Etno Mreža | Kolekcija Bate Spasojevića inspirisana etno motivima\nBeograd, 18. oktobar - Etno mreža je danas, na promociji izložbe “Tradicija nadohvat ruke” koja se održava u holu Robne kuće Beograd (“Beograđanka”), najavila saradnju sa našim poznatim modnim kreatorom Slobodanom Batom Spasojevićem. On je, oduševljen dizajnom i izradom tradicionalnih rukotvorina koje su proizvodi žena iz svih krajeva Srbije, odlučio da određene motive iskoristi za svoju novu kolekciju za predstojeći Belgrade Fashion Week. Na ovoj manifestaciji Etno mreža će imati svoju prodajnu izložbu u Ekspo centru.\n- Kolekcija će biti inspirisana upravo narodnom nošnjom i folk motivima, ali upakovana u moju savremenu priču. Mi imamo predrasude kada je folklor u pitanju, posebno naš, i smatramo da, na primer, narodna nošnja mora da izgleda striktno, i da se nosi samo u kulturno-umetničkim društvima i na sličnim scenama. Ja sam upravo hteo da pokažem ljudima kako ti modeli mogu biti veoma moderni, nosivi, interesantni, šik! – rekao je Bata Spasojević ovom prilikom.\nOn je najavio i svoju ideju da sa Etno mrežom napravi jednu savremenu priču, da uradi po dva ili tri odevna komada godišnje koji će biti insipirisani folk motivima i koji će svake sezone imati modnu, “fashion” priču. Bata želi na ovaj način da predstavi ljudima koliko prestižno i “in” može biti posedovanje jednog takvog komada u svojoj garderobi.\n- Nova kolekcija nosi naziv “City Folk Time”, čime želim da pokažem da dolazi vreme kada ćemo u gradu moći da vidimo folk motive. Cilj mi je i da približim publici te motive koji su naši, kojima se drugi narodi diče, i koje i mi kupujemo kad odemo u inostranstvo, ali ih ovde zapostavljamo – istakao je Bata Spasojević, čija se revija u okviru Fashion Week-a održava 28. oktobra, u beogradskom Ekspo centru.\nBata je objasnio da je saradnja sa Etno mrežom tek na početku, i da on želi ovakve kolekcije sa etno motivima da plasira i u inostranstvu, a postoji i mogućnost izrade određenih limitiranih serija koje će imati svoju specifičnu vrednost.


Stomatolog Rotim - Informacije za internet stranice Stomatolog Rotim\nOpis stranica: Stomatološka ordinacija dr. Željko Rotim. Svim svojim pacijentima pružamo vrhunsku kvalitetu usluga primjenom najsuvremenijih materijala i metoda. Neke od naših usluga uključuju: dijagnostiku, estetsku stomatologiju, protetiku oralnu kirurgiju, implatante...\nAdresa stranica: http://www.ordinacija-rotim.hr Prethodna | Imenik | Sljedeća\nBaš sve se danas traži putem Interneta, bez obzira da li su to usluge općeg osiguranja od odgovornosti, radovi na izgradnji ustava, brana od poplava i ostalih hidromehaničkih objekata, usluge mirovinskih fondova, ostale usluge prekrcaja tereta, usluge obveznoga socijalnog osiguranja, u vezi s mirovinskim i invalidskim osiguranjem ili su to neki proizvodi, npr. splavi, masline u konzervi, pripremljeni obroci, putovi za pješake, etikete od tekstila, sušeno, soljeno, dimljeno ili začinjeno meso, proizvodi od pluta, košarački i pletarski proizvodi, dijelovi strojeva za štrcanje, metalna pokrivala za glavu, mlinsko kamenje i sl.\nIsto tako, zašto prodavati proizvode ili pružati usluge samo u svojoj ulici ili gradu, zašto ne proširiti još više svoje poslovanje u druga mjesta, bilo da je to Šibenik, Koprivnica, Karlovac, Poreč, Garešnica, Šandrovac, Gruda, Vrbanj, Trget, Mače, Oprtalj, Viškovci, Gradište, Oskorušno a i šire. Internet ne poznaje granice.


Apple učetvorostručio pogon reciklaže iPhonea, kompanija posvećena ekologiji - Infobrif\nStvarno društveno odgovorna kompanija...\nObjavljeno 18.04.2019. u 18:45\nApple je saopštio da je učetvorostručio pogon svog programa za recikliranje iPhonea u SAD tako što je stavio svog robota Daisy u prodavnice Best Buy širom zemlje. Kako prenosi 9to5Mac, ove mašine će biti dostupne i u prodavnicama KPN u Holandiji.\nKompanija slavi ovaj razvoj na svom sajtu, tako što je ceo gornji deo posvećen programu zamene i uverenjima da je posvećena očuvanju životne sredine.\nApple je prvu generaciju robota za recikliranje iPhonea, zvanu Liam, najavio 2016, a pre skoro tačno godinu dana lansiran je njegov naslednik, Daisy. Appleova nova naslovna strana na sajtu ima moto: „Proizvodi treba da ostave svoj trag na svetu, ne na planeti“. Na njoj se nalazi link ka apdejtovanoj stranici posvećenoj životnoj sredini, a odande ka svom izveštaju ka odgovornosti prema okolini za 2019.\n„Slab uticaj. Novi standardi za visoke performanse. Isto onoliko materijala i inovacije koliko ide u to šta naši proizvodi rade ide i u materijale od kojih su oni napravljeni. Sada se to može videti na novom MacBook Air-u i Mac miniju. Njihova kućišta napravljena su od 100 odsto recikliranog aluminijuma, bez kompromitovanja čvrstine ili kvaliteta završne obrade. Na toliko mnogo načina su najnapredniji proizvodi oni koji ostavljaju najmanje traga u životnoj sredini“, navodi Apple.\nKompanija je objavila i brojke svojih recikliranih ili preuređenih uređaja.\n„Apple je primio skoro milion uređaja kroz svoje programe, a svaka Daisy može da rastavi 1,2 miliona uređaja godišnje. U 2018. godini, kompanija je ‚refubrišovala‘ više od 7,8 miliona Apple uređaja i pomogla je da se preusmeri više od 48.000 metričkih tona elektronskog otpada sa deponija…\n…Daisy sada može da rastavi 15 različitih modela iPhonea u ritmu od 200 po satu, čime vraća još više važnih materijala za novu upotrebu. Kada se materijali preuzmu od Daisy, onda se recikliraju u proces proizvodnje.\nKobalt je ključni materijal za baterije. Apple šalje baterije koje je Daisy izvadila iz iPhonea uzvodno u svom lancu dobavljanja. One se onda kombinuju sa otpadom sa određenih proizvodnih postrojenja i, po prvi put, kobalt povraćen ovim procesom se koristi da bi se napravile potpuno nove Apple baterije. Ovo je zaista zatvoren krug za ovaj dragoceni materijal.\nApple takođe koristi 100 odsto recikliranog lima u ključnim komponentama za matične ploče na 11 različitih proizvoda. Novi načini na koje kompanija koristi aluminijumske legure napravljene od 100 odsto recikliranog aluminijuma omogućava novim MacBook Air i Mac mini uređajima da ostavljaju skoro upola manji ugljenični otisak od ranijih modela. Počev od ove godine aluminijum koji se povrati kroz Apple Trade In program se pretopljava u kućišta za MacBook Air“, naveo je Apple.\nKompanija je saopštila i da se 44 odsto njenih dobavljača sada posvetilo korišćenju 100% obnovljive energije za proizvodnju Apple proizvoda, a objavila je i planove za Dan planete zemlje, u ponedeljak, podsećajući nas na svoj izazov Dana zemlje.\n„Kompanija će slaviti Dan zemlje 22. aprila tako što će u svojim prodavnicama predstaviti originalne priče i kolekcije aplikacija i igara sa App Storea da bi pomogla ljudima da odaju počast Zemlji i razmotre svoju ulogu u prirodnom ekosistemu. Appleov Izazov Dana zemlje takođe poziva one koji nose Apple sat da odrade bilo koju vežbu napolju u trajanju od 30 minuta ili više da bi zaradili posebne nagrade za Dan zemlje, kao i stikere za poruke“, napisala je kompanija.\nKao kruna svih ovih napora došla je vest da je Apple otvorio laboratoriju od oko 840 kvadratnih metara za povraćaj materijala, koja treba da razvije dalje procese recikliranja, a podržava i rad neprofitnih organizacija kao što su Conservation International, SEE Foundation i Recycling Partnership.\nappleEkologijaiPhonemobilni telefonimobilni uređajiReciklažaRecikliranjeTech\nPod ovim imenom će se ubuduće održavati protesti „1 od 5 miliona“


Mladen Stilinović: Živio novac !-aukcije4a\n0110.Mladen Stilinović: Živio novac !\nStart price: 800.00€\n0110.Mladen Stilinović: Živio novac ! -\nTags: Mladen Stilinović: Long live money !artexhibition 0110.mladenstilinović:Živionovacavantgardeandsurrealism\n"Money is money, art is art" - Stilinović writes in his manifesto Praise of Laziness (1993) that "Western artists are not lazy and therefore no longer artists, but producers of something ... Complete preoccupation of Western artists with unimportant things, such as production , promotion, gallery system, museum system, competition system (who is first), playfulness with objects, all that took them away from laziness, from art.


Kako o seksu razmišljaju žene, a kako muškarci? - Online Psiholog\nDa li muškarci zaista razmišljaju o seksu češće nego žene?\nOpšta je pretpostavka da muškarci o seksu razmišljaju više nego žene, ali u studijama su razlike između polova poprilično male kada je u pitanju seks. Međutim pretpostavlja se da muškarci mnogo više pomisle na druge potrebe, poput recimo hrane, nego što je to slučaj sa ženama. Ankete procenjuju da muškarci o seksu mogu razmišljati u proseku osam puta dnevno, za razliku od šest puta kod žena. Čini se da muškarci mnogo češće razmišljaju o određenim vrstama seksa, odnosno muškarac će pre razmišljati o seksu sa tri partnerke istovremeno, dok sa ženama nije takav slučaj.\nSvako iskustvo anksioznih poremećaja je različito. Neće svi koji imaju anksiozni poremećaj iskusiti iste simptome.\nKako biste lakše sagledali ovo stanje, napravili smo za vas kratku listu gotovo svih bitnih mentalnih i fizičkih simptoma anksioznosti.\nMentalni simptomi anksioznosti mogu da uključuju:\nmisli su vam neverovatno ubrzane,\nnekontrolisano i preterano razmišljate,\nimate poteškoće sa koncentracijom,\nimate kontinuirano osećanje straha ili panike,\npreterano ste oprezni,\nimate problema sa snom,\npromene u apetitu i ishrani generalno,\nimate konstantnu želju da pobegnete iz situacije u kojoj se nalazite\nimate osećaj da ste zatvoreni prema drugima\nZa ovo poslednje važi i distanciranost od drugih, asocijalnost, introvertnost, a možda ćete se osećati kao da niste povezani sa svojim telom. Takođe se možete osećati kao da gledate kako se stvari događaju oko vas, a da ne možete da utičete na njih.\nDa li muškarci za razliku od žena, imaju više seksualnih partnera tokom života?\nPretpostavka da heteroseksualni muškarci obično imaju više seksualnih partnerki nego što većina heteroseksualnih žena priznaje da je imala, dugo je zbunjivala istraživače. Međutim ako muškarci imaju više seksualnih odnosa, s kim ih imaju? Najnovija istraživanja sugerišu da muškarci u anketama precjenjuju broj seksualnih partnera koje su imali, dok se žene tačnije sjećaju ovih podataka.\nKako se manifestuje seksualna želja kod muškaraca?\nNeke studije su pokazale da se seksualna želja kod muškaraca aktivira gledanjem seksi fotografija ili pornografskog sadržaja. Kod muškaraca koji su skloni ovakvom vidu zadovoljstva postoji veća verovatnoća da će na primer prevariti partnerku sa kojom su u vezi. Druga istraživanja su pokazala da muškarce privlače žene koje izgledaju ranjivije jer se mogu iskoristiti zbog svoje mladosti, naivnosti ili nezrelosti.\nKo je izbirljiviji po pitanju seksualnih partnera, muškarci ili žene?\nNauka nam sugeriše da kada je u pitanju seks, i muškarci i žene mogu imati kratkoročne ili dugoročne strategije sa različitim ciljevima. Međutim muškarci imaju veću tendenciju da traže seksualnu raznolikost u različitim partnerkama. Dakle muškarci zaista teže većem broju partnerki, odnosno kvantitetu dok žene više brinu o kvalitetu partnera kao takvog.\nDa li je pad muške seksualne želje znak da je veza ugrožena?\nKulturološki stereotip da muškarci uvek žele samo seks i da retko kada kažu “ne” seksu, samo je jedan od razloga zašto muškarci sa nižim libidom mogu imati problem u vezama. Muškarci u dugotrajnim vezama odbijaju seks iz niza razloga, uključujući na primer pritisak na poslu i anksioznost zbog erektilne disfunkcije ili drugih fizičkih problema. Međutim, problem je retko kada nedostatak privlačnosti!\nZašto muškarci mogu osećati nedostatak želje za seksom?\nNiska seksualna želja češća je među muškarcima, ali je zbog pomenutog stereotipa to ponekad teško shvatiti. U anketama, otprilike 15 do 20 procenata muškaraca navodi da imaju nisku ili smanjenu seksualnu želju za koju smatraju da je problematična ili uznemirujuća. Medicinski problemi ili seksualna disfunkcija bili su među glavnim razlozima, kao i roditeljski, bračni i profesionalni stres; u nekim studijama i anketama stres je naveden mnogo puta više, nego bilo koji drugi fizički problem kod većeg broja ispitanika. Problematični stavovi prema seksu, uključujući stid, takođe su široko povezani sa niskim libidom.\nKo više želi seks, muškarci ili žene?\nNedavna istraživanja uspešno su razotkrila mnoge dugotrajne stereotipe o razlikama između muške i ženske seksualnosti. Na primer, žene uživaju u ležernom seksu otprilike kao i muškarci, i to priznaju u studijama kada se uplivi socijalne stigmatizacije eliminišu. Takođe, žene su izbirljivije prema muškarcima, koji su im prvi prišli radi upoznavanja. Kada žene prilaze muškarcima radi povremenih veza, one nisu toliko izbirljive.\nDa li žene jače osećaju seksualni nagon?\nPrema studijama ovo jeste tačno. Prilikom jednog ispitivanja, ispitanici su gledali erotski sadržaj, a ispostavilo su da su žene bile uzbuđene i homoseksualnim i heteroseksualnim seksom. Ovo nije nužno znak da su žene u osnovi biseksualne, već da je ženski seksualni nagon fluidniju od muškog.\nKako se žene nose sa niskom seksualnom željom?\nManje je verovatno da će žena razgovarati sa partnerom ili terapeutom o niskoj seksualnoj želji, a veća je verovatnoća da će odustati od poboljšanja situacije. Žene koje veruju da je želja sve veća tokom vremena, ređe će postati zabrinute zbog ovog problema.\nKako se žena nosi sa visokim stepenom seksualnog nagona?\nŽenski seksualni nagon se veoma razlikuje od muškog, a neke žene imaju vrlo visok nivo seksualne želje. U anketama takve žene prijavljuju da se bore sa društvom u kom su stigmatizovane zbog svojih sklonosti. Međutim ovakve žene imaju veće samopoštovanje kada je u pitanju seks, ali i samopouzdanje u opštem smislu.\nZašto je zadovoljstvo u braku povezano sa seksualnom željom žena?\nStudije pokazuju da je bračno zadovoljstvo usko povezano sa ženskom seksualnom željom, a manje sa muškom. Ovo istraživanje otkriva da su osnovni nivoi želje žena u braku obično niži od onih kod muškaraca, ali i da se mnogo više razlikuju, odnosno rastu i opadaju tokom vremena. Kada ženska seksualna želja opadne, zadovoljstvo oba partnera u vezi opada.\nZašto žene imaju poteškoće u postizanju orgazma?\nIzveštaji o poteškoćama ili nemogućnosti postizanja orgazma kod žena kreću se od 10 do 40 procenata; čak polovina žena uglavnom ne doživljava orgazam tokom seksualnog odnosa. U anketama su najcitiraniji razlozi zbog kojih žene možda nemaju orgazam stres i anksioznost, kao i nedovoljno posvećivanje partnera ali i vremena seksu. Ostali glavni navedeni razlozi su negativna slika o svom telu, bol ili iritacija tokom seksa. Naučnici sugerišu da bi se većina ovih problema mogla rešiti boljom seksualnom komunikacijom između partnera ili uz pomoć terapeuta.\nPerfekcionizam kao bolest? – Da li je perfekcionizam mentalni poremećaj?\nGenito-karlični bol ili poremećaj penetracije\nAsertivnost značenje – Kako poboljšati svoju asertivnost?\nRazvod od narcisoidne osobe\nMesec dana posle raskida? – Da li možemo preboleti nekoga nakon mesec dana? – Koliko je potrebno vremena kako bismo preboleli nekoga?\nDa li ću ikada pronaći dečka?\nBrige, crne misli, zabrinutost i strahovi sa psihološke strane\nUsamljenost posle porođaja?


Bokser iz Tanzanije Vifuavivili: Došao sam da pobedim Gurdijeljca - IndeksOnline.rs\nNaslovna Sport Boks Bokser iz Tanzanije Vifuavivili: Došao sam da pobedim Gurdijeljca\nBokser iz Tanzanije Vifuavivili: Došao sam da pobedim Gurdijeljca\nNOVI PAZAR – Bokser iz Tanzanije Bruno Tarimo Vifuavivili rekao je danas u Novom Pazaru da je došao da pobedi Šerifa Gurdijeljca, u predstojećoj borbi za titulu internacionalnog prvaka u superpero kategoriji u okviru Medjunarodne bokserske federacije (IBF).”Imam dobrog trenera u Australiji (Krejga Vilsona), a iza mene su brojne i kvalitetne sparing borbe u pripremnom periodu protiv odličnih boksera. Spreman sam da pobedim”, rekao je 24-godišnji Vifuavivili.\nOn je zvanični IBF šampion Pan Pacifika u superpero kategoriji i bivši prvak Okeanije pod okriljem Svetske bokserske asocijacije (WBA), a kao profesionalac je ostvario 23 pobede, od toga pet nokautom, dva poraza i nerešen meč.\nVifuavivili živi u Australiji, a njegov trener Krejg Vilson otkrio je da ne poznaje dobro protivnika, ali da ima plan i da nije zabrinut za ishod meča u Novom Pazaru, koji je zakazan za subotu uveče u dvorani Pendik.\n“Bruno je spreman. Jako je trenirao i nikada nije bio u boljoj kondiciji i formi. Došao je da pobedi u subotu uveče, kada očekujem njegovo najbolje izdanje”, kazao je Vilson.\nGurdijeljac, koji brani internacionalni IBF pojas u superpero kategoriji, a bio je i mladi IBF prvak sveta u toj verziji, ima učinak od 20 pobeda, od čega sedam nokautom, uz četiri poraza.\nOtkako je sredinom 2016. počeo da saradjuje s promoterom Alminom Kučom, 24-godišnji Gurdijeljac je dobio 13 mečeva u nizu.\nKuč je ocenio da su šanse boksera podjednake i da Gurdijeljac može do pobede, ako u ringu pokaže sve što zna.\n“Nadam se punoj dvorani u najvažnijoj i najtežoj borbi za Gurdijeljca, koji sutra stiže u Novi Pazar. On je već nekoliko sedmica u Berlinu i radi sa Mišelom Trabantom, posle priprema na Kopaoniku. Napravili smo zajedno impresivan niz pobeda, a za novu i istorijsku potrebno je i da u dvoranu dodju svi pazarski ljubitelji boksa i sporta”, naveo je Kuč.\nNa reviji koja sadrži devet borbi, od novopazarskih boraca nastupiće i Saida Bukvić, Ersan Gurdijeljac, Ajla Lukač i Džemil Ćosović.\nPrethodni tekstRaduljica: Nadam se da ćemo i na SP igrati u pravoj formi\nSledeći tekstEkskluzivno: Filip Mitrović i Aleksandar Milić novi fudbaleri Novog Pazara


Porodica Adams - spektakularni crtać za celu porodicu! - Bistro portal\npiše Bistro 20/11/2019\nNisku najlepših filmskih bisera 2019. godine zasluženo dopunjuje nastavak sage o Adamsovima, najšašavijoj porodici na svetu. Od uvodnih kadrova, ovaj 3D kompjuterski animirani film drsko flertuje sa humorom za odrasle. Genijalne opaske prolaze ispod radara dečije naivnosti, ali mnogom se ocu u bioskopskoj sali nasmešio brk tokom trajanja projekcije. Decu, kao i uvek, zasmeju grimase, ili kad neko od likova dobije udarac i padne. Iz tog je razloga, na dubljim instancama duhovitog, Porodica Adams komedija u kojoj će stariji uživati jednako, pa čak i više nego mališani. Ali, krenimo redom…\nFilm je u svoju fabulu ugradio sveprisutne probleme različitosti i prihvatanja istih. Suptilno se, kroz blago izvrgavanje ruglu, razračunava sa stereotipima i ukazuje na društvene anomalije. Sreda se, visoko podignutog intelektualnog barjaka loše snalazi u situacijama za obične ljude, a Pagzli i njegova mačevalačka mazurka su centralni motiv oko kog se pažljivo plete radnja. Ovaj, finalni ispit zrelosti za dečaka i uvod u svet odraslih, poslužio je scenaristima kao potka na kojoj će naslikati čitav niz porodičnih (ne)zgoda. Ali i buket koji će pod istim krovom okupiti sijaset čudaka iz dalje familije. Gomez i Mortiša su i dalje dva Atlasa roditeljstva koja na plećima nose svetove problema i strahova svoje dece. Stvar i Lurč sviraju klavir, ujka Fester je još uvek ultra uvrnut, a rođaka Ita igra – reper Snoop Dogg.\nParalelno s pripremom velikog događaja u domu Adamsovih, teku poslednji radovi pred useljavanje novog grada u podnožju brda na kom se nalazi mračna i sumorna vila naših junaka. Ali, kako prodati predivne nove pametne stanove u zgradama koje imaju pogled na nešto tako jezivo? Upravo tu nastaje neizbežna kolizija svetova koja diktira radnju i razrešava se do kraja filma.\nCrtać koji nikoga ne ostavlja ravnodušnim\nDve paralelne priče vešto se spajaju u jednu, da bi kulminirale spektakularnom animacijom o kojoj bi vam naš kolega Marko Đuričić mogao pisati mnogo lepše i konkretnije. Zaista, mišljenje je da je CGI animacija odmakla toliko daleko da više ništa ne može da nas iznenadi. Osim, sačekajte samo trenutak – kraja ovog filma.\nPorodica Adams još jednom nije razočarala, a Taramount film je ponovo srpskoj publici plasirao dobar film, sa još boljom radnjom. Iz tog ga razloga apsolutno preporučujemo svim uzrastima. Nemojte propustiti priliku da i sebe i decu naučite osnovama tolerancije i kako da pomire nepomirljive razlike. Dobro ćete se zabaviti, ali i nakon što izbaždarite svoj moralni kompas, iz bioskopa ćete izaći nasmejani. Mi odrasli svakako jesmo. A deca su, još dugo uz put prepričavala scene iz filma.


IZMENE ZAKONA: Ukidaju se penali zbog prevremenog odlaska u penziju, evo šta neće biti više moguće!\nIstovremeno, deo koji se odnosi na status osoba u vanbračnim zajednicama i sticanje prava porodične penzije nije promenjen, odnosno njeno postojanje će se utvrđivati u vanparničnom postupku\n26.03.2021. - 10:34h Autor: Stil/Blic\nU međuvremenu je usvojen Zakon o PIO kojim je uvedeno da će onima koji steknu samo godine staža kao uslov za penziju, ali ne i godine starosti, prinadležnosti biti umanjivane. To znači isplatu umanjene penzije za svaki mesec koji fali do ispunjenja starosne granice za penzionisanje.\nOdlukom Vlade Srbije iz marta 2016. godine, ovoj grupi penzionera je do 1. oktobra isplaćivana puna penzija, a problem je nastao kad je tehnička vlada taj zaključak ukinula. Ovim izmenama ta nepravda se ispravlja, pa će ovi penzioneri dobijati punu, a ne umanjenu penziju - navodi izvor iz Vlade Srbije.\nIzmene i u vezi sa porodičnom penzijom.\nIzmena zakonaZakonPenzijePorodična penzija


ONI KOJI NAS DANAS KRITIKUJU NISU URADILI NIŠTA ZA ZAŠTITU ŽIVOTNE SREDINE! PRODALI SU SVA NAŠA VODOIZVORIŠTA! Brnabić: Borba je počela 2014. godine, kada je krenula vlada Aleksandra Vučića! - Informer\nPredsednica vlade Ana Brnabić obišla je danas postrojenje za odsumporavanje u Termoelektrani Kostolac Blok B koje ispunjava najstrože ekološke strandarde EU i najavila da će u narednom periodu nastaviti da predstavlja konkretne rezultate u zaštiti životne sredine koja je počela 2014. godine\n"Da se podsetimo da je borba za zaštitu životne sredine u ovoj zemlji počela tek 2014. kada je krenula vlada Aleksandra Vučića. Šest godina kasnije, 2020. godine Srbija dobija vladu koja kao jedna od tri prioriteta stavlja zaštitu životne sredine", rekla je Brnabić.\n"Oni su izdavali sve dozvole za projekte protiv kojih danas protestuju, prodali su sva naša vodoizvorišta i pravo na eksploataciju naše pijaće vode dok su bili na vlasti", kaže Brnabić.\n"Sva vodoizvorišta su prodata do 2011. za ukupno 60 miliona evra. Prvo rešenje za odobrenje radova Rio Tintu izdato je 2004. i 17 godina je Rio Tinto na Drini. Nismo ga mi doveli", rekla je Brnabić.\n"To se dešava 2012. Ti ljudi nama danas spočitavaju te iste projekte", kaže Brnabić.\nBrnabić je napomenula da je izgradnja filtera TE Kostolac Blok B počcela 2014. i da je tadašnja vlada Aleksandra Vučića, uprkos poplavama, ekonomskim problemima i neophodnoj potrebi za fiskalnom konsolidacijom ipak donela odluku da uloži 130 miliona dolara u prvi filter za odsumporavanje na jednoj našoj termoelektrani.\n"Na kraju krajeva samo dela govore, rezultati koji su iza nas, a ovi koji protestuju protiv Rio Tinta, mislim pre svega na bivšu vlast i političare koji su na ulicama, ne mislim na ekološke pokrete, jesu ti koji su njih dovodili, njima davali dozvole. Najstrašnije je licemerje da nama oni danas pričaju o zaštiti životne sredine", rekla je Brnabić.\nKostolac Kostolac B poseta Obilazak Ana Brnabić\n....i niko naravno nece da odgovara za takvo nesta.


Stop stranačkom zapošljavanju! - Istinomer\n„Prvi zakon koji mora biti donet u novoj skupštini je Zakon o profesionalizaciji upravljanja u javnim preduzećima, da se ukinu upravni odbori i da se posao dobija na poštenom i javnom konkursu.“\nKao jedan od glavnih programskih ciljeva Ujedinjenih regiona Srbije u toku predizborne kampanje isticana je departizacija, potreba da se zaustavi zapošljavanje stranačkih kadrova u javnim preduzećima. Lider URS-a Mlađan Dinkić izjavio je da prihvata svoj deo odgovornosti i da nova vlada mora odmah nakon izbora da krene u razbijanje partokratije. On je istakao da prvi zakon nove skupštine mora biti zakon koji će ukinuti stranačko zapošljavanje u javnim preduzećima.\nMeđutim, nakon izbora, iako je URS postao deo vladajuće koalicije, zakon o kome je govorio Dinkić nije donet, a nastavilo se starom praksom zapošljavanja partijskih funkcionera. Milan Krkobabić iz PUPS-a postavljen je na čelo PTT Srbije, kadar SNS Miloš Tomić je v.d. direktora Transnafta, a Nikola Petrović, takođe blizak naprednjacima, vodiće Elektromreže Srbije. Neispunjeno obećanje lidera URS.\nizborna obećanja javna preduzeća direktori URS stranačko zapošljavanje


Šmit neće govoriti u Savjetu bezbjednosti, EUFOR-u produžen mandat – Zvornik Danas\nNaslovna/izbor urednika/Šmit neće govoriti u Savjetu bezbjednosti, EUFOR-u produžen mandat\nIgor Golubović Send an email 2. новембра 2021\nSavjet bezbjednosti Ujedinjenih nacija usaglasio je tekst rezolucije o Bosni i Hercegovini. Institucija visokog predstavnika neće biti pomenuta u konačnoj verziji kojom se produžava mandat EUFOR-a u BiH, a Kristijan Šmit neće govoriti na sjednici.\nTo je, ukratko, epilog višednevnih pregovora koje su članice Savjeta bezbjednosti vodile u Njujorku.\n„Dnevni avaz“ prenio je šta se navodi u rezoluciji:\n„Savjet bezbjednosti, utvrdivši da situacija na području bivše Jugoslavije i dalje predstavlja prijetnju međunarodnom miru i sigurnosti, djelujući u skladu s Poglavljem VII Povelje Ujedinjenih nacija: ovlašćuje države članice koje djeluju kroz ili u saradnji s Evropskom unijom da u daljem razdoblju od dvanaest mjeseci, počevši od datuma usvajanja ove rezolucije, uspostave multinacionalne stabilizujuće snage (EUFOR Altea) kao pravnog nasljednika Sfora pod zajedničkom komandom i upravljanjem, koje će ispunjavati svoje misije u vezi sa sprovođenja Aneksa 1-A i Aneksa 2 Opšteg okvirnog sporazuma za mir u Bosni i Hercegovini i njegovih aneksa (zajednički Mirovni sporazum, S/1995/999, Aneks ), u saradnji sa prisutnošću Glavnog štaba NATO-a, u skladu sa dogovorima između NATO-a i EU-a kako je saopšteno Savjetu bezbjednosti u njihovim pismima od 19. novembra 2004, u kojima se priznaje da će EUFOR Altea imati glavnu ulogu stabilizovanja mira u vojnim aspektima Mirovni sporazum, odlučuje obnoviti ovlašćenje iz stavke 11. svoje rezolucije 2183 (2014) za dalje razdoblje od dvanaest mjeseci počevši od datuma donošenja ove rezolucije.“\nSjednica Savjeta bezbjednosti jutros je bila odložena, a kasno danas poslije podne saopšteno je da će biti održana sutra u 21 sat po srednjoevropskom vremenu.\nHere we go – according to reliable information received by @DPC_global, the #US, the #UK, and #France have given in to #Russia’s blackmail to minimize reference to @OHR_BiH in the resolution on annual renewal of @euforbih mandate… https://t.co/yGGxHBeiik\n— Democratization Policy Council (@DPC_global) November 2, 2021\nU Zvorniku 15 novih slučajeva virusa korona, jedna osoba preminula


DRAGAN PETROVIĆ PELE SE SLOMIO KAD JE ČUO JEZIVE ISPOVESTI: Mika Aleksić 62\t205\nDŽUKELA JEDNA, ĆERKU MI JE UDARAO ŠTAPOM PO PRSTIMA! BRUKA: Radmila Živković 71\t844\nNAJEŽILA SAM SE! GOVORIO JE UČENICIMA DA IMAJU KRIVE NOGE I ZUBE: Marijana 34\t305\nKATARINA ŽUTIĆ O ZLOSTAVLJANJU KOJE JE VRŠIO ALEKSIĆ: Trauma je kad smatrate 12\t56\nGLUMICA BOJANA BAMBIĆ O PAKLU KOJI JE DOŽIVELA U ŠKOLI MIKE ALEKSIĆA: Tukao 2\t57\nOVO JE REKORD SLAGALICE: Rešio asocijaciju u 3 POTEZA! Cela SRBIJA oduševljena 6\t45\nMIRJANA KARANOVIĆ PRIMILA VAKCINU! Organizacija je perfektna, sve pohvale! 16\t236\nOSUĐUJEM BILO KOJU VRSTU NASILJA! Eva Ras se oglasila povodom zlostavljanja 4\nNAKON ŠTO JE PROGOVORILA O PAKLU KROZ KOJI JE PROŠLA, OGLASILA SE IVA ILINČIĆ:\nHRVATSKA GLUMICA DORA LIPOVČAN OTVORENO NAKON ISPOVESTI MILENE I IVE: Silovana 3\t32\nALEKSANDRA ŠANDOR BILA JE NA AUDICIJI KOD MIKE ALEKSIĆA: Doživela zlostavljanje, 1\n02.12.2020. 07:38h 01.12.2020. 21:29h\nTri udruženja filmskih radnika - Asocijacija filmskih reditelja, Udruženje dokumentarista Srbije i Udruženje producenata Srbije - traže poništenje konkursa i izbor filma "Dara iz Jasenovca" za našeg predstavnika za Oskara. Oni su istog dana kad je saopštena odluka komisije Filmskog centra Srbije uputili dopis Ministarstvu kulture i informisanja u kome ukazuju na nekoliko nepravilnosti.\n- Prinuđeni smo da vam se obratimo u vezi sa propustima u sprovođenju procedure izbora domaćeg kandidata za nagradu Oskar i kršenjem uputstva o istom. Sa zadovoljstvom smo pozdravili činjenicu da je FCS ove godine preuzeo sprovođenje procesa izbora nacionalnog kandidata za nagradu Oskar. Smatramo da je FCS institucija koja je za to relevantna i koja treba da predstavlja struku - navodi se, između ostalog, u njihovom dopisu. Među spornim odlukama navode se i sam način izbora članova komisije, jer je od Grupacije za kinematografiju traženo da predloži četiri svoja člana, od kojih će dvoje biti izabrani za članove komisije, ali je ipak izabrana samo jedna osoba.\nNa iste propuste ukazuje i reditelj Stevan Filipović.\n- Daleko smo mi od Oskara. Problem su kolege, članovi najjačih interesnih grupa i način na koji su širom otvorili vrata uticaju politike na naš posao. Naravno, problem je i način na koji mi ostali saučestvujemo u tome - često okretanjem glave na drugu stranu. Ovde ne mislim na odluke o "nominacijama" i sitnim novcima, već na ključne odluke koje omogućavaju da filmovi iz takvih Potemkinovih trka postoje - napisao je Filipović za Peščanik.\nJelena Trivan, predsednik UO FCS, kaže za Kurir da neutemeljeni i tendenciozni napisi o izboru nacionalnog predstavnika za Oskara štete samo Srbiji i njenom kandidatu.\n- FCS je zvanično uputio demanti i opovrgao taksativno sve navode o nekakvim nepravilnostima. Izbor se sprovodio uz poštovanje i američkog pravilnika za Oskara i uputstva FCS, a u njemu su učestvovala reprezentativna filmska udruženja, od AFON, UFGS i UDUS, a u komisiji je bio i jedini Srbin koji je član Američke akademije Dan Tana. Nadležno ministarstvo je sve vreme aktivno bilo uključeno u proces - objašnjava Trivanova i nastavlja:\n- Međutim, bojim se da priča o procedurama ima neku drugu pozadinu u koju nemam nameru da ulazim, sem da javno upitam: Pošto se Američkoj akademiji dostavljaju kandidati do 1. decembra i jasno je da je s kandidovanjem završeno, da li je ideja da se pravljenjem neosnovanih napada spreči da naša zemlja uopšte ima kandidata za Oskara i ako jeste, zašto se to dešava kada Srbija želi da predstavi svetu istorijsku istinu o Jasenovcu?\nCeo slučaj nisu želeli da komentarišu producent filma Maksa Ćatović i reditelj Predrag Gaga Antonijević.\n1. Dara iz Jasenovca 11\n2. Ime naroda 5\n3. Otac 4\nKurir/ Foto: Aleksandar Letić\nDARA IZ JASENOVCA BIĆE KANDITAT SRBIJE U TRCI ZA OSKARA! Ćatović: Napravili smo dobar film, ali ga ne bi bilo bez pomoći države!\nFilm Dara iz JasenovcaOskarnominacije oskarJelena TrivanFilmski centar SrbjeJasenovacDara iz Jasenovca\nDRAGAN PETROVIĆ PELE SE SLOMIO KAD JE ČUO JEZIVE ISPOVESTI: Mika Aleksić je ZLOSTAVLJAO više mojih studentkinja, STID ME JE 62\t205\nNAJEŽILA SAM SE! GOVORIO JE UČENICIMA DA IMAJU KRIVE NOGE I ZUBE: Marijana ne može da dođe sebi zbog UŽASNIH RADNJI Mike Aleksića 34\t305\nKATARINA ŽUTIĆ O ZLOSTAVLJANJU KOJE JE VRŠIO ALEKSIĆ: Trauma je kad smatrate nekog većim od OCA i uradi vam GNUSNU STVAR! 12\t56\nGLUMICA BOJANA BAMBIĆ O PAKLU KOJI JE DOŽIVELA U ŠKOLI MIKE ALEKSIĆA: Tukao me je po prstima, VREĐAO ME, a imala sam 10 godina 2\t57


Gornje Podunavlje - zivotinje\nKapitalnu vrednost Gornjeg Podunavlja definitivno čini njegova fauna, koja je razlog zašto je ovo mesto jedno od veoma važnih mesta Evropskog biodiverziteta. U početku ovo mesto je bilo zaštićeno zato jer ovo područje predstavlja jedno od veoma značajnih staništa orla belorepana i crne rode, a one su veoma retke i ugrožene vrste, a ovde se nalaze u velikom broju. Ali naravno ovo su samo dve vrste od oko dvesta vrsta ptica koje nastanjuju Gornje Podunavlje. Kada su nestala velika močvarna područja u Panonskoj niziji, ova teritorija je postala jedna od najznačjnijih mesta za okupljanje velikog broja ptica orla belorepana, divlje patke, divlje guske, crne rode, velikog vranca i nekoliko vrsta galebova, vodomara i čaplji. Jedano od najimpresivnijih dešavanja jesu kolonije čaplji koje se okupljaju u blizini Bezdana, radi gnežđenja. Ova teritorija je veoma značajna za ptice, jer se one tu privremeno odmaraju i hrane dok putuju od severnih ka južnim predelima.\nOvo područje je takođe poznato kao prirodno mrestilište riba, a najznačajniji predeo Gornjeg podunavlja jeste njegov južni deo, Apatinski rit. Ovo mesto obiluje velikim brojem plitkih i toplih rukavaca Dunava, koji su obrasli vegetacijom, a to pogoduje mrešćenju riba. Zahvaljujući ihtiofauna ovog mesta danas broji izuzetno velik broj vrsta riba kao što su: štuka, šaran, jaz, linjak, deverika, som. Ovde se takođe nalze mnoge druge vrste riba, od od kojih je 16 nalazi na Crvenoj listi zaštite. Šest vrsta riba predstavljaju retke vrste, a to su: čikov, balavac, veliki i mali vretenar, gvačica, banatska krkuša. Ali nekontrolisan ribolov i neposvećivanje dovoljno pažnje na zaštitu životne sredine i na uzgoj tih riba dovelo je do toga da ova područja postanu desetkovana.\nOvo područje nastanjuju i krupne divljači kao što su jelen, čija je populacija na ovom mestu najbrojnija u Evropi. Oni predstavljaju jednog od najatraktivnijih predstavnika evropske faune koji veoma dobro opstaje na ovim prostorima, a zbog istrebljenja njihovog prirodnog neprijatelja vuka, njihova populacija se znatno povećala. Pored jelena, ovde se nalaze još oko pedeset vrsta sisara kao što su divlje svinje, lisice, kune belice, kune zlatice, lasice, divlje mačke, jazavci i mnoge druge životinje. Velika raznovrsnost životinjskog sveta Gornjeg Podunavlja, odlikuje se mnogobrojnim leptirima (kojih je zabeleženo oko šestdeset vrsta), mnogobrojnim ribama (kojih ima oko pedeset i pet vrsta), vodozemcima (kojih ima oko jedanaest poznatih vrsta). Takođe raznovrsnosti doprinose velik broj ptica (oko dve stotine i trideset vrsta) i sisara (oko pedeset vrsta).


W! MODNI VODIČ: Ove 3 stvari treba da znate prilikom kupovine savršenih farmerki | wanted.rs\nW! MODNI VODIČ: Ove 3 stvari treba da znate prilikom kupovine savršenih farmerki 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\n17.07.2020. / 00:16\nKoliko vam se puta desilo da uđete na sajt svog omiljenog brenda koji je upravo izbacio novu kolekciju, a vi ste brzinom svetlosti ubacili u korpu 5 modela farmerki koje savršeno stoje na devojci koja ih reklamira? Naravno, zašto bi vama stajale drugačije, pomislite, i samouvereno stisnete ,,buy” opciju.\nPopularni modeli poput isečenih nogavica ili ravnih i ekstra dugačkih izgledaju kul, moderno i sasvim sigurno izazovno na manekenki od 1.77cm, ali ako imate 1.65cm, ipak razmislite još jednom. Ne pitajte kako znam! Da ne biste dolazile u situaciju da čekate pošiljku koju ćete po dolasku odmah i vratiti, zapamtite najvažnije stavke sledećeg mini vodiča prilikom sledeće kupovine farmerica.\nKad je o farmericama reč, nekako je uvrženo mišljenje da se uvek treba osloniti na klasiku. Naravno, eksperimentisanje sa nečim sasvim drugačijim može biti lepa promena, ali modeli koji jako odskaču, poput onih sa resama, velikim rupama, izvezenim cvećem ili našivenim biserima, najčešće su nosivi jednu sezonu ili u naaajboljem slučaju dve. Međutim, ukoliko ne volite da trošite novac na nešto što ne planirate da nosite duže od njegovog ,,roka trajanja” na modnoj sceni, držite se klasičnih modela koji laskaju figuri i u kojima se osećate prijatno.\nОбјава коју дели CAMILA COELHO (@camilacoelho)дана 9. Мар 2020. у 2:20 PDT\nNe, ovo nije u suprotnosti sa onim što smo malopre rekli da ne treba previše eksperimentisati. Čak i ako ne nasednete na svaki trend, ima novih modela na koje se isplati obratiti pažnju. Možda se iznenadite kako vam dobro stoje mom jeans ili pak baggy jeans.\nОбјава коју дели Izabel Goulart (@izabelgoulart)дана 21. Сеп 2019. у 9:23 PDT\nMi verujemo u onu: Tri puta meri, jednom seci! Nije jedino važno da farmerice dobro izgledaju na vama dok stojite. Pokušajte sesti u njima u kabini za presvlačenje, čučnuti. Važno je da vam budu udobni pri svakom pokretu I pozi.\nAko vam se otisak od dugmića ureže u kožu stomaka nakon dva minuta, onda to definitivno nisu farmerice u koje treba uložiti.\nОбјава коју дели REVOLVE (@revolve)дана 17. Мај 2020. у 12:00 PDT\nmoda farmerice street style


Razorno nevreme pogodilo grčko ostrvo: Petoro mrtvih, dvoje nestalih, desetine zarobljenih, 50 požara FOTO\nIzvor: B92, 09.Avg.2020, 12:56\nU nevremenu koje je pogodilo ostrvo Evija u centralnoj Grčkoj, pet osoba je poginulo.\nMeđu njima i osmomesečna beba.\nDesetine je zarobljeno u svojim domovima i automobilima, javila je danas policija.\nPrema navodima policije par ljudi, starih 86 i 85 godina nađeni su jutros bez svesti u svom potopljenom domu u primorskom selu Politika, oko 100 kilometara severno od Atine. Beba je pronađena u prizemnom stanu u istom selu.\nLokalni gradonačelnik >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << rekao je da beba i njena porodica nisu iz tog mesta i da su tu bili na odmoru.\nDve osobe su nestale, objavila je Služba za civilnu zaštitu.\nMnogi meštani popeli su se na krovove zgrada a vatrogasci su poslali helikopter za spasavanje u tu oblast.\nJaka kiša počela je da pada noćas oko ponoći i vatrogasci su odgovorili na više od 50 požara izazvanih munjama.\nVatrogasna služba saopštila je takođe da su dobili pozive desetina ljudi za pomoć i pomogli mnogima da izvuku vodu iz poplavljenih domova.\nMnogi lokalni putevi neprohodni su, javila je policija. Prema prognozama nevreme će prestati danas rano popodne.\nDve reke u toj oblasti su se izlile i putevi su prekriveni blatom, navele su lokalne vlasti, a prenosi agencija Frans pres.\nPrizemlja u mnogim zgradama poplavjena su i porodice su morale da se popnu sa decom na terease kuća, prenose mediji.\nSrbijaDanas.com: TEŠKO NEVREME POGODILO GRČKO OSTRVO: Više od 50 požara izazvale munje, na desetine ljudi zarobljeno, petoro mrtvih (FOTO)\nFOTO: Troje stradalo u jakom nevremenu na Eviji, među njima i beba\nTroje ljudi, među kojima i osmomesečna beba, stradali su u nevremenu koje je pogodilo ostrvo Evija u centralnoj Grčkoj...Desetine je zarobljeno u svojim domovima i automobilima, javila je danas policija...Prema navodima policije, par ljudi, starih 86 i 85 godina, nađeni su jutros bez svesti u svom...


[es] - Webmoney Transakcije\n[es] :: E-Poslovanje :: E-Transakcije :: Webmoney Transakcije\n[ Pregleda: 392 | Odgovora: 0 ] > FB > Twit\nWebmoney Transakcije 05.01.2018. u 08:36 - pre 10 meseci\nImam kontinuirane prihode na Webmoneyu, pa ako nekom treba uplata na WMZ i/ili WMR u zamenu za dinarsku isplatu, molim da mi se javi.\n19.10.2016. wmz - webmoney kome treba\n15.06.2012. Webmoney UPOMOC!\nRegistrovani: 28 ( Darko Nedeljković, Branimir Maksimovic, ssi, djoka_l, SlobaBgd, Ivan Dimkovic, nin0, rovaccccc, jozimir, valjan, Viewer, Everx, gogi100, STARS1, Dima1994, Bik Koji Sedi, m51, Miroslav Cvejić, vjova, Getsbi, bananaphone, Bradzorf012, Lala 021, Đakprvak, IUOP_1, dzonihsv, Vucko 146, ivan.goran )


9. 02. 2019 |\nČak i kad roditelji pred detetom glume skladan odnos, ono već oko četvrte godine može da zaključi da nešto nije u redu između mame i tate\nKaže se “Bolje dobar razvod nego loš brak”. Neki pak, najčešće zbog dece, pre biraju ostanak u braku u kom nisu srećni. To čine jer smatraju da bi razvodom ostali bez stvarnosti koju su za sebe kreirali, a u kojoj deca imaju važnu ulogu, da bi izgubili mogućnost da ih svakodnevno viđaju, vaspitavaju, da bi ih na neki način emotivno osakatili. Zbog toga trpe nezadovoljstvo, nedostatak ljubavi prema partneru, a neretko i sa njegove strane, hladnoću koja im sve više steže srca, samo da bi decu ostavili u toplom roditeljskom domu. A koliko je zapravo to dobro za sve?\n– Kada dođu deca, onda ona i on nisu više jedno drugom žena i muž, nego su i majka i otac. Pojavljuju se nove uloge koje ih povezuju kroz brigu o deci. Kada nastane neslaganje između njih kao muža i žene, oni mogu da se psihološki “presele” u uloge mame i tate jer između tih uloga nema neslaganja – kaže dr Zoran Milivojević, psihoterapeut.\n– Oni mogu da provode vreme u tim ulogama razgovarajući o deci i brinući se o njima, zapostavljajući uloge muža i žene. Tokom vremena, oni ostaju bliski kao roditelji, ali se otuđuju kao supružnici.To onda čini tipičan “roditeljski brak” kojeg upravo povezuju deca. U našoj kulturi, ljudi koji su nezadovoljni odnosom sa partnerom i koji su našli ljubavnika ili ljubavnicu, uglavnom ne žele da se razvedu jer se plaše da će to da ima negativne posledice na decu. Oni se osećaju krivim i misle da su sebični ako se odluče za svoju sreću, smatrajući da će uništiti dečju. Nekada ljubavnica godinama čeka njega da se razvede i, pošto on to ne čini, smatra da on ipak voli svoju ženu. Ali on ostaje u braku u kojem je nezadovoljan upravo zbog toga što ne želi da “povredi” decu.\nIma doživljaj da mora svoju sreću da žrtvuje radi dečje sreće. U mnogim primerima, upravo odnos prema deci ljude sprečava da se razvedu i utiče da oni ostaju u nezadovoljavajućim odnosima. Ovo lično žrtvovanje zbog dece je neopravdano. Zabluda je da deca moraju da budu žrtve razvoda. Ako se ljudi razvedu civilizovano i ako nastave da budu odgovorni roditelji nakon razvoda, deca neće imati nikave traume i izrašće u mentalno zdrave i zadovoljne osobe.\nKakve posledice život u takvoj zajednici ostavlja po decu? Pretpostavljamo da osećaju tenziju, pa i pasivnu agresiju među roditeljima.\n– Odrasli bi trebalo da imaju dobre odnose zbog sebe, a ne zbog dece. Oni mogu da glume dobre odnose, ali to verovatno neće dugo trajati. Ne treba precenjivati uticaj na decu. Svakako da je najbolje kada se mama i tata dobro slažu, ali i pasivna agresija i tenzija su bolje od nasilja, alkoholizma i drugih vrsta zlostavljanja. Nekada je bolje ostati u lošem braku nego razvesti se, tako da ovu odluku uvek treba prepustiti samoj osobi i ne treba je, ako nam je to neko blizak, nagovarati da učini ovo ili ono. Ona treba sama da odluči, a prijatelji i rođaci su ti koji treba da je u tome podrže i pomognu joj oko dece.\nPostoji li mogućnost da deca usvoje takve obrasce ponašanja i “preslikaju” ih na svoje ljubavne odnose?\n– Svakako da deca usvajaju obrasce, ali to je veoma kompleksno zato što, pored roditelja, na decu veoma moćno utiču mediji i vršnjaci. Ako su deca bila zadovoljna odnosima svojih roditelja oni teže ka tome da ih ponove. Ako su bila nezadovoljna, kada odrastu traže nove modele jer ne žele da budu kao roditelji. To se naročito odnosi na devojke koje u svojim majkama vide žrtve i ne žele da i same to budu, tako da traže druge uzore koje pokušavaju da imitiraju u svom ljubavnom životu.\nSa koliko godina deca već jasno mogu da uvide da među roditeljima nije sve onako kako bi trebalo da bude?\nTagovi :brak, deca i razvod, razvod, razvod braka, svađe u braku, traume zbog razvoda


Odgovor Nikole Koja u jutarnjem programu zapalio društvene mreže – Zanimljivo ツ\nOdgovor Nikole Koja u jutarnjem programu zapalio društvene mreže\nBeogradski protesti izgleda da nemaju namere da utihnu. Ta priča je morala da pronađe svoj put sa ulica na male ekrane, a ljudi koji podržavaju takvu vrstu aktivizma imaju vrlo kreativne načine da to i učine. Ovoga puta je glavni “krivac” za to bio naš poznati glumac Nikola Kojo koji je iskoristio jedan intervju za promociju predstave i priču šmekerski skrenuo na totalno drugu stranu.\n“Monty Python’s Spamalot” je jedna od najkultnijih predstava kod nas. Od poslednjeg izvođenja je glumačka postavka vrlo malo promenjena i vođena je Kojom, Đuričkom, Timarovim, Lutkićem i ostalim velikim imenima našeg glumačkog neba. Plan je bio da se ovaj mjuzikl izvede 17. decembra u Kombank dvorani.\nOva predstava se vraća nakon dvogodišnje pauze. Inače je priča o legendarnoj potrazi kralja Artura za Svetim Gralom, u kojoj je Kralj Artur prikazan kao veseo i luckast vladar, a njegova avantura je puna urnebesnih dogodovština.\nTokom intervjua u kome je Nikola Kojo trebalo da priča o samoj predstavi, njenoj popularnosti i dosadašnjoj posećenosti, on je rešio da pošalje i drugačiju poruku:\n“Uglavnom smo igrali u velikim salama, tako da nas je videlo 30.000, a ja mislim da će nas videti sigurno pet miliona”, rekao je koja i skinuo prsluk.\nZa one koji ne gledaju televizor, ne čitaju novine, i generalno ne pričaju o politici, možda vam i nije jasno zašto je ovo rekao.\nOvde se radi o protestu “Stop krvavim košuljama” koji se odnosi na prebijanje gospodina Borka Stefanovića u Kruševcu. I dok su počinioci pronađeni i uhapšeni, opozicija je rešila da organizuje proteste sa svojim pristalicama i pozove ostale građane da im se pridruže.\nNa socijalnim mrežama se ovaj protest pominjao kroz hešteg #Počeloje i #1od5miliona.\nNikola Kojo je nakon izgovorene rečenice otvorio prsluk koji je nosio i pokazao bedž na kojem je pisalo 1 od 5 miliona. Interesantno je to što je novinarka (možda i nenamerno) stalno mikrofonom sakrivala bedž. Mada nije nikako mogla da vidi kako kamera gleda pa da ga tako perfektno zakloni, ali se stiče takav utisak. Tviteraši su to videli i napravili komičan mim na račun ovoga.\nOvaj slogan je u stvari uperen protiv rečenice koju je izgovorio Predsednik Srbije Aleksandar Vučić, a koja je razbesnela neke građane:


Kakva nam je profesionalna orijentacija mladih? - AKOS\nHome > U Fokusu > Kakva nam je profesionalna orijentacija mladih?\nPiše: dr. Jusuf Žiga\nZnanost općenito, a stručne discipline i vještine posebno, danas odveć brzo napreduju, kao što istim tempom i zastarjevaju. Mijenjaju se tehnologije, karakter komuniciranja i ljudskog aktivizma u cjelini. Nije riječ samo o informatičkoj revoluciji već se, uveliko, mijenjaju i tzv. bazična znanja i orijentacija čovjeka u svijetu koji ga okružuje. Javljaju se novi izazovi sa globalizacijom odnosa na planetarnoj razini…\nPitanja i problemi ove vrste za bosansko-hercegovačko društvo imaju i svoje dodatno značenje. Ako čak apstrahiramo svekoliku destrukciju kroz koju je prošla ova zemlja u proteklom desetljeću, a što je rezultiralo dodatnim zaostajanjem ovog prostora za modernim svjetskim trendovima, pa i kad je o edukaciji riječ, posebno zabrinjava odsustvo svijesti o značenju tog pitanja, a kamoli da se nešto pokušava poduzeti u smislu prevazilaženja aktuelne situacije.\nTeško je, još uvijek, uvjeriti ljude koji se bave edukacijom,a o političarima koji oblikuju strategiju razvoja društva i da ne govorimo, da je ovdje, primjerice, loša profesionalna orijentacija ljudi, da ona, prototipski, više liči na obrazac kako se ne bi trebalo raditi, a uporno se provodi na svim razinama od osnovne škole do univerziteta. Tako nam se dešava, kako su pokazala neka ozbiljna znanstvena istraživanja, (Vidjeti knjigu E. Čehića: „Koje jezanimanje za mene?”) da neko završi mašinski fakultet, pa tekonda sazna da se tom strukom uopće ne smije baviti jer je alergičan na metale, ili, da se omogući psihički labilnoj osobi da postane medicinar, odškoluje konobar sa ozbiljnom fizičkom deformacijom i sl. A bilo bi ljudski pomoći tim osobama u odabiru onoga što im je, u profesionalnom smislu, najprimjerenije.\nDrugo, u fizionomiji i tehnologiji izvedbe nastavnog procesa gotovo da se ništa kvalitetno već decenijama ne mijenja. Časovi tipa ex-katedra dominiraju umjesto da se mladi ljudi (učenici i studenti) izravno uvode, kao aktivni sudionici, u realiziranje nastavnih sadržaja, odnosno da ih se, prije svega, uči misliti i kako da, što lakše i uspješnije, ovladaju ne samo modernim komunikacijskim sistemima, novim tehnologijama i sl. nego i humanističkim dosezima općenito na planetarnoj razini.\nOsim toga, nastavnici jedva da pristaju na razgovor o temi permanentnog educiranja, a kamoli da u njoj sudjeluju i uvaže činjenice „stručnog zastarjevanja”. Samo kroz kontinuirano inoviranje znanja i stručnosti moguće je izbjeći zamku rutinerstva i profesionalne lijenosti. Otuda u svijetu toliki dinamizam i pomjeranja, bilo u vlastitoj struci ili nekom graničnom području, uključujući i permanentno dopunjavanje i osvježavanje znanja. Jer, sve kreacije počivaju na idejama, a ideje su iscrpive kao i bilo šta drugo. Nažalost, nužnost apostrofirane dinamike u edukacijskom sistemu ovdje ne samo da se još uvijek ne uvažava, nego se, manje-više, tretira kao manir nečije „znanstveno stručne neutemeljenosti”, odnosno nesposobnosti i „plitkoće”.\nU institucionalnom smislu gotovo da nema prostora za fleksibilno educiranje i dodatno osvježavanje znanja i vještina jer se, uglavnom, sve odvija na statičan i do kraja zatvoren, oficijelni odgojno-edukacijski sistem koji je u posljednje vrijeme i drastično ideologiziran, odnosno podređen voluntarizmu ideološko-političke naravi, uključujući čak i neke odrednice aparthejda. Ali, to je već tema za sebe.\nFleksibilnost u nastavi i omogućavanje „različitih brzina, te stilova učenja svakog djeteta”, preferiranje razvoja vještina, kao i „adaptacija edukacijskih sadržaja radi uvažavanja promjena u vanjskom svijetu”, spadaju u osnovne parametre pomoću kojih se, u suvremenim razvijenim društvima, provjerava i ocjenjuje uspješnost obrazovnog sistema.\nEvidentno je, dakle, da se insistira na osiguravanju preduvjeta za ispoljavanje individualnih predispozicija i kreativnih sposobnosti, što će reći na adekvatnoj profesionalnoj orijentaciji, kao i na prilagođavanju obrazovnih sadržaja konkretnim izazovima života i rada u određenom vremenu i prostoru.\nA kakva je situacija u nas, pogotovo kad je riječ o profesionalnoj orijentaciji mladih?\nU traženju odgovora na to pitanje, organizirano je istraživanje pod naslovom: Profesionalna orijentacija mladih u Kantonu Sarajevo. Cilj istraživanja je bio da se snimi situacija i ostvari validan uvid u karakter profesionalne orijentacije mladih u Kantonu Sarajevo, budući da je obrazovna djelatnost, prema sadašnjim ustavnim rješenjima, upravo na toj razini državne kompetencije (izuzev Republike Srpske gdje je ista na nivou entiteta). Na osnovu dobijenih rezultata istraživanja, ponuđena su i odgovarajuća poboljšanja u osmišljavanju profesionalne orijentacije mladih.\nU konceptualizaciji istraživanja pošlo se od sljedećeg generalnog stava, odnosno hipotetičkog okvira:\nKoncept profesionalne orijentacije u Kantonu Sarajevo nije pouzdan orijentir u odabiru najadekvatnijeg poziva za mlade.\nRazrađujuće hipoteze su glasile:\n* Profesionalna orijentacija je rezultat ad hoc (slučajnog ili sugeriranog) odabira poziva, a ne psihofizičkih predispozicija i motivacijsko-etičkih osobina kandidata;\n* Nefleksibilni nastavni sadržaji sprečavaju prepoznavanje predispozicija učenika i njihovo stručno usavršavanje;\n* U toku školovanja mladih ne pridaje se dovoljna pažnja otkrivanju njihovih sklonosti i posebnih predispozicija, niti njihovom kontinuiranom usavršavanju u smislu pripreme i preporuke za odabir poziva;\n* Učenicima se ne pruža dovoljno informacija o određenim zanimanjima zbog čega često dolazi do razočarenja u njihovom odabiru;\n* Testovi na prijemnim ispitima su šablonski i ne uvažavaju specijalne zahtjeve određenih struka.\nIstraživačkim uzorkom su ciljano obuhvaćeni: studenti različitih fakulteta Univerziteta u Sarajevu, srednjoškolska populacija, te učenici osmog razreda osnovnih škola u Kantonu Sarajevo, potom kontrolna grupa ispitanika, gdje je anketirano, po sistemu slučajnog odabira, 50 građana, uključujući i 20 intervjua sa kompetentnim osobama iz više područja, ali koje se, na ovaj ili onaj način, bave odgojno-obrazovnim poslom, odnosno njegovim organiziranjem.\nPreciznije kazano, anketiranja su obavljena sa 648 osoba i to: 238 studenata, 200 učenika srednjih škola, 140 učenika osmog razreda osnovnih škola, 50 slučajno odabranih ispitanika, te, kako je već spomenuto, intervjuirano 20 osoba različite vokacije, koje se bave odgojno-edukacijskim poslom, ili, pak, njegovim organiziranjem (pedagozi, profesori, liječnici, psiholozi, predstavnici resornog ministarstva, direktori škola…).\nAnketnim upitnikom je obuhvaćeno osam bitnih aspekata profesionalne orijentacije mladih, odnosno njenog profiliranja i to: opća ocjena profesionalne orijentacije; što je najvažnije pri odabiru poziva; koliko konkretni nastavni sadržaji omogućavaju učenicima da „prepoznaju”profesiju koja im najviše odgovara; koliko nastavno osoblje pomaže učenicima da ispolje svoje posebne sklonosti; da li se i na koji način, provode „testovi sklonosti”; šta bi bilo najznačajnije testirati kod prijemnih ispita, te ko bi ih trebao koncipirati?\nSvako pitanje davalo je mogućnost alternativnih odgovora, uključujući i osobnu autorizaciju ispitanika. Na taj način se željelo doći do nijansiranih pokazatelja, odnosno mogućnosti suptilnije analize ove problematike.\nUz uobičajenu statističku obradu i evalvaciju podataka, prezentirane su i uporedne analize, tabele, dijagrami i sl., kompariranje po grupama ispitanika, skale prioriteta, primjedbi itd., nakon čega slijede zaključne opservacije i prijedlozi za poboljšanje postojećeg modela profesionalne orijentacije mladih.\nU prilogu su, integralno, dati i intervjui sa uvodnim tekstom koji se odnosi na evalvaciju istih.\nNajkraće kazano, željeli smo doći do odgovora na sljedeća pitanja: šta imamo, kakvog je karaktera, te što možemo popraviti u domenu profesionalne orijentacije mladih u Kantonu Sarajevo?\nEVALVACIJA REZULTATA ISTRAŽIVANJA\nU polaznoj procjeni za istraživanje (generalnoj hipotezi), postojeći koncept profesionalne orijentacije, okvalificiran je kao nepouzdan orijentir za odabir najadekvatnijeg poziva za mlade.\nKroz evaluaciju rezultata istraživanja, apostrofiranu generalnu hipotezu, trebalo je potvrditi ili osporiti. Ali, to nije bio jedini cilj ovog istraživanja. Anketnim upitnikom obuhvaćeno je osam bitnih segmenata profesionalne orijentacije mladih u Kantonu Sarajevo, kao istraživačkom polju.\nŽeljelo se, na osnovu rezultata istraživanja, ne samo dijagnosticirati stanje, nego i predložiti odgovarajuća poboljšanja, jer je profesionalna orijentacija izuzetno važna za ukupni odgojno-obrazovni sistem u društvu.\nNa pitanje: Kakva nam je profesionalna orijentacija mladih?, čak 46% od ukupnog broja anketiranih misli da je loša, dok, svega 25% smatra da je dobra. Veoma je interesantan podatak da skoro trećina ispitanika, 29%, o tome uopće nije razmišljalo, odnosno nema formiran stav, ovo tim prije ako imamo u vidu da se radi o učeničkoj i studentskoj populaciji.\nProfesionalnu orijentaciju mladih još je lošije ocijenila Kontrolna grupa ispitanika (odabrani po sistemu slučajnog uzorka). Samo 18% ispitanika iz te grupe dalo joj je pozitivnu ocjenu, čak 66% negativnu, a 16% anketiranih o tome nije imalo određen stav.\nZanimljiva su odstupanja u stavovima o ovom pitanju između studentske i učeničke populacije. Naime, 57% studenata dalo je negativnu ocjenu postojećem modelu profesionalne orijentacije, u odnosu na 50% srednjoškolaca, te 44% učenika osmih razreda i obrnuto, svega 17% studenata dalo je pozitivnu ocjenu, 21% srednjoškolaca, a čak 44% učenika osmih razreda.\nPrednji podaci nas navode na zaključak da je veće neposredno iskustvo u profesionalnoj orijentaciji, odnosno edukacijski nivo ispitanika, rezultiralo lošijom ocjenom o istoj.\nDrugo anketno pitanje je glasilo: Šta smatraš najvažnijim u odabiru poziva?\nZa 43% ispitanika to je mogućnost zaposlenja, 30% stavlja u prvi plan predispoziciju (nadarenost) za određeno zanimanje, 18% preferira atraktivnost struke, dok 3% daje prednost volji (sugestiji) roditelja i isto toliko anketiranih, 3%, uvažava preporuku pedagoga. Preostalih 4% ispitanika dalo je neke druge odgovore.\nU odnosu na ove odgovore, uočljivo je odstupanje stavova Kontrolne grupe ispitanika i to ne samo u rangiranju nego i u procentualnoj podršci određenim motivacijskim činiocima, vezanim za odabir poziva. Čak 44 ovih ispitanika stavlja na prvo mjesto predispoziciju (sklonost) za struku, 40% daje prednost mogućnosti zaposlenja, a 14% preferira atraktivnost struke.\nTakođer je uočljiva razlika u rangiranju motivacijskih činilaca pri odabiru poziva između studentske i učeničke populacije. Studenti, u procentu od 40%, na prvo mjesto stavljaju predispoziciju (nadarenost) za određenu struku, potom, mogućnost zaposlenja 34%, te atraktivnost struke 24%. Srednjoškolci preferiraju mogućnost zaposlenja 51%, na drugo mjesto stavljaju predispoziciju (nadarenost) za struku 25%, a potom atraktivnost poziva 14%. Učenicima osmog razreda na prvom mjestu je mogućnost zaposlenja 47%, potom, predispozicija (nadarenost) za struku 24% te atraktivnost struke 10% itd.\nTreće anketno pitanje je glasilo: Da li ti nastavni sadržaji koje slušaš u školi omogućuju da prepoznaš profesiju koja ti najviše odgovara?\nPozitivan odgovor je dalo 62%, negativan 30%, a o tome uopće nije razmišljalo 8% ispitanika.\nI kod odgovora na ovo pitanje uočljivo je odstupanje studentske u odnosu na učeničku populaciju, pogotovo kad je riječ o stavovima osnovaca. Najkraće kazano, što je veći edukacijski nivo ispitanika, utoliko je negativnija njihova ocjena u pogledu mogućnosti prepoznavanja odgovarajućeg poziva na osnovu nastavnih sadržaja koje slušaju u školi.\nNaime, 73% učenika osmog razreda smatra da mogu, a 16 da ne mogu odabrati poziv na osnovu nastavnih sadržaja, dok 11% o tome nije razmišljalo.\nKod srednjoškolaca je sljedeća struktura odgovora: 65% ispitanika misli da im nastavni sadržaji omogućavaju adekvatan\nNa fakultetskoj razini 53% anketiranih smatra da nastavni sadržaji omogućavaju, a 40% da ne omogućavaju adekvatan odabir poziva, 7% o tome nije razmišljalo. odabir poziva, 28% smatra da ne omogućavaju, a 7% o tome nije razmišljalo.\nVeoma je interesantna struktura odgovora na ovo anketno pitanje unutar Kontrolne grupe ispitanika. Svega 30% anketiranih smatra da nastavni sadržaji omogućavaju adekvatan odabir poziva, dok 54% o tome misli negativno, a 14% nije imalo određen stav.\nČetvrto anketno pitanje je glasilo: Pomaže li vam nastavno osoblje da ispoljite svoje posebne sklonosti?\nPozitivan odgovor na ovo pitanje dalo je 51%, a negativan 49% anketiranih. Međutim, i ovdje je došla do izražaja osjetna razlika u stavovima između pojedinih grupacija ispitivanog uzorka, gdje je edukacijski nivo anketiranih bio obrnuto proporcionalan prema pozitivnoj ocjeni.\nKod učenika osmih razreda 75% ispitanika dalo je pozitivan, a 25% negativan odgovor. Kod srednjoškolaca je taj omjer 51% pozitivnih, naspram 43% negativnih odgovora, dok je kod studentske populacije posve obrnuto, 32% pozitivnih, prema 68% negativnih odgovora.\nSlično studentima odgovorila je i Kontrolna grupa ispitanika i to sa omjerom 28% pozitivnih naspram 72% negativnih odgovora.\nPeto anketno pitanje je glasilo: Da li ste radili testove sklonosti?\nNegativan odgovor na ovo pitanje dalo je čak 81%, a pozitivan svega 19% ispitanika.\nBudući da u strukturi odgovora na prethodno pitanje nije bilo bitnih razlika između učeničke i studentske populacije, to jasno govori o tome đa se ova mogućnost u profesionalnoj orijentaciji u nas malo koristi, za razliku od razvijenih zemalja svijeta, gdje je ona ključna.\nŠesto anketno pitanje je glasilo: Kakvo je Vaše mišljenje o postojećim prijemnim ispitima?\nTrećina ispitanika, odnosno 33% smatra da, oni ne pružaju mogućnost odabira adekvatnog poziva kandidatima, 23% ih je eksplicite ocijenila lošim, dok 44% misli da su dobri. Ovaj posljednji pokazatelj je prije svega rezultat enormno većeg procenta pozitivne ocjene učenika osmog razreda u odnosu na druge grupacije ispitanika.\nIzrazito negativnu ocjenu o prijemnim ispitima dala je Kontrolna grupa ispitanika i to: 38% smatra da oni ne pružaju mogućnost odabira adekvatnog poziva, 44% ima eksplicitno negativan stav o njima, a samo 18% anketiranih ih podržava u varijanti kakvu sada imamo.\nUočljivo je, također, bitno odstupanje stavova između studentske i učeničke populacije. Naime, 37% studenata smatra da postojeći prijemni ispiti ne omogućavaju adekvatan odabir poziva, 27% ima izrazito negativno mišljenje o njima, dok ih podržava 36% anketiranih.\nKod srednjoškolske populacije struktura odgovora glasi: 33% smatra da sadašnji prijemni ispiti ne omogućavaju adekvatan odabir poziva, 23% ima eksplicitno negativan, a 44% pozitivan stav o njima.\nKod učenika osmih razreda odgovori glase: 25% ispitanika misli da postojeći prijemni ispiti ne omogućavaju adekvatan odabir poziva, 18% je imalo negativan, a 57% pozitivan stav spram istih.\nIz prezentiranih podataka proizilazi jasan zaključak da je edukacijski nivo, odnosno neposredno iskustvo ispitanika sa prijemnim ispitima rezultiralo davanjem lošije ocjene o njima.\nSedmo anketno pitanje je glasilo: Šta bi, po Vašem mišljenju, bilo najvažnije testirati pri odabiru poziva?\nNajveći broj ispitanika, 51%, stavlja u prvi plan provjeravanje znanja iz onih disciplina koje su potrebne za struku (određeni poziv), 26% anketiranih preferira kvalitet ukupnog znanja iz prethodnog nivoa obrazovanja, dok 15% na prvo mjesto stavlja psihofizičke sklonosti kandidata, a 4% moralni (etički) kvalitet. Preostalih 4% su se odlučili za neke druge kvalitete kandidata.\nOdgovori kontrolne grupe ispitanika na prethodno pitanje su glasili: 54% smatra da je najvažnije testirati znanje iz onih disciplina koje su bitne za struku (određeni poziv), 20% insistira na provjeri kvaliteta ukupnog znanja kandidata, 24 u prvi plan stavlja njihove psihofizičke sklonosti, te 2% etički kvalitet.\nI kod odgovora na ovo pitanje došlo je do bitnijeg odstupanja u stavovima studentske i učeničke populacije. Studenti sa 48% stavljaju u prvi plan provjeru znanja samo iz disciplina koje su bitne za određenu struku, 19% preferira opće znanje, 2%psihofizičke sklonosti kandidata, a 3% njihov etički kod.\nKod srednjoškolaca odgovori su glasili: 59% smatra da treba provjeravati znanje samo iz onih diseiplina koje su bitne za poziv, 23% u prvi plan stavlja opće znanje, 14% psihofizičke sklonosti, te 3% moralne kvalitete kandidata. Ostali su se odlučili za neke druge vrijednosti učenika.\nOdgovori učenika osmog razreda su glasili: za testiranje znanja samo iz onih disciplina koje su bitne za određenu struku bilo je 44%, 43% su za provjeru općeg znanja, 8% u prvi plan stavlja psihofizičke sklonosti, 2% etički kvalitet i 3% su za neke druge vrijednosti kandidata.\nOsmo anketno pitanje je glasilo: Ko bi, po Vašem mišljenju, trebao sastavljati testove za kvalifikacione ispite?\nNajveći broj ispitanika, 68%, odgovorili su da bi to trebali raditi stručni timovi (pedagozi, psiholozi, liječnici, profesori), odnosno eksperti za određena područja, 22%, misli da to trebaju obavljati škole i fakulteti autonomno, 9% su za varijantu da testove priprema resorno ministarstvo, a 1% je ponudilo neke druge modalitete.\nKontrolna grupa ispitanika jc dala sljedeći odgovor: za opciju da testove sastavljaju timovi eksperata izjasnilo se 80% anketiranih, da to i dalje ostane autonomno pravo škola i fakulteta 18%, dok 2% ispitanika misli da bi to trebalo činiti resorno ministarstvo.\nI kod ovog anketnog pitanja neposredno iskustvo oko prijemnih ispita, odnosno edukacijski nivo ispitanika, bitno su utjecali na stavove istih.\nKad je riječ o studentskoj populaciji, 79% ih smatra da testove trebaju sastavljiti ekspertni timovi, 16% su za opciju da ostanu u autonomnoj kompetenciji škola i fakulteta, 2% je predložilo da ih priprema resorno ministarstvo, a 3% je ponudilo neke druge varijante.\nSrednjoškolci su iznijeli sljedeće stavove: 64% ih je za varijantu da ekspertni timovi pripremaju testove, 21% da to čine autonomno škole i fakulteti, 14% predlaže tu ulogu resornom ministarstvu, a 1% je ponudilo neko drugo rješenje.\nKod učenika osmog razreda struktura odgovora glasi: 54% ispitanika je za to da testove pripremaju ekspertni timovi, 33% da oni ostanu u autonomnoj kompetenciji škola i fakulteta, 13% je za varijantu da ih priprema resorno ministarstvo.\nPrezentirani rezultati istraživanja ne samo da su potvrdili polaznu hipotezu po kojoj postojeći model profesionalne orijentacije u Kantonu Sarajevo nije pouzdan orijentir za odabir najadekvatnijeg poziva mladih nego su, uglavnom, saglasni i sa razrađujućim hipotezama, na osnovu čega je predloženo odgovarajuće poboljšanje ovog veoma važnog segmenta odgojno-obrazovnog sistema.\nPreciznije kazano, postojeći model profesionalne orijentacije mladih podržalo je, odnosno pozitivno ocijenilo, svega 25% ispitanika. Svi ostali su imali ili negativan stav (47% ), ili su bili bez konkretnog stava (28% ).\nIako je, u odabiru poziva, otkrivanje predispozicija (nadarenosti učenika), stavljeno u hijerarhijskoj skali čak na drugo mjesto, apsolutna većina ispitanika (83%) je izjavila da nikada nije imala nikakve testove sklonosti, a kamoli da su im iste uočene i ciljano razvijane kroz odgojno-obrazovni sistem.\nU prioriteno-sadržajnom smislu za testiranje se predlaže provjera znanja iz onih disciplina koje su bitne za struku (određeni poziv), potom kvalitet ukupnog znanja, psihofizičke sklonosti, te moralno-etičke vrijednosti kandidata.\nPostojeću konceptualizaciju prijemnih ispita, trećina anketiranih smatra nedostatnom za odabir poziva, a dodatnih 23% je ocjenjuje eksplicite lošom, u kontrolnoj grupi ispitanika samo 8% anketiranih dalo joj je pozitivnu ocjenu.\nNa pitanje: Ko bi trebao sastavljati testove za prijemne ispite?, 70% ispitanika predložilo je da to obavljaju stručni timovi (pedagozi, psiholozi, profesori, liječnici i drugi eksperti). Svega 22% anketiranih smatra da testiranje i dalje treba ostati u autonomnoj kompetenciji škola i fakulteta.\nOcijenjeno je, također, da su za mlade nefleksibilni nastavni sadržaji ozbiljna zapreka za prepoznavanje odgovarajućeg poziva.\nInsistira se i na odgovornom utvrđivanju psihofizičkih sposobnosti kandidata kroz sistematske ljekarske preglede. Umjesto njihove formalne provedbe, kakvu sada imamo, trebalo bi istinski pomagati kandidatima u odabiru adekvatnog poziva, a naročito u utvrđivanju onih zanimanja kojim se, iz psihofizičkih razloga, nikako ne bi smjeh baviti.\nPosebno je zanimljiv podatak da čak 28% ispitanika nema određen stav o profesionalnoj orijentaciji, odnosno da o tome uopće nije razmišljalo. To, zapravo, upućuje na zaključak koliko se, u nas, malo pažnje posvećuje ovom izuzetno važnom segmentu odgojno-obrazovnog sistema, tim više ako imamo u vidu da se radi o đačkoj i studentskoj populaciji, odnosno o mladim ljudima koji su uključeni u edukacijski proces. Jedan od intervjuiranih univerzitetskih profesora, inače po vokaciji psiholog, smatra da mi, ustvari, i „nemamo profesionalnu orijentaciju kao jasno artikuliranu i konzistentnu djelatnost.”\nPRIJEDLOZI ZA POBOLJŠANJE MODELA PROFESIONALNE ORIJENTACIJE\nPolazeći od dosadašnjeg iskustva u provedbi profesionalne orijentacije mladih i, naročito, evaluiranih rezultata istraživanja na tu temu, predlažemo, u cilju poboljšanja postojećeg modela, sljedeća inoviranja i korekcije u istoj:\nUmjesto dosadašnjih, uglavnom šablonskih, testiranja, gdje se isključivo preferiraju školsko znanje i ocjene, treba provjeravati šta mladi čovjek može (sposobnost, inteligenciju, specijalnu sposobnost), što zna (kvalitet kumuliranog znanja i opće kulture, uključujući i posebna znanja bitna za struku), šta hoće (pitanje motivacije, tj. da li je ona realna i iskrena);\nTestove trebaju isključivo sastavljati stručni timovi (pedagozi, psiholozi, ljekari i eksperti za određena područja, ovisno od profila struke);\nUmjesto formalnih sistematskih ljekarskih pregleda, uvesti maksimalno odgovornu psihofizičku ocjenu kandidata. Posebno je važna stručna procjena o tome čime se, iz psihofizičkih razloga, kandidati ne bi trebali, ili, čak, smjeli, profesionalno baviti;\n4. Uvesti „učenički dosije” u školama pomoću koga bi se kumulativno pratio razvoj, mogućnosti, sklonost, nadarenost, struktura ličnosti i si. kandidata. Taj posao bi trebali voditi stručnjaci za psihologiju ličnosti. Podrazumijeva se, naravno, osiguravanje pune tajnosti tih podataka. Na osnovu njih sačinila bi se odgovarajuća preporuka za profesionalnu orijentaciju kandidata koja bi se, kao takva, respektirala pri upisu učenika u više nivoe edukaeijskog sistema;\n5. Više insistirati na fleksibilnosti nastavnih sadržaja i individualnom radu sa učenicima,pa i studentima. Na tom planu se daleko više treba angažirati nastavno osoblje. Ali, da bi ono moglo uspješno odgovoriti tom izazovu, nužno je njihovo kontinuirano dodatno obučavanje.\nPreuzeto iz Glasnika IZ u BiH\nTagovano: fakultet (10) studenti (111) UNSA (81)


Niška televizija » Grad bi morao da sačuva reprezentativnu Galeriju Srbija (VIDEO)\nGrad bi morao da sačuva reprezentativnu Galeriju Srbija (VIDEO)\nObjavljeno 23.11.2014. 19:01\nGrad Niš vodi sudski spor sa naslednicima u postupku resitutcije prostora Galerije savremene likovne umetnosti. Kako grad ne bi ostao bez najvećeg izložbenog prostora, neophodno je da se oko tog pitanja uključe nadležni republički organi, ocenjuje direktor niške Galerije Milić Petrović.\nStav umetnika je da bi izložbeni prostor u centru Niša trebalo sačuvati. Sledeće ročište je 5 decembra.\nNiš je po Galeriji „Srbija“ otvorenoj 1994. godine prepoznatljiv na kulturnoj mapi i on spada u najviši rang po kvalitetu. U zbirci su dela savremene srpske umetnosti 20. i 21. veka računajući i vrednu zbirku Likovne kolonije u Sićevu zastupljeni su svi značajni umetnici srpske umetnosti. Viši kustosi Galerije kažu da je depo osnovan 2003. godine, ali da su pre toga, zbog neuslovnog čuvanja, mnoga dela oštećena.\nU Galeriji ističu da su umetnici jedinstveni u stavu da bi trebalo sačuvati najvredniju zbirku na prostoru jugoistočne Srbije kao I da Galerija jednog dana preraste u Muzej savremen umetnosti.\nRazgovor umesto batina (VIDEO)\nNovi Zakon o zaštiti uzbunjivača (VIDEO)\nKORONA VIRUS https://t.co/HPm7HZPtC4 37 minutes ago\nVINČANSKA ŽENA – MIT, BOGINJA https://t.co/pOhpsOCde7 https://t.co/f1hjSlT4rx 47 minutes ago\n“APOTEKE NIŠ” U BUDUĆE ĆE SE ZVATI “APOTEKARSKA USTANOVA NIŠ” https://t.co/pOhpsOkBPx https://t.co/T8lFEZWP06 55 minutes ago


Analiza troškova individualnog načina grejanja naspram sistema daljinskog grejanja metodom LCoH\nSlika: Dejan Stojanović\nAutor: Dejan Stojanović, direktor Poslovnog udruženja Toplane Srbije\nZbog otvaranja energetskog tržišta, usled članstva Republike Srbije u Energetskoj zajednici, i konkurencije alternativnih izvora energije, sistemi daljinskog grejanja moraju pažljivo da razmatraju svoje poslovanje i priključenje kupaca. Jedan od najvažnijih parametara za investicione odluke kompanija, koje upravljaju tim sistemima, ali i kupaca, kada odlučuju kako će se grejati, su troškovi energije i inicijalni investicioni troškovi.\nDejan Stojanović, direktor Poslovnog udruženja „Toplane Srbije“ predstavlja nam rezultate analize individualnog i daljinskog grejanja korišćenjem metode LCoH (Livelized Costs of Heat energy). Analiza se odnosi na individualno grejanje fosilnim gorivima (ugalj, prirodni gas, nafta), obnovljivim gorivima (sečka, pelet), toplotnim pumpama (vazduh-vazduh, vazduh-voda) i električnom energijom (električni kotao, TA peć).\nIzazovi za sisteme daljinskog grejanja\nDirektni uticaj tržišta energenata na sisteme daljinskog grejanja ogleda se u u čestim promenama ulaznih parametara u procesu proizvodnje toplotne energije koji korespondiraju sa promenom tarife „ENERGIJA“, odnosno varijabilnog dela cene, uključujući i dodatne promene usled devizne klauzule. Pritisak konkurencije se ogleda u niskoj ceni električne energije i prirodnog gasa za javno snabdevanje.\nTrošak usled oporezivanja emisija CO2 je trošak koji će dodatno opteretiti cenu grejanja (svedoci smo značajnog pada proizvodnje energije iz uglja u prethodnim godinama), ali u ovoj analizi ovaj uticaj je zanemaren, jer se ne zna kada će biti uveden u Srbiji, niti se sada može znati njegov iznos.\nKorišćenje obnovljivih izvora energije u sistemima daljinskog grejanja ne odvija se dinamikom predviđenom Nacionalnim akcionim plan za obnovljive izvore energije, ali prelazak na čistija goriva koji je ekonomski opravdan i finansijski isplativ, uz obezbeđenje podsticaja, može promeniti pogled na sisteme daljinskog grejanja.\nKupci toplotne energije stvaraju permanentni pritisak na sisteme daljinskog grejanja kako bi smanjili cenu toplotne energije i troškove priključenja na sistem.\nSlika 1: Uticaji na sisteme daljinskog grejanja\nSa druge strane, svedoci smo pojačanog nivoa zagađenja vazduha koje potiče od individualnih ložišta. Gašenje ovih ložišta je svakako povezano sa priključenjem objekata u kojima su se ona koristila na sisteme daljinskog grejanja i stalnim aktivnostima da se u tim sistemima fosilna goriva zamene ekološki prihvatljivijim. Ove aktivnosti, uz monitoring emisija štetnih gasova, mogle bi da obezbede bolje upravljanje čitavim procesom smanjenja zagađenja vazduha. Osnovne prednosti i nedostaci sistema daljinskog grejanja naznačeni su u tabeli 1.\nTabela 1: Prednosti i mane sistema daljinskog grejanja\nČitav ovaj proces zahteva jačanje svesti čitave zajednice o problemu smanjenja emisija štetnih gasova i finansijska sredstava za ulaganje u aktivnosti na sistemskom razvoju modela priključenja na sistem daljinskog grejanja.\nNaime, imajući u vidu stepen razvoja distributivnih mreža ovih sistema i ekonomsku neopravdanost njihovog širenja u pojedinim delovima gradova i opština potrebno je dodatno razmotriti konverziju fosilnih goriva u individualnim ložištima ekološki prihvatljivijim gorivima.\nLCoH poboljšava komunikaciju sa budućim kupcima u izboru načina grejanja\nLCOH predstavlja metodu koja izjednačava troškove toplotne energije, meri se prosečnim neto sadašnjim troškovima proizvodnje toplotne energije za proizvodno postrojenje tokom njenog životnog veka. Izračunava se kao odnos između svih diskontovanih troškova tokom životnog veka postrojenja za proizvodnju toplotne energije podeljenog s diskontovanim zbirom stvarnih isporučenih količina energije. LCoH se koristi za upoređivanje različitih metoda proizvodnje toplotne energije na doslednoj osnovi.\nSlika: LCOH-izjednačeni troškovi toplotne energije; r-diskontna stopa u %; I-investicioni troškovi; Et-godišnja toplotna energija u kWh; S-iznos subvenicije u evrima; At- trošak amortizacije u evrima; Tps- trošak preostalih sredstava; Tot-operativni troškovi u evrima; Tx-porez na dobit u %;\nMetoda LCOH koja „predstavlja prosečni prihod po jedinici proizvedene toplotne energije koji bi bio potreban za nadoknadu troškova izgradnje i rada proizvodnog postrojenja tokom pretpostavljenog finansijskog životnog i radnog ciklusa“. Ova metoda daje sistemima daljinskog grejanja polaznu osnovu da na ekonomski razumljiv način oblikuju komunikaciju sa budućim kupcima, kako bi oni odabrali te sisteme kao svog partnera za sigurno snabdevanje toplotnom energijom u budućnosti.\nOsnovna ideja za lakše razumevanje ove metode bazira se na poređenju svih nastalih troškova različitih načina grejanja. To poređenje pomaže onome koji bira između individualnog grejanja i priključenja na sistem daljinskog grejanja da napravi pravi izbor.\nVrednosti za investicione troškove u slučaju individualnog grejanja uzeti su na osnovu troškova kotlova, odnosno uređaja na tržištu Republike Srbije. Prilikom izbora kotla, uređaja (tabela 2.), može se uočiti da su njihove snage veće od potrebnih. Naime, ove vrednosti nisu izabrane kako bi se investicioni troškovi kotlova i uređaja za različite energente „veštački“ učinili višim, već zato što na tržištu Srbije u ponudi nema kotlova i uređaja manjih snaga, a otvoreno je pitanje da li bi troškovi nabavke tih kotlova i uređaja bili znatno niži i promenili odnose vrednosti LCoH.\nTabela 2: Kotlovi i uređaji za individualno grejanja-snage, cene\nUzimajući u obzir da konačni rezultat značajno zavisi od vrednosti troškova održavanja, koji su sastavni deo operativnih troškova i životnog veka kotlova i uređaja, korišćeni su podaci Danske agencije za energetiku za opremu kod individualnog grejanja (korigovane su vrednosti životnog veka kod toplotne pumpe vazduh-vazduh sa 10 na 12 godina i troškova održavanja sa 10,84% na 8% i troškovi održavanja električnog kotla sa 4,77% na 3%), (tabela 2.).\nTabela 2: Individualno grejanje-troškovi održavanja, životni vek i stepeni efikasnosti\nPotrebno je imati u vidu posledice korišćenja električne energije za kotlove i uređaje na električnu energiju, jer se ona proizvodi iz uglja, pa to povlači ekološke posledice, a tu je i neminovan rast cena ove vrste energije. Za razmatranu količinu proizvedene toplotne energije (tabela 3.), prikazane su emisije CO2, SO2, NOx i PM 2,5.\nTabela 3: Emisije za korišćenje različitih energenata\n* Biomasa se računa CO2 neutralnom usled toga što se pri njenom sagorevanju emisija CO2 gotovo jednaka količini ugljen dioksida koju biljka veže tokom svog raste kroz proces fotosinteze. Ovo je opravdano razmatranje, ako seču šuma prati adekvatan proces pošumljavanja, ukoliko to nije slučaj pelet i drvna sečka daju po 3205,80 kg ugljen dioksida.\n** Imajući u vidu da se u Republici Srbiji električna energija pretežno proizvodi iz uglja (cca 68%) , opravdano je uzeti u obzir i emisije štetnih gasova koji nastaju u tom procesu, a samim tim nije korektno upotrebu toplotnih pumpi za grejanje navoditi kao korišćenje obnovljivih izvora energije, jer se zapravo ne radi o „zelenoj struji“.\nPosebno je važno napomenuti da će kupci koji koriste električnu energiju za kotlove i uređaje zbog velike potrošnje prelaziti iz tzv. zelene u plavu i crvenu zonu i na taj način će svoje troškove tokom grejnih meseci značajno uvećati.\nLCoH kod sistema daljinskog grejanja se nalazi u rasponu prikazanom na slici 2. Interval LCoH kod sistema daljinskog grejanja od 5,62 do 8,57 c€/kWh upućuje na direktan uticaj visine tarifa „toplotna energija“ i „troškovi priključka“ na vrednost LCoH .\nSlika 2: Poređenje LCoH za individualne načine grejanja i sisteme daljinskog grejanja\nSpecifična težina vrednosti investicionog ulaganja na LCoH u procentima, kod individualnog načina grejanja prikazan je na slici 3.\nSlika 3: Vrednosti investicionog ulaganja na LCoH (%) kod individualnog grejanja\nRazlika LCoH usled promena troškova priključenja od 0 do 500 evra za dva ekstremna slučaja iznosi 5,5% (slika 4.).\nSlika 4: LCoH za izabrani sistem daljinskog grejanja sa i bez troškova priključenja\nPrethodnu tvrdnju o uticaju visine troškova priključka na LCoH potkrepljuje i slika 5. Naime, cela analiza je bazirana na potrebama toplotne energije u iznosu od 6.500 kWh na godišnjem nivou, stoga je jasno da je svaki trošak priključka veći od 500 evra veoma upitan.\nSlika 5: Uticaj troškova priključenja na sisteme daljinskog grejanja na LCoH (%)\nRezultat ove analize pokazuje da su troškovi sistema daljinskog grejanja (LCoH ) visoko zavisni od cena toplotne energije i visine troškova priključenja.\nTroškovi priključenja plaćaju se jednokratno i njihov uticaj tokom životnog veka neuporedivo je manji od jediničnih troškova toplotne energije. U fokus razmatranja pitanja naplate troškova priključenja novim kupcima toplotne energije potrebno je postaviti nedostatak naknade za upotrebu distributivnog sistema, kao i visinu opravdanih troškova za sistem daljinskog grejanja, koji nastaju ovom prilikom, a pokrivaju se iz tekućeg poslovanja.\nSa druge strane, otvara se pitanje reakcije potencijalnih budućih kupaca toplotne energije, ukoliko su ovi troškovi neopravdano visoki. U tom slučaju potencijalni kupci mogu da se opredele za korišćenje nekog od navedenih alternativnih načina grejanja, individualno ili na nivou zgrade.\nKako bi se u budućnosti povećao broj novopriključenih kupaca na sistem daljinskog grejanja neophodno je sprovoditi aktivnu kampanju za razumevanje svih prednosti koje ovi sistemi pružaju.\nNeophodno je objasniti onima koji koriste električnu energiju za grejanje da je nužno povećanje cena, s obzirom da Srbija ima trenutno najniže cene u Evropi. Poredeći cene električne energije u Republici Srbiji za domaćinstva u prvoj polovini 2019. (Izvor: Izveštaj Agencije za energetiku Republike Srbije, 2019) sa samo nekim državama u okruženju i EU, (slika 5.), uočavamo da su cene više od 18,52% (Severna Makedonija) do čak 51,91% (Slovenija).\nSlika 5: Poređenje cene električne energije u Republici Srbiji i drugim državama\nIndividualna domaćinstva koja za grejanje koriste ugalj u bliskoj budućnosti suočiće se sa dodatnim troškovima, uzumajući u obzir ekološki aspekt, pa će ovaj energent postaće krajnje neprihvatljiv, dok kupci prirodnog gasa koji imaju pravo na javno snabdevanje moraju računati sa činjenicom da trenutne cene nisu menjane od 2016. godine.\nNa osnovu navedenih raspoloživih činjenica vezanih za cene električne energije i prirodnog gasa za javno snabdevanje, za očekivati je da dobijene vrednosti LCoH mogu u kratkom vremenskom periodu izgledati drugačije i ove načine grejanja učiniti znatno nepovoljnijim.\nTagovi: fosilna goriva, toplotna energija, toplotne pumpe\nPočetna » U fokusu » Analiza troškova individualnog načina grejanja naspram sistema daljinskog grejanja metodom LCoH\nmilivoj / 06.12.2020.\nGospodine Dejane Stojanovicu Vi ste se na kraju Teme oslonili na troskove i cene elektricne enegije koja da treba da poskupi pa bi umesto takvog osnova analiziranja pokusali da opravdate nivo nenormalnih stanja kod daljinskog nacina snabdevanja toplotom gradjana od kojih sam slucano i ja i bilo bi dobro da poskupljenja struje za zakljucke ove analize budu korisceni elementi samo iz stanja po TEMI koju ste Vi odabrali.A kad sam vec izazvan kao citalac analalize ali i korisnik pitao bih Vas zasto u analizu niste uzeli i Suncani kolektor -Delo Dr.Vladana Petrovica jer koristi suncevu energiju koja ne moze da poskupi kao sto je slucaj kod svih drugih energije koje jos i uvozimo i od kojih i Vi primate PLatu kao i svi koji danas vode ovu Drzavu i nude Narodu-potrosacima koji korirste to sto vi analizirate sa uvoznim cenama energije. U ostalom ,nesto korisnicime kolektivnod snabdevanja energijama i meni objanite zasto se delo Dr. Vladana Petrovica ne koriti makar i u analizama i javno ne kaze TO sto nudi Vladan Pertovic da „STETI ZDRAVLJU“ od njegovih Kolektora?!


nacionalniparkovi – 2many4granny\nKoje nacionalne parkove ćemo posetiti u Africi?\n12. oktobra, 2021 / Komentarji so izklopljeni za Koje nacionalne parkove ćemo posetiti u Africi?\nAfrika je takođe poznata po svojim nacionalnim parkovima, kao što su Seregeti u Tanzaniji, Etosha u Namibiji, Kruger u Južnoj Africi, Nakuru u Keniji, Namib-Naukluft u Namibiji, Virunga u Demokratskoj Republici Kongo, Ngorongo u Tanzaniji, Amboseli u Keniji, Hwange u Zimbabveu, Manyari Lake u Tanzaniji i mnogi drugi. Planiramo da posetimo tri nacionalna parka, i to Ado u Južnoj Africi, Etosha u Namibiji i Chobe u Bocvani. Neizmerno želimo da posetimo nacionalne parkove u Africi. Deca i Miha još nisu doživeli safari, jer niko od njih još nije bio u Africi. Za decu će ovo biti ludo iskustvo, jer je to u stvari zoološki vrt u prirodi. Sanjamo da vidimo…


Workplace - Nova Facebook-ova društvena platforma\nWorkplace - Nova Facebook-ova društvena platforma za kompanije\nMnogo očekivano poslovno izdanje Facebook-ove društvene mreže Facebook at Work je konačno otovreno za sve kompanije, sa novim imenom - Workplace.\nOctober 11, 2016 0 komentar(a) Vesti, Društvena mreža, Workplace,\nPosle 18 meseci beta verzije ovu društvenu mrežu je usvojilo više od 1000 kompanija. Pre samo par sati videli smo na Fejsbuku post Mark Zuckerberg-a o platformi koja se zove Workplace.\nOd danas, Workplace je otvoren i na raspolaganju bilo kojoj kompaniji ili organizaciji koja želi da ga koristi. Svačije iskustvo na Workplace platformi će biti drugačije, kao što je i svačije iskustvo na Facebook-u drugačije. Ali mislim da će Workplace pomoći kompanijama da naprave vrstu otvorene kulture koja podstiče ljude da se povežu i dele. - Mark Zuckerberg, na Facebook\nWorkplace omogućuje da se povežete sa svojim timom u okviru kompanije i napravite mnogo lakšu saradnju.\nKarakteristike Workplace društvene mreže\nIako je platforma veoma slična Facebook-u i nalogu koji već imate, Workplace nudi malo više.\nOva platforma će biti bez reklama i potpuno odvojena od vašeg Facebook naloga,\nImaćete iste funkcionalnosti Messanger aplikacije kao što su grupne diskusije, glasovni i video pozivi,\nLični News Feed,\nEmitovanje video prenosa uživo,\nPraćenje aktivnosti unutar kompanije i upravljanje zajednicom,\nNeograničen upload fajlova, fotografija, video skladištenje,\nIntegracija sa alatima kao što su Okta, Ping, Windows Azure AD, itd.\nPored navedenih karakteristika izdvojili bismo jednu vezano za saradnju sa drugim kompanijama koje imaju nalog na Workplace-u. Kao što se promoviše na Workplace sajtu, sama platforma podstiče rad sa drugim timovima i kompanijama koje imaju svoj nalog. Međutim, sama saradnja je prikazana jednostavnom javnom objavom u kojoj su pomenjene dve kompanije.\nZnatiželjni smo da saznamo kako će ovo funkcionisati.\nPretplata i probni period?\nUkoliko ste zainteresovani možete se prijaviti na probni period od 3 meseca nakon koje će se korišćenje ove usluge naplaćivati od $1 do $3 po korisniku u zavisnosti od broja zaposlenih koji su aktivni u okviru kompanije. Neprofitne organizacije i obrazovne ustanove mogu koristiti platformu potpuno besplatno.\nDa li je budućnost poslovne e-pošte bezbedna?\nVeoma često pitanje koje se pominje sve češće pogotovo kada se govori o društvenim mrežama kao što je ova. Složićete se da brzina kojom se navikavamo na društvene mreže i aplikacije menja način na koji komuniciramo jedni sa drugima i iako se email koristi već preko 40 godina i to je, bez ikakve sumnje, servis broj 1 za poslovnu komunikaciju, mnogo kompanija polako počinje da menja ovu naviku usvajajuči razne društvene mreže i način komuniciranja koji je na toj mreži aktuelan.\nDoduše, ako za primer uzmemo LinkedIn kao profesionalnu mrežu namenjenu kompanijama, mi i dalje želimo da poslata poruka ipak pronađe svoj put do našeg e-mail poštanskig sandučeta. Spremni smo da proverimo šta Workplace nudi i da se pridružimo brojnim kompanijama (Booking.com, Starbucks, OKSFARM, Telenor, Renault itd) koje su već na radnom mestu (Workplace).\nVesti, Društvena mreža, Workplace,\nSEO (Search Engine Optimization) optimizuje vaš sajt kako bi se dobro rangirali u najbitnijim pretraživačima, kao što su Google, Bing i Yahoo!\nOpštinski sajt: U službi građana\nVeliko nam je zadovoljstvo što možemo da podelimo s vama detalje ovog projekta, izrade sajta za Opštinu Ub.\nNa Google Ideas Summit-u, održanom u Njujorku 2013. godine, Google je predstavio svoj novi servis napravljen da pomogne veb sajtovima u borbi protiv online napada.\nPostali smo sertifikovani AdWords profesionalci!\nBilo je krajnje vreme i ne znamo zašto smo čekali ovoliko dugo, ali ponosni smo da izjavimo da smo postali sertifikovani AdWords stručnjaci.\nStripe Atlas - Put do firme u Americi i Silicijumske doline za 7 dana\nIako već duže vreme koristimo Stripe sistem za online naplatu i pomažemo klijentima da naplaćuju svoje usluge ovim putem, nedavno smo videli da je Stripe, koliko saznajemo u saradnji sa...


» Od jezika i ruke pravog muslimana niko ne strada\nPredsednik Mešihata Islamske zajednice (IZ) u Srbiji Mevlud Dudić izjavio je danas da od “jezika i ruke” pravog muslimana niko ne strada i poručio da se u ime islama nedužni ljudi ne mogu ubijati.\n“Samo ako se budemo delili na ljude i neljude možemo opstati, jer nikada niko nije uspeo da uništi jedan narod sa nekog prostora. Tako ćemo i u Evropi nastaviti da živimo, bilo jedni sa drugima, jedni pored drugih ili jedni za druge. Ovo što se sada dešava vidim kao jedan talas koji se neće nastaviti, jer ako se nastavi ne znam kako će se završiti”, istakao je muftija Dudić.\n“Do sada nije bilo nikakvih provokacija ili maltretiranja muslimana u Srbiji, što je za svaku pohvalu. Možda je i čudno što je tako jer su se provokacije zbog svega što se dešavalo poslednjih dvadesetak godina pogotovo mogle i očekivati, ali je državničkim potezom premijer Vučić spustio tenzije”, rekao je Dudić.\n“Sve dok se to ne reši, IZ u Srbiji neće snositi nikakvu odgovornost za pojavu ekstremista među muslimanima Srbije. Mi snosimo odgovornost za ono što se dešava u našim institucijama, džamijama i drugim ustanovama, a ne u kojekakvim organizacijama koje se bave verom, a koje se osnivaju u poslednje vreme”, naglasio je Dudić.\nOdržana Skupština Muftijstva beogradsko-novosadskog