijere\nU svakom trenutku postupi ispravno. Mi u Otisu verujemo da moramo uvek postupati ispravno te poslujemo u skladu sa slovom i duhom zakona. Etičnim i poštenim postupanjem pridobijamo lojalnost naših kupaca.\nUnosimo poštenje u svaki aspekt našeg poslovanja, od načina na koji se ophodimo s kupcima do načina na koji se ponašamo na radnom mestu. Od svakog zaposlenog očekujemo da zadrži naše visoke standarde, a ta očekivanja podržavamo sveobuhvatnim programom podrške.\nKao zaposleni Otisa dobićete pisanu verziju našeg Etičkog kodeksa. Osiguraćemo Vam edukaciju koja će Vam pomoći da prepoznate česte etičke dileme i pripremite se za njihovo rešavanje. Reći ćemo Vam kome se možete obratiti za pomoć ako imate pitanja ili želite prijaviti neki problem.\nTakođe ćemo Vam dati poverljivi forum na kojem možete otvoriti neki problem i dobiti iskren odgovor bez uključivanja Vašeg nadređenog. Taj forum, poznat kao program DIJALOG, dostupan je svim zaposlenima i peznzionerima Otisa. DIJALOG zaposlenima daje priliku da zatraže objektivnu procenu problema, bez straha od odmazde ili kazne. U Otisu sve to predstavlja deo ispravnog postupanja u svakom trenutku.\n©2016 Otis d.o.o. Beograd Uslovi korišćenja | Privatnost | Predlozi | Sadržaj


Poslovni bonton i nepristojni pokloni: Mito ili „sitna“ pažnja? | Biznis i Finansije\n/ B&F Plus / Poslovni bonton i nepristojni pokloni: Mito ili „sitna“ pažnja?\nRedakcija BIF on 14/03/2017 - 13:00 in B&F Plus, Slajder\n„Ljudi se kupuju za male pare“, kaže naša narodna izreka, koju je biznis, izgleda ozbiljno shvatio. Poslovni partneri, što kao znak pažnje, što da bi „smekšali“ saradnika poklanjaju različite stvari – od karata za pozorište, tableta i drugih tehničkih uređaja, pa do skupih alkoholnih pića ili komada garderobe. U Srbiji se, načelno, pristojnim smatra poklon u vrednosti do 50 evra, dok sve što je skuplje od toga može da se podvede pod „suptilnu korupciju“.\nKada je poklon poslovnom partneru znak pažnje, a kada mito? Jednostavno pitanje, na koje nema jednostavnog odgovora, jer varira od profesije do profesije, od zemlje do zemlje, a u praksi i od pisanih i nepisanih pravila. Sa druge strane, mnogima moral nije smetnja da prihvate preskup poklon, dok ima i onih koji su nepokolebljivi pred iskušenjem, šta god da im partneri ponude.\nUpoznajte Melani Čeri\nNovinarka agencije Rojters, Melani Čeri, imala je priliku da ozbiljno isproba svoje moralne stavove, jer je dobila veoma „nepristojan“ poklon – pravi dijamant – koji je zatim vratila.\n„Bila sam mlada novinarka u Johanesburgu sredinom devedesetih godina, odakle sam izveštavala o rudarskom sektoru u Južnoj Africi, a koji je, između ostalih, obuhvatao i poslovanje proizvođača dijamanata ’De Beers’. Kada je njihova služba za odnose sa javnošću saznala da prelazim na novo radno mesto u Nemačkoj, pozvali su me na ’oproštajni ručak’, i na kraju su mi, kao znak zahvalnosti za fer izveštavanje, uručili poklon. Bio je to – dijamant”, priseća se Čerijeva svog zanimljivog iskustva.\nPonašala se, kaže, pristojno, zahvalila je direktoru i njegovim kolegama na pažnji, i isprva prihvatila galantan poklon, našalivši se: „Mislila sam da će, kada dobijem prvi dijamant, to biti mnogo romantičnije“.\nIpak, pozvala je svoje šefove kako bi proverila da li je u redu da očigledno skupoceni poklon i zadrži. Ispostavilo se da je prihvatanje dijamanta bilo protiv kodeksa agencije Rojters. Čerijeva je poklon vratila, zahvalivši kompaniji uz molbu da novac u vrednosti tog poklona donira Dečjem fondu „Nelson Mendela“.\n„Znala sam da bi taj poklon, iako sam ga dobila ’u dobroj veri’, mogao da bude protumačen kao mito, i nisam mogla da ga zadržim“, objašnjava Čerijeva koja i danas radi za Rojters.\nPraksa redakcija kao što su, BBC, New York Times, Wasington Post je da imaju pisane kodekse ponašanja kojih novinari moraju da se pridržavaju, a stavke o poklonima su i sastavni deo radnih ugovora.\nPetar Jeremić iz Udruženja novinara Srbije kaže da mu nije poznato koliko je takva praksa zaživela u Srbiji, a svejedno upućuje kolege da pročitaju Kodeks novinara Srbije. Domaći „zakon za novinare“ preporučuje, recimo, da se sagovorniku plati račun ukoliko se razgovor obavlja u restoranu, što mnogi ne znaju.\n„Prihvatljivim poklonom smatra se samo reklamni materijal – olovke, rokovnici, upaljači… Ukoliko je reč o neprimerenom poklonu velike vrednosti, svakako bi trebalo da ga novinar vrati“, objašnjava Jeremić i istovremeno peporučujući svim redakcijama da usvoje konkretna pravila, i da se u skladu sa njima i ponašaju.\nVeći problem vidi u tome što menadžment i vlasnici medija, kako kaže, za novac iznajmljuju finansijskim i političkim centrima moći kompletne uređivačke politike. Vođeni lošim primerom, novinari onda rade isto, samo u okviru svojih mogućnosti.\nBilo da je reč o novinarskoj ili nekoj drugoj profesiji, u našoj zemlji se novinarska dilema oko toga šta je prikladno a šta ne kada je reč o primanju poklona, rešava primenom jednostavnog nepisanog pravila: pristojnim se smatra poklon vredan do 50 evra, mada je Kodeks novinara mnogo strožiji i dozvoljava tek sitnu pažnju: usb, rokovnik, hemijsku olovku…\nFunkcioneri pod lupom\nU Srbiji se ne vodi evidencija o tome šta direktori privatnih preduzeća i kompanija poklanjaju jedni drugima, pa o tome postoje samo kuloarska prepričavanja. Funkcioneri, međutim, među kojima su i direktori javnih preduzeća i ustanova koje su osnovali Republika, Pokrajina i lokalne samouprave, moraju da polažu račune o tome šta dobijaju na poklon.\nZa njih važi Zakon o Agenciji za borbu protiv korupcije, pa tako imaju obavezu da toj instituciji prijave primljene poklone koje dobijaju tokom obavljanja javne funkcije. Propisano je da funkcioner ne sme da primi poklon u vezi s obavljanjem javne funkcije, izuzev protokolarnog ili prigodnog poklona, ali ne sme ni tada ako je taj poklon novac ili hartije od vrednosti.\nProtokolarni poklon je, inače, onaj koji funkcioner primi od države, njenog organa ili organizacije, međunarodne organizacije ili stranog pravnog lica prilikom službene posete, gostovanja ili u drugim prilikama, kao i ostali pokloni primljeni u sličnim okolnostima. Prigodni poklon je, opet, onaj koji je uručen funkcioneru u prilikama kada ljudi tradicionalno razmenjuju poklone.\nPrema aktuelnom zakonu, funkcioner je dužan da protokolarni poklon preda organu nadležnom za postupanje sa imovinom u javnoj svojini, osim ako vrednost poklona ne prelazi pet odsto prosečne mesečne zarade bez poreza i doprinosa u Srbiji. Precizirano je i da funkcioner ne sme da zadrži ni taj prigodni poklon ako njegova vrednost prelazi pet odsto neto prosečne plate, kao ni više prigodnih poklona primljenih u toku kalendarske godine ako im ukupna vrednost pređe iznost neto prosečne zarade.\nSvaka zemlja ima svoje pravilo\nU Sjedinjenim Američkim Državama pravila su najpribližnija evropskim. Niko neće praviti problem ako prodavac želi da odvede kupca na ručak, pa čak i na skupu večeru. To se manje više smatra uobičajenim poslovnim bontonom, a važi pretpostavka da su retki ljudi koji mogu biti kupljeni jednim obrokom. Sasvim je drugačija situacija kada bi prodavac pokušao da drugoj strani ponudi novčanu „proviziju“ kako bi osigurao sklapanje posla – to u SAD nije legalno.\nIzmeđu ove dve situacije postoji siva zona, gde se treba pridržavati nekoliko pravila. Jedno je vezano za vrednost poklona: biznismen ne može da prihvati auto od 50.000 dolara od nekoga kome je prodao kompaniju za 10 miliona dolara jer, iako je to relativno mali udeo u ukupnoj ceni, suštinski se radi o velikoj novčanoj vrednosti poklona.\nAko se, opet, dogodi da farmaceutske kompanije nagrađuju lekare, to izaziva sumnju da žele da ovi iskoriste svoj položaj u bolnici u kojoj rade, i promovišu lekove konkretnog proizvođača.\nNeke kulture, međutim, podstiču davanje poklona. Primera radi, Srbija sve više posluje sa Kinom, a kineska kultura podrazumeva poklone – ne preskupe, ali one koji su simbol pažnje. U Kini se takvi pokloni smatraju znakom poštovanja i nemaju veze sa podmićivanjem.\nKineska kultura se bazira na ukazivanju poštovanja, na povezanosti i ritualima čiji je cilj da se održi socijalna i porodična harmonija. Zato Kinezi osećaju potrebu da i svojim poslovnim partnerima demonstriraju poštovanje, što može biti u formi poklona, ili plaćanja večere u skupom restoranu. Ključna razlika između poklona, plaćanja računa u ovom smislu i mita jeste što je cilj poklona da se prema poslovnom partneru postupa sa uvažavanjem, kao i da se demonstrira posvećenost zajedničnom poslu. Ako ne poklonite ništa poslovnom partneru, to čak može da se shvati kao nekulturno. Sa druge strane, mito se u Kini veoma jednostavno prepoznaje– podmićivanje se, prema nepisanom pravilu, obavlja uz pomoć gotovog novca u crvenoj koverti.\nkorupcija mito poklon


MREŽA CHRIS U OČUVANJU OSNOVNIH LJUDSKIH PRAVA OSOBA KOJE ŽIVE SA INVALIDITETOM – CHRIS Network\nMreža Odbora za ljudska prava u Srbiji (CHRIS) nastavlja sa aktivnostima u očuvanju osnovnih ljudskih prava osoba sa invaliditetom u 2011. godini. Uspešni pilot projekat Odbora za ljudska prava u Nišu koji je ostvaren u 2010. i 2011. godini, „Uklonimo barijere – Jednakost za sve“, grana se dalje u četiri gradova gde članice Mreže sprovode svoje aktivnosti.\nProjekat „Uklonimo barijere – Jednakost za sve“ je rezultirao usvajanjem nove budžetske linije u budžetu Grada Niša za 2011. godinu za uklanjanje arhitektonskih prepreka koje sprečavaju slobodno kretanje osoba sa invaliditetom. Sada Mreža CHRIS umnožava svoje napore da bi postigla isto u Novom Sadu, Valjevu, Negotinu i Novom Pazaru svojim novim projektom za 2011. i 2012. godinu – „Poštuj različitosti – Jednakost za sve“.\nUklanjanje arhitektonskih prepreka u ovim gradovima će, kako Mreža CHRIS snažno veruje, značiti da se štite osnovna ljudska prava osoba sa invaliditetom, da je smanjen nivo diskriminacije prema njima, i da će se obezbeđivanjem slobodnog pristupa javnim ustanovama i prostorima osobama sa invaliditetom obezbediti preduslovi za njihovo aktivno uključivanje u život lokalne zajednice – da se prema njima ukazuju poštovanje i odnos kao građanima sa jednakim pravima ne samo po zakonu i propisima već i u stvarnom životu.\nSamim procesom sprovođenja projekta ostvaruju se još neki vredni efekti:\nU posebnom, saradnja Mreže CHRIS sa organizacijama i udruženjima osoba sa invaliditetom i njihove zajedničke aktivnosti će nagnati poslanike u gradskim/opštinskim skupštinama da u budžetima za 2012. godinu predvide zasebne budžetske linije i iznose za uklanjanje arhitektonskih prepreka na objektima koji su odgovornost samouprava u Novom Sadu, Valjevu, Negotinu i Novom Pazaru.\nPovrh toga, odgovornost predstavnika tih samouprava u pogledu poštovanja ljudskih prava svih građana kao i primena zakona i propisa u celini će biti izložena javnom ispitu.\nOčekuje se povećanje nivoa učešća građana u procesima odlučivanja u vezi njihovih bitnih interesa povećanjem njihovog aktivnog uključivanja u život lokalne zajednice, kao i njihove svesti i solidarnosti po pitanjima diskriminacije osoba sa invaliditetom.\nZnačajno je i stvaranje partnerstava sa organizacijama osoba sa invaliditetom i organizacijama za ljudska prava i njihovo zajedničko aktivno angažovanje u sprovođenju projekata.


Vladika Dimitrije i muftija Dedović posjetili mjesta stradanja Srba i Bošnjaka | Trebinje Live\nPovodom zajedničke posjete Korićkoj jami i jami Čavkarici, mjestima stradanja Srba i Bošnjaka 1941. godine, te održane molitve za žrtve na tim mjestima izvršenja najbrutalnijih zločina protiv čovječnosti,, Njegovo preosveštenstvo episkop zahumsko-hercegovački i primorski Dimitrije i muftija mostarski, Salem ef. Dedović dali su zajedničku izjavu za javnost.\nIzjavu sa sajta EZHiP prenosimo u cjelosti.\n"Sve žrtve zločina zaslužuju vjerničko i ljudsko saosjećanje, dostojnu sahranu i ovozemni smiraj. Posjetom mjestima izvršenja stravičnih zločina na području istočne Hercegovine odajemo počast žrtvama ali i ukazujemo na sulude koncepte i politike koje su odnijele brojne nevine živote, ostavljajući iza sebe pustoš, a sljedećim generacijama mržnju i netrpeljivost, kao generatore novih sukoba.\nOvim našim zajedničkim korakom želimo ukazati da nas mjesta izvršenja teških zločina nad čovjekom, ma koje on nacije ili vjere bio, snažno opominju da je to najgrublji atak na Božije zapovijesti, jer je to skrnavljenje života koji Bogu pripada i kojemu je On Tvorac i zato što se niko ne može izdavati za onoga koji voli Boga (Tvorca svih ljudi) a pritom čini zlodjela (pripadnicima druge vjere ili nacije).\nEparhija zahumsko-hercegovačka i primorska i Muftijstvo mostarsko na području Hercegovine čvrsto su opredijeljeni da i dalje na temeljima vjernosti izvršavanja vjerničkog poslanja, međusobne pažnje i poštovanja, njeguju i razvijaju sve oblike međureligijskog dijaloga i saradnje u cilju davanja doprinosa kreiranju kulture mira i povjerenja među pripadnicima naših zajednica i naroda.\nTrebinje i Mostar kao veliki centri pravoslavne i islamske duhovnosti, pismenosti i kulture kroz vijekove predstavljaju nam dobar primjer na tom putu.\nTAGOVI: EZHiP Koricka jama Vladika Dimitrije Eparhija zahumsko hercegovacka i primorska


TRANSPORTNI KATALOG / TRANSPORT I LOGISTIKA - LIHTENŠTAJN - Burza utovara, transporta, špedicije, logistike i prevoza CargoAgent.net\nTRANSPORTNI KATALOG TRANSPORT I LOGISTIKA - LIHTENŠTAJN\nTRANSPORTNI KATALOG ZA LIHTENŠTAJN\nKljučne riječi: transport i logistikа Lihtenštajn, transport i logistikа Zapadna Evropa, transport i logistikа Evropa\nTERETI ZA MEĐUNARODNI TRANSPORT OD I DO LIHTENŠTAJN\nOdaberite popis tereta za međunarodni transport od i do Lihtenštajn shodno tipu kamiona za traženi prevoz.\ntereti za unutrašnji transport za kamione tipa Poluprikolica sa ceradom - Lihtenštajn tereti za unutrašnji transport za kamione tipa Mega - Lihtenštajn\nKljučne riječi: tereti od i do Lihtenštajn, tereti Zapadna Evropa, tereti Evropa\nTRANSPORTNE I LOGISTIČKE KOMPANIJE - LIHTENŠTAJN\nOdaberite popis transportnih i logističkih kompanija - Lihtenštajn po kategorijama kompanije u katalogu.\ntransportne kompanije iz kategorije Transportna kompanija / Autoprevoznik - Lihtenštajn transportne kompanije iz kategorije Špediterska kompanija / Špediter - Lihtenštajn transportne kompanije iz kategorije Transportna / Špediterska kompanija / Logistička kompanija - Lihtenštajn transportne kompanije iz kategorije Trgovačka kompanija / Proizvođač - Lihtenštajn transportne kompanije iz kategorije Trgovačka kompanija / Uvoz - izvoz - Lihtenštajn transportne kompanije iz kategorije Drugo - Lihtenštajn transportne kompanije iz kategorije Kompanije za prevoz i selidbe robe - Lihtenštajn\ntransportne kompanije - Lihtenštajn\nKljučne riječi: transport i logistikа - Lihtenštajn, transportne kompanije Zapadna Evropa, transportne kompanije Evropa\nTRANSPORTNI KATALOG ZA LIHTENŠTAJN PO PODRUČJIMA\nOdaberite transportni katalog za dati region - Lihtenštajn, da bi razgledali informacije o transportu i logistici tamo.\nPonude za prijevoz robe - LihtenštajnPonude za prijevoz robe - Ponude za prijevoz robe - RusijaPonude za prijevoz robe - TurskaPonude za prijevoz robe - FrancuskaPonude za prijevoz robe - Velika BritanijaPonude za prijevoz robe - Nemačka


Hihon - Elče\n[ 11 Januara, 2020 ] Tip dana košarka: Partizan vs Cedevita Olimpija, derbi ABA lige igra se u Beogradu! Tip dana košarka\nUtorak, 14/01 - Fudbal, Španija, Segunda\n14/01Sporting Hihon vs Elche1X2tip: 2\nOd utorka su na programu mečevi vanrednog 23. kola španske Segunde, a za vas smo ovog puta pripremili duel između Sporting Hihona i Elčea. Meč između ove dve ekipe je zakazan za termin od 19 časova.\nOd kako je počeo šampionat fudbaleri Hihona igraju promenljivo, po sistemu toplo-hladno. Naime, posle 22 odigrana kola ova ekipa se nalazi na tek na 15. mestu na tabeli, i ukoliko nastave sa ovakvim igrama ne gine im borba za opstanak, što sasvim sigurno svi navijači ove ekipe ne bi voleli. Na poslednjih pet mečeva Hihon je zabeležio dve pobede, dva poraza i remi, što je samo još jedan od pokazatelja da ova ekipa igra i te kako promenljivo. U prošlom kolu je Hihon doživeo poraz na gostovanju kod Saragose, dok su pre toga još jednom neprijatno iznenadili svoje navijače, pošto su na svom terenu poraženi od Ekstramadure sa 0:1.\nKada je u pitanju Elče, slobodno možemo konstatovati da ova ekipa pruža partije iznad očekivanja kada je ova sezona u pitanju. Naime, u ovom trenutku se Elče nalazi na sjajnom sedmom mestu na tabeli španske Segunde, i sigurno je da ukoliko ovako nastave ozbiljno će se umešati u borbu za plasman u plej-of, što se kako šampionat odmiče nameće kao primarni cilj, pošto su svima u klubu naglo porasla očekivanja nakon fantastičnih partija ove sezone. U prošlom kolu je Elče samo remizirao pred svojim navijačima protiv Hueske, koja ruku na srce takođe igra dosta dobro ove sezone, dok su pre toga odigrali još jednu sjajnu partiju na gostovanjima i slavili protiv Albasetea.\nSvima je jasno da nešto u Hihonu ozbiljno ne štima, pa otuda i ne treba da iznenadi što se ova ekipa nalazi u donjem delu tabele, iako su čelni ljudi kluba pre početka šampionata najavljivali borbu za ulazak u plej-of. Sa druge strane, Elče je jedno od najprijatnijih iznenađenja u ovom šampionatu, a ono što je posebno karakteristično za ovu ekipu su fantastične partije na strani. Mišljenja smo da će gostujuća ekipa nastaviti sa odličnim partijama van svog terena i na ovom susretu, pa vam zbog svega toga hrabro preporučujemo da odigrate 2 koju kladionica Bet365 plaća sa fenomenalnom kvotom 4.50.


Tiristorski sistem pobude sa električnim kočenjem i digitalnim automatskim regulatorom pobude u HE 'Bistrica'\n2004, br. 16, str. 47-60\nThyristor’s excitation system with electrical braking and digital automatic regulator in hydropower plant 'Bistrica'\nStevanović Ilija, Stojić Đorđe , Ćirić Zoran\nKljučne reči: sistem pobude; mikroprocesorski regulator pobude; električno kočenje; dinamičke karakteristike\nU radu je dat opis statičkih sistema pobude ugrađenih na dva agregata u HE “Bistrica” snage 54 MVA. Data je struktura sistema pobude u koju je, pored osnovne regulacione opreme, uključena i oprema za električno kočenje agregata. Detaljno je prikazana realizacija prvog domaćeg mikroprocesorskog regulatora pobude koja obuhvata hardversku strukturu i regulacione i upravljačke funkcije. Takođe su dati odzivi sistema regulacije pobude pri velikim i malim poremećajima, kao i dijagrami zaustavljanja agregata pri električnom kočenju.\nIn this paper, the static excitation systems implemented on two generators in hydropower plant “Bistrica” are described. The structure of the excitation system is presented, together with the additional equipment used for the electric braking of generator. Realization of the first domestic microprocessor’s automatic voltage regulator is described in detail, including all implemented hardware and control functions. In addition, the responses of excitation system for the small and large disturbance experiments are presented.\nĆirić, Z., Stevanović, I., Stojić, Đ., Dragosavac, J., Josifović, S. (2001) Tiristorski sistem pobude za sinhrone generatore A i B snage 54 MVA u HE Bistrica. Beograd: Elektrotehnički institut 'Nikola Tesla'\nĆirić, Z., Stevanović, I., Stojić, Đ. (2003) Dimenzionisanje energetske opreme za statičke sisteme pobude. u: 26. Savetovanje JUKO CIGRE, Banja Vrućica - Teslić, 25-30. maj, R11-05\nStevanović, I., Ćirić, Z., Stojić, Đ. (2003) Određivanje osnovnih pokazatelja kvaliteta elektrodinamičkog kočenja hidrogeneratora. u: 26. Savetovanje JUKO CIGRE, Banja Vrućica - Teslić, 25-30. maj, R11-04\nStojić, Đ., Ćirić, Z., Stevanović, I. (2003) Digitalni automatski regulator pobude sinhronog generatora. Elektroprivreda, vol. 56, br. 2, str. 5-10\nRekonstrukcija sistema pobude bloka 4 u TE 'Nikola Tesla A'


MapSoft d.o.o. - Biotopi Beograda\nProjekat „Definisanje kriterijuma i razvoj informacionog sistema za vrednovanje gradskih biotopa za potrebe planiranja prostora“ predstavlja logičan i neophodan nastavak Projekta „Kartiranje i vrednovanje biotopa Beograda“.\nCilj projekta je bio definisanje dodatnih kriterijuma i procedura kojim se vrši utvrđivanje vrednosti prostora, odnosno vrednovanje gradskih biotopa, na osnovu ciljnih, tipoloških i prostornih opredeljenja, uzevši u obzir aspekt očuvanja i unapređenja kvaliteta životne sredine grada.\nU okviru projekta razvijen je softverski deo informacionog sistema zasnovan na GIS principima i na prostornoj bazi podataka o biotopima Beograda. Sistem je obezbedio efikasno i ekonomično upravljanje podacima o biotopima na području grada Beograda. Takođe, GIS biotopa je postao deo poslovnog sistema Sekretarijata za zaštitu životne sredine, pre svega kao izvor informacija neophodnih za propisivanje uslova i mera zaštite životne sredine u procesu planiranja Beograda.\nDeo podataka GIS-a biotopa Beograda dostupan je i ostalim zainteresovanim korisnicima i to pre svega institucijama koje se bave urbanističkim planiranjem, zaštitom prirode i/ili zaštitom životne sredine u gradu Beogradu, bilo da to rade na nivou planiranja, realizacije projekata ili naučno-istraživačkog rada. Deo podataka dostupan je preko javnog portala na adresi: https://gisbiotopa.beograd.gov.rs\nZa potrebe projekta MapSoft tim je proširen eminentnim stručnjacima iz oblasti zaštite životne sredine i to: prof.dr. Jasminka Cvejić pejz.arh., mr Anica Teofilović, dipl.inž.pejz.arh., mr Andreja Tutundžić, dipl.inž.pejz.arh.\nSistem GIS biotopa Beograda se arhitekturalno oslanja na tri platforme:\nza desktop GIS odabran je CadCorp SIS;\nza Web GIS server odabran je CadCorp GeognoSIS,\nkao menadžer baze podataka izabran je Microsoft SQL server 2012.\nNaknadno je izvršeno podešavanje i prilagođavanje izabranih platformskih komponenti i razvijene su dodatne funkcionalnosti kako bi se zadovoljili svi zahtevi projektovanih poslovnih procesa sistema.\nIzgled desktop GIS okruženja sa proširenjima specifičnim za projekat\nIzgled web portala\nPored razvoja metodologije i razvoja aplikativnog rešenja u okviru projekta izvršena je instalacija i detaljna podešavanja za rad svih softverskih komponenti, ali i priprema većeg broja rasterskih i vektorskih podataka za upotrebu u sistemu.\nOdržane su i obuke za rad zaposlenih u Sekretarijatu po nivoima, u zavisnosti od potreba korisnika za upotrebom sistema.


Nastavak radova na raskošnom Načelstvu u Požarevcu - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Nastavak radova na raskošnom Načelstvu u Požarevcu\nZ. V. 22.05.2020. 14:13\nInače, zgrada Načelstva je investicija koju sprovodi i Ministarstvo privrede pa se svi poslovi obavljaju uz njihov nadzor.\nKako je rekao zamenik gradonačelnika Saša Pavlović, zgrada je vrlo kompleksna, rađeno je ispitivanje materijala kako ne bi došlo do urušavanja.\n-Nismo hteli da žurimo zarad rokova. Takođe, izvođač je probio rokove ali za to platio i penale, rekao je Pavlović.\nPo njegovim rečima, moraju da se ispoštuje brojne procedure i evropske norme. Završetak se očekuje za nekoliko meseci. Treća faza radova koja se planira, biće sanacija spoljnjeg i unutrašnjeg dela načelstva.\n– Ta faza je manje zahtevna jer nema umetničkih radova. Ovde nismo imali samo fasadu, već te umetničke radove koje smo morali da vratimo u pređašnje stanje, radi se i na tome da se osposobe satovi po normama koje daje Zavod za zaštitu spomenika i niz drugih radova – rekao je Pavlović.


Автор темы Gofeb\nKalemegdanska 1878000 Banja Luka+387 51 462 146 Fax:+387 51 463 143office @unitedwomenbl.org12. Maja2022.HomeNovostiO namaIstorijatVizija,misija i strateški pravciDonatoriOsobljeVideogalerijaGalerijaslikaProgramiPolitičko učešće ženaO programuZavršeniprojektiTekućiprojektiPomoć za ženeSIGURNA KUĆA ZA ŽENE I DJECU ŽRTVE NASILJA BANJA LUKASOSTELEFON ZA ŽRTVE NASILJA 1264PRAVNOSAVJETOVALIŠTERodno zasnovano nasiljeO programuZavršeniprojektiTekućiprojektiPublikacijeRODNOZASNOVANO NASILJEPOLITIČKOUČEŠĆE ŽENAŽENE IMEDIJIGODIŠNJIIZVJEŠTAJISTRATEŠKIPLANOVIOstaloVolontiranjeResursni CentarEkonomskoosnaživanjeOnlineedukacijaKonkursi zaposaoGrupesamopomoćiJavnipoziviKontaktHomeNovostiO namaIstorijatVizija,misija i strateški pravciDonatoriOsobljeVideogalerijaGalerijaslikaProgramiPolitičko učešće ženaO programuZavršeniprojektiTekućiprojektiPomoć za ženeSIGURNA KUĆA ZA ŽENE I DJECU ŽRTVE NASILJA BANJA LUKASOSTELEFON ZA ŽRTVE NASILJA 1264PRAVNOSAVJETOVALIŠTERodno zasnovano nasiljeO programuZavršeniprojektiTekućiprojektiPublikacijeRODNOZASNOVANO NASILJEPOLITIČKOUČEŠĆE ŽENAŽENE IMEDIJIGODIŠNJIIZVJEŠTAJISTRATEŠKIPLANOVIOstaloVolontiranjeResursni CentarEkonomskoosnaživanjeOnlineedukacijaKonkursi zaposaoGrupesamopomoćiJavnipoziviKontaktHomeNovostiO namaIstorijatVizija,misija i strateški pravciDonatoriOsobljeVideogalerijaGalerijaslikaProgramiPolitičko učešće ženaO programuZavršeniprojektiTekućiprojektiPomoć za ženeSIGURNA KUĆA ZA ŽENE I DJECU ŽRTVE NASILJA BANJA LUKASOSTELEFON ZA ŽRTVE NASILJA 1264PRAVNOSAVJETOVALIŠTERodno zasnovano nasiljeO programuZavršeniprojektiTekućiprojektiPublikacijeRODNOZASNOVANO NASILJEPOLITIČKOUČEŠĆE ŽENAŽENE IMEDIJIGODIŠNJIIZVJEŠTAJISTRATEŠKIPLANOVIOstaloVolontiranjeResursni CentarEkonomskoosnaživanjeOnlineedukacijaKonkursi zaposaoGrupesamopomoćiJavnipoziviKontaktNovostiOBAVJEŠTENJE O NABAVCI NOVOG PUTNIČKOG MOTORNOG VOZILAAdd CommentOBAVJEŠTENJE O NABAVCI NOVOG PUTNIČKOG MOTORNOG VOZILA Obavještavaju se privredni subjektikoji se bave predmetnom djelatnošću da imamo namjeru...NovostiOBAVJEŠTENJE O NABAVCI pogonskog motornog gorivaAdd CommentNovostiPonovljeni poziv za podnošenje projektnih prijedloga organizacijacivilnog društva u BiH koje provode aktivnosti u oblastisprečavanja i suzbijanja rodno zasnovanog nasiljaAdd CommentNovostiKampanja “Zaposlenjem prekidamo začarani krug nasilja”Add CommentNovostiProjekcija dokumentarnog filma „Danijela“Add CommentNovostiNovostiPOZIV ZA PODNOŠENJE PROJEKTNIH PRIJEDLOGA ORGANIZACIJA ČLANICASIGURNE MREŽE BOSNE I HERCEGOVINE17.Februara 2022.NovostiJavni poziv10.Februara 2022.NovostiSaopštenje za javnost – Svaki minut je važan!21.Januara 2022.NovostiJavni poziv5. Januara2022.NovostiEdukacija za senzibilisan pristup pružaoca usluga podrške ženama idjeci žrtvama nasilja29.Decembra 2021.NovostiPregled aktivnosti, april-septembar, 202115.Decembra 2021.NovostiJavni poziv3.Decembra 2021.NovostiZajednički kalendar aktivnosti za kampanju 16 Dana aktivizma protivrodnog nasilja u BIH za 2021. godinu24.Novembra 2021.NovostiUnapređenje podrške rehabilitaciji i renitegraciji žena koje supreživjele nasilje19.Novembra 2021.Video NovostiNovosti • VideoJačanje multisektorske saradnje u zaštiti žena od rodno zasnovanognasilja25.Decembra com 2017.Add CommentVideo NovostiPogledaj sve...Novosti • VideoJačanje multisektorske saradnje u zaštiti žena od rodno zasnovanognasilja25.Decembra 2017. Novosti • VideoMedijske aktivnosti u okviru 16 dana aktivizma5.Decembra 2017.VideoPoložaj žene u društvu, Fondacija “Udružene žene” Banja Luka uemisiji “U fokusu” na javnom servisu RTRS1.Novembra 2017. VideoPROTOKOL5. Oktobra2015. VideoSigurna Kuca4. Oktobra2015. VideoPotpisujem20. Aprila2015.Drugi o namaNemam com nikakvih sugestija za unapreñenje rada Fondacije Udruženežene jer iskreno mislim da rade fantastičan posao, da su izuzetnohrabre kao kolektiv i da su učinile jako puno na poboljšanjupoložaja žena u BiH, puno više od mnogih političarki / žena narukovodećim pozicijama.DIJANA PEJIĆ\nčlanica UO,, izvršna direktorica NVO “Genesis Project”Drugi o namaZnam da se uvijek može bolje. Ali ja uistinu u ovom trenutku neznam što sugerirati za unaprijeñenje rada organizacije. Sve o čemugovore one i sprovode u djelo i to je ono najvažnije po rampcenter čemu suprepoznatljive!!!MARIJA ZELENIKApredsjednica, Zajednica žena HDZ-a BIH Kraljica KatarinaKosačaNajčitanijeOBAVJEŠTENJE O NABAVCI NOVOG PUTNIČKOG MOTORNOG VOZILAOBAVJEŠTENJE O NABAVCI pogonskog motornog gorivaPonovljeni poziv za podnošenje projektnih prijedloga organizacijacivilnog društva u BiH koje provode aktivnosti u oblastisprečavanja i suzbijanja rodno zasnovanog nasiljaADDRESSKalemegdanska 18, Banja Luka.


Kolumne: Terala vaspitačice na mitinge SNS-a\nZaposleni u Predškolskoj ustanovi "Čika Jova Zmaj" na Voždovcu podneli su prijavu Prosvetnoj inspekciji protiv direktorke te ustanove, Lidije Hutović, zbog mobinga.\n"Obraćamo vam se povodom teksta u listu Danas koji je objavljen 28. marta 2017, a koji se odnosi na rad PU "Čika Jova Zmaj", kolektivni mobing od strane direktorke Lidije Hutović i njenog stranačkog delovanja unutar firme. Molimo vas da proverite sve navode iz teksta u listu Danas, jer postoji veliki broj zaposlenih i roditelja koji mogu sve pomenuto da potvrde", navodi se u prijavi u koju je Danas imao uvid. Prijava nije potpisana, jer kako se u dokumentu navodi, kod zaposlenih je prisutan strah od mobinga direktorke i "aktivista određene političke grupacije".\n"Obraćali smo vam se više puta i ukazivali na razne nepravilnosti - od stranačkog zapošljavanja, nepravilnosti u radu upravnog odbora pa do zloupotrebe imovine ustanove i stranačkog delovanja unutar firme, koje je po Ustavu i zakonima Srbije zabranjeno. Nemamo saznanja da ste na to reagovali. Ovaj put vam se obraćamo i poslednji put i zahtevamo vašu hitnu reakciju, jer je u našoj ustanovi ugrožen ne samo proces rada sa decom, nego i njihova bezbednost", navodi se u prijavi zaposlenih i dodaje da će se, ako reakcija inspekcije i ovaj put izostane, obratiti nadležnom ministarstvu, zaštitniku građana i sudu.\nPodsetimo, u pomenutom tekstu pisali smo o tome kako je direktorka terala radnike da u toku radnog vremena odlaze na mitinge i druge aktivnosti SNS, dok su mališane u vrtićima čuvale spremačice. Ona je slala SMS poruke zaposlenima u kojima je navodila vreme i mesto okupljanja, kako bi se posećivali skupovi vladajuće stranke. Iako su nam to potvrdili vaspitači, ali i roditelji mališana, direktorka Hutović je rekla da ti navodi nisu tačni, i da joj neko "smešta".\n- Ako sam slala poruku da se otvara dom zdravlja, i pozvala zaposlene da prisustvuju, onda to jesam radila. To je zato što naša predškolska ustanova sarađuje sa tim domom zdravlja. Isto važi i za posetu osnovnoj školi u Kumodražu. Zaposlene nisam zvala na mitinge SNS u Novi Sad niti u beogradsku Arenu, bila je kategorična Hutović. Na našu konstataciju da smo došli u posed prepiske, gde putem SMS i Vibera zaposlene pod naznakom "prisustvo obavezno" poziva na mitinge i skupove SNS, direktorka je rekla da postoji mogućnost da joj je neko uzimao telefon.\n- Često ostavim telefon u kancelariji i izađem. Dešavalo mi se da mi neko lajkuje stvari na Fejsbuku koje u životu ne bih lajkovala. Ne mogu više da kontrolišem nekakve insinuacije i slične stvari, navela je Hutović.\n"Direktorka Lidija Hutović je lično pozivala i slala poruke zaposlenima da idu na stranačka okupljanja i mitinge u radno vreme. U većini ovih aktivnosti zaposleni su išli mini-busem koji je kupljen prošle godine za prevoz dece. Korišćen je za prevoz aktivista, a za gorivo je uziman novac od roditelja", navodi se u prijavi.\n- Za sve navedeno u prijavi imamo dokaze. Čekamo inspekciju, jer se ovakvom ponašanju mora stati na put. U radno vreme određen broj vaspitača odlazi na stranačke skupove, obilazi škole sa stranačkim aktivistima, postavljanje kamena temeljca za dom zdravlja... Dotle se deca raspoređuju u veće grupe ili ih čak čuvaju spremačice. Radna atmosfera je katastrofalna, u stalnom smo strahu, posebno nakon što su ove činjenice izašle u javnost. Zato je i prijava napisana anonimno, ali bez obzira, inspekcija mora da reaguje - kaže nam jedna od vaspitačica.\nU prosvetnoj inspekciji kažu za Danas da će ispitati navode u prijavi zaposlenih u voždovačkim vrtićima. "Zakonski rok da inspekcija izađe na teren je 60 dana. Postupićemo u skladu sa zakonom i ispitati navode iz prijave", kažu u inspekciji.


Prijavite se za učestvovanje\nMeđunarodna organizacija studenata poljoprivrede i srodnih nauka (IAAS)\nPoštovani, Medjunarodna organizacija studenata poljoprivrede i srodnih nauka (IAAS) u saradnji sa Savezom poljoprivrednih inženjera i tehničara Srbije (SPITS) i Privrednom komorom Srbije (PKS) organiz...\nMeđunarodna organizacija studenata poljoprivrede i srodnih nauka (IAAS), u saradnji sa Savezom poljoprivrednih inženjera i tehničara Srbije (SPITS) i Privrednom komorom Srbije (PKS) organizuje 10.maja...\n"Za korak ispred u agrobiznisu 2017."\nPredavači na trećoj Agrobiznis konferenciji\nBroj telefona: +381 65 2 432 355\nZimski seminar farmera, 17. po redu,\nSada već tradicionalni, Čvarak fest, ove godine održaće se 5...\nZakazan je novi termin za održavanje italijanske manifestacije 115. Fier...\nAgrobiznis konferencija koristi internet kolačiće za pružanje boljeg korisničkog iskustva i dodatnih funkcionalnosti. Više informacija možete saznati ovde.


GRUPA DRAM – POBEDNIK KONKURSA ,,MILAN MLADENOVIĆ”! – ROCK RADIO BEOGRAD\nGRUPA DRAM – POBEDNIK KONKURSA ,,MILAN MLADENOVIĆ”!\nUoči rođendana jedne od najuticajnijih ličnosti u svetu muzike i rokenrola, Milana Mladenovića, uručena je istoimena nagrada bendu ,,DRAM”, iz Beograda, za pesmu “Daj mi sve”.\nNagradu ,,Milan Mladenović” je bendu ,,DRAM” uručio prošlogodišnji pobednik ,,ARTAN LILI”.\nNagrada se je novčani iznos od 2.000 evra, a njen osnovni cilj je da podrži muzičare na njihovom putu, onakvom kakav je negovao Milan Mladenović –stavljanje integriteta umetničkog dela iznad svakog oportunizma.\nOvogodišnji finalisti bili su bend Mrave brojim iz Hrvatske, Nekud iz Srbije, Sale i Sedlari iz Srbije, Natali iz Srbije, Dram iz Srbije, Rebel star iz Srbije, Klinika Denisa Kataneca iz Hrvatske, Sara Renar iz Hrvatske, Plejgraund Hasl iz Hrvatske, Ćao Portorož iz Slovenije, Despot Tomić iz BiH, Dukat iz Srbije, Medžik buš iz Srbije i Buč Kesidi iz Srbije i svi su se našli na ovogodišnjoj kompilaciji koju je izdala Zadužbina ,,Milan Mladenović”\nNa konkursu su ove godine učestvovala čak 243 autora/benda.\nDRAM je indi elektro too-much-pop rokenrol bend sa beogradskih opština ali i ujedno, kako sami kažu, jedina ‘’indiegas’’ grupa u regionu. Grupa je do sada izdala četiri singla i album ‘’Nećemo promeniti svet’’ iz 2019. DRAM je svirao širom države i zgazio na sve mnoge klupske i festivalske bine kao što su Arsenal fest, Exit, Beer fest i drugi.\nFoto: DRAM facebook page


U proteklih sedam dana na području Tuzlanskog kantona zabilježena su 34 smrtna slučaja, kod 1729 osoba je trenutno potvrđen COVID-19, dok je 155 osoba hospitalizirano, od čega je njih 5 priključeno na mehaničku ventilaciju na Univerzitetsko-kliničkom centru Tuzla, rezime je izvještaja koji je ministar zdravstva TK Božo Jurić prezentovao na sastanku Koordinacionog tijela Vlade Tuzlanskog kantona za praćenje stanja i mjera koje su poduzete protiv pandemije COVID-19.\nOno što posebno zabrinjava je slab odziv građana na vakcinaciju a veliki priliv ne samo COVID-pacijenata na UKC Tuzla i zdravstvene ustanove na primarnom nivou, naglašeno je ovom prilikom, iscrpljuje zdravstvene radnike i pogoršava opću sliku u zdravstvu.\n← Blokirano više od 100.000 računa poslovnih subjekata u BiH\nPodrška Britanske ambasade resornim ministarstvima u borbi protiv korupcije →\nDeblokirana petlja Šićki Brod kod Tuzle\n03/03/2018 03/03/2018 Mirsad Zulic\t0


MEŠA SELIMOVIĆ: Pripadam srpskoj literaturi, naciji i književnosti Vuka, Matavulja, Sremca, Stankovića, Kočića, Andrića...\nMEŠA SELIMOVIĆ: Pripadam srpskoj literaturi, naciji i književnosti Vuka, Matavulja, Sremca, Stankovića, Kočića, Andrića…\nDatum: 10. 04. 2017.\nU trenutku kada regionom kruži inicijativa o zajedničkom jeziku Slobodna Hercegovina prenosi pismo koje je Meša Selimović uputio SANU\n„Još u vrijeme kada se počelo javljati pitanje kojoj od jugoslovenskih literatura pripadaju pojedinii pisci srpskohrvatskog jezika, ja sam u više navrata pokušavao da se oduprem svakom uprošćenom razvrstavanju književnih stvaralaca prema nacionalnom, republičkom ili čak, pokrajinskom osnovu. Činilo mi se da su pisci i njihova dela nezaštićeno izloženi vanknjiževnim insistiranjima svejedno da li nas neko prinudno izdvaja iz jedne, ili naknadno premješta u drugu, teritorijalnu književnost.\nU jednoj prilici bio sam prinuđen i da lično, napismeno, potvrdim ispravnost postupka istoričara književnosti koji me je uvrstio u svoju knjigu o poslijeratnoj srpskoj književnosti.\nBilo je to, u stvari, izlišno, jer je 1972. godine, u biblioteci „Srpska književnost u sto knjiga“ izašao i moj roman „Derviš i smrt“!\nU Uređivačkom odboru, koji je vršio izbor pisaca za tu zajedničku ediciju najstarijih i najuglednijih izdavača kod nas, Matice srpske i Srpske književne zadruge nalazile su se i najpozvanije ličnosti da određuju ne samo estetsku vrijednost, već i književnu pripadnost jednog pisca. Bio sam veoma srećan što sam se, na taj način, našao na pravom mjestu.\nPotičem iz muslimanske porodice iz Bosne, a po nacionalnoj pripadnosti sam Srbin. Pripadam srpskoj literaturi, dok književno stvaralaštvo u Bosni i Hercegovini, kome takođe pripadam, smatram samo zavičajnim književnim centrom, a ne posebnom književnošću srpskohrvatskog jezika. Jednako poštujem svoje porijeklo i svoje opredeljenje, jer sam vezan za sve ono što je odredilo moju ličnost i moj rad. Svaki pokušaj da se to razdvaja, u bilo kakve svrhe, smatrao bih zloupotrebom svog osnovnog prava zagarantovanog Ustavom.\nPripadam, dakle, naciji i književnosti Vuka, Matavulja, Stevana Sremca, Borisava Stankovića, Petra Kočića, Ive Andrića, a svoje najdublje srodstvo sa njima nemam potrebe da dokazujem. Znali su to, uostalom, oni članovi Uređivačkog odbora edicije „Srpska književnost u sto knjiga“, koji su takođe članovi Srpske akademije nauka i umetnosti i sa mnom su zajedno u Odeljenju jezika i književnosti: Mladen Leskovac, Dušan Matić, Vojislav Đurić, Boško Petrović.\nMEŠA SELIMOVIĆ: Moji su preci iz Bileće od bratstva Vujovića\nMEŠA SELIMOVIĆ: „Ključ jezika srpskog“ – Jovan Hadžić (1799-1869)\nBRISANJE SRPSKE KNJIŽEVNOSTI NA LATINICI: U kodu za jezik nema enigme\nIRINA DERETIĆ: Povratak u postojbinu književnosti


Novi Pazar, Đurđevi Stupovi: 150din i 1500 din, za izlet i prevoz\nPolazak iz Novog Sada- doplata za transfer 1000 din - minimum 10 putnika\nPolazak iz Zrenjanina - doplata za transfer 1500 din - minimum 10 putnika\nPolazak iz Pančeva-doplata 400 din -minimum 15 putnik\nPolazak iz Beograda u 06h (tačno mesto polaska biće poznato 2 dana pred put).\nSlobodno vreme za kupovinu i ručak. Tradicionalna jela sa roštilja, lepinja, salata i domaća kafa- cena ručka 750 rsd (fakultativno).


Obavijest: Radovi na tunelu Vranduk - JP Ceste Federacije BiH d.o.o. Sarajevo\nObavijest: Radovi na tunelu Vranduk\nObzirom na predstojeću turističku sezonu i povećanje prometa na svim putnim pravcima na teritoriji Federacije BiH, JP Ceste Federacije BiH apelira na sve učesnike u prometu na maksimalno strpljenje i razumijevanje usljed izvođenja radova u okviru Programa modernizacije magistralnih cesta u FBiH, posebno tokom rekonstrukcije tunela Vranduk II i mostova Bosna IV i Bosna V.\nProjektom rekonstrukcije tunela Vranduk II je, zbog tehnologije i kompleksnosti radova u tunelu, predviđeno korištenje alternativnih pravaca te je promet preusmjeren na regionalnu cestu R445 Nemila – Banlozi – Zenica.\nMeđutim, prvobitno preusmjerenje prometa u samome tunelu tokom izvođenja radova na podnožju svoda, dovelo je do značajnog usporenja prometa.\nTakođer, prolazak teretnih vozila i uopće povećanje prometa regionalnom cestom koja nije projektirana za te potrebe, rezultirali su značajnim oštečenjima iste koja su umnogome dodatno usporila odvijanje prometa.\nJP Ceste FBiH je poduzelo aktivnosti na saniranju ovog alternativnog pravca koje bi trebale biti okončane početkom VII mjeseca nakon čega će putnički promet biti u potpunosti preusmjeren na ovu cestu dok će se teretna vozila naizmjenično puštati jednom trakom kroz tunel.\nNa ovaj način će se smanjiti interval čekanja i ubrzati promet kroz sami tunel. Prema dinamici radova, osnovni radovi na rekonstrukciji tunela Vranduk II bi se trebali završiti do sredine X mjeseca nakon čega će se promet pustiti u oba smjera kroz tunel, a samo u noćnim satima vršiti obustave zbog montaže opreme u tunelu.\nJP Ceste FBiH će uložiti sve napore kako bi se maksimalno ubrzali radovi na rekonstrukciji tunela Vranduk II i što prije normalizirala situacija na ovoj jako prometnoj dionici.


(VIDEO) PRIZOR KOJI LEDI KRV U ŽILAMA! Sletanje na amsterdamski aerodrom IZAZIVA JEZU! Oluja širom Evrope pravi HAOS! - Informer\ninformer.rs | 19.01.2018. | 18:20\nDeo Evrope je u kolapsu zbog velikog nevremena, a prizor sa amsterdamskog aerodroma Šipol ledi krv u žilama\nNa društvenim mrežama se pojavio dramatični snimak sletanja propelerskog aviona.\nVetar je bio veoma jak i pravio je probleme pilotu. Nosio je avion sve vreme na stranu,\nIpak, nakon određenog vremena i velike borbe pilot je uspeo da ga prizemlji i to bočno.\nInače, piloti su obučeni za ovakvu tehniku sletanja pod jakim udarima vetra, ali drugim posmatračima snimak poput ovog izgleda zastrašujuće.\nAvion sletanje aerodrom oluja Amsterdam\n(VIDEO) JEZIVO Da li je ovo najstrašnije sletanje putničkog aviona?\n(VIDEO) KAO LIST NA VETRU! Horor sletanje u Amsterdamu!


Ekstrakcijska desulfurizacija i denitrifikacija piro ulja iz otpadnih guma | Repository of Faculty of Chemical Engineering and Technology University of Zagreb\nLekić, A. (2018). Ekstrakcijska desulfurizacija i denitrifikacija piro ulja iz otpadnih guma (Master's thesis). Retrieved from https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:149:393960\nLekić, Ana. "Ekstrakcijska desulfurizacija i denitrifikacija piro ulja iz otpadnih guma." Master's thesis, University of Zagreb, Faculty of Chemical Engineering and Technology, 2018. https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:149:393960\nLekić, A. (2018). 'Ekstrakcijska desulfurizacija i denitrifikacija piro ulja iz otpadnih guma', Master's thesis, University of Zagreb, Faculty of Chemical Engineering and Technology, accessed 29 July 2021, https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:149:393960\nLekić A. Ekstrakcijska desulfurizacija i denitrifikacija piro ulja iz otpadnih guma [Master's thesis]. Zagreb: University of Zagreb, Faculty of Chemical Engineering and Technology; 2018 [cited 2021 July 29] Available at: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:149:393960\nA. Lekić, "Ekstrakcijska desulfurizacija i denitrifikacija piro ulja iz otpadnih guma", Master's thesis, University of Zagreb, Faculty of Chemical Engineering and Technology, Zagreb, 2018. Available at: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:149:393960\nCite this item: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:149:393960\nTitle Ekstrakcijska desulfurizacija i denitrifikacija piro ulja iz otpadnih guma\nTitle (english) Extractive desulfurisation and denitrification of pyrolysis oil from waste tyres\nCreated on 2020-10-29 13:00:42


SMRT ĐORĐA BALAŠEVIĆA I U AMERIČKIM MEDIJIMA: Bio je omiljen nakon ratova devedesetih! | Muzika\nSMRT ĐORĐA BALAŠEVIĆA I U AMERIČKIM MEDIJIMA: Bio je omiljen nakon ratova devedesetih! | Mondo Portal\n3. mart, 15:59\nSMRT ĐORĐA BALAŠEVIĆA I U AMERIČKIM MEDIJIMA: Bio je omiljen nakon ratova devedesetih! 0 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nAutor Tamara Sekulović 19.02.2021. / 22:45\nOvako su strani mediji preneli vest o smrti čuvenog kantautora.\nAmerička agencija "Asošijejted pres" (AP) izvestila je večeras o smrti srpskog kantautora Đorđa Balaševića, a tu vest preneli su i drugi američki mediji, uključujući ''Vašington post'', "Ej-Bi-Si njuz" i "Ju-Es njuz".\n"Zbog njegovih stavova, mejnstrim mediji u Srbiji izbegavali su Balaševića tokom ratne ere", navodi AP.


CEDIS: Uspješno završeni 14 miliona eura vrijedni radovi na revitalizaciji seoske mreže - INFRASTRUKTURA\nHomeENERGETIKA - IZVOĐENJECEDIS: Uspješno završeni 14 miliona eura vrijedni radovi na revitalizaciji seoske mreže\ndec. 06, 2020 at 6:50 am\n“Prilikom planiranja prekida posebno brinemo o životnom komforu naših korisnika, stoga i nastojimo da beznaponska stanja svedemo na najmanju moguću mjeru. Termini prekida se blagovremeno komuniciraju putem naše web strane (www.cedis.me), CEDIS profila na društvenim mrežama i putem medija”, zaključuju iz CEDIS-a.\nU izgradnju nove saobraćajnice i parkinga u bloku 35-36 Glavni grad ulaže preko 330.000 eura


VOŠINI KLINCI: OMLADINCI BOLJI OD LOKOMOTIVE, KADETI OD ZEMUNA – ФК Војводина\nHome/Omladinski tim, Вести/VOŠINI KLINCI: OMLADINCI BOLJI OD LOKOMOTIVE, KADETI OD ZEMUNA\nVOŠINI KLINCI: OMLADINCI BOLJI OD LOKOMOTIVE, KADETI OD ZEMUNA\nOmladinci Vojvodine savladali su ekipu Lokomotive, dok su kadeti bili bolji od vršnjaka iz Zemuna, u utakmicama liga mlađih kategorija odigranih proteklog vikenda.\nMlađe selekcije Vojvodine imale su uspešan učinak proteklog vikenda. Mlađi kadeti su remizirali sa vršnjacima iz ŠF „Petar Puača“, dok su sve preostale generacije zabeležile pobede.\nOmladinska liga Srbije: Vojvodina – Lokomotiva (Beograd) 3:1\nOmladinci Vojvodine pobedili su ekipu Lokomotive iz Beograda rezultatom 3:1 (2:0), u 14. kolu Omladinske lige Srbije. Strelci za crveno-bele bili su Mesarović u 10, Bačanin u 32. i Živković u 57. minutu. Ekipa Vojvodine nastupila je u sledećem sastavu: Pilipović, Kostić, Tegeltija, Aleksić, Živković, Vukomanović, Devetak, Veselinović, Bačanin, Mesarović i Zličić. Sa klupe, u igru su ušli još Zeljković, Dunđerski, Miletić, Nešković, Vojvodić i Kačavenda. U narednom kolu, omladinci Voše gostovaće timu Brodarca u Beogradu.\nOmladinska liga Vojvodine (novosadsko-sremska zona): Vojvodina – Veternik 3:1\nU 10. kolu Omladinske lige Vojvodine, mlađi omladinci Vojvodine pobedili su ekipu Veternika rezultatom 3:1 (2:0). Golove za Vošu postigli su Stojaković u prvom, Kovačević u 21. i Pejaković u 90. minutu (ag). Crveno-beli su nastupili u sastavu: Drinčić, Kostić, Mitrović, Leđanac, Drča, Lalić, Reljić, Kovačević, Stojaković, Ivančević i Nešković. U igru sa klupe ulazili su još Vojvodić, Kačavenda, Španović, Vučić i Janković. U narednom kolu, mlađe omladince Vojvodine očekuje gostovanje ekipi Inđije.\nKadetska liga Srbije: Vojvodina – Zemun 2:0\nKadeti Vojvodine pobedili su ekipu Zemuna rezultatom 2:0 (1:0), u 14. kolu Kadetske lige Srbije. Strelac za Vošu bio je Jeličić u sedmom i 53. minutu. Crveno-beli su nastupili u sastavu: Puškić, Bjeković, Jakovljević, Jeličić, Rubežić, Petrović, Tedić, Milijašević, Zukić, Savić i Kurteši. Šansu sa klupe dobili su još Milovanović, Knežević, Krstić, Jovišić, Mušić i Tomović. U narednom kolu, kadeti Vojvodine gostovaće ekipi Brodarca u Beogradu.\nKadetska liga Vojvodine (novosadsko-sremska zona): Vojvodina – ŠF „Petar Puača“ 1:1\nU 10. kolu Kadetske lige Vojvodine, mlađi kadeti Vojvodine igrali su nerešeno 1:1 protiv vršnjaka iz ŠF „Petar Puača“. Strelac jedinog gola za Vošu bio je Šavija u 34. minutu. Crveno-beli su nastupili u sledećem sastavu: Barjaktarov, Vasiljev, Siljanovski, Marić, Brborić, Marjanović, Šavija, Topić, Nijemčević, Rajak i Cicmil. U igru su ušli još Stanić, Đurić i Pevač. U narednom kolu, mlađi kadeti Vojvodine gostovaće ekipi Inđije.\nPionirska liga Vojvodine (novosadsko-sremska zona): Vojvodina – ŠF „Petar Puača“ 4:1\nPioniri Vojvodine pobedili su vršnjake iz ŠF „Petar Puača“ rezultatom 4:1 (1:0), u 10. kolu Pionirske lige Vojvodine. Golove za Vošu postigli su Matić u 28, Radmilović u 61, Piplica u 77. i Novevski u 80. minutu. Crveno-beli su nastupili u sastavu: Musa, Bajat, Pisar, Matić, Jelenković, Mirić, Novevski, Piplica, Stojak, Radmilović i Ergelaš. Sa klupe, u igru su ušli još Đuranović, Mijanović, Simić, Ćirković, Nemet, Stanković i Stefanović. U narednom kolu, pioniri Vojvodine gostovaće ekipi Inđije.\nduka-master2016-10-31T12:38:43+01:0031. октобра 2016.|