KRUDS – NOVO DOBA (THE CROODS A NEW AGE) | ТВ Арс Медија\nПочетна > Култура > Филм > Анимирани филм > KRUDS – NOVO DOBA (THE CROODS A NEW AGE)\nKRUDS – NOVO DOBA (THE CROODS A NEW AGE)\nby ТВ Арс Медија - 26/05/2021 0\nU bioskopima od 27. maja 2021.\nRežija sinronizacije: Dragan Vujić Vujke\nGlasovi: Nicolas Cage, Emma Stone, Ryan Reynolds, Catherine Keener, Cloris Leachman,\nClark Duke, Leslie Mann, Peter Dinklage\nSadržaj: Svetu je 2013. godine predstavljena prva porodica praistorije, Krudsi. Ova komedija, nominovana za Oskara, je priča o suočavanju jednog klana sa svojim svetom koji se menja. Bio je to vanvremenski podsetnik na važnost porodice i na to koliko smo malo evoluirali.\nU maju 2021, Dream Works Animation vas poziva u sasvim novu avanturu iz prošlosti, u filmu KRUDS – NOVO DOBA. Opet su tu zvezde, Nikolas Kejdž, Ema Stoun, Rajan Renolds, Ketrin Kinir, Klark Djuk, uz Lesli Man i Pitera Dinklidža koji se pridružuju porodici Kruds, kako bi se suočili s najvećom pretnjom otkad su napustil ipećinu, a to je druga porodica.\nТагови Dragan Vujić Vujke Joel Crawford KRUDS – NOVO DOBA (THE CROODS A NEW AGE)\n„ДА ЛИ СЛИКА ИМА МАНУ, ПА СЕ КРИЈЕ У ОРМАНУ?“\nREPERTOAR BIOSKOPA ARENA CINEPLEX OD 27. MAJA DO 2. JUNA


Brnabić: Nemačke kompanije doprinose promeni imidža Srbije | Novinska agencija Beta\nEKONOMIJA | 11.11.2019 15:35 > 11.11 15:35\nBrnabić: Nemačke kompanije doprinose promeni imidža Srbije\nSrpska premijerka Ana Brnabić izjavila je danas u Berlinu da je Nemačka možda i najvažniji ekonomski partner Srbije, čiji će imidž kao investicione destinacije biti znatno bolji zahvaljujući otvaranju istraživačkih razvojnih centara nemačkih kompanija u Srbiji.\n"Nemačke kompanije u Srbiji zapošljavaju preko 60.000 ljudi i planiraju dalje širenje na našem tržištu. One sve više otvaraju istraživačke razvojne centre u Srbiji za koje se nadamo da će kreirati intelektualnu svojinu u Srbiji i plasirati je, što će Srbiji dati potpuno drugačiji imidž kao zemlje i investicione destinacije, a povući će i rast plata i penzija i životnog standarda", rekla je Brnabić novinarima, posle učešća na Privrednom forumu u organizaciji lista Zidojče cajtung.\nOna je rekla da je njena vlada uputila u parlament predlog zakona koji predvidja poreske olakšice za kompanije koje zapošljavaju srpske gradjane koji se vraćaju iz dijaspore da rade u Srbiju. Prema tom predlogu, ako su radili u inostranstvu više od dve godine, a imaju platu koja odgovara trostrukoj prosečnoj plati u Srbiji, kompanija koja ih zaposli biće u narednih pet godina oslobodjena 70 odsto plaćanja poreza na zarade.


UBISTVO NA CETINJU! Trojica uhapšena zbog likvidacije Bogdana Milića! - Informer\nTri osobe su uhapšene zbog sumnje da su učestvovali u ubistvu Bogdana Milića 11. juna na Cetinju, saopšteno je na preš konferenciji crnogorskog Specijalnog državnog tužilaštva\nNačelnik Centra za bezbednosti Podgorica Milovan Pavićević rekao je da su uhapšeni L. N. (20), Ž. P.(19), M. P.(18), kojima je nakon saslušanja u tužilaštvu, određeno zadržavanje do 30 dana, prenosi RTCG.\nPrilikom hapšenja pronađeno oružje koje je korišćeno prilikom izvršenja krivičnog dela, silikonske maske i kačketi, naveo je Pavićević. Mladići su optuženi za stvaranje kriminalne organizacije, teško ubistvo i nedozvoljeno držanje oružja i eksplozivnih materija.\nGlavni specijalni državni tužilac Milivoje Katnić nije mogao da saopšti motiv ubistva, ali je kazao da su tri osobe delovale kao kriminalna organizacija.\nBogdan Milić (37) ubijen je 11. juna u pucnjavi u lokalu "Portun" na Cetinju, a tri osobe teško su povređene.\nSumnja se da je meta napada bio Milić zbog njegove navodne povezanosti sa osobama iz kriminalnog škaljarskog klana. Istražitelji veruju da je motiv ubistva nastavak obračuna zaraćenih kriminalnih klanova iz Kotora - škaljaraca i kavačana.\nMilić je bio na optuženičkoj klupi zbog ubistva Petrovčanina Nemanje Medina. Kada su Vladimir Ulama i Darko Mijović oslobođeni optužbi da su ubili Petrovčanina, i on je oslobođen krivice da im je pomagao u skrivanju nakon zločina.\nbogdan milić hapšenje Ubistvo Cetinje


Objavljeno 07.04.2015. 11:49\nKako bismo bili u koraku sa aktuelnim informacijama i dešavanjima u auto-moto svetu, od kojih posebnu pažnju posvećujemo sigurnosti u vožnji i na putevima, prisustvovali smo seminaru Vulco Goodyear grupacije na temu sistema koji vrše praćenje pritiska u pneumaticima tokom vožnje. U daljem tekstu, pokušaćemo da prenesemo stečeno znanje, te da i Vas upoznamo sa ovim sistemima i njihovoj budućoj pojavi na svetskom i lokalnom tržištu...\nPomenuti sistemi skraćeno se zovu T.P.M.S. što znači, Tyre Pressure Monitoring System, odnosno, na srpskom, sistemi za praćenje pritiska u pneumaticima.\nZAŠTO TREBA KORISTITI T.P.M.S. ?\nDva su dovoljno dobra razloga:\n1. Da izbegnemo oštećenje pneumatika i vozila,\n2. ono što je još važnije, zvog Vaše sigurnosti.\nPOSLEDICE NEPRAVILNOG PRIRISKA U PNEUMATICIMA\nU osnovi, ovi uređaji se dele na:\n- Direktne i\nDirektni se sastoje od senzora koji se nalae na svakom točku/felni i direktno su povezani preko radio signala sa prijemnikom koji se nalazi negde na automobilu i šalje podatke do bord kompjutera. Ovi sistemi prate: - temperaturu, - stanje baterije, - konkretan pritisak na točku, - istoriju senzora od instalacije.\nIndirektni sistemi rade po principu merenja broja obrtaja svakog točka preko ABS senzora, odnosno, nepostojaćnje senzora u pneumaticima ne daje informacije o pritisku već samo upozorava kada je pritisak opao, i to ne odmah, već u toku vožnje. Drugim rečima, kada se pritisak u pneumatiku smanji, povećava se brzina rotacije točka i smanjuje radijus gume.\nPored navedenih, mane ovih sistema su:\n-Ne meri pritisak u rezervnom točku,\n-Ne prikazuje koji je tačan pritisak,\n-Slaba preciznost podataka\n-Neaktiviranje upozorenja ukoliko se na istoj osovini oba pneumatika izduvaju ili budu pod nepravilnim pritiskom\nPRISUTNOST OVIH SISTEMA U VOZILIMA\n- Po regulativi EU broj 661/2009 od 01.11.2014. godine svi proizvođači ugrađuju jedan od TPMS sistema u svoje automobile.\n- Sve više automobila, osim po ovoj regulativi, ima ugrađen TPMS sistem.\nSenzor ventili se dele na:\n- Ogirinalne ventile proizvođača vozila\n- Univerzalne ventile\nU odnosu na originalne ventile proizvođača, univerzalni ventili pokrivaju mogućnost ugradnje na 98% vozila, što ih čini pristupačnijim.\nUkoliko na Vašem vozilu nemate ugrađene ove senzore, a prepoznajete potencijal njihove primene koja svakako utiče na povećanje sigurnost u vožnji, možete nas kontaktirati po ovom pitanju uz dostavljanje informacija o automobilu koji vozite (marka, model, godište) kao i tipu felni koje se na njemu nalaze, kako bismo Vam na osnovu upita formirali odgovarajuću ponudu.


02.12.2017. 09:25 > 11:49\nHaški tribunal je posle 24 godine završio svoj rad neslavno, samoubistvom u sudnici. Ostaje pitanje i da li je Tribunal ostvario cilj zbog koga je osnovan.\n- Mi smo daleko od procesa pomirenja. Postoje ogromne barijere među ljudima, etnički antagonizam i biće potrebno puno vremena da zaživi taj proces - naveo je on.\nTribunal od vrha do dna\nDa u regionu nema volje za pomirenjem, kaže Ljajić, najbolje pokazuju poslednja dešavanja u Hrvatskoj posle presude šestorki iz takozvane Herceg-Bosne.\n- U Hrvatskoj su se od predsednika države, vlade do predstavnika opozicije prosto utrkivali ko će više da ocrni Tribunal, dok su taj isti tribunal posle oslobađajuće presude generalu Gotovini dizali u nebesa. S druge strane, u Srbiji ste imali izjavu predsednika države koja je bila krajnje odmerena i državnička - rekao je Ljajić.\nOstvarićemo zacrtani cilj u turizmu\nOčekivanja od sektora turizma koji je u okviru Ministarstva za trgovinu, turizam i telekomunikacije, na čijem čelu je, za ovu godinu bila su velika, a zacrtani ciljevi visoki.\n- Naš cilj je milijardu i dvesta hiljada priliva sredstava i tri miliona turista do kraja godine. Ja verujem da to možemo da ostvarimo - rekao je Ljajić.\nŠto se tiče budžeta za sledeću godinu, ministar je zadovoljan sredstvima koja su odvojena za turizam.\n- Čak smo dobili i više nego što smo tražili. Pre svega ta sredstva su opredeljena za gondolu u Beogradu koja treba da poveže pristanište i Kalemegdan. Deo sredstava će ići iz Grada, a deo iz Ministarstva trgovine. Izgradnja će početi u 2018. i trajaće najmanje dve godine - naveo je Ljajić, dodavši da su tu i podsticaji turističkim agencijama koje organizovano dovode strane turiste, kao i povoljni krediti namenjeni turističkom sektoru.\nPrvo razgovori sa SNS\nLjajić, koji je i lider Socijaldemokratske partije Srbije (SDPS), rekao je da će nastup njegove stranke na predstojećim beogradskim izborima zavisiti od razgovara sa koalicionim partnerom u Vladi Srbije - SNS.\n- Prvo ćemo razgovarati sa SNS-om, kad dođe vreme za to. Od tih razgovara zavisiće naše dalje aktivnosti - rekao je Ljajić.


Tribina Nove stranke povodom dana ljudskih prava | Građanin preporučuje\nPublished On: nedelja, 7. decembra 2014.\nGrađanin preporučuje / Politika / Vesti\nTribina Nove stranke povodom dana ljudskih prava\nResorni odbor za zaštitu ljudskih prava Nove stranke u Nišu povodom obeležavanja 10. decembra, Mrđunarodnog dana ljudskih prava, organizuje tribinu koja će biti održana u ponedeljak, 8. decembra 2014. sa početkom u 18 sati u Regionalnom centru za profesionalni razvoj zaposlenih u obrazovanju, (ul. Pariske komune bb).\nTribina nosi naziv: “Ženska ljudska prava: Od tamnih brojeva ka aktivizmu” Na tribini će govoriti Milica Pavićević, savetnica u Povereništvu za ravnopravnost, a na temu: Mehanizmi zaštite od nasilja i primeri iz prakse institucije Poverenika za ravnopravnost. Druga govornica je Veronika Mitro, stručnjakinja za ženska prava, a povod je nasilje nad ženama sa invaliditetom. Na temu seksualno nasilje govoriće Lepa Mlađenović, stručnjakinja za ženska prava.Tribinu vodi Marija Blagojević, pravnica i članica OO Palilula.\n– Ciljevi tribine su da se građanstvu pruži mogućnost da čuje izlaganja o kršenju ženskih ljudskih prava na način na koji se ne mogu informisati iz medija i da se svi zajedno podstaknemo na buduće aktivnosti ka prevenciji nasilja. Nova stranka je usvajanjem programa za zaštitu ljudskih prava definisala politiku u ovoj oblasti i sebi dala zadatak da bude stalno aktivna u prevenciji nasilja, saopštava ova stranka.


OBJAVILA FOTKU U VENČANICI I ZAPALILA TWITTER: Žene pobesnele, poručuju: "Muškarci, sram vas bilo!"\n22.03.2021. / 19:09\nUpravo gledate ANIKA BOŽIĆ: Udaja je i dalje najbrži put do uspeha! 0 Viral Pre 10 h Aniku Božić nazivaju "arapskom princezom" zbog udaje za imućnog biznismena palestinskog porekla. Da li zaista ima...


Ekonomsko osnaživanje izbeglih i prognanih porodica - RTV Centar Srem\nDruštvoGlavnoRegionVojvodina 06/19/2018 sofija 0\nPvodom Svetskog dana izbeglica, predsednik Pokrajinske vlade Igor Mirović uručio je danas ugovore za ekonomsko osnaživanje izbeglih i prognanih porodica, vredne 20 miliona dinara,...\nPvodom Svetskog dana izbeglica, predsednik Pokrajinske vlade Igor Mirović uručio je danas ugovore za ekonomsko osnaživanje izbeglih i prognanih porodica, vredne 20 miliona dinara, te najavio da će Pokrajina nastaviti sa programima podrške kako bi se trajno rešio status raseljenih lica.\n– Pokrajinska vlada će nastaviti da povećava finansijski iznos sredstava neohodan za sve aktivnosti Fonda za pružanje pomoći izbeglim, raseljenim i prognanim licima. Ovaj posao neće se završiti sve dok ijedna porodica, iz ove kategorije, bude imala potrebu za ovom vrstom pomoći – rekao je predsednik Mirović.


Skandinavija | Headliner\nVreli huk na ledenom severu… Van Gogh na koncertima u Malmeu i Oslu zagrejao Skandinaviju\nJedan od najpopularnijih srpskih bendova održao sjajne koncerte u Malmeu i Oslu. Oko 400 posetilaca u Malmeu i stotinak više u Oslu je, nošeno talasima nostalgije, ali i primesama modernog zvuka i budućnosti, uživalo u petak i subotu na prvim koncertima grupe Van Gogh koje je popularni srpski bend održao …\nIceage predstavili video singl “The Day The Music Dies”\nSkandinavski indie punk bend Iceage objaviće drugi album “Beyondless” 4. maja, a kao poslednji singl sa pomenutog izdanja predstavili su spot za pesmu “The Day The Music Dies”. Video je sniman na nekoliko lokacija u Detroitu od kojih su najpoznatije gradsko kupatilo – The Shvitz i najveći masonski hram na …


DRITAN OTKRIO: Da li USKORO sjeda u PREMIJERSKU FOTELJU... - IBALKAN\n“Osjećam se potpuno relaksirano. Mi znamo šta ćemo, drugi neka se odluče”, napomenuo je Abazović.\nKomentarišući platformu koju je Demokratski front dostavio političkim partijama o formiranju nove Vlade, potpredsjednik aktuelne i lider GP URA Dritan Abazović kazao je da nije primijetio nikakav novitet u njoj, piše podgorička Pobjeda.\n“Demokrate treba da se odluče je li im bliža URA ili DF. Nemam ambiciju da budem premijer, ali imam ambiciju da pomognem da Crna Gora izađe iz ovoga”, kazao je on.\nKako je dodao, vrlo je moguće da u 2022. uđemo bez usvojenog budžeta.\n“Vrlo je moguće to, jer ako je DF u Vladi onda je on dobar, a ako nisu, onda ne valja”, kazao je Abazović.\nKako je dodao, drago mu je što je pozicija URE kristalno jasna.\n“Osjećam se potpuno relaksirano. Mi znamo šta ćemo, drugi neka se odluče, ko hoće u voz za EU sa nama može da se vozi besplatno, ko neće srećan mu put. Ja mislim da ova Vlada radi u kapacitetu u kojem je radila i ranije, ja sam zadovoljan sada ćemo doći do tačke kada treba da se izglasa budžet, vidjet ćemo da li ćemo imati podršku, ako ne onda treba da vidimo šta dalje. Mi smo ovdje zbog građana, moramo da izaberemo Tužilački savjet, to je sve zbog građana, moramo da se borimo”, kazao je on i dodao:\n“Ako Demokrate i DF mogu da nađu zamjenu Uri ja bih bio srećan i zadovoljan. Ko god može da dođe do 41 neka izvoli. Međutim ovdje ljudi nemaju ideje i onda urušavaju one koji žele da uspostave model koji može da funkcioniše”, kazao je on.\nKako je poručio, ova Vlada radi i radit će u punom kapacitetu dok je god tu.\nTakav obezličeni građanin, čiji tipičan predstavnik šeta sa izbornom listom Read more


Živkovići kitili Đanija! | Mondo Portal\nAndrija Zivkovic Jovica Zivkovic proslava Djani\nŽivkovići kitili Đanija! 40 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nZvezde i tračevi 01.06.2017. / 08:25\nAutor mondo.rs 01.06.2017. / 08:25\nProslava u porodici fudbalera nije mogla da prođe bez folkera!\nFudbaler Andrija Živković proslavio je u kafani u Nišu trijumf na prvenstvu Portugalije, a njegov otac Jovica proslavljao je godinu dana rada svoje menadžerske agencije.\nKako je Živkovićev otac obesmislio pravila FIFA\nĐani, evo šuške, al' će' se nabrojiš!\nOn je Bog i batina estrade\nNa slavlju su pevali Radiša Trajković Đani, Aleksandra Mladenović i Katarina Živković, a domaća štampa piše da je najbolje "prošao" Đani kojeg su Živkovići kitili evrima do zore.\nProvodom se pohvalio i mladi fudbaler...\nA post shared by Andrija Zivkovic 17 (@zivkovic17) on May 30, 2017 at 2:38pm PDT\n...kao i narodnjak lično.\nAndrija Živkovic Grande familija\nA post shared by Djani (@djanimusic) on May 30, 2017 at 2:38pm PDT\nNek' puknu dusmani @djanimusic ✌\nA post shared by Katarina Zivkovic (@katarina2789) on May 30, 2017 at 12:36pm PDT\nMi smo Đanija pitali o jednom sasvim drugačijem nastupu - evo šta nam je rekao!\nnarodnjaci fudbaleri estrada novac Andrija Živković\n02.06.2017. / 09:10\n02.06.2017. / 07:46\nOvi Zivkovici bolje da su sirotinja bili...ne bi mogli da pokazu svima koliki su ljomberi. Ej slavi osvojenu titulu u Portugalu ko svadbu, u Nisu. Vec tu je saljacizam dostigao maksimum, sve i da mu je pevao Sting...a Djani i ostala bulumenta...samo *final touch*...\n01.06.2017. / 17:11\nUpravo gledate U Skadarliji svi već na stolovima 1 Zabava video Pre 2 min U Beogradu je veselo, a u najpoznatijoj boemskoj ulici od ranih popodnevnih sati počela je zabava.


02592 je pozivni broj telefonskog okruga za Selm. Za fiktivni broj telefona 7900829 i pozivni broj grada 02592, broj za pozivanje je 02592 7900829. A Selm se nalazi u Nemačka.\nPrefiks pozivnog broja grada dodeljuje broj telefona pretplatnika određenoj lokaciji. Pored pozivnog broja grada, postoje i druge vrste prefiksa: prefiksi međunarodnih država, prefiksi pružalaca usluga mobilne telefonije i prefiksi raznih usluga. Oni se kombinuju tako da odgovaraju za nekoliko svrha. Prilikom pozivanja iz jedne države u drugu u slučajevima kada primalac poziva ima fiksnu liniju, prefiks države se kombinuje sa pozivnim brojem grada i brojem pretplatnika. Za fiktivni broj telefona 7900829, pozivni broj grada 02592 (Selm) i Državni pozivni broj 0049, broj za pozivanje je 0049 2592 7900829. Ako se poziv upućuje na mobilni uređaj, Državni pozivni broj se kombinuje sa prefiksom pružaoca mobilnih usluga i brojem pretplatnika. Ako se poziv upućuje pretplatniku u istoj državi, Državni pozivni broj se može izostaviti. U slučaju nacionalnih poziva sa jedne fiksne linije ka drugoj, pozivni broj grada se takođe može izostaviti u mnogim državama kada oba pretplatnika imaju isti pozivni broj grada. Naravno, pozivni broj grada se takođe mora birati, u ovom slučaju 02592, naročito u državama u kojima su pretplatnici u mogućnosti da zadrže isti broj telefona nakon preseljenja na drugu lokaciju ili u drugi grad.\nAko ste van Nemačka i želite da pozovete osobu u Selm, pored pozivnog broja, treba vam i pozivni kod zemlje koju želite pozvati. Pozivni kod za Nemačka je +49 (0049), pa ako ste u Srbija i želite da pozovete osobu u Selm, morate da dodate +49 2592 njegovom broju telefona. Nula ispred pozivnog broja telefonskog okruga je u ovom slučaju izostavljena. Za fiktivni broj telefona 7900829, pozivni broj grada 02592 (Selm) i Državni pozivni broj 0049, broj za pozivanje je 0049 2592 7900829.


Republika / Hteo da je iskoristi: Sergej koncert Nataše Bekvalac nazvao džiberskim ringišpilom, a na kolenima je moljakao za ovu uslugu!\nSergej i Nataša\nMeđutim, izgleda da je glumac zaboravio da je navodno pre određenog vremena okrenuo broj telefona nekadašnje devojke i molio je da mu pomogne u vezi s jednim poslom, koji sam nije mogao da završi.\n- Svi su bili šokirani pričom da je Trifunović nakon svega imao hrabrosti da pozove Natašu i zamoli je za uslugu. Navodno, on se tada ponašao kada da su njih dvoje u sjajnim odnosima, te da nemaju nikakvih problema koje vuku iz prošlosti - kaže izvor.\n- Sergej je znao da Nataša može da mu bude karta za posao koji je trebalo da završi. S obzirom na to da je i te kako popularna, da je ljudi vole i da ima konekcije, Trifunović je bez blama kontaktirao s njom i zatražio pomoć od nje. Iako je bila iznenađena pozivom, ona je obećala da će dati sve od sebe da mu pomogne i na kraju se sve završilo u njegovu korist. Nataša o tome nije želela preterano da govori, pa tako nikada nije otkrila o kakvom je poslu reč - otkrio je izvor.\nUpravo zbog svega ovoga, mnogi su bili iznenađeni činjenicom da je Trifunović bez pardona učestvovao u napadu Srđana Dragojevića putem Tvitera na Bekvalčevu, koja im je kriva samo zato što je napunila „Štark arenu“.\nPevačica Estrada Sergej Trifunović Nataša Bekvalac Zabava Posao Koncert Svađa Usluga Štark arena moljakanje "džiberski ringišpil"


Across the Universe — Filmovi — Lovesensa.rs\nOmaž vremenu hipi pokreta, seksualne revolucije i vrtoglavog uspona rok muzike.\nAcross the Universe je ljubavna priča smeštena u šezdesete godine koje ključaju od antiratnih protesta, borbe za slobodu govora i građanska prava, pomeranja granica uma i rock and roll-a. U centru zbivanja je priča o ljubavi jednog sasvim običnog mladića prema devojci sa bogatim poreklom.\nZačinjen mnogobrojnim pesmama koje izvode legendarni The Beatles, ovaj film predstavlja svojevrstan omaž vremenu hipi pokreta, seksualne revolucije i vrtoglavog uspona rok muzike. U filmu su korišćene i scene animacije, a preko 30 pesama Bitlsa je propraćeno i njihovim čuvenim filmovima: Help! (1965), A Hard Day's Night (1964), Magical Mystery Tour (1967)), Yellow Submarine (1968) i Let It Be (1970).


Za unapređenje puteva u Prijestonici pola miliona eura | Kodex.ME\n14. 06. 2019 - 14:50 Autor: Kodex\nU selu Građani kako je saopšteno biće asfaltirano kilometar puta, dok će na saobraćajnici Han Mašanovića – Začir – Boguti – Građani biti sanirane udarne rupe.\n"U gradu će biti asfaltirano 800 metara saobraćajnice od Jabučke ulice do Gnjijevog dola i sanirane udarne rupe na gradskim ulicama.\nPotporni zidovi biće sanirani na lokalnim putevima u selu Građani i Boguti – Prekornica, kao i na lokalnom putu Rijeka Crnojevića – Dujeva – Virpazar. U gradu biće sanirani potporni zidovi na putevima Cetinje – Ivanova korita i Bajice – pod Pištet.\nRadove na unapređenju gradskih, lokalnih i nekategorisanih puteva izvodi podgorička kompanija Bemax, osim Ulice Baja Pivljanina koju će sanirati barski Putevi. Obje kompanije izabrane su na tenderu",saopšteno je.\nU toku 2018. godine Prijestonica Cetinje izdvojila je 520 hiljada eura za unapređenje 12 kilometara seoskih puteva. Radovi u Katunskoj i Riječkoj nahiji su se odnosili na saniranje i probijanje novih puteva, asfaltiranje, tamponiranje i saniranje udarnih rupa.


Sudija usvojio Popovićev predlog da se zamrzne postupak, KRIK će se žaliti\nBojana Jovanović | 06. feb 2019.\nSudija Višeg suda u Beogradu Slobodan Keranović usvojio je predlog ministra Nenada Popovića i zamrznuo jedan od postupaka koji se po Popovićevoj tužbi vodi protiv KRIK-a. Na ovu odluku KRIK će se žaliti Apelacionom sudu u Beogradu.\nPopović je sredinom decembra zatražio od suda da se četiri postupka u kojima je tužio KRIK zamrznu dok je na funkciji ministra da, kako je naveo, ne bi bili protumačeni kao pritisak na medije. Ovakav predlog usledio je nakon što su ga u dva postupka sudije opomenule jer se nije pojavljivao na suđenju i najavile da će odbaciti njegove tužbe ukoliko se to ponovi.\nKRIK je odgovorio na ovaj predlog ministra i zatražio da se suđenja nastave, kao i da se ročišta zakazuju češće. Među razlozima za nastavak suđenja KRIK je naveo da osnov po kome je Popović tražio zamrzavanje postupka ne stoji – to što je ministar nije, po zakonu, razlog da se sudski predmet zamrzne.\nPodsećamo da je Popović i u vreme podnošenja tužbi protiv KRIK-a bio na funkciji ministra.\nSudija Slobodan Keranović, međutim, usvojio je ministrov predlog. U rešenju nije dao detaljno obrazloženje, ali je naveo da je ovakvu odluku doneo i jer se KRIK nije protivio ovom predlogu – što nije istina. Da je KRIK poslao dopis vidi se na sajtu Ministarstva pravde, kao i na samom dopisu na kome je prijemni pečat suda.\nKRIK će se na ovu odluku žaliti Apelacionom sudu u Beogradu.\nPodsetimo, Popović je u januaru prošle godine podneo četiri tužbe protiv KRIK-a, a svakom je tražio naknadu od milion dinara za povredu ugleda i duševnu bol.\nNovinari KRIK-a zatražili su da se postupci objedine jer su tuženi za tekstove koji se zasnivaju na istim informacijama, međutim, sud to nije prihvatio. Popović se nijednom nije pojavio na sudu da da iskaz, pravdajući izostanke uglavnom putovanjima u Rusiju.\nSvi tekstovi zbog kojih je tužio novinare KRIK-a otkrivaju detalje o njegovoj imovini i ofšor poslovima, a bazirani su na dokumentima koji su procurili u okviru velikog međunarodnog novinarskog projekta u kome je KRIK učestvovao.\nProcurela dokumenta pokazuju da Popović poseduje poslove i imovinu vredne više od 100 miliona američkih dolara, da ima prijavljeno boravište u Švajcarskoj gde plaća poreze i da kontroliše kompanije registrovane u ofšor zonama.\nPopović je odbio da razgovara sa novinarima KRIK-a pre objavljivanja priče, a KRIK podseća da je sve što je objavljeno potkrepljeno zvaničnom dokumentacijom, kao i da su „Rajski papiri“ međunarodni projekat u kom je učestvovalo 96 medijskih organizacija iz 67 zemalja.\nPopović traži izuzeće sudije koja ga je upozorila zbog nedolazaka na suđenje\nPotvrđena presuda „Informeru“, mora da plati odštetu uredniku KRIK-a\nVulin: Agenciji sam rekao istinu, KRIK vodi hajku\nKRIK Nenad Popović\n← UNS: Osnovni sud u Brusu da omogući izveštavanje novinarima\nPredstavnik OEBS-a za slobodu medija Arlem Dezir osudio pretnje televiziji N1 →


UEFA se dogovorila sa većinom "odmetnika" | BL Portal\nOd 12 klubova koji su pokrenuli priču o Superligi, devet se pokajalo i priznalo grešku, ali i prihvatilo posljedice i kazne od UEFA.\nUEFA je saopštila da je postignut dogovor sa devet od 12 klubova pokretača Superlige, o posljedicama i kaznama zbog pokušaja osnivanja takmičenja van zvaničnih fudbalskih organizacija.\nBijelu zastavu su istakli Mančester siti, Mančester junajted, Liverpul, Totenhem, Arsenal, Atletiko, Milan i Inter.\nPomenuti klubovi koji su se odrekli Superlige, moraće da se odreknu i pet odsto UEFA nagradnog fonda za prvu sezonu koju budu igrali u međunarodnim takmičenjima.\nTakođe, kao gest dobre volje – uplatiće zajedno 15 miliona evra za djecu, omladinu i nižerazredne klubove u lokalnim zajednicama.\nUkoliko ponovo budu pregovarali o učestvovanju u nekom sličnom takmičenju, van zvaničnih okvira, biće kažnjeni sa 100 miliona evra, a 50 miliona će platiti ukoliko prekrše dogovor sa UEFA.\n– Nakon što su ovi klubovi preuzeli odgovornost i pokazali želju da poprave sve što su napravili, Uefa želi da zatvori ovo poglavlje i nastavi dalje u pozitivnom duhu – poručio je prvi čovjek Evropske fudbalske unije, Aleksandar Čeferin.\nMadridski Real, Barselona i Јuventus još ne priznaju poraz, pa se epilog borbe sa UEFA tek očekuje, a kazne će, bez dileme, biti daleko teže.\nTags: klubovi, superliga, UEFA\nOpravdali ulogu favorita: Engleska nadigrala Hrvatsku\n13. Juna 2021. 17:13\nPoraz reprezentacije naljutio lidera ruskih komunista: Igračima su ubacili nešto u hranu\n13. Juna 2021. 16:43\nĐoković siguran pred finale: Iskustvo je na mojoj strani\n13. Juna 2021. 12:10


Pri kraju radovi u ulici Slavka Krupeža (FOTO) - Ozonpress :: internet portal\nTag: Ljubić, radovi\nPri kraju su radovi na rekonstrukciji ulice Slavka Krupeža u mesnoj zajednici Ljubić, od kružnog toka ka Suvom bregu.\nU toku je izrada trotoara i postavljanje behaton ploča, dok se narednih dana očekuje skidanje a potom postavljanje novog sloja asfalta. Vrednost investicije je 56 miliona dinara, investitor je JP Putevi Srbije, a izvođać radova Štrabag Čačak.\nPutevi Srbije finansirali su i rekonstrukciju ulice Aleksandra Savića, do raskrsnice puteva za Miokovce i Vraniće.\nDeo puta na ovoj deonici se neće raditi ove godine dok se ne reši problem odvoda površinskih voda. Očekuje se da će se taj deo puta raditi sledeće godine.\nIz republičkog budžeta za putnu infrastrukturu na području Čačka u poslednjih šest meseci izdvojeno je oko 300 miliona dinara.\nPera 11/10/2017 u 14:23 Odgovorite\nNadam se da će trotoar služiti pešacima a ne za parkiranje automobila jer će u tom slučaju ljudi, žene, deca i bebe u kolicima i dalje ići ulicom.\nČačak se u 21.veku polako upoznaje sa trotoarom.\nUz malo sreće u 22. veku ćemo možda svi imati trotoar u ulici, bar sa jedne strane.\n007 11/10/2017 u 18:28 Odgovorite\nЦИЉ НОВЕ ЧАЧАНСКЕ ВЛАСТИ,ПО ЧЕМУ ЋЕ ЈЕ ГРАЂАНИ ПАМТИТИ 10.000м ТРОТОАРА,НАЈВИШЕ ПОСЛЕ ДРУГОГ СВЕТСКОГ РАТА! П.С.МОЛИ СЕ БОШКО ОБРАДОВИЋ ДА НЕ УЗИМА БЕХАТОН КОЦКЕ ДА БИ МАРТИНОВИЋУ И ЊЕМУ СЛИЧНИМ СЛИКОВИТО ОБЈАШЊАВАО НЕКЕ СТВАРИ!\nCa 11/10/2017 u 21:11 Odgovorite\nMa to je sigurno Bosko doneo onaj kamen sto je Dragica postavila kao kamen temeljac za novo porodiliste u Cacku,sto ce biti izgradjeno o kukovo leto..


Iz MUP-a tvrde da je Novopazarka napala policijske službenike! | - Sandžak Danas Iz MUP-a tvrde da je Novopazarka napala policijske službenike! – – Sandžak Danas\nHome Aktuelno Iz MUP-a tvrde da je Novopazarka napala policijske službenike!\nIz MUP-a tvrde da je Novopazarka napala policijske službenike!\navg 04, 2019, 21:41 pm\nEdita Radetinac iz Novog Pazara prije dva dana objavila je fotografije povreda za koje tvrdi da su njoj nanijeli policijski službenici u policijskoj upravi tog grada. Ona je uz fotografije ostavila i komentar o navodnom incidentu. Kako kažu iz MUP-a, njeni navodi su netačni.\nU pomenutoj objavi ona je navela da je 31. 07. 2019. godine u 12:30 h bila u PU Novi Pazar sa dvoje maloletne djece, sinom R.H (17) i R.E. (5) radi podizanja lične karte svom sinu, ali da je onda, navodno nastao incident.\nKako je Edita u svojoj objavi navela, zatražila je papir i hemijsku i jedna od radnica joj je rekla da nema, a njen kolega je, kako je napisala, bio veoma ljubazan i dao joj papir i hemijsku.\n– Počela sam da pišem i u jednom trenutku sam izašla u hodnik da nastavim sa pisanjem, kada je u jednom trenutku službenica Vesna Nešković izašla, otela mi papir i hemijsku i počela je da me udara i da me vuče, pred 20 svjedoka, i moje dvoje maloljetne djece. Moj sin (17) je makao Vesnu od mene, u tom trenutku službeno lice (policajka) se zaletjela i udarila mog sina (17) dva puta u predjelu leđa, tj. bubrega, sa pretnjama “Završićeš u zatvoru” – napisala je Edita.\nOna je dalje tvrdila da se ovom incidentu pridružio jos jedan policajac.\nPočeli su svo troje zajedno nasilno da izbacuju mene i dva sina. Ispred PU Novi Pazar sam se onesvijestila da bi na moje stanje Vesna Nešković rekla: “Nemoj da glumiš”. Na to moje stanje niko od pripadnika PU Novi Pazar nije reagovao da se meni pruži bilo kakva vrsta pomoći. Lišena sam slobode, dok je moj sin (5) vrištao i govorio: “Pustite mi mamu, nemojte da je zatvorite” – tvrdi na svom Fejsbuk profilu Edita Radetinac.\nEdita Radetinac je na svom Fejsbuku navela i da su je policajci, navodno držali sedam sati odvojeno od djece, te da im je “vjerovatno smetala marama koju nosi”, aludirajući na sukob po vjerskoj osnovi.\nPOLICIJA NEGIRA OVE NAVODE\nKako bismo provjerili da li su ove tvrdnje istinite, obratili smo se Ministarstvu unutrašnjih poslova, njihov odgovor negira sve Editine navode i ukazuje na to da je upravo Edita bila ta koja je izazvala incident.\n– Obavještavamo vas da su netačni navodi E. R. (42) da su je policijski službenici pretukli u zgradi Policijske uprave Novi Pazar. Naprotiv, E. R. koja je 31. jula došla u PU Novi Pazar, kako bi njen sin preuzeo ličnu kartu, napala je tom prilikom dvije policijske službenice. Ona je prvo gađala olovkom, a zatim i vrijeđala policijsku službenicu koja radi na upravnim poslovima, nakon čega joj je, kako bi je smirili, prišlo dvoje policijskih službenika. Ona je tada napala još jednu policijsku službenicu i nanijela joj povrede u predelu ruku, koje je konstatovao i dežurni ljekar u bolnici u Novom Pazaru – naveli su iz MUP-a za “Telegraf”.\nIz MUP-a su dalje naveli da je o ovom događaju obavješteno Osnovno javno tužilaštvo, čiji je tužilac naložio da se osumnjičena E. R. privede i da se protiv nje podnese krivična prijava zbog sumnje da je izvršila krivično djelo napad na službeno lice u vršenju službene dužnosti.\n– Napominjeno, da E. R. nije podnijela pritužbu na rad policijskih službenika, iako joj je ta mogućnost predočena, niti je dostavila bilo kakvu zdravstvenu dokumentaciju koja potvrđuje njene tvrdnje da je zadobila bilo kakve povrede – rečeno je iz MUP-a.\nIzvor: Sandžak danas/Telegraf.rs\nTAGMup napad novi pazar\nPrevious PostPrijeteće poruke na kućama i automobilima Bošnjaka! Next PostTutinac uhapšen zbog terorizma?! Prijetio i muslimanima!


20.05.2019 / 12:41 Tenis - ATP lista\nU Top 10 desile su tri promjene, Grk Stefanos Cicipas napredovao je za jedno mjesto pa je sada šesti teniser svijeta, Japanac Kei Nišikori nazadovao za jednu poziciju i sada je sedmi, dok se među deset najbolji vratio se i Amerikanac Džon Izner.\nOd ostalih srpskih tenisera, Dušan Lajović i Laslo Ðere pomerili su se za dve pozicije u nazad, pa su sada na 33, odnosno 34. mestu.\nVeliki napredak ostvario je Filip Krajinović, koji je poboljšao plasman za devet pozicija i sada je 60. teniser svijeta, dok je Miomir Kecmanović popravio plasman za jedno mjesto i sada 83. teniser na svijetu.\nNajbolji bh. teniser Damir Džumhur nalazi se na 57. mjestu.\n1. (1.) Novak Ðokovic (Srbija) 12.355 bodova\n5. (5.) Aleksander Zverev (Njemačka) 4.155\nDžumhur: Ostaje žal što meč protiv Đokovića u Sarajevu nije održan\nDamir Džumhur zaslužuje status vrhunskog sportiste BiH\nGudeljević sa ocem bh. tenisera\n08:20 BiH Maratonci i biciklisti na putu ka Srebrenici jutros kreću iz Jajca


Biciklisti iz 42 zemlje poslali prijave za Svjetsko prvenstvo u Istočnom Sarajevu – Sport Centar Biciklisti iz 42 zemlje poslali prijave za Svjetsko prvenstvo u Istočnom Sarajevu – Sport Centar\nTačno tri sedmice ostalo je do otvaranja Svjetskog prvenstva u biciklizmu za amatere u Istočnom Sarajevu (5 – 10. oktobar), a zaključno sa jučerašnjim danom prijave za učešće stigle su iz 42 zemlje svijeta sa četiri kontinenta – Evrope, Sjeverne Amerike, Južne Amerike i Australije.\nUprkos nestabilnoj epidemiološkoj situaciji u cijelom svijetu, prijave stižu sa svih meridijana i paralela, a u narednim danima treba očekivati povećanje broja takmičara. Do sada je učešće potvrdilo oko 450 biciklista, što je ogroman uspjeh ako se zna da je broj učesnika na kvalifikacionim trkama praktično prepolovljen u odnosu na period prije pandemije. Do prvenstva koje će zvanično biti otvoreno 5. oktobra ostalo je da se održe još trke u Švajcarskoj i Luksemburgu, pa je realno da poslije tih takmičenja stigne još dosta prijava onih koji ispune normu.\n“Uzevši u obzir okolnosti i činjenicu da je u kalendaru ostalo 12 od 25 planiranih kvalifikacionih trka možemo da budemo prezadovoljni. U stalnom smo kontaktu sa menadžerom Granfondo svjetske serije Ervinom Vervekenom, sve se odvija po planu. Koliko vidim, problem će imati takmičari iz Australije iako ih se dosta prijavilo, jer su tamošnje vlasti vrlo striktne po pitanju napuštanja zemlje i kovid protokola. Ipak, mislim da ćemo ugostiti značajno veći broj od do sada prijavljenih”, rekao je direktor prvenstva Vladimir Kuvalja.\nPripreme za organizaciju događaja ulaze u samu završnicu, a iskustva sa kvalifikacione trke koja je održana sredinom avgusta značajno su olakšala proces kako bi sve bilo spremno i kako bi se Republika Srpska i BiH u najboljem svjetlu predstavile svijetu. Prvi test je, dakle, položen najvišim ocjenama, a sada je ispred svih, kako grada domaćina, tako i organizatora, te partnera u organizaciji Olimpijskog centra Jahorina velika odgovornost.\n“Ne sumnajm da ćemo biti na visini zadatka. Mnogo stvari već smo riješili, ostalo je naravno još dosta posla, ali smo uhodana ekipa koja je već pokazala de se ne plaši izazova”, rekao je izvršni direktor Svjetskog prvenstva Goran Guska.\nPrva trka zakazana je za 6. oktobar kada će biti vožen individualni hronometar, dan kasnije je timski hronometar, pa slijedi dan pauze, a potom će biti vožena mediofondo trka. Veliko finale je u nedjelju 10. oktobra kada je na programu granfondo trka.\nbiciklizamGRAN FONDOGRAN FONDO SP\nNajteža utrka u karijeri: Lejla Tanović zauzela 15. mjesto na Svjetskom prvenstvu u Italiji


kurdski odredi pešmerga - Sputnjik Srbija\nMeđunarodna nevladina organizacija „Amnesti internešenel“ saopštila je da američka vojska ne zna gde se nalazi deo naoružanja dostavljenog u Irak i Kuvajt. Ukupna vrednost „nestalog“ oružja procenjuje se na milijardu dolara.\nKurdski odredi krenuli su u veliku ofanzivu na položaje terorista severno od Mosula, u operaciji učestvuje oko 5.000 ljudi, saopštio je u nedelju medija centar Patriotskog saveza Kurdistana.\nTurska uputila vojnike na sever Iraka\nTurske vlasti uputile su 130 vojnika u rejon blizu Mosula na severu Iraka radi obučavanja boraca iračkih Kurda (pešmerga), prenosi televizijski kanal Si-En-En Turk.


NARODNI POKRET SRBIJE: VREME JE ZA NEKE DRUGE – Balkanekspresrb.rs\nDa li je pravi put da se smanje plate i penzije, a da se od toga finansiraju krediti Srbijagasu, odmarači za noge, brojači putnika u bus-plusu, da veću subvenciju dajemo za uvoznu sadnicu, nego za onu proizvedenu u Srbiji, da svaki ministar sprovodi svoju politiku po ličnom ubeđenju i nahođenju, zbog nepostojanja strateškog plana razvoja, da u medijima govorimo o napretku, reformama, investicijama, a da smo sve niže po svetskim i evropskim merilima?, pitao je predsednik NPS Miroslav Aleksić na Svečanoj Skupštini NPS, održanoj danas u Sava Centru\nPress služba NPS\n– Narodni pokret Srbije ne pristaje na samo jedno mišljenje i samo jednu partiju, jer to nije dobro za Srbiju. Jaka ekonomija, nova radna mesta, profesionalizacija, uređeno društvo, borba protiv korupcije, evropski ekonomski prostor – danas se ciljevi skoro ne razlikuju ni među partijama, ni među zemljama. Razlikujemo se u načinu, putu kojim idemo do postavljenih ciljeva. Put kojim danas ide Srbija ne vodi do cilja, rekao je predsednik Narodnog pokreta Srbije Miroslav Aleksić na Svečanoj Skupštini NPS, održanoj danas u Sava Centru.\n„Da li je pravi put da se smanje plate i penzije, a da se od toga finansiraju krediti Srbijagasu, odmarači za noge, brojači putnika u bus-plusu, da veću subvenciju dajemo za uvoznu sadnicu, nego za onu proizvedenu u Srbiji, da svaki ministar sprovodi svoju politiku po ličnom ubeđenju i nahođenju, zbog nepostojanja strateškog plana razvoja, da u medijima govorimo o napretku, reformama, investicijama, a da smo sve niže po svetskim i evropskim merilima? Da li će put manipulacija, obmana, izazivanja straha, odsustva sistema vrednosti i lažnih obećanja dovesti Srbiju do cilja?“, rekao je Aleksić, zaključivši da je taj put doveo do toga da je politika postala sama sebi cilj, a da se političari bave politikom zbog politike.\nAleksić je objasnio da Srbija mora da ima strateški plan razvoja, koji će definisati kojim putem Srbija treba da ide.\n„Ne smemo se rugati građanima. Naš zadatak je da im pomognemo, jer Srbija nema više vremena za čekanje“, rekao je Aleksić, ocenivši da Srbija nema vremena za eksperimente pojedinaca, koji su dobili priliku da upravljaju zemljom.\n>Vreme je za neke druge! Vreme je za mlade, bez tereta prošlosti, bez mrlja, džipova, afera, sumnjivih poslova i dogovora, a koji su prepoznati i u okruženju i u Evropskoj uniji kao sagovornici na mnoge teme“, rekao je Miljan Pavlović, član Predsedništva Međunarodne unije mladih demokrata.\n„Složićemo se da je za Srbiju dobro da ima uređen sistem, da institucije budu jake, a društvo pravedno. Ali, kad pogledamo ko i kako ove ciljeve sprovodi, s pravom postavljam pitanje da li je to put kojim Srbija treba da ide, jer do ciljeva se može stići na različite načine“, rekao je Pavlović, ističući da mladi ljudi nemaju vremena za još jedan promašen put.\nOn je istakao da mediji, frizirani izveštaji javnog mnjenja, nameštene ankete, lažni osmesi i zapaljivi govori ne odlučuju o tome da li Srbija ide u dobrom smeru, i dodao da to određuje samo jedan jedini parametar – koliko mladih danas želi da ode iz Srbije.\n>Kakvu će promenu naša deca i unuci doživeti da vide i kakav napredak ćemo ostvariti? Ovo je naša prilika da odgovorimo tom pozivu. Ovo je naš trenutak. Ovo je naše vreme. Zbog toga Narodni pokret Srbije ima cilj da mlade podstakne da ostanu u Srbiji, da se ovde zaposle i osnuju porodice. Samo tako, sa mladima koji ostaju, Srbija ima nade“, zaključio je Pavlović.\nPrisutnima se obratio i predsednik Narodnog pokreta „Knjaz“ Milan Đokić, izražavajući podršku politici Narodnog pokreta Srbije.\nSvečanoj Skupštini NPS prisustvovale su brojne zvanice iz diplomatskog, javnog i političkog života.<\nMihajlovićeva je, na konferenciji za novinare posle sastanka, rekla da se razgovaralo o modernizaciji pruge Beograd – Budimpešta,\nSNS: JOKSIMOVIĆEVA RAZGOVARALA SA PREDSEDNIKOM EVROPSKE NARODNE PARTIJE DOLOM\nPredsednik EPP, Džozef Dol, izrazio je otvorenost i zainteresovanost EPP da SNS, kao najuticajnija partija u Srbiji, srodne\nTagsMarodni pokret Srbije


Koliko će me sve ovo koštati? and packages | Development time | BoldizArt\nAko ti je potrebno više funkcionalnosti pogledaj našu price calculator stranicu sa cenovnikom, i sastavi veb-stranicu prilagođenu svim tvojim potrebama.\nVeb-prodavnica sa stranicom za blog\nNakon jasnog razumevanja svrhe tvoje buduće veb-prodavnice, osmislićemo ti klasičnu veb-prodavnicu sa hostingom, domenom, SSL sertifikatom i svim potrebnim parametrima za pokretanje.


Turistička organizacija Srbije, u saradnji sa ovogodišnjim domaćinima Turističkom organizacijom Užica i Sportsko-turističkim centrom "Bajina Bašta", organizovala je u hotelu "Omorika" na Tari 6. Turistički forum (13.-16.05.2015.) koji ima za cilj da kroz edukativne sesije i radionice upozna predstavnike lokalnih turističkih organizacija sa savremenim trendovima u predstavljanju i promociji turističkih potencijala. Na Forumu, kome je prisustvovalo oko 150 učesnika iz 57 lokalnih i regionalnih turističkih organizacija iz Srbije, kao i veliki broj turističkih novinara, Gordana Plamenac, direktorka Turističke organizacije Srbije, istakla je da je "Srbija sve interesantnija destinacija koja beleži veliki porast broja stranih gostiju te je osnovna tema ovogodišnjeg skupa posvećena baš DESTINACIJSKOM MENADŽMENTU budući da su za unapređenje turističke ponude Srbije neophodni poboljšanje infrastrukture, bolja opremljenost turističkih objekata i kvaliteta usluga, kao i prilagođavanje propisima Evropske unije. Turizam je u poslednjoj deceniji jedina privredna grana koja pokazuje kontinuirani rast. Od pozicioniranja turizma u privredi Srbije zavise i odgovori na izazov javno-privatnog partnerstva, kao i visina prihoda koja će se na godišnjem nivou sliti u budžet".\nEdukativni deo Foruma činila su brojna predavanja, prezentacije, sesije i okrugli stolovi, izuzetno interesantni upravo sa stanovišta hvatanja koraka sa zahtevima svetskog turističkog tržišta. U tom smislu uvodno izlaganje pod naslovom "Destinacijski menadžment" (Prof.Dr Jovan Popesku, Univerzitet Singidunum), utemeljilo je konstataciju da je "Potrebno koristiti one mehanizme usmeravanja razvoja turizma koji mogu biti osnova za uobličavanje novih rešenja, posebno na regionalnom nivou".\nPredavanje je pratila i istoimena radionica sa izuzetno inspirativnim nastupom Čeril Hargrov, eksperta za turizam i kulturno nasleđe u Odelenju za ekonomski razvoj Direkcije za turizam u Džordžiji (SAD), čije je učešće organizovano u okviru programa za razvoj turizma Američke ambasade u Beogradu. Svoj edukativni cilj ispunili su i Okrugli sto "Primeri dobre prakse i predstojeći izazovi u online promociji" (Nebojša Petković, TOS), Case study "Planinski doručak kao instrument specijalizacije gastronomske ponude turističke regije Zapadna Srbija" (Snežana Milisavljević, RRA Zlatibor, Užice), predavanja "Uloga privatnog sektora u implementaciji i održivosti projekta" (Ivan Vitorović, hotel "Mona"), "Razvoj tranzitnog turizma kroz unapređenje turističke signalizacije u jugozapadnoj Srbiji" (Darko Đurović, RRA Zlatibor, Užice), "Projektni potencijali u turizmu sa osvrtom na projekat EDEN - Izuzetne destinacije Evrope" (Dejan Crnomarković, TOS) i druga.\nOvogodišnji učesnici Turističkog Foruma, i turistički novinari, glasanjem su odlučili da se 7. Turistički forum iduće godine održi u Kuršumliji, u Prolom banji.\nDa bi destinacijski menadžment bio prikazan i u praksi, uz odgovarajuće primere i mogućnosti same destinacije, sastavni deo Foruma pratila su i sportska nadmetanja, piknik na Tari sa autentičnim gastronomskim specijalitetima uz muzičku pratnju trubača, poseta Bajinoj Bašti i fabrici lokalnog brenda "BB klekovača", kao i upoznavanje sa turističkim zanimljivostima regije, što je, u organizaciji agencije "Taratours", obuhvatilo obilazak jezera Perućac i plovidbu kanjonom reke Drine, prolazak kroz Mokru goru i etno selo Drvengrad na brdu Mećavnik, ispraćaj voza na glavnoj železničkoj stanici na Šarganskoj osmici, put do Višegrada i obilazak mosta Mehmed-paše Sokolovića i Andrićgrada.


Životna lekcija čika Raše Popova | Adria Daily\nI u 83-oj godini, ovaj čovek je u stanju da nam održi lekciju iz lepog vaspitanja, dobrog raspoloženja, pristojnosti. I sama pomisao na čika Rašu Popova svima nama izmami ili smešak ili retko poseban nostalgični momenat. Od pre nekoliko nedelja se ponovo pojavljuje u televizijsoj seriji (ne samo) za mlade – “Fazoni i fore” koja se ovoga puta emituje na RTV-u.\nRaša Popov u emisiji “Agape”\nA juče, važne životne priče, Raša je davao u emisiji “Portret kod Ivana” na Srpskoj naučnoj televiziji. Poslušajte pažljivo njegove reči.


Vučić naredio Stefanoviću: Šalji specijalne jedinice! – Gerila\nGerila > Društvo > Vučić naredio Stefanoviću: Šalji specijalne jedinice!\nVučić naredio Stefanoviću: Šalji specijalne jedinice!\nobjavljeno na Feb. 28, 2020 u 2:39 pm 28/02/2020\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić naredio je ministru policije Nebojši Stefanoviću da pošalje specijalne jedinice policije u Šid da “uspostave bezbednost i javni red” nakon što je bilo izveštaja o više incidenata sa migrantima u tom mestu.\nVučić navodi da poslednjih nekoliko dana građani Šida imaju problem sa, kako je on rekao, nervoznih migranata koji su počeli da upadaju u kuće i imanja i da je zbog toga uputio zahtev ministru policije Nebojši Stefanoviću da pošalje specijalne jedinice policije u to mesto.\n“Vidim da su ljudi u Šidu vrlo uznemireni jer im upadaju sve češće u kuće i na imanja. Zato sam zamolio Stefanovića da pošalje posebne jedinice policije, bilo žandarmerije ili neke druge specijalne jedinice da zavedu red u Šidu, obezbede mir i da ne budu taoci broja migranata koji čekaju da pređu na teritoriju Hrvatske”, rekao je Vučić.\n“Od sutra možete očekivati značajno povećanje snaga javnog reda i mira koji će uspostaviti bezbednu zonu za sve građane Šida”, rekao je Vučić.\nVojna policija hapsiće i civile po naredbi Vulina\nVučić pustio Kurir na Dačića: raskid koalicije – raskid prijateljstva!


Berane – Snažni potencijali za poljoprivredu i ruralni razvoj | RURAL PORTAL\nMarch 7, 2016 ruralportal Agro baza, Agroreportaža, Edukacija, Projekti, Regionalni ruralni razvoj, Ruralne zanimljivosti, Ruralni razvoj, Ruralni turizam, Vijesti No comments\nOsnovne informacije –Opština Berane- Služba menadžera odeljenje za Evropske integracije. Kontakt osoba za navedenu službu: Milutin Mićović – savjetnik za projekte u poljoprivredi. Kontakt (adresa, telefon, fax, mobilni telefon odgovorne osobe, e-mail, web portal…): IV Crnogorske br.1, Telefon: 051/232-177, Fax:051/233-357, Mob.tel: 068/58-48-59, e-mail: m.micovic@berane.co.me; miso.micovic@gmail.com web portal: www.berane.co.me Radno vrijeme: 07- 15h\nOblasti, proizvode ili usluge po kojima je Vaša opština poznata kada se govori o poljoprivredi i ruralnom razvoju…\nPoljoprivredna proizvodnja u opštini Berane ima dugu i bogatu tradiciju. Beranska opština ima 3.156 poljoprivrednih gazdinstava. Značajne površine poljoprivrednog zemljišta dobrog kvaliteta i dovoljan broj radno sposobnog stanovništva, uz dodatne investicije, su dobra osnova za intenzivnije pokretanje poljoprivredne proizvodnje, a samim tim, i zapošljavanje radno sposobnog seoskog stanovništva.\nPovoljni klimatski¸ reljefni i zemljišni uslovi za gajenje kontinentalnih vrsta voća predstavljaju značajan potencijal za organizaciju voćarske proizvodnje u našoj opštini. Voćarstvo, kao grana poljoprivrede, zauzima jedno od vodećih mjesta u cjelokupnoj poljoprivrednoj proizvodnji. U odnosu na nekadašnju sortnu strukturu, sadašnja je dosta izmijenjena, i uglavnom preovladavaju visoko-produktivne selekcionisane sorte voća. Radi se o sortama i selekcijama koje ostvaruju zadovoljavajuće i stabilne prinose.\nOpština Berane ima u planu za 2016 godinu pokretanje značajnog i zahtjevnog projekta podizanja matičnog zasada maline sorte Vilamet, kao i podizanje novih i proširenje starih produktivnih zasada ovog vrsta voća. Takođe je u planu pokretanje pogona za preradu voće gdje će glavni proizvodi biti suvo voće( šljiva,jabuka,kruška), kao i proizvodnja „Matičnog soka“ od ekološki proizvedenog voća sa ovog područja.\nOpština Berane raspolaže sa značajnom površinom obradivog zemljišta. Jedna od glavnih karakteristika zemljišnog fonda je usitnjenost parcela sa daljom tendencijom još veće usitnjenosti. Površine namijenjene za ratarstvo i povrtarstvo (oranice) se koriste u dva vremenska termina, a u zavisnosti od zahtjeva gajenih biljaka, i to u jesenjoj i prolećnoj sjetvi. U jesenjoj sjetvi su uglavnom zastupljena ozima žita i vrlo malo povrtarskih kultura i krmnog bilja. U prolećnoj sjetvi su uglavnom zastupljene žitarice, prvenstveno kukuruz, zatim povrće, i to u najvećem obimu krompir, i znatno manje krmno bilje. Proizvodi ratarstva i povrtarstva se prodaju na domaćem tržištu kao neprerađena sirovina.\nPo obimu i vrijednosti proizvodnje, stočarstvo zauzima glavno mjesto u formiranju ukupnog prihoda od poljoprivrede. Ova grana poljoprivrede obezbjeđuje proizvode od velikog značaja za ishranu stanovništva, industrijsku preradu, tržište itd.\nGovedarstvo predstavlja najvažniji segment stočarske i ukupne poljoprivredne proizvodnje, kako po obimu, tako i po dobijenim vrijednostima. Po zastupljenosti i značaju proizvodnje, govedarstvo je u direktnoj vezi sa raspoloživim travnim površinama, kao osnove za obezbeđenje krmne stočne hrane. Od ukupnog broja goveda (4.656), najvažnije i najveće je učešće plotkinja i ono iznosi oko 80%, što znači da je govedarstvo u našim uslovima uglavnom usmjereno na proizvodnju mlijeka. Prepoznatljivi mlječni proizvodi ovog područja su: bijeli salamurni „ Polimsko-vasojevićki sir“ i kajmak iz kotlića.\nOvčarstvo na teritoriji opštine Berane i sjeveru Crne Gore ima vjekovnu tradiciju. Nekad se uzgajao značajno veći broj ove vrste stoke, a danas se gaji oko 10.000 ovaca. Na području naše opštine i dalje je najviše zastupljena oplemenjena Pramenka – Vasojevićki soj ovce. Prepoznatljivi proizvodi ovog područja su. Planinsko jagnje, Tvrdi punomasni ovčiji sir, Kajmak, kao i tradicionalni proizvod od ovčijeg mlijeka – Jardum koji rado konzumiraju svi posjetioci katuna na planini.\nKozarstvo kao djelatnost na teritoriji naše opštine nije naročito razvijeno, i pored veoma pozitivnih uslova za gajenje koza. S obzirom da je koza skromnih zahtjeva prema ishrani i uslovima držanja, u poslednje vrijeme počinje se značajnije gajiti, što ukazuje i izgradnja savremene farme za gajenje koza (Farma koza ″Stanković″ – Vinicka). Najzastupljenije rase su domaća Balkanska i Alpska.\nPčelarstvo je u Beranama postalo ekonomski veoma značajna privredna grana koja se ne zasniva samo na jednoj vrsti hobija, već se njome pojedinci bave kao isključivom djelatnošću. Koristi od pčelarstva su direktne i indirektne. Direktne koristi od pčelarstva ogledaju se u proizvodima od pčela kao što su: med, vosak, polen, propolis, matični mleč i pčelinji otrov. Kod nas je rasprostranjena proizvodnja meda, voska i propolisa. Indirektne koristi od pčela su znatno veće, a ogledaju se u osobini pčela da vrše oprašivanje voća i drugog gajenog bilja. Pčelarstvo u Beranama ima vjekovnu tradiciju i organizaciju kroz vid udruženja poljoprivrednih proizvođača-pčelara u razne asocijacije. Tako je davne 1935. godine osnovano Udruženje pčelara pod nazivom „Berane“, koje je kasnije preimenovano u „Uljanik“.\nRibarstvo. U našoj opštini postoji izgrađen savremeni komercijalni ribnjak za uzgoj ribe („Ribnjak“ AD Buče). Kapacitet ribnjaka je oko 250 tona konzumne ribe u 2 turnusa. Ribnjak raspolaže sa mrestilištem kapaciteta od oko 2 000 000 jedinki mlađi ribe. Zadnjih godina u mrestilištu se godišnje proizvede oko 150 000 jedinki. Na teritoriji opštine Berane izgrađeno je još nekoliko manjih ribnjaka u porodičnom vlasništvu, gdje se takođe proizvodi riba i to vrsta Kalifornijska pastrmka. Jedan broj ovih ribnjaka ima i komercijalnu namjenu.\nU Beranama postoji organizovano udruženje ribolovaca pod nazivom “Sportsko ribolovno društvo-Lim“ koje je u prethodnom periodu imalo više značajnih aktivnosti i realizovanih projekata iz domena njihovog interesovanja. SRK Lim je u okviru područja svog djelovanja a u saradnji sa Lokalnom samoupravom zaštitio strogim zabranom jedan dio vodotoka rijeke Lim u dužini od tri kilometra gdje je organizovan mušičarski revir“ Fly fishing revir Berane“ koji iz godine u godinu posjećuje sve više ljubitelja ove vrste ribolova, i ukupno doprinosi bogatijoj turističkoj ponudi grada.\nOblasti u poljoprivredi, kao i raspoloživi resursi investiciono zanimljivi u ruralnim oblastima Vaše opštine…\n* Poljoprivredno zemljište\nObradive površine ima 15903 ha. Poljoprivredno zemljište čini 29495 hektara, od čega na oranice otpada 3935 ha, voćnjake 1. 081 ha, livade10. 887 ha, pašnjake13. 586ha i bare, ribnjake 6 ha.\nPodručje opštine Berane je poznato po raznovrsnom kontinentalnom voću. Prema raspoloživim podacima broj rodnih stabala pojedinih vrsta voća je sljedeći: šljiva 296. 000, jabuka 39.950 i kruška 18.700.\nŠume predstavljaju veoma značajan prirodni resurs za razvoj ovoga kraja, a čine ga: četinari (smrča, jela, bor itd.) i lišćari (uglavnom bukove šume). U državnoj svojini godišnji sječivi etat bruto mase je:\n– za četinarske šume 25.000 m3\n– za lišćarske šume (bukove) 15.000 m3.\nDrvna zapremina privrednih šuma iznosi 4.371.954m3.\nŠume su najznačajniji prirodni resursi ove opštine. Ukupna površina šuma i šumskih zemljišta, u nadležnosti Uprave za šume Crne Gore, u Beranama iznosi 27.856,50 ha, sa šumskom masom od oko 5.000.000 m3.\nDominantnu strukturu energetskog potencijala čine mrki ugalj i hidroenergija Lima i njegovih pritoka.\nIstraživanja pokazuju da beranski bazen raspolaže značajnim količinama kvalitetnog mrkog uglja. Krajem 1989. godine ustanovljene su eksploatacione rezerve u iznosu od oko 23,8 miliona tona., a neke procjene govore da beranski basen raspolaže geološkim rezervama mrkog uglja u iznosu od 103 miliona tona.\nOvo područje pored rezevi uglja, raspolaže i rezervama ruda različitih metala i nemetala. U okviru metala najviše je zastupljena olovno – cinkana ruda. Rudni reon planine Sjekirice (Strmošne bare) koja se nalazi 15 km južno od Berana po geološkim istraživanjima 1973-93. godine je jedno od najperspektivnijih ležišta rude olova i cinka, čije su procijenjene rezerve oko 16.500.000 t.\nOd resursa iz grupe nemetala značajne su rezerve moćnih naslaga visokokvalitetne gline pogodne za proizvodnju ukrasnih keramičkih pločica, crijepa i cigle, zatim kvalitetnog krečnjaka, laporca, šljunka i pijeska. Poznati i istraženi lokaliteti opekarskih glina odgovarajućeg kvaliteta za proizvodnju opekarskih proizvoda su: Budimlja (Rosulj, Dublje i Dojkovice), Jasikovac i Jaštak-Polica površine 10+10+10 ha procijenjenih rezervi preko 6 000 000 m3 koje prati ugalj.\nU koritu rijeke Lima, na većem broju lokaliteta, vrši se eksploatacija riječnog šljunka i pijeska od kojih su poznatija: Donja Ržanica, Pešca, Poda i Brzava, koja nijesu dovoljno definisana u dosadašnjem periodu, a za očekivati je da će buduća privatna inicijativa promijeniti postojeći odnos i valorizovati ga u funkciju održivog razvoja ovog kraja. Tokom 2009. godine iz korita rijeke Lim ukupno je eksploatisano 16.700 m³ šljunka i pijeska.\nSredinom kotline protiče Rijeka Lima, koji predstavlja značajan privredni hidropotencijal opštine. Lijeve pritoke Lima su: Bistrica, Ševarinska rijeka i Sušica, a desne: Šekularska rijeka, Kaludarska rijeka, Lješnica i Budimska rijeka.\nOvaj prirodni resurs se može iskoristiti u vidu -Hidro potencijal – razvoja mHE Lim (opštine Berane i Andrijevica).\nVodotoci na kojima su predviđene mHE: Bistrica, Dapsićka, Lješnica, Vinička, Kaludarska, Trebačka, Šekularska, Kraštica i Zlorečica.\nPored Lima hidrografsku mrežu čine brojni vodotoci, jezera, izvori i vrela. Među njima se izdvajaju glečerska jezera: Pešića jezero, Veliko i Malo Ursulovačko jezero, Veliko i Malo Šiško jezero koja upotpunjuju prelijepi pejzaž Bjelasice i daju joj posebnu draž ljepote.\nKanjon-korito rijeke Bistrice u dužini više od 15 km raspolaže sa granitnim kamenom sivozelenkasto tamne boje koja se može obrađivati kao mermer odnosno granit. Ispitivanja i istraživanja nijesu dovoljno izvršena.\nTehničko-građevinski kamen se nalazi na Lokaciji: „Gradinsko polje“ (kamenolom) za čiju eksploataciju postoji koncesija.\nNavedite značajnije realizovane projekte, kao i one čija je realizacija u toku:\nNaziv projekta: Održivi turizam za jednake šanse(STEC)\nVrijednost projekta: 361.886.12 eura\nDoprinos donator:307.771.86 eura\nPeriod implementacije: 01.12.2010 do 31.12.2012godine\nOpis projekta: Cilj je doprinos jačanju prekogranične saradnje u sveri turizma, I razvoj turističkih proizvoda što dovodi do povećanja konkuretnosti regiona u sektoru kulturnog turizma.\nSpecifični cilj: Poboljšanje kvaliteta turističke ponude u Beranama I Prijepolju\nOpis projekta: Cilj projekta bio je održivi razvoj Bjelasice, Komova i Prokletija\nPored ostalih komponenti kao sto su planinski i kulturni turizam, projekat je tretirao i seoski turizam a sprovedene su sledece aktivnosti – evaluacija i selekcija sela sa najvećim potencijalom za razvoj agro turizma, izrada strategije razvoja seoskog turizma, izbor najperspektivnijih domaćinstava, pomoć domaćinstvima u dobijanju sredstava za rekonstrukciju.\nNaziv projekta:Cjelogodišnji turizam u planinskim destinacijama BiH i Crne Gore 365\nOpis projekta: Cilj ovog projekta je jačanje prekogranične saradnje i uspostavljanje integralnog pristupa u razvoju ljetnjeg planinskog turizma na osnovu prirodnih resursa u regionu. Postignuti rezultati koji se ticu seoskog turizma su:\nNovi regionalni turistički proizvodi kreirani a postojeći dodatno razvijeni– kroz ovaj projekat razvijene su 3 lokalne biciklističke rute, 4 planinarske staze, podržano 6 seoskih domaćinstava za pružanje usluga seoskog turizma, kreiran speleološki katastar za četiri opštine, odabrana i opremljena 3 terena za slobodno penjanje.\nRazvijena i poboljšana van sezonska turistička infrastruktura u planinskim centrima u BiH i Crnoj Gori–\nKapaciteti pružaoca lokalnih turističkih usluga razvijeni– 15 predstavnika seoskih domaćinstava obučeno za pružanje usluga seoskog turizma i stvaranje proizvoda u ovom sektoru.\nNavedite turističke potencijale Vaše opštine, sa posebnim akcentom na ruralni turizam, ukoliko postoje potencijali za njegov razvoj…\nNa teritoriji opštine Berane su na raspolaganju 144 smještajne jedinice u osnovnim i komplementarnim vidovima smještaja.\nHoteli: Garni hotel ” Il sole ” 4*, Mali hotel ” S ” 3*, Mali hotel ” Luka’s ” 3*\nMotel: Motel ” Buče ” 3*\nPrenoćište:Vidikovac 3*, Radičević Ranko\nPlaninarski domovi: PD ” Suvodo “, PD ” Praćevac ”\nOd ove godine, kao novi turistički proizvod, u ponudi naše opštine se nalazi i agro turizam. Kroz projekat prekogranične saradnje Crna Gora – Bosna – Hercegovina, koji je implementirala Regionalna razvojna agencija za Bjelasicu, Komove i Prokletije, u selu Lubnice podržana su dva domaćinstva za pružanje ovih usluga.\nBerane raspolaže velikim potencijalima za razvoj turizma. Planine, rijeke, kanjoni, planinska jezera, raznovrsna flora i fauna pružaju široke mogućnosti i predstavljaju veliku turističku vrijednost. Planine: Bjelasica, Smiljevica, Mokra, Turjak, Moravac (skijaški tereni, planinarsko-alpinistički tereni).\nOpština Berane ima uslova za razvoj različitih vidova turizma, među kojima su i oni za kojima je velika potražnja na turističkom tržištu, kao npr. eko-turizam u svim njegovim oblicima (seoski, agroturizam, turizam u nacionalnim parkovima). Ruralni-turizam je podkomponenta u oblasti održivog turizma. Iako područje beranske opštine ima uslova za razvoj planinskog turizma, koji je najtipičniji i najmasovniji oblik kontinentalnog turizma, akcenat treba staviti na razvoj planinskog turizma u ljetnjem periodu godine. Poslednjih par godina, uz pomoć stranih donatora (austrijska razvojna agencija, USAID, EU idr), realizovan je veliki broj projekata kako bi se unaprijedila turistička ponuda opštine Berane pa su u sektorima agro turizma, pješačenja, planinskog biciklizma, mušičarenja, slobodnog penjanja napravljeni pomaci. Kroz ove aktivnosti markiran je i uređen značajan broj pješačkih i biciklističkih staza (postavljena je signalizacija na nacionalnoj biciklističkoj stazi 3 koja dijelom prolazi kroz opštinu Berane kao i na lokalnim pješačkim i biciklističkim stazama), postavljena je turistička signalizacija, opremljena stijena za sportsko penjanje (lokacija Banjevac) sa 30 penjačkih smjerova; 90 speleoloških objekata je mapirano, istraženo i uvršteno u regionalni katastar speleoloških objekata, 2 domaćinstva su dobila podršku za pružanje usluga u agro turizmu (selo Lubnice) i sl.\nPoljoprivredna aktivnost ruralnih domacinstava, bez prevelike upotrebe hemijskih sredstava, sto znaci proizvodnja zdrave hrane.\n– Veliki broj naših sela se nalazi u neposrednoj blizini najvažnijih turistickih atrakcija na sjeveru – planine, jezera i rijeke, na kojima su vec razvijeni odredjeni turistički proizvodi kao sto je pješačenje, planinarenje, biciklizam, mušičarenje, pa je seoski turizam apsolutno kompatibilan sa drugim turističkim sektorima koji su od značaja u ovom regionu.\n– Tradicionalna gostoprimnost ruralnih porodica, koja je autentična i na koju gosti jako lijepo reaguju.\n– Lokalna, tradicionalna kuhinja, i činjenica da se jela pripremaju od sastojaka koji su prozvedeni upravo na seoskim gazdinstvima.\n– Katuni, kao značajan kulturni, poljoprivredni ali i turistički resurs, zbog arhitekture, načina zivota\n– Sportski ribolov na Limu I planinskim pritokama, sa posebnim osvrtom na Fly-fishing revir u dužini od 3 km.\nNavedite sve ono što Vašu opštinu čini privlačnom za život ili investiranje u neki od segmenata razvoja, a što nije obuhvaćeno prethodnim pitanjima…\nNa osnovu lokalne studije lokacije (LSL) definisana je Biznis zona- Rudeš u Beranama koja uključuje osim industrijske zone i zelene površine i saobraćajnice. Biznis zona je smještena u zahvatu Generalnog Urbanističkog Plana i obuhvata površinu od 548.355.398m² od kojih je jedan dio u privatnoj svojini. Definisan je prostor za konkretnu biznis zonu i u vlasništvu opštine Berane ukupne površine 225.011,00m², a slobodna površina definisana je za nove kapacitete u okviru tog prostora iznosi 167.579,34m².\nPovršina definisana za biznis zonu je oko 16 hektara.\nU okviru definisanog prostora predviđen je biznis inkubator bruto površine 577.9m², potkrovlje površine 396.1m², što je ukupno 974m² bruto razvijene površine. Ostatak prostora je namijenjen za ostale proizvodne kapacitete.\nDefinisani prostor za konkretnu biznis zonu je u vlasništvu opštine Berane.\nVeza sa lokalnom infrastrukturom\nZona ima neophodnu infrastrukturu (voda, struja, pristupni putevi, fekalna kanalizacija) i u neposrednoj blizini prolazi magistralni put koji predstavlja dio Ibarske i Jadranske magistrale i regionalni put Berane Plav.\nInfrastrukturna opremljenost lokacije\nZona ima neophodnu infrastrukturu (voda, struja, pristupni putevi, fekalna kanalizacija).\nNa predmetnoj lokaciji nalazi se izgrađeni kompleks “Celuloza” sa pomoćnim objektima. U zahvatu Biznis zone postojeća izgrađenost je na niskom nivou. Ukupan broj objekata je 19. Objekti koji se zadržavaju uz mogućnost nadgradnje su objekti konstruktivno stabilni i moguće je njihovo uklapanje u buduću urbanu matricu.\nBiznis zona se nalazi u neposrednoj blizini rijeke Lim.\nZonom upravlja Opština Berane.\nOslobađanje poreza na dobit;\nSubvencije za zapošljavanje teže zapošljivih lica kategorija lica;\nMogućnost korišćenja zemljišta bez naknade na duži period.\nZemljište se daje na korišćenje za period do 10 godina bez naknade;\nZa korišćenje zemljišta površine do 2.500m2 uposli 3-5 radnika,\nZa korišćenje zemljišta površine do 5.000m2 uposli 6-10radnika,\nZa korišćenje zemljišta površine do 10.000m2 uposli 11-20 radnika.\nMogućnost privatno-javnog partnerstva;\nMogućnost oslobađanja zakupa zemljišta;\nMogućnost ustupanja poslovnog prostora\nParcelacija-prilagođavanje površine potencijalnim investitorima.\n(broj pregleda: 755)\nBeraneMilutin Mićović Mišel\nCrnogorke u poljoprivredi: Na selu krize...


Zvezda je rođena – Miloš Milutinović - Печат - Лист слободне Србије\nПочетна/Спорт/Zvezda je rođena – Miloš Milutinović\nZvezda je rođena – Miloš Milutinović\nМарко Марковић 28/10/2010\tСпорт Оставите коментар\nU analima našeg fudbala ime Miloša Milutinovića ubeleženo je zlatnim slovima\nNekako, u senci neprijatnih zbivanja, u Đenovi i prekida utakmice ITALIJA – SRBIJA, pa i dileme hoće li se ili ne održati derbi VEČITIH RIVALA – ostao je zapažen uspeh naših mladih fudbalera.\nNa kvalifikacionom turniru, za učešće na Evropskom šampionatu, izabranici selektora Sivića dobili su sva tri susreta: Bugarska 3:0, Luksemburg takođe 3:0 i Republika Irska 1:0.\nSa maksimalnim učinkom, na nadmetanju u Bugarskoj, stekli smo pravo da se nađemo u drugom krugu eliminatornih borbi, kako bismo se pojavili na prvenstvu kontinenta, čiji je domaćin Rumunija.\nKoliko su poletarci iz Srbije (rođeni 1992. godine i mlađi) bili superiorni neka posluži i podatak, da su postigli sedam golova, za 270 minuta, a nisu primili nijedan.\nUz to, svakako da je bitan i podatak, da u Bugarskoj nisu nastupili Nastić (Partizan), po opštim ocenama jedan od najtalentovanijih štopera u Evropi, kao i isto tako daroviti Pantić.\nSada ostaje da se sačeka 30. novembar i žreb, pa će se znati ko su nam rivali u odlučujućim okršajima za učešće na šampionatu Evrope.\nPre skoro punih šest decenija FIFA, Svetska fudbalska federacija (UEFA osnovana tek 1954. godine) organizovala je turnir juniora, sa ciljem da i najmlađi igrači dođu do izražaja na internacionalnoj sceni. Za mesto takmičenja određen je Kan i nastupile su reprezentacije na osnovu poziva domaćina!\nU tom krugu privilegovanih našao se i izabrani tim Jugoslavije.\nPreslišali smo Francusku sa 3:0 (strelci Milutinović 2 i Ljubenović 1), zatim je savladana Severna Irska – 2:1, ali u nastavku, jer je u regularnom toku bilo 1:1. Golove su postigli Lipošinović u sedmom i Župac u 117-om minutu.\nStigli smo do finala i u dramatičnom meču pobeđena je Austrija sa 3:2.\nGolgeteri: Milutinović 2 i Župac 1.\nPripao nam je trofej, a naša selekcija nastupala je u sastavu:\nVidinić – Stanić, Rora– Kapamadžija, Lazarevski, Perić – Ognjanović, Ljubenović, Milutinović, Župac, Lipošinović.\nKasnije, u vrhunske asove razvili su se golman Vidinić, Luka Lipošinović, Rade Ognjenović, koji su bili i u A reprezentaciji Jugoslavije. Do igranja u jačim klubovima stigli su: Stanić i Župac (Crvena zvezda). Ostali su zaostali, pa nisu ostavili zapaženiji trag, mada su, kao omladinci blistali?\nPo opštim ocenama naš kapiten, na turniru u Kanu i najbolji igrač i strelac, posle tog nadmetanja prešao je u Partizan. Ostao je u „crno-belom“ dresu do 1958. godine. Odigrao je 192 utakmice i postigao 185 golova.\nBio je, u tom periodu, igrač svetske klase. Da ga je zdravlje bolje poslužilo, najverovatnije, zaslužio bi epitet – najubojitijeg napadača, koga smo ikada imali.\nMiloš Milutinović plenio je šarmom, elegancijom pokreta, umetnošću vođenja lopte, razornim udarcem.\nNovinari su se utrkivali ko će lepše opisati njegove poteze, a jedna od poznatih krilatica bila je: „PLAVA ČIGRA STRAŠNO IGRA“.\nDebitovao je u reprezentaciji 21. maja 1953. godine, u duelu sa Velsom – 5:2. Tri puta je savladao protivničkog čuvara mreže u tom prijateljskom susretu. Oblačio je dres, sa nacionalnim grbom, ukupno 33 puta i postigao 16 golova.\nKo zna dokle bi dosegla njegova karijera, da se 1959. godine nije teško razboleo! Lekari su konstatovali tuberkulozu, bolest od koje se, u to vreme, još uvek umiralo!\nNjegov Partizan nije pokazao posebno interesovanje da mu se pomogne, ali je to učinio Minhen 1860. godine! Bavarski klub platio je skupu operaciju, uz uslov, da Miloš kad se oporavi obuče njegov dres!?\nTako je Milutinović otišao u inostranstvo i nije se vraćao dok je mogao da igra. Pored minhenskog tima, jedno vreme nastupao je i za pariski Rasing.\nOpredelio se za trenerski poziv. Vodio je leskovačku Dubočicu, OFK Beograd, mostarski Velež, meksički Atlas, Bešiktaš iz Istambula, Proleter (Zrenjanin), Partizan.\nSvuda je i kao stručnjak ostavio dubok trag. Osvojio je brojne trofeje.\nU analima našeg fudbala ime Miloša Milutinovića ubeleženo je ZLATNIM SLOVIMA!\nBio je majstor nad majstorima. Istinska zvezda.\nA njegovi saigrači imali su običaj često da kažu:\n„ Kad ne znamo šta ćemo sa loptom dodamo je Milošu i samo pokažemo rukom u pravcu protivničkog gola. I Miloš se „odšeta“ do tamo, a mi se radujemo…“\nTakav as bio je nenadmašni Miloš Milutinović.


Zenički Horizonti | JUG – Upoznajte južnu stranu Zenice – VEDRO\nPonedjeljak, 24 Marta 2014 / Objavljeno u Pozivi na izlete, Zenicki Horizonti 2014\n– JUG (žuta) nedjelja, 30. mart 2014. godine u 07:15 sa Autobuske stanice Zenica do Vjetrenica (Vjetrenice – Kuber – Gornja Zenica – Ravne Njive – Vučjak – Meokušnice = 12 km)\n“VEDRO” je, zahvaljujući zlatnom sponzoru projekta, “Almy Transport” & “Prevoz putnika Zavidovići”, obezbijedio po jedan autobus od 55 mjesta za učesnike svake ture, u kojem prednost imaju članovi “VEDRA”. Ukoliko ne bude mjesta u njemu, ostali zainteresovani se upućuju na autobuse javnog prijevoza ka naznačenim odredištima, sa čijim terminima polazaka su sinhronizovani polasci sponzorskih autobusa.\nCijene karata za autobus javnog prijevoza Zenica – Vjetrenice = 2,00KM


RTS :: Pakleni vozači pančevački, mit ili istina?\nZanimljivosti Pakleni vozači pančevački, mit ili istina?\nsubota, 27. okt 2018, 08:23 -> 15:38\nJedan krug je bio dovoljan da se uverimo - ovaj Pančevac ume da vozi. Uverava nas da umeju i njegovi sugrađani, kao i da pre nego što „legnu na sirenu“ Beograđani treba da razmisle kome zapravo sviraju.\n„Oni oduvek imaju prema Pančevcima mnogo zamerki, ali to je jedna tradicija još iz sedamdesetih godina kad je Pančevo bilo područje celog Južnog Banata obuhvatajući Belu Crkvu, Vršac, Kovin, Alibunar, Kovačica... Znači nije to to kao što se priča“, kaže Bora Pejić, vozač iz Pančeva sa 35 godina iskustva u vožnji.\nNije više ni praksa da vozači iz Pančeva automobile ostavljaju sa druge strane mosta, a zatim gradskim prevozom prelaze preko Dunava - bar tako kažu u Savezu vozača Pančeva.\n„Beograđani sviraju svima, prvo etika u saobraćaju je jako mala, oni sviraju i auto-školama koje imaju 'L' tablice i onima koje imaju znak 'P' (početnik), znači nedostaje kultura i strpljenje“, kaže Dragomir Stanković, predsednik Komore ispitivača vozačkih ispita Republike Srbije.\n(nedelja, 28. okt 2018, 09:56) - anonymous [neregistrovani]\nNe bih se slozio sa tobom u potpunosti. Istina je da je deo izuzetno bahatih ali su u glavnom vozaci koji ti ne bi zatrubili cak i da stojis par minuta pred njim na kolovozu. On te jednostavno saceka jer ne zeli probleme.\nNapomenuo bih izuzetnu posvecenost propustanju sanitarnih i intervencijskih vozila. Slicne snimke mislim da mozete naci na you tube-u.\n(nedelja, 28. okt 2018, 08:26) - Патриот [neregistrovani]\nНије то смао у Београду да се многи, не сви, београдски возачи понашају кабадахијски у саобраћају. Колико пута сам доживео да ме и са слабијим аутомобилима претичу на Ибарској магистрали, преко дупле пуне линије. Претичу испред саме кривине итд. Међутим доживео сам да ми неки возачи из Београда помогну када сам се нашао у незавидној ситуацији у једном за мене непознатом делу Београда. Значи не може се генерализовати ни Београђане ни Панчевце а ни било ког другог...\n(subota, 27. okt 2018, 20:12) - Pancevac [neregistrovani]\nUskoro ce sve tablice u Srbiji biti beogradske, tako da ce problem biti resen.\n(subota, 27. okt 2018, 20:05) - anonymous [neregistrovani]\nDobro nisi rekao da si mogao 15 puta da stradaš od Pančevaca. A, da nisi možda Ti skrivio pa Ti Pančevci krivi. Vi Beograđani ste UVEK U PRAVU, isto kao Amerikanci. Ajde bre kada dođete u Pančevo kao da je sve vaše, pa ne poštujete propise. Malo ko se na pešačkom prelazu zaustavi kada pešak nailazi. Toliko za ovaj put i prekinite da nas više omalovažavate.\n(subota, 27. okt 2018, 19:49) - anonymous [neregistrovani]\nЈа само схватио из текста и из коментара да нису Панчевци ти који су проблем у вожњи него бахати Београђани којима је неко рекао да су бољи од других. Е па нису. А да видите како се бахато понашају они са БГ таблицама када дођу у Панчево. На паркинзима за инвалиде обавезно стоје београдске таблице иако није инвалид (све неки главати са напујданим шмизлама у великим колима). Ево дођите у АВИВ па видите. Скрећу без жмигавца, у зони где је школа и ограничење 30 возе 80 и слично. А предност поштују само ако има тенка на раскрсници. Не поштују ни црвено на семафору. Тако да је много боље да се мало Београђани уведу у ред и да почну да поштују саобраћајне прописе.\n(subota, 27. okt 2018, 19:33) - anonymous [neregistrovani]\nNašli ste koga da pitate\nOdakle instruktor da zna šta to Pančevci rade u saobraćaju? Nije uopšte problem u uzbrdicama. Stvari koje Pančevci najviše rade jesu nepoštovanje prednosti (vozača, pešaka i biciklista), definitivno ne znaju za migavce, a ni sa raskrsnicama i semaforima nisu baš načisto. Naravno, nisu problem samo Pančevci, daleko od toga. Uglavnom se sve isto dešava svima koji nemaju iskustva sa saobraćajem u velikim gradovima. No, Pančevaca je, zbog blizine, u Beogradu sigurno najviše, pa nam najviše ostaju u sećanju. A činjenica je da se Beograđani, čim vide PA tablice odmah fiksiraju i na najsitniju grešku vozača. I trube ako vozi 49 gde je dozvoljeno 50.\nOno što i ja mogu da potvrdim jeste da su vozači sa BG tablama standardno najbahatiji u Srbiji. Crnogorci su još bahatiji, kao i Zagrepčani, dok Ljubljančani definitivno drže ubedljivo prvo mesto po bahatosti među svim vozačima bivše Jugoslavije.\n(subota, 27. okt 2018, 19:24) - Slavko Petrov [neregistrovani]\nNe vozim već dugo, jer nemam auto. Ali dok sam vozio, vozio sam na svoju ruku. Ne samo po Beogradu, već svuda po Jugoslaviji. Nisam poštovao nikog i ništa, jer da jesam, bilo bi kao da nisam vozio.\nBanat je ravan, ulice ušorene, saobraćaj jednostavan. Čim pređem Dunav i zađem u brda, izgubim živce i krenem da improvizujem.\nZa petnaest godina, dvaput sam kažnjen. Oba u Pančevu i oba, nepravedno.\n(subota, 27. okt 2018, 18:13) - anonymous [neregistrovani]\nШто се тиче возача Панчево и Пожаревац у исти кош. Панчево је најближе Београду па је логично да је панчевачких возила доста у Београду и лако се примети како возе. За остале градове треба отићи тамо и провести неко време да се донесе закључак.\n(subota, 27. okt 2018, 14:33) - anonymous [neregistrovani]\nIstina postoji, a.....\n.........izmislja se samo - laz!\n(subota, 27. okt 2018, 14:16) - Alek [neregistrovani]\nPančevac ( po pesmi Andrea od Regate)\nKunem ti se stopom, neću više stobom, Pančevac\nProšla su vremena, preticanje nema, Pančevac\nPusti sada pljugu i vozi samo u drugu, Pančevac\nMožeš da se slomiš, nemoj da se voziš, Pančevac\nLep si mi Pančevac, ljubavi tu nema, Pančevac\nDoć će neko drugi iz Beograda da ti trubi, Pančevac\nZnam voziš se još, znam voziš se još\nZnam trube ti još, znam trube ti još


I poslije rata rat | TEME | DW | 08.06.2009\nRat u BiH završen je 1995. Ali, nastavljen je drugim sredstvima. Projektile je zamijenila nacionalistička retorika, a mediji su preuzeli ulogu artiljerije. Kao produžena ruka politike, mediji i danas razaraju bh društvo.\nNekadašnja Dobrovoljačka ulica u Sarajevu\nSrbijansko pravosuđe je sredinom prošle godine najavilo da će procesuirati ratne zločine počinjene nad Srbima u BiH. Ubrzo je pokrenuta istraga u slučaju "Dobrovoljačka ulica". Od istrage do međunarodnih potjernica odnosi između dvije zemlje drastično su pogoršani.\nU jednoj od emisija o događajima u "Dobrovoljačkoj ulici", Radio-televizija Srbije (RTS) nedavno je ugostila i političare iz BiH. Među njima je bio i funkcioner SDP-a BiH Svetozar Pudarić. Prikazan je film u kojem se vide zapaljeni sarajevski tramvaji, kamioni i izgorjela tijela vojnika bivše JNA. Trebalo je da snimak srbijanskim građanima dočara zbivanja u "Dobrovoljačkoj". Uslijedio je dijalog voditeljice RTS-a i Svetozara Pudarića.\nGdje je Dobrovoljačka?\nRTS: "Gospodine Pudariću, da li je tačno da u BiH ima političara koji negiraju da se u Dobrovoljačkoj ulici desio zločin, ili da se u Tuzli desio zločin?"\nPudarić: "Krenimo redom. Snimak koji smo vidjeli ne odnosi se uopće na Dobrovoljačku ulicu..."\nSnimak napada JNA na zgradu Predsjedništva BiH u Sarajevu, emitovan u emisiji Upitnik na RTS-u kao snimak Dobrovoljačke.\nPudarić: "Snimak je snimljen 2. maja ispred Predsjedništva (BiH) i tadašnje zgrade Skupštine Grada Sarajeva..."\nRTS: "Zašto to niste nikada ranije demantirali, film je više puta emitiran?"\nPudarić: "Budalaština je demantirati ovako očitu laž. Kad laž počne da se koristi kao istina, onda ste dužni da to demantirate ljudima koji ne znaju da to nije istina. Ovo je potpuno drugi događaj i dešava se na potpuno drugom mjestu..."\nRTS: "Koji je ovo događaj?"\nPudarić: "Napad JNA na zgradu Predsjedništva i na centar Sarajeva."\nIsječak iz emisije RTS-a "Upitnik" može se pogledati na Youtube-u: http://www.youtube.com/watch?v=lsrFO8bY908 ili kompletnu emisiju na internet stranici RTS-a.\n"Dobrovoljačka" nije jedini medijski zloupotrebljen slučaj. Slično je i sa događajima koji su sudskim presudama okarakterizirani kao ratni zločini. Mediji, kao produžena ruka politike, znaju biti bezobzirni u dokazivanju nevinosti "sopstvenog" i sataniziranju "drugih" naroda.\nKako izvještavati o zločinima\nMirela Huković-Hodžić je novinarka BH radija 1 i član Asocijacije izvještača sa sudova u BiH. Kaže da je "politizacija karakteristična za izvještavanje o ratnim zločinima u velikom broju medija u u BiH i regionu". Nije lako suočiti se sa zločinom, a politički lideri i mediji u tom procesu imaju značajnu ulogu. Ovi drugi, upozorava Mirela Huković-Hodžić, moraju biti posebno obazrivi, držeći se profesionalnih normi.\n"Zločin nije samo ono što je utvrđeno presudom nadležnog suda, jer postoje zločini koji, na žalost, nikada neće biti procesuirani. Oni žive u svijesti ljudi i činjenica da nisu procesuirani ne znači da se nisu dogodili. Ali, kada je riječ o struci, profesionalnom izvještavanju, zločin je samo ono što je utvrđeno presudama nadležnog suda", ističe Mirela Huković-Hodžić.\n"Budalaština je demantirati očitu laž."\n"Rat u BiH nipošto nije imao kristalizirane strane po nacionalnim i etničkim pripadnostima", tvrdi profesor Filozofskog fakulteta u Sarajevu Ugo Vlaisavljević. Pozivajući se na teorije o "ratu poslije rata", pojašnjava kako je nakon oružanog sukoba u BiH uslijedio "rat interpretacija rata".\nMediji kao produžena ruka politike\n"Taj se rat sada vodi člancima, knjigama, čak i naučnim studijama i uistinu je postao međuetnički sukob. Dakle, tu su nacionalne i etničke pripadnosti tako jasno kristalizirane da ćete jedva na prste jedne ruke nabrojati političare koji mogu da sude o zločinima, a da ne zauzimaju svoju etničku pripadnost. To je tužna činjenica, jer u interpretacijama, ovaj rat postaje ono što u stvarnosti nije bio", kaže dr Vlaisavljević.\nUgo Vlaisavljevic, profesor Filozofskog fakulteta u Sarajevu\n"Za različite interpretacije rata i ratnih zločina, pored političara 'zaslužni' su i sve ostrašćeniji mediji", kaže dr Vlaisavljević. "Mogu reći da sam imao veliko povjerenje u tzv. nezavisne, građanske medije. Međutim, sada je vrlo teško naći one medije koji nisu utaboreni, koji nisu sa jednom velikom strašću angažirani i to oko političkih partija. Čak i onda kada se najmanje tako predstavljaju, čini mi se da najviše djeluju kao sjene političara", kaže profesor Vlaisavljević.\nZamjenik ombudsmana za medije Federacije BiH Mehmed Halilović konstatira da odnos medija u BiH prema ratnim zločinima nije ujednačen niti je uvijek profesionalan. Pojašnjava kako još uvijek ima jednostranog pristupa i veće brige za žrtve iz "vlastitog" nego iz "drugog' naroda".


12.Tribina | Udruženje kompozitora Srbije\nAktuelnosti / Tribina kompozitora / 12.Tribina\n13:00 – Drugi novi klub SKC-a - Konferencija za štampu – musikFabrik\n19:00 – Galerija SKC-a - Dodela nagrade Stevan Mokranjac Zoranu Eriću i Anji Đorđević\n20:00 – Velika sala SKC-a\nKaija Saariaho (Finska): Noa Noa za flautu i elektroniku\nSalvatore Sciarrino (Italija): Muro d’orizzonte za alt-flautu, engleski rog i bas-klarinet\nRebecca Saunders (Velika Britanija): Duo 3 za violu i perkusije\nClaus-Steffen Mahnkopf (Nemačka): W.A.S.T.E. II NLE za obou i osmokanalnu traku\nOliver Schneller (Nemačka): Twilight Dialogues za flautu/pikolo/alt-flautu, klarinet/bas-klarinet, perkusije i violu\nPosle koncerta susret sa umetnicima u Galeriji Studentskog kulturnog centra\n18.30 – Galerija SKC-a - Okrugli sto\nGordan Trajković, violina, Gudači Sv. Đorđa, dirigent: Petar Ivanović\nIrena Popović: MA TA za gudače\nSungji Hong (Koreja): Sonata da Chiesa The light of theWorld za 12 solo gudača\nSlavko Šuklar (Slovenija): Concerto panonico za violinu i gudače\nArvydas Malcys (Litvanija): AMomenet in Eternity za gudače\nZygmunt Krauze (Poljska): Emille Bell za gudače\nMarko Nikodijević: Threnody za kamerni orkestar\n18:00 – Galerija SKC-a - Okrugli sto\nJakob H. Diehl (Francuska): secondmovement... (choral)me in two rooms za traku\nMarko Nikodijević: sadness untitled / Marko Nikodijević, klavir\nIvana Kiš (Hrvatska): Tri trenutka iz polusna / Stana Krstajić, flauta, Dejan Subotić, klavir\nVladimir Scolnic (Ukrajina/Izrael): War and Nostalgia / Boban Stošić, kontrabas\nMarco Molteni (Italija): Come Frisso perse Elle, la Viva Luce / Neda Hofman, klavir\nMarco Marinoni (Italija): In the Blinded Room za traku\nLouis Andriessen (Holandija): Image deMoreau / Neda Hofman, klavir\nIvan Brkljačić: BIS / Vera Ogrizović, gitara\nJasna Veličković: Sizifova pesma / Dejan Subotić, čembalo\nFilippo Perocco (Italija): Tarlo che rode, wood-worm za ozvučeno čembalo – sa trake\nDeidre McKay (Irska): little sails / Miloš Petrović, violina, Ivana Ćetković, violina, Nataša Stanojević, viola, Igor Ćetković, violončelo\nMarjan Stojilković: Klavirski trio / Neda Hofman, klavir, Miloš Petrović, violina, Srđan Sretenović, violončelo\nMichael Matthews: Miniatures / Miloš Petrović, violina, Ivana Ćetković, violina, Nataša Stanojević, viola, Igor Ćetković, violončelo\nAnja Đorđević: Čedna dobrodošlica za tri viole, violončelo i traku / Ansambl CON-TRUST\nVladimir Tošić: Akordal / Zoran Božanić, harmonika, Miloš Pudar, bas, Lazar Šolović, marimba\nVladimir Pejković: ... Blood, noise, endless poetry... za tri viole, violončelo i traku / Ansambl CON-TRUST\nPredrag Milojković: Requiem za PC platformu, audio-vizuelni interaktivni rad\n12. Međunarodna tribina kompozitora.zip 15−17. maj 2003.\nKada je u decembru 2002. godine predsedništvo Udruženja kompozitora Srbije donelo odluku da se ipak i ove godine održi Međunarodna tribina kompozitora, uz sve poteškoće koje smo onda mogli da sagledamo, prihvatili smo kao izazov imperativ kontinuiteta jedinog festivala savremene umetničke muzike u Beogradu.\nU nesvakidašnje skraćenom roku (od sredine decembra do kraja aprila) i uz nedopustivo mali budžet, bili smo primorani da „zipujemo“ sve faze priprema za festival, koje obično traju godinu dana. Shodno tome, i sadržaj Tribine je komprimovan na samo tri koncerta. Od prijavljenih devedeset kompozicija, selekciju umetničkog veća je prošlo 32 dela. Budžet je dozvolio da od prvobitno planiranih sedam koncerata, koji su podrazumevali gostovanje tri inostrana ansambla i četiri koncerta odabranih kompozicija, bude realizovan dolazak samo jednog ansambla i dva koncerta sa svega devedeset šest kompozicija. Realno održavajući finansijske mogućnosti i društvene i kulturne interese za savremenu muziku ovde, ovogodišnja Tribina.zip jeste minijaturna, ali je koncipirana tako da razdvoji dva programska modaliteta. Jedan, koji se zalaže za koncept promovisanja aktuelnih tendencija u svetskoj savremenoj muzuci i izvođaštvu, i drugi, koji institucionalizuje princip selekcije prispelog, inostranog i domaćeg recentnog stvaralaštva. Otud nam se čini da je ova tribina zaista prelomna, jer postavlja pitanje budućeg identiteta ove manifestacije a ne samo uslova njenog održavanja. Ukazuje se neophodnost razdvajanja dva vitalna, a različita interesa stručne muzičke i šire kulturne javnosti: stimulisanja i promocije savremenog domaćeg stvaralaštva (smotra) i predstavljanja odabranih trendova i koncepata umetničke muzike u svetu (festival). Dakle, smotra i festival. Da li u okviru iste manifestacije? Želeli bismo da 12. međunarodnom tribinom kompozitora.zip podstaknemo institucionalno razrešavanje bar ovog pitanja.\nMarija Masnikosa: Prikaz\nMarija Masnikosa: „Prikaz 12. Međunarodne tribine kompozitora.zip“\nOvogodišnja, 12. međunarodna tribina kompozitora.zip, održana je, po prvi put u istoriji ovog festivala, u dvorani Studentskog kulturnog centra u Beogradu. Osmišljena i realizovana u izuzetno kratkom roku i uz nedopustivo mali budžet, Tribina je ove godine ostvarena u svom „zipovanom“ − minijaturnom izdanju. Od prvobitno planiranih sedam koncerata (tri koncerta inostranih instrumentalnih ansambala i četiri koncerta izabranih kompozicija) i 32 kompozicije, koliko ih je prošlo selekiiju Umetničkog veća, ostvareno je samo gostovanje eminentnog nemačkog ansambla za savremenu muziku musikFabrik i izvedeno 26 odabranih kompozicija na ukupno tri koncerta „smeštena“ u tri festivalska dana! Razlika u odnosu na prethodne tribine je upadljiva, pre svega po broju održanih koncerata, ali i po nekim drugim, manje vidljivim, ali značajnim sadržajnim i „pratećim“ karakteristikama.\nNijedan posetilac Tribine nije mogao da ne primeti da nije bilo svečanog otvaranja festivala, kao i to da (iz „vanmuzičkih“ razloga) nije bilo najavljene dodele Mokranjčevih nagrada, konačno – nije bilo velike sale Kolarca, na koju smo navikli, bar na otvaranju. Nije bilo simfonijskog koncerta (ovakvu odluku doneo je, zapravo, budžet Tribine, iako „glasom“ Umetničkog veća!), nije bilo horskog zvuka, nije bilo kompleksnih instrumentalnih sastava! Takođe, odlukom Umetničkog veća, nije bilo studentskih koncerata, nije bilo stručnog žiriranja ni ocene publike i – ono najvažnije – među odabranim kompozicijama nije bilo starijih od tri godine, nije bilo omaža i retrospektiva. U želji da ovaj festival zbilja bude Festival savremene muzike, a ne samo smotra recentnog domaćeg i inostranog stvaralaštva, selekcija prispelih kompozicija bila je orijentisana prema modernističkim i postmodernističkim ostvarenjima.\nU ovakav koncept festivala uklopio se i program koji je prve festivalske večeri izveo nemački ansambl musikFabrik. Pored zanimljivih i našoj publici nepoznatih kompozicija Kaje Saarijaho (Kaija Saariaho), Salvatora Šarina (Salvatore Sciarri>no), Rebeke Saunders (Rebecca Saunders) i Klausa Štefena Mankopfa (Claus-Steffen Mankopf), na ovom koncertu je izvedena i svetska premijera kompozicije Twilight Dialogues Olivera Šnelera (Oliver Schneller), nemačkog kompozitora mlađe srednje generacije. Naglašeno modernističke u svom osnovnom jezičko-stilskom određenju, ove kompozicije su iznenadile beogradsku publiku, naviknutu poslednjih godina na dominaciju postmodernističkih poetika. Naime, sve kompozicije koje je izveo musikFabrik afirmišu novi sonorizam, jedno aktuelno i specifično zanimanje za novi, obogaćeni zvuk savremene umetničke muzike i načine njegovog proizvođenja. Stoga je valjda izgledalo gotovo neverovatno da eminentni kompozitori savremene Evrope, čije nam je kompozicije predstavio musikFabrik, sada imaju potrebu da govore jezikom muzike 50-ih i 60-ih godina XX veka, oživljavajući i nadgrađujući „stara“ kompoziciono-tehnička sredstva posleratnog evropskog modernizma. To nije bio „retro-govor“, niti je potreba za ovakvim „povratkom“ bila puki eklekticizam. Istraživačka orijentacija ove muzike i njenih sofisticiranih izvođača, njena aikoničnost, sam čin „povratka“ u svet posleratne avangarde uz sve intervencije koje podrazumeva ovakva „odložena akcija“, kao i, sa druge strane, jedna nova introspekcija i njoj svojstvena nova dubina (nasuprot postmodernističkoj plošnosti), kao i sasvim specifičan govor i izraz novog subjekta-stvaraoca (čija je socijalna pozicija u doba multinacionalnog kapitala bitno izmenjena), obezbeđuju ovoj muzici atribute druge evropske moderne, kakva je istovremeno (tokom devete decenije XX veka) zahvatila noviju evropsku arhitekturu i likovne umetnosti.\nModernizam čitljiv u izabranim kompozicijama, izvedenim tokom druge i treće festivalske večeri, nije bio tako radikalan kao onaj u delima koje je izveo musikFabrik i nije bio nov, ali je bio autentičan. Modernističku poetiku zastupale su kompoziiije Sunđi Hong (Suingji Hong), Jakoba Dila (Jakob Diehl), Ivane Kiš, Vladimira Skolnika (Vladimir Scolnic), Marka Moltenija (Marco Molteni), Marka Marinonija (Marko Marinoni), Filipa Peroka (Filippo Perocco), Marjana Stojiljkovića, Majkla Metjuza (Michael Matthews) i Predraga Milojkovića. Ističem ovom prilikom kompoziciju second movement... (choral) me in two roms, za traku, mladog nemačkog kompozitora Jakoba Dila, koja svojom jasnom „vanmuzičkom“ porukom i snažnom ekspresijom stoji na samoj liniji razdvajanja između semiotičke modernističke i semantičke postmodernističke umetnosti.\nIpak, najveći broj izabranih kompozicija zastupao je postmodernističku estetiku. U ovoj najvećoj grupi ostvarenja našla su se dela Irene Popović, Slavka Šuklara, Luja Andrisena (Luis Andrissen), Ivana Brkljačića, Dirdre Mek Kej (Dierdre McCay) i, kao posebno upečatljive, kompozicije Zigmunta Krauzea (Zygmunt Krauze), Jasne Veličković, Anje Đorđević, Vladimira Pejkovića i Marka Nikodijevića.\nSumma summarum (bez ulaženja ovom prilikom u razmatranja svih pomenutih kompozicija), ova tribina je samo potvrdila ono što nam u vidu svakovrsnih informacija stiže sa svetske umetničke scene – pokazala je (naročito je tome doprineo koncert ansambla musikFabrik) da je kulturna dominacija postmodernizma, izgleda, na izmaku.\nJačanje koncepta multikulturalizma u Evropi dobilo je svoju projekciju i u savremenoj umetnosti: nastupilo je doba koegzistencije umetničkih koncepata. Ako izuzmemo enklave eklekticizma, koje značajno prožimaju umetničku mapu savremenog sveta, i ako na suštinu svedemo raznolika i brojna iskustva savremene umetničke prakse, kao paradigma našeg vremena u savremenoj muzici ukazuje se koegzistencija (druge) modernističke i postmodernističke muzike. Gledano iz ovog ugla, ovogodišnja tribina je bila aktuelna.\nTakođe, ona je bila zbilja međunarodna – dogodilo se ono što smo prošlih sezona priželjkivali – na tribini je izvedeno više inostranih nego domaćih kompozicija. Prateće manifestacije festivala, kao što su konferencije za štampu, okrugli stolovi sa kompozitorima i izvođačima, bile su dobro pripremljene, teško realizovane i slabo posećene, što je zapravo odraz prave atmosfere „oko“ festivala. U neverici da će biti održana, u svojevrsnoj ambivalenciji prema njenom „preživljavanju“ i eventualnom sticanju novog identiteta, tribinu je pratio manji broj posetilaca nego prethodnih godina. Tako je ova tribina, iako 12. po redu, valjda zbog svih hrabro i nužno učinjenih „prekida“ sa sopstvenom tradicijom i svih propusta koji prate „prelomne tačke“, imala auru i fizionomiju festivala koji se iznova izgrađuje.\nIpak, najviše nas je iznenadila generacijska mapa tribine. Upadljivo je bilo odsustvo renomiranih domaćih kompozitora generacije 40-ih i 50-ih; takođe je iznenađujuće i upozoravajuće bilo potpuno stvaralačko odsustvo generacije kompozitora četrdesetogodišnjaka! Ovo je bila tribina dvadesetogodišnjaka i tridesetogodišnjaka! Da li je to bila najava/objava jedne nove generacijske smene poput one koja se događala krajem sedamdesetih i početkom osamdesetih godina prošlog veka ili je u pitanju Nova Tribina kojoj su samo mladi kompozitori dali šansu – videćemo narednih godina. Sigurno je samo jedno – ova, „prelomna“ tribina objavila je svoju potrebu za promenom.


SVEČANO OTVORENA NOVA AMBULANTA OPŠTE/PORODIČNE MEDICINE U SOLANI! – Dom zdravlja Tuzla\nSVEČANO OTVORENA NOVA AMBULANTA OPŠTE/PORODIČNE MEDICINE U SOLANI!\n17sep 17 Septembra, 2013\nSvečanu vrpcu presjekli su načelnik Općine Tuzla Jasmin Imamović, direktor JU Dom Zdravlja Tuzla „dr Mustafa Šehović” dr Kasim Brigić i pomoćnik ministra zdravstva FBiH dr Vildana Doder.\n“Posljednjih desetak godina obnovljene su skoro sve ambulante porodične medicine na pordučju Općine Tuzla a novootvorena ambulanta u Solani površine 120 kvadratnih metara predstavlja 25 objekat van centralnog objekta Doma zdravlja Tuzla, rekao je direktor doma zdravlja Kasim Brigić\n„Prostor u bivšoj bolnici Kreka adaptiran je u ambulantu porodične medicine za MZ Solana i to je naš 25 – ti objekat koji je van centralnog objekta Doma Zdravlja u Tuzli“, kazao je Kasim Brigić, direktor JZNU Dom zdravlja Tuzla.\nPacijenti iz ovog dijela grada sa radočću su dočekali vijest o otvaranju ambulante, jer su do sada po preglede i recepte morali ići u Dom zdravlja Tuzla, što je za one starije predstavljalo problem i dodatnu brigu oko prevoza.\nU 120 metara kvadratnih radit će jedan specijalista poridične medicine sa nekoliko edukovanih sestara, a u cijeli projekat Federalna vlada uložila je 80 hiljada KM. Zgradu koja je adaptirana obezbijedila je Općina Tuzla.\n„Dobro obavljen posao i sada idemo dalje sa sljedećim područnim ambulantama“, izjavio je Jasmin Imamović, načelnik Općine Tuzla.\nOtvaranje ambulante u Solani dio je desetogodišnjeg plana i četvrta faza projekta koji ima za cilj približiti usluge primarne zdravstvene zaštite pacijentima u mjesnim zajednicama, a da se u centralnom objektu razvija visoko diferencirana dijagnostika.\nKroz četiri faze projekta je za cijeli Tuzlanski kanton uloženo je gotovo četiri miliona KM.\n„ Imamo još u planu da u petoj fazi, kada j općina Tuzla u pitanju, uđemo u još tri do četiri lokacije čime bi se nadamo se zaokružili potrebu za jačanjem infrastrukture“, rekla je Vildana Doder, pomoćnica Federalnog ministra zdravstva – Sektor za implementaciju projekata.\nTuzlanski kanton očekuje još jedan izazov a to je proces informaizacije primarne zdravstvene zaštite koji će u konačnici obezbijediti bržu i kvalitetniju uslugu pacijentima.\nPress DZ Tuzla


Tim | Full Professional\nSalon Full Professional\nŠišanje i koloracija\nMilica Stanković je rodjena 14. oktobra 1982. godine u Kruševcu. U svet frizera i nege kose je ušla jako rano i već sa 22 godine otvara salon Full Professional. Ostvaruje saradnju sa kompanijom L’oreal i nakon 10 godina postaje naš jedini Kerastase ambasador i L’oreal Professionel edukator za koloraciju.\nPoverenje koje je dobila od kompanije L’oreal opravdala je i na samostalnom nastupu u martu 2017. godine u BelExpo centru u Beogradu na ”International Hairdressers forumu” – Haute Coiffure Francaise Serbia, manifestaciji na kojoj se okupljaju poznavaoci visoke mode u svetu novih frizerskih tendencija.\nMilica je edukator u segmentu koloracije, adekvatne nege i tretmana kose. Kao jedan od najvećih stručnjaka u regionu, zajedno sa svojim timom pokrenula je i samostalne kolekcije sa ciljem da predstavi nove trendove, kao i najnovije tehnike koloracije.\nMiloš Stanković je rodjen 17. marta 1981. godine u Nišu. Edukaciju je započeo 2003. godine u Beogradu na najcenjenijoj privatnoj frizerskoj akademiji u Srbiji. Zajedno sa Milicom Stanković 2004. godine otvara svoj salon Full Professional u Nišu, danas najprestižniji salon u gradu i regionu.\nMiloševa najuža specijalnost je šišanje i tehnika nadogradnje kose, u čemu je neprikosnoveni lider u 14 godina dugoj karijeri. U prilog tome govori i činjenica da se konstantno usavršava radeći sa velikim brojem nacionalnih i internacionalnih stručnjaka iz ove oblasti. Njegovu originalnost i lični pečat koji daje poslu još 2007. je prepoznala kompanija L’oreal, a ta uspešna saradnja traje i do danas.\nOd 2017. godine Miloš je počeo da radi treninge za kompaniju Loreal u oblasti Cut & Styling te ulogom edukatora svoju karijeru podiže na viši nivo. Sa ciljem da predstavi nove trendove u svetu šišanja i stajlinga, Miloš zajedno sa svojim timom započinje i samostalne kolekcije, čime još jednom potvrdjuje da je šišanje njegova najveća strast. Ono šta ga dodatno izdvaja jeste i vladanje tehnikom ugradnje ekstenzija, u saradnji sa ekskluzivnim brendom Balmain Hair Couture.\nFull Professional © 2020. Sva prava zadržana, Politika privatnosti


Uskoro i bolji gradski prevoz - Ozon Media\nSremska Mitrovica – Lokalna samouprava radi na planiranju još jedne velike investicije važne za sve meštane Sremske Mitrovice i okolnih naselja. U pitanju je uvođenje modernog gradskog saobraćaja.\nOsavremenjivanje gradskog prevoza podrazumeva, između ostalog, i utvrđivanje trase i njene kilometraže, raspored vožnje, utvrđivanje kapaciteta autobusa, kao i uređenje autobuskih stajališta.\nU gradskoj upravi za urbanizam, komunalne i inspekcijske poslove kažu da će, prema izrađenoj studiji za realizaciju ovog plana, gradski autobusi biti urađeni po najvišim standardima, sve u cilju poboljšanja standarda života Mitrovčana. Takođe, u planu je i formiranje posebne direkcije, koja bi se bavila pitanjima gradskog prevoza, prenosi sirmiuminfo.rs.\nTreba da bude tako uređeno da svima više odgovara da koriste gradski prevoz nego sopstvena vozila. Osim što ćemo rasteretiti grad od automobila i parkirnja, želimo da postignemo i da imamo čistiju i zdraviju sredinu – objašnjava načelnik gradske Uprave za urbanizam, komunalne i inspekcijske poslove, Vladimir Petković.\nPočetni plan na formiranju modernog gradskog prevoza je završen. Izrađena je studija prema kojoj gradski autobusi ne smeju biti stariji od 10 godina i prema kojoj moraju da ispune sledeće standarde: da imaju adekvatne uređaje, odnosno da budu klimatizovani, da imaju mogućnosti digitalnog obaveštavanja putnika, da poseduju poseban ulaz za osobe sa invaliditetom i dr.\nKako kažu u resornoj gradskoj upravi, njegovo planiranje predviđa i da Skupština grada osnuje preduzeće koje bi se bavilo ovom delatnošću, prenosi sirmiuminfo.rs.\nSkupština Udruženja zdravstvenih radnika


Čak 85% zaposlenih u sektoru IT bezbednosti obavlja slobodne aktivnosti u toku radnog vremena | Blok vesti\nHome IT Čak 85% zaposlenih u sektoru IT bezbednosti obavlja slobodne aktivnosti u toku...\nPrevious articleNADAL ISPRED NOVAKA, GDE TO IMA? Čudni kriterijumi nominovanja za nagradu Laureus\nNext articleDIDS 2021 Digital konferencija


ZAKON O SAOBRACAJU 2017 : NOVE KAZNE – NAJNOVIJE VESTI\nNOVE KAZNE ZAVOZAČE OD 2017: Stiže novi, strožiji zakon, za prekršaje ŽESTOKE KAZNE!\nRegistracija vozila trebalo bi da se od sledeće godine plaća na osnovu vrednosti, a ne kubikaže i to će, kako smatraju auto uvoznici, napokon otvoriti tržište četvorotočkaša veće zapremine motora. Zbog visine registracije tržište vozila koja imaju više od 2.000 kubika gotovo zamrlo u poslednjih 6-7 godina. Na primer “audi 4,2″može da košta na pijaci između 1.000 i 2.000 evra, a da porez godišnje izađe čak 3.000 evra.