"Razumno reagovali, kako smo ih i zamolili" Borenović O GLASANJU SRPSKIH POSLANIKA - Srpskainfo\nVažna je činjenica da su srpski poslanici u Domu naroda BiH poslušali naš poziv i nisu podržali Prijedlog zakona o dopuni Zakona o lijekovima i medicinskim sredstvima, kojim je predviđen prenos nadležnosti sa Republike Srpske na zajedničke institucije BiH kada je u pitanju nabavka sredstava za imunizaciju.\nRekao je ovo predsjednik PDP Branislav Borenović. On je kao činjenicu naveo to da su delegati SNSD imali više odgovornosti od svojih stranačkih kolega u Predstavničkom domu koji su glasali za ovakav prijedlog Adila Osmanovića.\n– To očigledno nisu htjeli da shvate SNSD-ovi poslanici Stevandić, Novaković-Bursać, Vulić, Radmanović, od kojih su neki čak i dan nakon glasanja pravdali taj postupak. Žalosno je što su se oglušili i na zvanično mišljenje ministra u Vladi Republike Srpske, Alena Šeranića, koji je jasno rekao da saglasnost za nabavku medicinskih sredstava u vrijeme pandemije treba i dalje da daju nadležne entitetske vlade. Sve su to zanemarili i brže – bolje potrčali da podrže Osmanovićev prijedlog. Zbog toga treba da snose odgovornost i ako imaju malo morala, ponude svoje mandate – kaže Borenović.\nOn dodaje da nije siguran kako bi danas delegati u Domu naroda glasali da nije bilo reakcije PDP-a i drugih opozicionih stranaka na izdajnički čin prenosa nadležnosti sa Republike Srpske na nivo BiH.\n– Međutim, nemamo problem sa tim da istaknemo dobre postupke i u tom smislu smatram da je odgovorno što delegati SNSD-a u Domu naroda nisu postupili kao njihove stranačke kolege u Predstavničkom domu, nego su razumno reagovali, kao što smo i pozivali da učine – zaključuje Borenović.\nPolitika Branislav BorenovićGlasanjePDP\n"Kritikujete nas iz politike za svaku grešku i glasno tražite svoja prava" Borenović kaže da je SLOBODA MEDIJA jedan od pokazatelja snage demokratske države\n„Oko ključnih pitanja možemo postići saglasnost“ Borenović sastanak u Beogradu ocijenio korisnim\n“Od njih me ništa ne čudi“ Cvijanovićeva poručila da SDS i PDP godinama bježe od tema značajnih za Srpsku\nSrđan Bakmaz je novi predsjednik PDP u Rogatici, Borenović poručuje: Prirodno je da mladi preuzmu odgovornost\nKrivokapić dolazi u Beograd: Pretpostavlja se da je razlog potpisivanje Temeljnog ugovora\nDodik o posjeti Porfirija: Prilika za nadahnuće kada je patrijarh u Srpskoj (FOTO)\n“Veliki dan za Banjaluku i Srpsku” Cvijanovićeva povodom posjete Patrijarha Porfirija (FOTO)\n"Očekujem da će Dodik nastaviti sa politikom kockanja" Borenović razgovarao sa vojnim atašeom Belgije


Dejan Jelača - NEVIDLJIVI ZID JE MOJA ZAŠTITA\nNEVIDLJIVI ZID JE MOJA ZAŠTITA\nBeogradski glumac sa njujorškom adresom u svojoj filmografiji ima mnogo ostvarenja u kojima je sarađivao sa velikim holivudskim imenima. No, snimanja nisu nimalo laka, i zato svaku slobodnu priliku koristi da se opusti u prirodi ili omiljenom spa centru\nVeć dugi niz godina Dejan Jelača polako i nesmetano gradi svoje mesto pod američkim filmskim suncem, uz šansu kakva se pruža samo retkim srećnicima – da se njihovo ime nađe na špicama holivudskih ostvarenja. Uspešni glumac i voditelj emisije 30 minuta živi na relaciji Beograd – Njujork (i ostatak Amerike), a sa one strane Atlantika upravo je završio snimanje ljubavne drame Blossoms of Faith, čija se premijera očekuje tokom leta. Posebno je ponosan na film American rouge, jer je ta uloga, kaže, nešto najteže što je odigrao u dosadašnjoj karijeri. Uskoro će je predstaviti na nekoliko velikih festivala. Ovih dana zauzet je i radom na komičnoj veb seriji koja se snima u Njujorku.\nOmiljeno mesto za opuštanje. U pauzama između snimanja, koja se često odvijaju i tokom noći, Dejan koristi priliku da poseti jedno od svojih omiljenih mesta u ovoj metropoli – spa i velnes centar Peninsula.\n– Brojne poslovne aktivnosti ne dozvoljavaju mi da ovaj centar posećujem koliko bih voleo. Ipak, trudim se da odem jednom do dva puta u toku meseca. Obožavam đakuzi i saune, a tri puta nedeljno idem na masaže koje mi otklanjaju umor i negativnu energiju nakupljenu tokom rada na zahtevnim projektima. S obzirom na tempo života i obaveze koje su svakim danom sve veće, ne uspevam da se redovno bavim sportom. Vikend je obično rezervisan za teretanu ili vožnju bicikla sa društvom ako je lepo vreme. Kada sam živeo u Srbiji trenirao sam karate i odbojku, vozio karting. Ali, sada je priča drugačija. Ponekad odigram partiju tenisa, odem na plivanje i košarku. Ipak je gluma bila i ostala na prvom mestu.\nDejanovo najomiljenije mesto za opuštanje je Peninsula\nSvi vole da lepo izgledaju. Kao javni posao, gluma zahteva od svih koji se njome bave da vode računa o svom izgledu koliko god je moguće. No, bez obzira na profesiju, Dejan smatra da briga o telu i lepoti nije samo dužnost lepšeg pola, već da o tome treba da povede računa i svaki muškarac.\n– Njujorški muškarci vole da izgledaju lepo. Bez problema i predrasuda koriste kreme protiv bora, zatežu telo ili čak idu na liposukciju, zavisno od finansijske situacije. Neki od njih su spremni da daju čitavo bogatstvo kako bi što bolje izgledali. Mislim da je za moj izgled najviše kriva genetika, ali vodim računa i o ishrani. Ne pijem kafu i gazirane sokove, izbegavam masnu hranu, jedem dosta voća i žitarica. Kada osetim neki kilogram viška, odmah krećem sa detoksikacijom. Svakom preporučujem da s vremena na vreme očisti organizam od štetnih materija. Ja tada unosim mnogo tečnosti i dijetalnu hranu. Trudim se i da dovoljno spavam, bar osam sati, jer je dobar san takođe veoma bitan za zdrav izgled i duh. Za telo koristim samo kupku i mleko. Umivam se običnim sapunom. Još uvek nemam neke izrazite bore, ali ako mi budu zasmetale u poslu verovatno ću početi da upotrebljavam neke kreme i ostale kozmetičke preparate.\nSpavanje i pravilna ishrana pre svega. S obzirom na to da često putuje s jedne na drugu stranu okeana, da snimanja umeju da traju ceo dan, ali i do duboko u noć, stres je sastavni deo njegovog posla. Zato se trudi da ga eliminiše čim oseti da mu se približava.\n– Nemam neke posebne antistres tehnike, samo mi je važno da se naspavam. Uz pravilnu ishranu i obroke u određeno vreme san čini dobitnu kombinaciju. Kada dođe vreme za odmor, volim da odem u prirodu. Šetnja pored reke ili kratak izlet su mi terapija i za psihu i za telo. Tada se potpuno opustim i napunim baterije novom, pozitivnom energijom. Volim i sunce, plažu, more. Danas je teško odupreti se stresu. Na svakom koraku nas čeka bar jedan problem, što je valjda sastavni deo života. Trudim se da budem fleksibilan i da me neke stvari ne dotiču. Prosto sam napravio nevidljivi zid oko sebe, jer ne dozvoljavam da me ljudi povređuju ili da me pogode mučne situacije. Trebalo je vremena i truda da to uradim i da se očeličim, ali isplatilo se.\nU Njujorku svako može da nađe razonodu koja mu odgovara, kao i mesto za opuštanje\nLaka organizacija vremena. U košnici zvanoj Njujork stalno se nešto dešava, i svako može da nađe razonodu kakva mu odgovara. Dejan, filmski čovek od glave do pete, u slobodno vreme najviše voli da ide u bioskop, naravno.\n– Više nemam želju za noćnim izlascima, prošle su me te stvari, tako da prednost dajem kućnim okupljanjima. Okupimo se, pa igramo karte ili neku drugu društvenu igru. Tokom prvih godina u Njujorku stalno sam negde jurio, a sada sam se malo smirio. Interesuju me neke druge priče. Dobar koncert, predstave, prijatne večere sa prijateljima u finim restoranima… Ispunjavaju me i putovanja. Budući da nemam porodicu, lako mi je da organizujem svoje vreme.\n30 minuta American rouge Atlantika beograd Blossoms of Faith concert Dejan Jelača detoksikacijom festival Film genetika holivudskim imenima karijeri karting ljubavne drame Njujork Peninsula pravilnu ishranu premijera snimanje spa centar uloga\t2015-06-23


Dmitrij Medvedev: Avatar neće potisnuti pozorišnu umetnost – Nadlanu.com\nDmitrij Medvedev: Avatar neće potisnuti pozorišnu umetnost\nMOSKVA, 29. januara 2010. (Beta-AFP) - Predsednik Rusije Dmitrij Medvedev ocenio je u petak da američki naučnofantastični film "Avatar" reditelja Džejmsa Kamerona nikada neće uspeti da potisne pozorišnu umetnost.\n"Pojavile su se nove tehnologije, ali 'Avatar' nikada neće zameniti teatar, iako je (taj film) veoma lep, kompleksan i skup", rekao je Medvedev u južnom ruskom gradu Taganrogu, u kojem je 29. januara, pre 150 godina, rođen jedan od najznačajnijih ruskih pisaca Anton Čehov.\n"Pozorišna umetnost je večna uprkos svim teškoćama sa kojima se suočava", dodao je ruski lider na skupu na kojem su učestvovali direktori uglednih pozorišta. Ruski predsednik je u petak položio venac ispred spomenika Antonu Čehovu u Taganrogu.


Omladinski kamp “Mir, demokratija i ljudska prava” na Aland-u – Helsinški Parlament Gradjana Banja Luka\nOmladinski kamp “Mir, demokratija i ljudska prava” na Aland-u\nOmladinski kamp pod nazivom “Mir, demokratija i ljudska prava” organizovan je u okviru Omladinskog programa Evropske unije koji je posvećen omladinskim razmjenama i eduklativnim kampovima.\nJedan od brojnih omladinskih kampova ove godine organizovan je od 15. do 22. jula i u Finskoj, na ostrvu Aland na inicijativu organizacije “Aland peace Institute”.\nPored predstavnika Alanda, Kampu su prisustvovali i članovim omladinskih organizacija iz Srbije, Albanije, Rumunije, Bugarske, Makedonije, Sjeverne Irske i Bosne i Hercegovine.\nAktivisti programa za mlade Helsinškog parlamenta građana Banja Luka su predstavili omladinska pitanja u BiH po pitanju obrazovanja, zapošljavanja, ljudskih prava, političkog učešća i aktivizma uopšte.\nMladi iz različitih zemalja su razmijenili iskustva o radu nevladinih organizacija, poštivanju ljudskih prava i demokratskih principa u njihovim zemljama, ali su i u okviru Internacionalnih večeri imali priliku da saznaju više o različitim kulturama i tradicijama. Domaćini su se potrudili da predstave svoje istorijske, kulturne i socijalne znamenitosti serijom različitih aktivnosti za vrijeme omladinske razmjene.\nPošto se ove godine obilježava 150-godišnjica demilitarizacije alandskih ostrva, učesnici Kampa su u glavnom gradu Alanda, Mariehamn-u, kreativnim performansom obilježili ovaj datum značajan u istoriji Alanda što je bila i posljednja aktivnost ovog Kampa.\nObzirom da su se na Kampu okupile organizacije sli;nih interesovanja, dogovoreni su i koraci buduće saradnje.\nPrevPrethodnaPomirenje – 10 godina poslije\nNarednaSeminar o holokaustuNext


Unija sindikata prosvetnih radnika: Povratak u škole prioritet, ali da svi budu bezbedni - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Unija sindikata prosvetnih radnika: Povratak u škole prioritet, ali da svi budu bezbedni\nUnija sindikata prosvetnih radnika: Povratak u škole prioritet, ali da svi budu bezbedni\nPredsednica Unije sindikata prosvetnih radnika Srbije Jasna Janković izjavila je danas da je zahtev Unije da se početak školske godine pomeri za dve nedelje zrno razuma zahvaljujući kome bi škole mogle bolje da se organizuju i da je prioritet Unije povratak u škole, ali i da svi budu bezbedni.\nOna je za TV N1 rekla da je Ministarstvo prosvete i ranije zahteve Unije odbacivalo kao „zlonamerne“ i da prekid komunikacije Unije i resornog ministarstva traje već dugo.\nOd najavljenog sastanka predstavnika Ministarstva prosvete i sindikata zakazanog za četvrtak Janković „ne očekuje ništa“, posebno jer se održava tri dana pre početka školske godine.\nOna je rekla da će sastanak u četvtrtak, kao i do sada, poslužiti za „samoporomociju“ ministra prosvete Mladena Šarčevića „koji će ubeđivati sindikate da je sve u redu“\nJanković je navela da se veliki broj prosvetnih radnika nalazi u kritičnoj grupi, i da njome nisu obuhvaćeni samo stariji, već i ljudi sa hroničnim bolestima o kojima se „ne vodi računa, a biće u prvim redovima“.\nOna je rekla da ju je šokirao predlog o uspostavljanju „kovid učionica“ i zapitala se da li to znači da će škole biti pretvorene u bolnice i da li će deca biti lečena kovid učionici dok po njih ne dođu rodietlji.\nJanković je naglasila da Šarčević govori da će se stvari rešavati „u hodu“, posle početka školske godine i u zavisnosti o toga kako će se stvari odvijati.\n„Ako imate sistem, imate i proceduru, a ako nemate sistem, onda to priznajete time što ćete nešto rešavati usput. Sa milion ljudi u školama, đaka i zaposlenih, neozbiljno je raditi nešto usput“, smatra Janković.\nOna je zaključila da se „ulazi u haos“ ako se početak školske godine ne pomeri i da ne zna kako će to biti rešeno.\nKorona virusŠkolaUnija sindikata prosvetnih radnikaBeograd\n3 reagovanja na “Unija sindikata prosvetnih radnika: Povratak u škole prioritet, ali da svi budu bezbedni”\n25. avgusta 2020. u 14.44\nZasto nema maski, za zaposlene u prosveti?\n26. avgusta 2020. u 21.30\nNe trebaju maske jer je i predsednik NE NOSI!!!! Šta zna dete ŠTA JE MASKA!!!!!\n27. avgusta 2020. u 10.30\nDruštvo • 14.06.2021. 12:54\nSindikalcima opomena pred isključenje\nDruštvo • 02.06.2021. 18:00\nKako je Uredba o sprečavanju kovida 19 postala mrtvo slovo na papiru\nSvet • 30.04.2021. 19:00\nHrvatska: Pre početka letnje sezone vakcinisati što više turističkih radnika\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova uhapsili su danas S.N. (37)...


Trebinje kao inspiracija za studente beogradske arhitekture (Foto) | Trebinje Live\nTrebinje kao inspiracija za studente beogradske arhitekture (Foto)\nArhitektonska i graditeljska ljepota Trebinja bila je inspiracija za 17 studenata četvrte godine beogradskog Arhitektonskog fakulteta, koji su više mjeseci radili na praktičnom predstavljanju svoje vizije starog jezgra našeg grada.\nStudenti su, u potpunoj slobodi izraza, kroz 17 pojedinačnih radova predstavili svoje ideje kako da "transformišu" Stari grad i Krš, kao posebne arhitektonske cjeline, kroz izložbu "Krš i pitomine mediterana - revitalizacija starog jezgra Trebinja".\nGradonačelnik Trebinja Mirko Ćurić rekao je da skoro desetogodišnja saradnja sa Arhitektonskim fakultetom ima veliki značaj za sve u Trebinju.\n"Studenti su imali slobodu da predstave ono što zamišljaja, bez bilo kakvih barijera. Sada je na nama da vidimo šta je izvodljivo i šta može da se primjeni u praksi", naveo je Ćurić.\nOn je istakao da će grad i u narednom periodu pružati podršku ovakvim i sličnim aktivnostima, te izrazio uvjerenje da će biti nastavljena dobra saradnja grada Trebinja i beogradskih fakulteta.\nDekan Arhitektonskog fakulteta prof. dr Vladan Đokić kazao je da je izložba studentskih radova raspoređena u dvije tematske grupe - Stari grad i Krš, čime je izraženo šta studenti misle kako bi Trebinje trebalo da se transformiše u nekom budućem vremenu.\nOn je istakao dobru saradnuju fakulteta na čijem čelu sa gradom, gradonačelnikom Mirkom Ćurićem, ali i drugim nadležnim gradskim službama i ustanova.\nNačelnik Odjeljenja za prostorno uređenje Marko Rikalo rekao je da mu je veoma drago što su studenti u Trebinju proveli sedam dana i što su više mjeseci radili na svojim vizijama budućih projekata.\n"Pokušavamo da iskoristimo sve svoje resurse. Svjesni smo da ne možemo sami i da nam trebaju ljudi iz struke, koje smo prepoznali u profesorima, docentima, studentima Arhitektonskog fakulteta u Beogradu", naveo je Rikalo.\nOn je istakao da je ovo i podstrek nadležnim u Gradskoj upravi da i u narednom periodu nastave da daju podršku studentima da se praktično usavršavaju praveći projektna rješenja na području našeg grada.\nUrednik izložbe docent dr Vladimir Parežanin kaže da Trebinje treba čuvati nezavršenim, ali da ono što se radi treba da bude savršeno.\n"Ova tema pokazuje da je Trebinje stalna inspiracija i da ga takvo treba čuvati i na njemu raditi", naveo je Parežanin.\nOn je rekao da je bilo jednostavno biti urednik ove izložbe, jer su se na njoj susrele dvije želje i ambicije - grada Trebinja da ponudi važne tačke za operativni rad i Arhitektonskog fakulteta da da obavezu studentima da te tačke osmisle.\nIzložbu čine semestralni radovi studenata Arhitektonskog fakulteta Univerziteta u Beogradu na predmetu "Studio 06U".\nTAGOVI: Kultura Kulturni centar Trebinje Mirko Curic


Kolegijum SNP: Optužbe jelene Burkov su neosnovane\nTanjug 3. juna 2022. 12:56\nBEOGRAD – Povodom nedavnih napada na Upravnika i rukovodsvo Srpskog narodnog pozorišta koje je iznela Jelena Bukurov, kolegijum SNP koji čine direktori sve tri umetničke jedinice, direktor finansija i tehnike oglasilili su se saopštenjem kako bi, kako se navodi „sprečili dalje zlonamerne i tendenciozne objave u sredstvima javnog informisanja“\nOptužbe koje je iznela Jelena Bukurov kako se navodi u saopštenju su potpuno potpuno neosnovane.\n„Javnost bi morala da zna da ugovor o privremeno povremenim poslovima ne znači nikakvo zaposlenje, sam njegov naziv sugeriše da je osoba angažovana na period dok postoji potreba za njenim angažovanjem. Takođe, apsolutno je netačna tvrdnja da je Jelena Bukurov provela poslednjih 20 godina u našem Pozorištu. Dodatno, ako neko tvrdi da je trpeo višegodišnji mobing u SNP-u, pitanje je zašto se tek sada ukazuje na to. Napominjemo da je novi Upravnik stupio na dužnost 25.februara ove godine“ piše u saopštenju SNP-a.\nKako dalje navode iz SNP-a „uvidom u Ugovore koje je Jelena Bukurov potipisivala sa našom kućom jasno je da poslovi koje je obavljala nisu deo primarnih delatnosti u Srpskom narodnom pozorištu, a usled Zakona o zabrani zapošljavanja, Pozorište je ostalo bez ključnih radnih mesta pre svega u Radnoj jedinici Tehnika i procena novog Upravnika i kolegijuma Pozorišta bila je da ako već angažujemo ljude na PP poslovima moramo angažovati ljude od kojih neposredno zavisi naša primarna delatnost – produkcija i izvođenje predstava – dramskih, operskih i baletskih“\n„Nedostaju nam scenografi, kostimografi, krojači, obućari, rekviziteri, dramaturzi, dekorateri, sufleri, inspicijenti, producenti, operski i baletski solisti i mnogi drugi, a svako ko se imalo razume u pozorišnu delatnost zna koliko su ova zanimanja važna za jedan teatar, uz dužno poštovanje, mnogo važnija od Koordinatora poslova za međunarodnu saradnju, koji na žalost nema ni adekvatnu stručnu spremu za obavljanje poslova iz ugovora koji je potpisao sa SNP-om.“ piše u saopštenju SNP.\nIz SNP-a poručuju da „tvrdnja da ovu kuću vode nekompetentni ljudi u potpunoj je suprotnosti sa rezultatima koje SNP ostvaruje u poslednjih nekoliko sezona“\n„Napominjemo da smo uspeli da u pandemijskim uslovima izvedemo preko 20 novih premijera, da su napravljene predstave koje su osvojile i osvajaju bezbrojne nagrade. Da smo nekoliko puta izveli da sada neviđene spektakle i predstave na otvorenom, da smo u vreme pandemije pokrenuli dva nova festivala koja se samofinansiraju, da je za Srpsko narodno pozorište, u vreme pandemije, čuo ceo svet, da smo doveli neverovatan broj mladih umetnika koji su zaposleni ili treba da se zaposle u našoj kući, da su u našem Pozorištu radili i rade čitavi timovi međunarodno priznatih umetnika, da smo renovirali i renoviramo scene, unutrašnjost i spoljašnjost zgrade i još mnogo toga.“ piše u saopštenju.


MEI - Aktuelnosti - Ministar Jadranka Joksimović: Evropske integracije nisu zamena za posao koji sami moramo da uradimo\n- Put ka Evropskoj uniji je proces, i to prevashodno politički proces. Kao takav, on predstavlja susret političke volje dveju strana - EU (država članica), i države kao začetnika procesa - taj proces, dakle, ima svoje uspone i padove, izazove i prepreke, i izložen je promenama u međunarodnim odnosima, promenama unutar EU, odnosno država članica. Posebno je važno da ne postanemo talac grešaka EU iz prethodnih proširenja, kao ni da sama EU ne bude sopstveni talac &bdxuo;politike neponavljanja grešaka&ldxuo;, već da, sledstveno svom obećanju perspektive članstva, očuva kako sopstveni kredibilitet, tako i kredibilitet politike proširenja kao jedne od najuspešnijih politika od osnivanja EU do danas.\nU reformskom smislu, izazove takođe mogu predstavljati određena pregovaračka poglavlja, kao što su npr. poglavlja 23 i 24 o vladavini prava, koja podrazumevaju niz reformi u oblasti pravosuđa, bezbednosti, osnovnih i manjinskih prava i sloboda. Reforme u tim oblastima su sveobuhvatne i dugoročne, te tu ne postoje brza i laka rešenja.\n- Izjavila sam da ćemo do kraja 2021. biti spremni u tehničkom smislu, odnosno da je naš plan da do tada uskladimo naše zakonodavstvo sa pravom EU. To je u skladu sa trećom revizijom Nacionalnog plana za usklađivanje sa pravnim tekovinama EU čija izrada se privodi kraju. Prema tom planu, naš celokupni pravni sistem bi do kraja 2021. godine trebalo da bude usklađen sa evropskim, i mi bi u tom smislu trebalo da budemo spremni za članstvo.\n- Kada sam 2014. godine postala ministar za evropske integracije i nacionalni IPA koordinator, zatekao me je poražavajući podatak da, iako su Srbiji pretpristupni fondovi na raspolaganju od 2007. godine, samo mali procenat građana je uopšte znao za postojanje pretpristupnih fondova, a još manji broj za neki konkretan projekat finansiran iz IPA sredstava ili načine na koje bi se apliciralo. U poslednje tri godine, ako mogu da kažem da nešto smatram svojim ličnim uspehom u radu, i uspehom čitave Vlade, to je značajno povećanje vidljivosti IPA fondova, porast procenta građana koji znaju za postojanje pretpristupnih fondova i konkretnih projekata. Dakle, imamo promenu trenda gde građani, njih 23%, prepoznaju faktičko stanje da je EU ubedljivo najveći donator Srbiji.\nKoristim priliku da najavim početak novog programa podrške lokalnim samoupravama - EU PRO - koji će finansirati Evropska unija u iznosu od 25 miliona evra, a čime stvaramo dodatne prilike i šanse za realizaciju razvojnih prioriteta lokalnih samouprava sa prostora dva regiona: Zapadna Srbija i Šumadija i Istočna i Južna Srbija. Ovo je ujedno i prilika da ih pozovem da već sada pripremaju projekte kojima će konkurisati za podršku u oblasti ekonomske i socijalne infrastrukture tokom sledeće godine.\n- Često smo slušali da proces evropskih integracija ne pripada ekskluzivno vlasti, ni centralnoj ni lokalnoj, već da pripada građanima i čitavom društvu. Obično je izostajala akcija koja bi učinila da to zaista bude tako, i stoga je prioritet rada Ministarstva za evropske integracije da u najvećoj mogućoj meri i na objektivan način približi građanima značaj, koristi, ali i troškove procesa evropskih integracija.\nIpak, evropske integracije nisu i ne mogu biti zamena za posao koji sami moramo da uradimo. To što postoje sredstva na raspolaganju, ne znači da će neko drugi umesto nas napisati projekat ili naučiti da upravlja celokupnim projektnim ciklusom. Na osnovu primera u praksi, ali i podrobne analize korišćenja razvojne pomoći na lokalnom i regionalnom nivou, jedna od naših osnovnih preporuka je da u mnogim opštinama treba pojačati kapacitete za pripremu projekata, ali i unaprediti proces donošenja odluka u cilju još bolje pripreme projektne dokumentacije.\nMogućnosti su brojne i za Rasinski okrug. Pored država članica EU kao donatora, na raspolaganju su takođe program teritorijalne saradnje i to:\nmakroregionalne saradnje: kroz Dunavski i Jadransko - jonski program transnacionalne saradnje.\n- Ispunjavanjem kriterijuma u okviru svakog od 35 poglavlja bliži smo članstvu u EU, ali je mnogo važnije to što su time naše društvo i država - uređeniji, ekonomski razvijeniji, i u krajnjoj liniji - deo najrazvijenijeg dela sveta. Mislim da građani Srbije već sada mogu da osete i vide konkretne benefite procesa evrointegracija kroz razne projekte obnove i izgradnje puteva, mostova, škola, vrtića, bolnica, kao i da su pokazali spremnost na promene koje donose boljitak na duže staze.\nSvi smo nosioci procesa reformi, i upravo je građanin taj koji je u centru procesa evropskih integracija koji donosi i uvodi nove standarde, i gde se mi rukovodimo standardima koji su pre svega sredstvo našeg razvoja. Važno je uspostaviti dobar sistem - ulagati u temelje izgradnje funkcionalne i efikasne države, veći standard građana, ali je isto tako važno održavati sistem u svim segmentima, razmišljati o kompromisima, voditi se onim što je bolje za nas.\nNa primer, od ekonomski važnih oblasti poglavlje 27 koje tretira oblast životne sredine, zahtevaće dosta vremena i finansijskih sredstava kako bismo dostigli izuzetno visoke evropske standarde. Radi bolje ilustracije - zemlje koje su ušle u EU pre desetak godina i dalje se prilagođavaju standardima EU u tom domenu, i one se još uvek ne mogu pohvaliti da su dostigle onakav nivo zaštite životne sredine kakav postoji u tzv. starim državama članicama. Ova oblast je posebno dobar pokazatelj koliko je važno da se odučimo od nekih loših navika, i da probamo da dostignemo visoke standarde EU, i uvek govorim da ulaganje u životnu sredinu treba da bude posmatrano samo i jedino kao investicija, investicija koja će pozitivno delovati na zdravlje stanovništva, očuvanje prirodnih resursa, kvalitet hrane i vode koje konzumiramo, čistiji vazduh, i sve to, složićete se, nema cenu.\n- Mi već koristimo i dobra i loša iskustva svih država koje su pre nas prošle kroz proces pregovora o članstvu u EU, i u tom smislu imamo dobru saradnju ne samo sa te tri države, već i sa Višegradskom grupom i Slovenijom. Sva iskustva tokom pregovora su se pokazala kao dragocena, i mi i na tehničkom nivou ostvarujemo veoma dobru saradnju sa institucijama gore pomenutih država.\nSlično je sa studijama - kolege iz pređašnjih generacija vam mogu preneti njihova iskustva, ponuditi pomoć i predočiti probleme sa kojima su se susretali, no, programi se menjaju, profesori su se izmenili, metodologija nije ista. Ipak, studije su uvek samostalan i dobrovoljan izbor pojedinca, koje upisujemo prevashodno zbog nas samih.\nIzvor: Kruševac PRES


Kosmodrom Vostočni - Wikipedia\nPrvo lansiranje rakete Sojuz 2.1a sa kosmodroma Vostočni 28. aprila 2016. godine.\nKosmodrom Vostočni (рус. Восточный, u prevodu „Istočni”) je ruski kosmodrom koji je trenutno u izgradnji. Nalazi se u amurskoj oblasti na ruskom dalekom istoku, na 51° SGŠ. Prvo lansiranje bilo je zakazano za decembar 2015. godine, ali je u oktobru odloženo za april 2016. U operativnu upotrebu bi trebalo da uđe 2017. godine. Planirano je da Vostočni postane primarni kosmodrom ruskog kosmičkog programa, kako bi se smanjila zavisnost od kosmodroma Bajkonur koji se nalazi na teritoriji Kazahstana.\n1 Prednosti i mane\n2 Lansirne rampe\nKosmodrom Vostočni biće lociran na 51° 49′ SGŠ 128° 15′ IGD, na ruskom dalekom istoku.\nU odnosu na kosmodrom Bajkonur, Vostočni ima i prednosti i mane.\nU prvoj fazi leta raketa-nosač ne prelazi preko gusto naseljenih delova više država. Kod lansiranja sa Bajkonura tokom prve faze leta raketa-nosač leti preko naseljenih delova Kazahstana, Rusije, Kine i Mongolije, pa postoji verovatnoća da u slučaju kvara na raketi njeni delovi padnu u neko naselje i izazovu ljudske žrtve. Kod poletanja sa Vostočnog ovaj problem je znatno manji, raketa većinom leti preko sibirske tajge koja je retko naseljena i ne preleće preko teritorije drugih država.\nDelovi prvog stepena rakete-nosača padaju u retko naseljene predele sibirske tajge ili u okean u međunarodnim vodama. Pri lansiranju sa Bajkonura prvi stepen rakete (motori i rezervoari) po odvajanju od drugog stepena nastavljaju balističkom putanjom i padaju u kazahstanske stepe. Tokom decenija bilo je više slučajeva da su delovi prvog stepena padali ljudima na kuće, ali nije bilo žrtava. Poseban problem je prvi stepen rakete Proton, koja sagoreva izuzetno toksično gorivo, pa na mesto pada prvog stepena ove rakete moraju da izađu posebni timovi koji rade dekontaminaciju.\nVostočni je izgrađen nedaleko od kosmodroma Svobodni koji koriste Ruske raketne snage, tako da je bilo lako uspostaviti železničke i putne veze do novog kosmodroma.\nSmanjeni politički rizik — Kazahstan je početkom 21. veka u nekoliko navrata blokirao lansiranje ruskih raketa iz Bajkonura pod raznim izgovorima..\nPrimarni cilj izgradnje novog kompleksa na krajnjem istoku Rusije je da se smanji obim lansiranja iz kosmodroma Bajkonur, ali ne i da se on u potpunosti zameni novim kosmodromom, tako da će se dva kompleksa koristiti paralelno makar do isteka zakupa 2050. godine. Kosmodrom Vostočni će takođe doprineti implementaciji državnog programa preseljenja stanovištva.\nVostočni je skoro 6° severnije od Bajkonura, što će se odraziti na masu koju rakete-nosači mogu dostaviti u orbitu.\nU okviru Vostočnog moraće da se izgradi novi aerodrom, dok Bajkonur ima dva. Većina satelita i drugih svemirskih letelica do kosmodroma se dostavlja avionom. Vostočni će prvo koristiti lokalne aerodrome odakle će se sateliti dovoziti železnicom, a kasnije je planirana izgradnja i aerodroma u okviru kosmodroma.\nPovećani troškovi transporta. Pogoni za proizvodnju satelita, raketa-nosača i druge opreme nalaze se u Moskvi, Samari i Željeznogorsku, koji su od Bajkonura udaljeni od 2.500 do 1.500 kilometara. Od ovih pogona do novog kosmodroma ima oko 5.500 kilometara. Zbog toga je krajem maja 2015. odlučeno da se proizvodnja rakete Angara odvija u Omsku, koji je od kompleksa udaljen oko 4.900 kilometara.\nNedostatak stambenog prostora i infrastrukture za zaposlene kosmodroma. Broj potrebnih kadrova će dostići skoro 100.000 ljudi. U početnoj fazi izgrađen je stambeni prostor za 6.200 stanovnika, što znači da će morati da se izgradi ceo grad za zaposlene veličine Blagovješčenska, koji je lokalni administrativni centar.\nLansirne rampe[uredi - уреди | uredi izvor]\nVladimir Putin tokom obilaska radova na izgradnji, 14. oktobra 2015.\nPlanirano je da se na prostoru kosmodroma Vostočni izgradi ukupno sedam lansirnih rampi, po fazama:\nSK1 (рус. стартовый комплекс) – za Sojuz-2; prvo lansiranje 28. aprila 2016. godine,\nPU1 (рус. пусковая установка) – za Angaru 1.2/A3/A5; prvo lansiranje posle 2023. godine,\nPU2 – za Angaru A5V/A7 (u razmatranju); prvo lansiranje posle 2025. godine.\n↑ 1,0 1,1 Bodner, Matthew (14. oktobar 2015). "Putin Delays First Launch From Russia's Troubled Vostochny Cosmodrome". TheMoscowTimes.com. http://www.themoscowtimes.com/business/article/putin-delays-first-launch-from-russia-s-troubled-vostochny-cosmodrome/539029.html. Pristupljeno 15. oktobra 2015.\n↑ "Filьm-prezentaciя telestudii Roskosmosa ob osnovnыh эtapah stroitelьstva kosmodroma «Vostočnый»". Teleradiostudiя Roskosmosa. http://tvroscosmos.ru/frm/video/vostok.php.\n↑ "Космонавтика. Справочный. Космодромы России. Восточный". astro.websib.ru. 2 августа 2011 год. http://www.astro.websib.ru/kosmo/Glav/Vostok.\n↑ «Перминов: новый российский космодром „Восточный“ не заменит „Байконур“» // РИА Новости\n↑ Юрий КРУПНОВ «Создание в Амурской области на базе ЗАТО Углегорск и космодрома Свободный Дальневосточного космического кластера в целях организации полного цикла космической деятельности» // Июнь 2007\n↑ Осмотреться в отсеках. Интервью с В. Е. Гудилиным. // «Аргументы Недели» № 14 (356) от 11 апреля 2013 г.\n↑ 27 мая 2015, РИА ФедералПресс: Омский завод «Полёт» будет собирать ракету-носитель «Ангара»\n↑ Zak, Anatoly (2014-11-14). "Angara to move to Vostochny". RussianSpaceWeb.com. http://www.russianspaceweb.com/vostochny_angara.html#2014. Pristupljeno 2014-11-14.\n↑ "Роскосмос: Первый пуск "Ангары-А5В" может состояться в 2022 году — Наталия Ячменникова — Российская газета". Rg.ru. http://www.rg.ru/2015/03/24/angara-site.html. Pristupljeno 2015-04-10.\nKosmodrom Vostočni na Wikimedijinoj ostavi\nKosmodrom Vostočni – zvanični sajt\nMapa okolne oblasti\nAmurskiй kosmoport (Jutjub)\nVostočnый - kosmodrom XXI veka (Jutjub)\nGalerija fotografija od 2013. godine\nKosmodromы Rossii (Jutjub)\nDobavljeno iz "https://sh.wikipedia.org/w/index.php?title=Kosmodrom_Vostočni&oldid=28090895"\nOva stranica je zadnji put izmijenjena 21:39, 5 juni 2016.


Zaista klasa - Tijago Silva danas bio ključan igrač derbija! | Meridian Sport\nNaslovna Fudbal Zaista klasa – Tijago Silva danas bio ključan igrač derbija!\nKljučan igrač Čelsija u nerešenom ishodu, danas je bio Tijago Silva.\nNjegov tim nije bio dobar u napadačkoj utakmici, međutim u odbrani je uglavnom sve funkcionisalo kako treba, a i kada nije, Tijago Silva je bio tu da pokaže svoj talenat.\nDanas protiv Mančester junajteda, on je bio najboloji na terenu, pored golmana Mendija.\nDva blokirana udarca je imao, dvije lopte koje je presekao, dva uspješna uklizavanja, tri puta je povratio loptu svom timu, šest puta je rasčistio opasnost, ni jedan gol nije primio, a što je sve ostavilo bez teksta, niti jedan faul nije napravio.\nNapomenimo, sa loptom je imao 95 dodira, 82 pasa od kojih je uspješno 94%.\nPrethodni tekstOženio se Nikola Jokić\nSljedeći tekstTrinkijeri oduševljen igrom svoje ekipe\nAndrija Dragojevic - 17 Novembra, 2020 2


Naši najbolji sportisti u poznoj starosti! Ovo je pravi hit, pogledajte kako izgledaju Nole, Miloš, Ivana, Dušan i mnogi drugi sa borama na čelu! (FOTO) - alo.rs\nAUTOR: alo.rs/M.D. DATUM I VREME: 19.07.2019. 10:41\nTrend koji je zapalio društvene mreže!\nDušan tadić, Foto: faceapp filter\n* Najbolji sportisti u "prevremenoj penziji"\n* Društvene mreže poludele za ovim trendom\n* Aplikacija se zove "FaceApp"\nSvaki mesec nailazi novi društveni trend koji zaokupira čitavu planetu, pa ne čudi da i brojne slavne ličnosti upotrebljavaju ove filtere pa kasnije na svojim društvenim mrežama dele rezultate sa ostatkom sveta.\n"FaceApp" je novonastala aplikacija, slična Instagramu, koja korisnicima omogućava da provuku kroz filter sopstvenu fotografiju i vide kako bi, sa mnogo bora, izgledali u dubokoj starosti.\nNovak Đoković, Foto: faceapp filter\nAplikacija je brzo postala viralna i već je pokrenula #FaceAppChallenge, odnosno #AgeChallenge i ovih dana društvene mreže su zatrpane fotografijama provučenim kroz “naborane” filtere.\nMi smo uzeli slobodu da vam predstavimo neke od naših najboljih sportista u poznoj starosti, pa presudite sami kome najbolje pristaju godine a koga je "pregazio život".\nNaši sportisti kad ostare!\nI košarkaši Crvene zvezde su se oprobali u ovom izazovu, oni su samo jedni od mnogih koji su učestvovali u ovom trendu!\nDok čekamo novu sezonu i prve utakmice u @euroleague i @aba.liga ...👴🏻🔴⚪ 🤣 #WeAreTheTeam #kkcz #Zvezdas #TogetherWeStandTogerherWeCan\nA post shared by KK Crvena zvezda mts (@crvenazvezdakk) on Jul 17, 2019 at 3:10pm PDT\nPosle "bejbi filtera" i filtera koji čine ljude starije, videćemo koji će sledeći trend zapaliti društvene mreže!\nTAKSIJEM OD RESNIKA DO GRADA Vaterpolista zgranut! Manje platio avionsku kartu IZ BARSELONE nego račun kod taksiste!\nAtmosfera na Tašu! Meč Srbija - Hrvatska!\nPrekršili nekoliko zakona, probili sve rokove! SKANDAL!\nMesi odmara na egzotičnom ostrvu, njegova Antonela dekolteom zaludela internet (FOTO)\nPre 16 godina Srđan je tražio investitore da ulože u Novaka, jedan čovek je nudio pomoć ali ga je odgovorio Boba Živojinović tvrdeći da je Nole bolestan! (VIDEO)\nTrener Nomada najavio epsku borbu protiv Crvene zvezde iako igraju sa Partizanom! (VIDEO)


Srpski tok | Tacno.net\nAutor 22.12.2011. u 17:42\nPOČELE PROBE PREDSTAVE “NOVO DOBA“ BH. REDITELJA DINE MUSTAFIĆA\nPrema planovima kompanije “Securum equity partners”, realizacija ovog projekta trebalo bi da počne već od januara sledeće godine. Procenjeno je da će dobijanje svih potrebnih dozvola biti završeno do sredine 2013, kada bi trebalo da počne izgradnja solarnog parka i njegovo priključenje na distributivni sistem, koje bi se fazno odvijalo do 2015. godine. (Blic, 19.12.2011. – Srbija će imati najveću solarnu elektranu na svetu)\nDa se stranačke kampanje u Srbiji zahuktavaju i dobijaju svoje lunarno-somnabulističke oblike govore nam i ovakve ‘vesti’. Po ovim informacijama jug Srbije postaje nova Kalifornija, samo, naravno, stariji i topliji, to jeste sunčaniji od te izvikane američke države. Ima bre da se grejemo i sunčamo cele godine, a ne samo leti, i svi će nam zavideti na našem solarno-braon telu. A šta će to tek da znači za poljoprivredu: papričice k’o paprike, paradajz k’o lubenica, šargarepe debele i gore i dole, patlidžani džinovskih razmera… Turizam će da cveta jer će svi želeti da vide to čudo od solarnog parka i to po tipično srpskim standardima – najveći na svetu! Mislim, većeg nema! Smejaćemo se Švabama koji će dolaziti u svojim ‘čuvenim’ kratkim pantalonama, belim čarapama i sandalama i blenuti u solarno čudo. Japanci će dolaziti u velikim grupama – moraćemo jedan deo sezone posvetiti samo njima – ali će fotografisanje biti zabranjeno… Mani ti to, Japanac sve iskopira i za par godina će napraviti svoj solarni park koji će se prostirati preko celog Japana. Ne smemo im to dozvoliti! Pitanje snabdevanja energijom će biti u potpunosti rešeno i vratićemo se svom omiljenom biznisu – izvozu struje! Sećaju se verovatno i Belgijanci da smo mi bili veliki izvoznici struje devedesetih godina mada smo u tadašnjoj SRJ imali restrikcije struje i po osam časova ili ono: četiri imaš–četiri nemaš. Ali ta vremena štednje i odricanja su daleko iza nas… Mi sada hitamo u susret energetskom preobilju koje će da se racionalno izvozi, a ludo troši u samoj Srbiji. Živeo naš solarni park, slavićemo ga kao večiti spomenik našem istorijskom trudu: «Sišli smo s uma u sjajan dan»– kako ono ispeva naš pesnik Sima Pandurović.\n– Državni sekretar za rudarstvo Zlatko Dragosavljević kaže da “cilj nije prodamo eksploataciono pravo za uljne škriljce, jer to je jedan od najznačajnijih resursa u zemlji”. “Naš cilj je da uspostavimo strateško partnerstvo sa nekom svetskom kompanijom, koja ima najbolje tehnologije i iskustvo u toj oblasti”, rekao je Dragosavljević.On je, reagujući na tvrdnje Srpske napredne stranke da predstavnici Vlade Srbije pregovaraju o prodaji prava na eksploataciju uljnih škriljaca, kazao da Aleksinački rudnici imaju pravo na istraživanja uljnih škriljaca u aleksinačkom basenu i da bez njihove dozvole Vlada Srbije ne može nikom da da pravo na istraživanje škriljaca, istakavši da niko ne može dobiti pravo na eksploataciju, ukoliko prethodno nema pravo na istraživanje.\nProcenjuje se da u aleksinačkom basenu ima 2,1 milijardu tona uljnih škriljaca iz kojih je moguće dobiti oko 200 miliona tona nafte. (B92-net, 22.12.2011. – Srbija nikom ne poklanja resurse)\nSamo uljni škriljac Srbina spašava! – stari slogan naše nove budućnosti… Ne može neko naše škriljce da dira i uznemirava, a da pri tome debelo ne plati za te svoje rabote. Stav Srbije je jasan: «niko ne može dobiti pravo na eksploataciju, ukoliko prethodno nema pravo na istraživanje» i tu nema šta više da se priča. Duboko verujem da će Srbija biti nova Norveška kada krene u eksploataciju škriljaca! Tako su isto Norvežani dugo čuvali svoje ‘blago’ pod morem da bi danas bili jedna od najbogatijih i najnaprednijih zemalja u svetu. Zašto to ne bi uradila i Srbija? Dugo smo čekali i čuvali san uljnih škriljaca, sada je vreme da ih ‘probudimo’ i krenemo u lepšu i bogatiju budućnost. Energetski bum, koji ćemo doživeti kada krene da radi solarni park, a nafta poteče iz škriljaca, biće čudo od koga će zanemeti i velike svetske sile. Topiće se pred nama i Ameri i Kinezi, ali mi ćemo na svaku njihovu ponudu odgovoriti sa istorijskim: tuđe nećemo svoje ne damo! Srbija će preko solarnog parka i škriljaca imati energije za ličnu potrošnju i obilato-bogati izvoz još nekih pet stotina godina. Sada možemo i da odbijemo ruski Južni tok jer nam on i ne treba, samo bi kvario idilu solarnog parka na jugu Srbije. Polako ćemo povratiti i naš Naftagas iz ruskih ruku i tada ćemo da zavladamo svetskim tržištem energije.\nAko mi ne verujete dođite u Srbiju da osetite taj entuzijazam koji navire sa izvora stranačke propagande. Takvu euforiju (EU-forija – novi slogan Demokratske stranke) nećete doživeti nigde i nikada: Srbija by solar light! Uljni škriljci na srpski način! Priceless – što bi rekao Pera Luković.


Pronalaženje inspiracije za bolju produktivnost – LookerWeekly.com magazin\nBilo da uživate u svom poslu i vremenu koje mu posvetite, s vremena na vreme nastaju takozvane mentalne blokade. To je ona faza kada prazno gledate u monitor ekrana i ne ide vam od ruke da uradite posao kako valja već postajete nesposobni i ne baš sasvim svoji. Nedostatak inspiracije?\nOsećaj da ste zaglavljeni, sve vam pada mrsko i da za vas nema spasa, osetili su svi koji znaju šta znači raditi u velikim firmama u kojima se poštuju određeni rokovi. A kako da se povećnja produktivnost, koja vas je ostavila na ulazu kompanije u kojoj radite? Uz sledeće savete, probudite svoju produktivnost i povratite fokusiranost za radnim stolom.\nRešite se deponije u svom mozgu\nPreviše informacija, brojki, činjenica i nepotrebnih podataka dovodi do toga da u mozgu skladištimo deponiju informacija koje ne služe ni čemu a zauzimaju nam dragocenu memoriju. Kada nam se napuni kanta za otpatke, valja je isprazniti a ne gurati đubre i dodavati novog. Sve što vam padne na pamet, zapišite. Kreirajte listu poslova koje morate da obavite, umesto što sve pamtite. Na taj način rasterećujete svoj mozak i automatski ćete se bolje osećati. Kada malo kasnije bacite pogled na papir, na kojem ste pisali sve i svašta, sigurno će biti važnih i korisnih stvari ali i onih totalno beskorisnih, na koje ćete istog trena da zaboravite.\nPronađite sakrivenu inspiraciju\nU fazi kada smo prezauzeti, nekako nemamo vremna da zastanemo da se zabavimo i nasmejemo. A upravo je to ono što nas čini zadovoljnim i srećnim. Stvari u kojima uživamo često zapostavimo i zaboravimo na iste. Ako vas pokreće sport, masaža, serija, šetnja, dobra knjiga, zašto to češće ne priuštite sebi? Bitno je da nikada ne sputavamo maštu u sebi jer je upravo ona ta koja nas podseća da smo još uvek nekim delićem veselo i razdragano dete spremno da osvoji svet. Uživajte u onim sitnicama što volite jer ćete samo tako da dovoljno skupite energije za sutrašnji dan.


Ispred vrhovnog suda u Washingtonu zakazano okupljanje zbog zabrane abortusa – Kakanj-X\nNa 22 maj, 2019 105\nAktivisti koji se zalažu za pravo na abortus, uključujući nekoliko demokrata koji se kandidiraju na predsjedničkim izborima 2020. godine, zakazali su za danas okupljanje ispred vrhovnog suda u znak protesta zbog novih ograničenja abortusa u osam saveznih država, piše “Anadolu Agency“.\nPristalice zakona za zabranu abortusa kažu da je on namijenjen suprotstavljanju historijskoj odluci američkog vrhovnog suda iz 1973., tzv. odluci Rou protiv Vejda, prema kojoj je na nacionalnom nivou u SAD legaliziran abortus.\nAmerički senator Berni Sanders (Bernie), kongresmen Erik Svalvel (Eric) i gradonačelnik grada Saut Benda u Indijani, nalaze se među predsjedničkim kandidatima za koje se očekuje da govore na mitingu u utorak, izvještavaju mediji.\nNeki od novih zakona koje su donijeli republikanski državni zakonodavci najstrožija su ograničenja abortusa u SAD decenijama unazad.\nAlabama je prošle sedmice usvojila zabranu abortusa, uključujući i zabranu prekida trudnoća koje su rezultat silovanja ili incesta, osim ako je život žene u opasnosti.\nDruge države, uključujući Ohajo i Džordžiju, zabranile su abortuse osim u slučaju hitne medicinske intervencije od trenutka kada se čuje otkucaj srca fetusa, što može da se desi oko šeste sedmice trudnoće, odnosno prije nego što žena shvati da je trudna, prenosi agencija.\nStigao odgovor: Da li je generalna direktorica KCUS-a Sebija…


Iran upozorava SAD zbog kršenja zračnog prostora i poziva ih da se drže međunarodnih obveza | advance.hr vijesti\n28. Studeni 2012. | 08:00\nIran upozorava SAD zbog kršenja zračnog prostora i poziva ih da se drže međunarodnih obveza


2016 | Preporod\nIZVJEŠTAJ O RADU BZK “PREPOROD“ Općinsko društvo Visoko ZA 2016. GODINU\nPočetak 2016. godine za Općinsko društvo Visoko bio je u znaku nastavka obilježavanja 25. godišnjice od održavanja Obnoviteljske skupštine društva koja je održana 6. decembra 1990. godine. U sklopu obilježavanja tog znaćajnog datuma 8. januara u Velikoj sali Općine Visoko upriličena tribina pod nazivom: “Istočna Bosna: ciljevi i obaveze”. Tribinu smo organizovali uz pomoć i saradnju sa Općinom Visoko i Medžlisom islamske zajednice Visoko. Učesnici tribine bili su:\ndr. Senadin Lavić, predsjednik BZK „Preporod“ i profesor na Fakultetu političkih nauka u Sarajevu;\n-Hamed ef. Efendić, rukovodioc Ureda za društvenu brigu Rijaseta IZ u BiH i bivši muftija goraždanski;\n–Bajro Perva, književnik i publicista;\nU sklopu tribine je i promovisana knjiga “Zulija“, poema o stradanju Bošnjakinja Podrinja, autora Bajre Perve.\nPredsjednik BZK “Preporod” i profesor na Fakultetu političkih nauka Univerziteta u Sarajevu, prof. dr. Senadin Lavić, za medije je tom prilikom rekao:\n“Večeras smo se u Visoko, u organizaciji BZK Preporod BiH i općinske organizacije Visoko, okupili povodom tribine na kojoj ćemo promovirati knjigu Zulija, koju je napisao Bajro Perva i u sklopu te promocije ćemo govoriti o stanju Bošnjaka u Podrinju, što je tema i same knjige. Tako smo večeras zovnuli Hameda ef. Efendića, muftiju nekadašnjeg goraždanskog, koji je dugo živio u tom kraju i pokušat ćemo malo publici u Visoko da predočimo šta je to Podrinje, da li je uspio povratak Bošnjaka u Podrinje, šta znači Podrinje za BiH, kako je živjeti danas u Podrinju, a kako je živjeti u Konjicu, Visokom.\nDakle, hoćemo da malo probudimo svijest kod Bošnjaka da treba da brinemo o ljudima koji su se vratili u Podrinje, koji žive vrlo težak, neizvjestan život, o djeci koja se tamo rađaju i koja idu u škole gdje im ne priznaju jezik, ime i identitet. Sve to u cilju da bismo došli do harmonizacije naše, bošnjačke svijesti o tome gdje smo danas, šta nam se dešava i kuda idemo.”\nfebruara smo organizovali u Maloj sali Općine Visoko tribinu čije su glavne teme bile berzansko poslovanje, vrijednosni papiri – dionice, stav islama o berzanskom poslovanju i naizad sudbina dionica KTK Visoko, TI Vitex i Kovine. Samu tribinu vodio je direktor Sarajevske berze, dr. Tarik Kurbegović, jedan od rijetkih doktora ekonomskih nauka na aktivnom tržištu kapitala u Federaciji BiH, koji je veoma jasno prisutnima pojasnio kako to berza posluje i šta su to vrijednosni papiri – dionice.\nBZK “Preporod ” Visoko je zajedno sa Općinom Visoko i ove godine uspješno organizovao manifestaciju na kojoj je obilježen 1. mart Dan nezavisnosti BiH. Gost predavač na manifestaciji je bio bivši član predsjedništva BiH Mirko Pejanović, koji je mlade upoznao sa važnošću tog datuma i događajima koji su obilježil noviju BiH istoriju. Preko 150 mladih uzelo je aktivno učešće u realizaciji projekta a posebno Kulturno-umjetničko društvo “Visoko”, Gimnazija Visoko i profesor Nedim Talić, Školi plesa Zumba Visoko, ŠRG Pirueta, NK Bosna Visoko, ŽRK Bosna Visoko, RK Bosna Visoko, Aeroklubu Izet Kurtalić Visoko kao i Odred izviđača Visoko. Svi su dali veliki doprinos uspješnom organizovanju ove manifestacije i pokazali su koliko se voli i poštuje svoja domovina. Zahvalnost pripada i medijima, posebno RTV Visoko koji su dali veliki doprinos informisanju o ovom skupu. Ovom tribinom ostvaren je i cilj da se mladi upoznaju sa našom novijom historijom.\nU cilju afirmacije sevdalinke, kao našeg važnog kulturnog naslijeđa organizovali smo I Festival „Mladi pjevaju sevdalinke“ Festival je realizovan u periodu od 25. marta do 15. maja 2016. godine i na njemu je uzelo učešće 150 učenika svih osnovnih škola s područja Općine Visoko. Nakon izbora 30 najboljih od strane stručnog žirija u takmičenju po školama pristupilo se jednomjesečnom radu sa kandidatima i probama sa orkestrom, a 15 i 22. aprila održane su dvije polufinalne večeri. 18. najboljih učestvovalo je u finalu.\naprila je u Tešnju u organizaciji firme “Planjax” Tešanj i BZK “Preporod” Visoko, a u okviru “Tešanjskog proljeća”, održana tribina “Palestina jučer, danas, sutra” i promocija knjige Seida Bukurevića “Jerusalem Bilješke o Bejtu’l-makdisu” . Gosti tribine su bili predstavnici ambasade Palestine u BiH, Avdo Hebib predsjednik Društva bosansko-palestinskog prijateljstva, Seid Bukurević autor knjige, Mersed Šahinović predsjednik BZK Preporod Visoko i domaćin – vlasnik Planjax-a Barzudin Hajro Planjac. Prisutni su sa zanimanjem saslušali prisutne i kupovinom knjige pomogli jetime Palestine. Skup je pozdravio i općinski načelnik Suad Huskić. Načelnik je primio u zvaničnu posjetu učesnike tribine, koji su ga upoznali o stanju u Palestini, svojim aktivnostima i razlozima izdavanja knjige. Ovom prilikom se zahvaljujemo zahvaljujemo Huskiću na gastoprimstvu i podršci našim aktivnostima.\nZadnji petak u mjesecu Ramazanu u cijelom svijetu se obilježava kao Svjetski dan Kudsa – Jerusalema. Taj dan se daje podrška palestinskom narodu u borbi za slobodu i borbu protiv agresije Izraela na Palestinu. BZK Preporod Visoko, Medžlis IZ Visoko i Udruženje Bosansko-hercegovačko palestinskog prijateljstva i ove godine su dali podršku pravednoj borbi palestinskog naroda. Centralna manifestacija Svetskog dana Kudsa u Visokom je održana u subotu 2. jula u Visokom. Manifestaciji je prisustvovalo više stotinagrađana, a tim povodom u Visokom je bila postavljena prvi put u BiH, a vjerovatno i šire, replika Kubetul sahra (Kupola iznad stijene) simbola Jerusalema, objekta koji je napravljen iznad stijene za koju se vjeruje da je sa nje Muhamed as krenuo na Miradž. BZK Preporod Visoko ovom prilikom se zahvaljuje uposlenicima firme “Meta as” i direktoru Seidu Bukureviću, koji su uradili maketu, firmi “Omerović”, Zlatari Čehajić Visoko i gospodinu Hikmetu Lemešu, koji su dali izuzetan doprinos u realizaciji projekta.\njula povodom stotinu godina od rođenja naših velikana Ibrahim ef.Hodžića BZK Preporod Visoko je zajedno sa Medžlisom IZ u Visokom i Općinom Visoko prigodnom manifestacijama obilježiti ovu značajnu godišnjicu. Godišnjicu rođenja Ibrahim ef. Hodžića u Kulturnom centru Altindag Visoko, a u okviru manifestacije Visočko ljeto 2016. Gosti tribine su bili:\n– Magistar Muhamed Okić, stručni savjetnik vojnog muftije, koji je magistrirao na djelu Ibrahim ef. Hodžića\n– Hfz Ismet ef. Spahić\n– Mirsad ef. Mahmutović\n– Aleksandar Seksan\naugusta povodom Dana Općine Visoko Organizovano je sjećanje na naše sugrađane – velikane. Pored već spomenutog skupa posvećenog Ibrahim ef. Hodžiću na Dan općine organizovali smo manifestaciju posvećenu dr. Hazimu Šabanoviću, a povodom 100 godina od njihovog rođenja. U okviru ove manifestacije organizovano je:\n– renoviranje mezara dr. Hazima Šabanovića uz pomoć Općine Visoko;\n– izložba o životu i radu dr. Šabanovića, koju je pripremio profesor Haris Gorak, a izložbu je otvorio profesor dr. Hilmo Neimarlija;\ntribina povodom 100 godina od rođenja dr. Hazima Šabanovića na kojoj su učestvovali: dr. Senadin Lavić, dr. Aladin Husić, mr. Osman Lavić, dr. Adnan Kadrić i mr. Ramiza Smajić\n1.Oktobra već tradicionalno smo organizovali doček Nove hidžretske godine na otvorenom. Uz prisustvo velikog broja građana Visokog i gostiju iz susjednih gradova članovi Preporod-a Visoko, KUD-a Visoko, kao i solista Adnan Koljenović izveli su odgovarajući program, poslije kojeg je svim prisutnim besplatno dijeljena halva i kahva.\nU saradnji sa mr. Lejlom Džambazov pokrenuta je radionica za mlade i hor gdje se izučava naša tradicionalna muzika svih naroda u BiH. U rad hora Preporoda uključeni su učenici srednjih škola sa područja Općine Visoko. Ono što su naučili biće prezentovano na manifestaciji 1. marta 2017. godine.\nPovodom Dana državnosti Bosne i Hercegovine i završetka radova na renoviranju prostorija BZK “Preporod” Visoko uz pomoć i saradnju sa Općinom Visoko organizuje manifestaciju Dani Preporoda.\nManifestacija se održala 24. novembra sa sljedećim programom:\nTribina: “Uloga i značaj Preporoda u životu Bošnjaka” Gost prof.dr Ibrahim Krzović, a tribina je održana u prepunoj Velikoj sali Općine Visoko, nakon završene tribine svećano su otvorene nove prostorije Preporoda. Istovremeno su otvorene i dvije izložbe:\n– Izložba izdanja BZK „Preporod“\n– Historijat BZK „Preporod“ (fotografije, dokumenti, tekstovi plakati\nNa izložbi su bili i prvi put predstavljeni rezultati istraživanja o Visočanima koji su pomagali školovanje omladine još 1903. godine i o onima koji su primali tu pomoć.\nZahvaljujući pomoći voditeljice Biblioteke Instituta za bošnjačke studije BZK „Preporod“ gospođe Isme Kamberović oformili smo našu internu biblioteku, koja već ima više stotina naslova.\nOtvaranjem novih prostorija stvoreni su preduslovi za još intenzivniji rad, tako da smo u decembru mjesecu uveli redovna druženja srijedom gdje se razgovara o aktuelnim problemima i situacijama u Visokom, BiH i svijetu. Naši gosti su bili:\nprofesor Džemal Salihspahić, donedavno direktor Medrese „Osman ef. Redžović“ i jedan od naših dosadašnjih predsjednika;\nprofesor dr. Amir Ganić, sa kojim smo razgovarali o važnosti obrazovanja i problemima u toj oblasti;\nprofesor hafiz Nijaz ef. Aganhodžić sa koji nas je upoznao o razlozima problema u Siriji;\nKao svoj doprinos obilježavanju mjeseca Rabiu-l-evvela, mjeseca rođenja Muhameda a.s. BZK “Preporod” Visoko je u saradnji sa Općinom Visoko i Medžlisima IZ Gračanica i Visoko organizovao izložbu Kur’anskih rukopisa. Zahvaljujući direktoru Gazi Husrev-begove biblioteke mr. Osmanu Laviću i hafizu Hasi Popari dobili smo snimke najljepših prvih stranica mushafa iz fundusa Gazi Husrev-begove biblioteke. Svi su pisani u periodu od XVI do XIX vijeka, a mogli bi izdvojiti dva za nas najinteresantnija. Izložba je izazvala veliko interesovanje i posjetilo je više stotina posjetilaca.\nOvom izložbom završena je još jedna uspješna godina za BZK „Preporod“ Općinsko društvo Visoko. Veliku podršku našem radu cijelo vrijeme imali smo od našeg predsjednika prof. dr. Senadina Lavića, koji je i sam učestvovao u nekoliko naših projekata, kome se ovom prilikom zahvaljujemo , kao u uposlenicima u Matičnim službama. Moramo još jednom napomenuti da smo u toku realizacije velikog broja projekata imali veliku pomoć i saradnju od strane Općine Visoko i načelnice mr. sci. Amre Babić, kao i pomoćnice načelnice gospođe Edine Ferizović, koja je rukovodioc Službe za društvene djelatnosti i boračko-invalidsku zaštitu. Posebnu zahvalnost dugujemo Islamskoj zajednici u BiH Medžlisima Visoko i Gračanica\nPredsjednik BZK Preporod:\nVisoko, 30.decembar 2016. godine


Brnabić: Koncesija za aerodrom "Vansi erportsu" | Novosti.rs\nBrnabić: Koncesija za aerodrom Vansi erportsu\n06. 01. 2018. u 12:16\nPremijerka je rekla da je ceo posao urađen transparetntno, da smo učinili ogroman profesionalni iskorak, što je i pokazano time što su u nadmetanju učestvovale najbolje kompanije širom sveta\nPremijerka je rekla da je ceo posao urađen transparetntno, da smo učinili ogroman profesionalni iskorak, što je i pokazano time što su u nadmetanju učestvovale najbolje kompanije širom sveta.\nPročitajte još: Francuzi dobili koncesiju za Aerodrom "Nikola Tesla" za 501 milion evra!\nOna je rekla da je ovo, kao i ono što je grad Beograd zaključio u vezi sa deponijom u Vinčci, primer javno privatnog partnerstva.\nKako je rekla, to je poruka pre svega lokalnim samoupravama da se kroz javno privatno partnerstvo, sa ili bez elementata koncesije, gradi tuđim novcem, a sve ostaje na kraju građanima Srbije.\nMIHAJLOVIĆ:KONCESIJA ZA AERODROM VELIKI USPEH\nPotpredsednica vlade i ministarka građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture, Zorana Mihajlović, izjavila je danas da je koncesija za Aerodrom “Nikola Tesla” veliki uspeh koji će omogućiti da se beogradski aerodrom još brže razvija i da Srbija postane čvorište vazdušnog saobraćaja u regionu.\nU saopštenju tog resora se navodi da Mihajlovićeva ističe da potpuni preokret u vazdušnom saobraćaju koji je napravljen u poslednje četiri godine pokazuje kakve rezultate kao zemlja možemo da ostvarimo kad imamo viziju, energiju i radimo zajedno da ostvarimo naše ciljeve.\n“Pre četiri godine imali smo urušenu nacionalnu avio-kompaniju JAT, a danas imamo uspešnu kompaniju ''Er Srbija'' koja leti na više od 40 destinacija. Profit aerodroma 2012. bio je 130.000 evra, a u 2017. biće između 28 i 29 miliona evra. U 2013. smo imali 3,54 miliona putnika, a u 2017. godini 5,34 miliona putnika”, kaže Mihajlovićeva.\nOna naglašava da je koncesija još jedan dokaz stabilnosti i ispravnosti strateškog puta za koji se Srbija opredelila.\n“Velika međunarodna kompanija koja zaključuje ugovor na 25 godina vredan 1,5 milijardi evra, odlučuje se za investiciju samo ako je sigurna da je zemlja politički stabilna i da se ekonomski razvija”, kaže Mihajlovićeva.\nPotpredsednica vlada naglašava da je poslovanje aerodroma važan signal svima koji razmišljaju o ulaganju u Srbiju, ali i putokaz drugim državnim kompanijama kakve rezultate mogu da ostvare ako rade odgovorno, sa jasnom vizijom, i kad postoji partnerstvo vlade, poslovodstva preduzeća i zaposlenih.\n“Posebnu zahvalnost dugujemo zaposlenima i rukovodstvu aerodroma, kao i stručnom timu koji je vodio proces koncesije. Takođe je važno da je ceo postupak izbora koncesionara sproveden je transparentno, stručno i profesionalno i da sad možemo da se okrenemo realizaciji ugovora, razvoju aerodroma i novim investicijama u ovu kompaniju”, navela je Mihajlovićeva.\nDaleko je to od transparentnosti!\nBravo gosn Subotiću....nisam ni sumnjao!\nE ovo se zove DOBAR POSAO!!!\nVinci,,jedna od najvecih i najboljih firmi na svetu a ne samo u Francuskoj,,,radio sam za njih 5 godina,,dok je predsednik generalni direktor bio gospodin Zaharijas,,unapred znam da ce aerodrom blistati u svakom smislu reci,,verovatno ce ucioi i u druge poslove po Beogradu ,,gradnja podzemnih parking garaza na primer ,mostova itd na vama je da im ponudite\nOdlican posao ako za tri godine izgradimo novi aerodrom jer kad francuzi podignu takse nasem 'standardu' to vise nece biti dostupno..


Alpinistički odsek Beograda\n60 godina AOBa\nU daljem tekstu daje se prikaz aktivnosti Alpinistickog odseka Beograda /AOB) koji od 1972. godine nosi ime svog, preminulog, prvog nacelnika Dr Rastka Stojanovica, pri cemu se navode cinjenice za koje postoji izvorna dokumentacija ili koje su, na osnovu verodostojnih dokumenata ili svedocenja savremenika, usle u pregled alpinisticke aktivnosti u planinarskoj organizaciji Srbije u ALMANAHU -75 GODINA PLANINARSTVA U SRBIJI. Prema tome - po prirodi stvari - ovaj tekst je otvoren za sve nove proverene cinjenice, eventualne ispravke, kao i odredene sinteze, tj. ocene i sudove.\nU prvoj godini postojanja, 1951. veoma je ziva aktivnost AO Beograda. Jednom ili dva puta nedeljno odrzavaju se vezbe u napustenim kamenolomima (populanra vezbalista "V-1" i "V-2" u Kosutnjaku i "V-3" u Rakovici). Posle ovakvih vezbi islo se na izlete u planine, u kojima je izvrseno te godine 39 uspona (naveza - smer) od cega 15 prvenstvenih (4 zimska i 11 letnjih). Februara te godine odrzan je prvi alpinisticki tecaj PS Srbije na Suvoj planini, kojom prilikom su Zvonimir Blazina, Dobrivoje Gacesa, Ivan Stojanovic i drugovi u njenoj centralnoj barijeri ispenjali prve smeri, i to dve lake po tocilima Trema (1808 m) i Golemog kama i dve vrlo teske kaminske, u Rzencu (1.143 m ) i Golasu (1.388 m).\nU februaru, u 300-metarskoj severnoj steni prokletijskog vrha Hajle (2.400 m), alpinisti iz Beograda (Paljaruci, Milivojevic i drugovi) izvode prvi uspon, da bi ova stena dobila jos jednu zimsku smer dve godine kasnije (Ivan Stojanovic i drugovi). Nesto posle toga, u martu, grupa u sastavu Paljaruci, Aleksic, Gacesa, Milivojevic i drugi vrsi zimski prvenstveni uspon kroz 400 metarsku juznu stenu Krsa Cvrlje (2.460 m) u grupi Koprivnik u Prokletijama.\nOd 15. do 23. jula, odrzan je letnji penjacki tecaj sa 18 polaznika, u Gornjaku. Tom prilikom ispenjani su prvi usponi u niskoj (80-120 m), ali veoma razvucenoj steni Malog Vukana (756 m) koja ce dugo vremena posle toga biti najposecenija i alpinisticki najobradenija stena u niskim planinama Srbije. Istok Paljaruci, Ivan Stojanovic, Dobrivoje Gacesa, Radmila Lazarevic, Karlo Cerne i drugi ispenjali su, tokom tog tecaja i na drugim izletima te godine smeri RAZ LADNE VODE, PRVOMAJSKA, CERNEJEVA, CENTRALNA i BELE PLOCE, sto je predstavljalo vec citav jedan mali repertoar raznih tezinskih stepena i morfoloskih kontrasta koji se kroz izlete i tecajeve stalno upotpunjavao i narastao do dvadesetak smeri i varijanti. U prvoj godini rada beleze se jos i neuspeli pokusaji u Kablaru, istrazivanja na Tari i Jelici, cetiri uspona na Kopaoniku (minijature u Kozjim stenama, kojima se izgleda izgubio trag), jedan na Ostrovici i devet u Julijskim Alpima, za vreme letnjeg alpinistickog tabora koji je imao 14 ucesnika.\nPrema knjizi uspona AOB, u 1952. godini bila su 63 uspona (naveza-smer) od cega 20 prvenstvenih (16 zimskih i 4 letnja). Od tih zimskih poduhvata iz pocetka delatnosti AOB treba, pre svega pomenuti akciju grupe u sastavu Zivojih Gradisar, Ivan Stojanovic, Branko Turin, Milutin Rodic, Miodrag Trajkovic i Branko Mitrasinovic, koja je vrsila zimske uspone na Durmitoru, medu kojima i drugi zimski uspon na njegov najvisi vrh, Bobotov kuk (2.522 m). Od 8. do 13. februara odrzan je alpinisticki zimski tecaj u Bjeluhi (Prokletije) sa pet tecajaca (dva iz Beograda) koji je vodio dr Rastko Stojanovic.\nOd tada, kroz mnoge godine, kuca u Bjeluhi postace baza mnogih zimskih tecajeva i drugih akcija kroz koje je izvrsena (pored ostalog i od clanova AOB) temeljita zimska obrada srbijanskog dela Prokletija koje inace nemaju u drugom pogledu takav alpinisticki znacaj koji bi odgovarao njihovim dimenzijama. Vrseni su tako mnogobrojni zimski usponi i traverze na celom prostoru od derovice preko Ujkovog krsa i Bogicevice na jugu (Ivan Stojanovic i Ljiljana Piletic-Stojanovic), do Rusolije, Hajle i Planinice te Nedzinata na severu. Medu tim, pretezno zimskim aktivnostima u Prokletijama, te godine usleduje i jedna prvomajska epizoda u suvoj steni. Grupa koju vodi Zvonimir Blazina prolazi penjackom smeri HASANOVA JARUGA na Hasanov vrh (1.780 m). O prvomajskim praznicima dolazi do prvog uspona u grupi Kuckog Koma pod priblizno zimskim uslovima. To je uspon Ivana Stojanovica i Dobrivoja Gacese na SEVERNI VRH (2.483 m) iz Medukomlja, sa silaskom koji predstavlja penjacku smer i pod letnjim uslovima. U julu Zivojin Gradisar i Zoran Markovic izvode smer u LEVOM REBRU GOLEMOG KAMA u Suvoj planini. U avgustu, Zvonimir Blazina penje u Julijskim Alpima (Bavarska u Triglavu, Hornova u Jalovcu).\nGodina 1953. donosi u AOB 45 uspona (naveza - smer) od cega 10 prvenstvenih (dva zimska i osam letnjih). U to vreme, medutim, u Beogradu, pored AOB razvija aktivnost i AOS (odsek studentskih drustava) u kome ce te godine, kao i narednim do 1957. Branko Turin, Milutin Rodic, a zatim i Milan Matic razviti obiman i pozrtvovan pedagoski i organizacioni rad vodeci svakog proleca i jeseni pocetnicke, a zatim i zimske tecajeve za studente-planinare, iz kojih se kasnije reprodukovala alpinisticka baza u Srbiji. Te godina studenti zimi obraduju Maglic (Slobodan Mitrovic, Ljuba Popovic, Branko Protic), a Kablar dobija prvu, STUDENTSKU SMER, (Branko Turin - Momcilo Rekalic) po jugozapadnom grebenu.\nOve godine, primice alpiniste zimi i jedan od najlepsih vrhova srbijanskog dela Prokletija - Marjas, (2.530 m) (Branko Kotlajic, Radoljub Jevtic, Ivan Stojanovic i Ljiljana Piletic), cime ce osnovna zimska obrada ovog podrucja biti zaokruzena.U Sicevackoj klisuri, prvim tecajem za niske planinare i prvim usponom kroz 150 m visoku stenu Oblika (898 m) - PRVA NISKA SMER (Nikola Nerubacki - Vladimir dordevic, AO Nis, sa Z. Blazinom i Z. Markovicem, AO Beograd) otvara se novo penjacko podrucje velikih razmera i mogucnosti i pocinje zivot niske sekcije koja ce 1956. godine prerasti u odsek i kao takva obaviti golem posao u obradi Sicevacke klisure, i u celini odigrati znacajnu ulogu kao trajno zariste alpinisticke aktivnosti u Srbiji, sve do danasnjeg dana. U visokim planinama u leto 1953. godine clanovi AOB nastavljaju da beleze nove uspehe. U ISTOCNOJ STENI PLECA na Durmitoru, Zivojin Gradisar penje novu smer sa Olejnikom, a po ZLJEBU IZMEDU SLJEMENA I PLECA, kao i u BANDIJERNI, sa Kotlajicem. U Julijskim Alpima, postepeno se iz smeri nastalih s kraja proslog i pocetka ovog veka (u Triglavu, Cmiru, Stenaru, Razoru, Jalovcu, Mojstrovki) prelazi u modernije smeri penjane izmedu dva rata. Skok u peti tezinski stepen u dugim smerima, obelezavaju usponi naveza: Milan Matic - Milutin Rodic (SKALASKI STEBER u severo-zapadnoj steni Skrlatice), Zvonimir Blazina - Dobrivoje Gacesa (CENTRALNA u Spiku) i Zvonimir Blazina i Zoran Markovic (SKALASKA i PRUSIK - SALAJEVA u Triglavu).\nU 1954. godini registrovana su 63 uspona (naveza - smer) u AOB, medu njima jedan zimski i sest letnjih prvenstvenih, uglavnom u steni Mucnja u Starom Vlahu (Zvonimir Blazina, Branko Kotlajic i drugovi) pored KIDRICEVE SMERI u stodvadesetmetarskoj juznoj steni Kablara (885 m) (Branko Turin, odnosno Mirko Stoicevic, koji je izveo doslednu izlaznu varijantu). Ivan Stojanovic i Branko Kotlajic penju SEVEROISTOCKI RUB TREMA u Suvoj planini. Ivan Stojanovic penje novu smer u SEVERNOJ STENI HAJLE u Prokletijama. Razume se, penje se i dalje u Julijskim Alpima gde Aljazev dom postaje, i kroz dugi niz godina ostaje, trajno steciste alpinista Beograda i Srbije u punoj letnjoj sezoni. Iste godine bilo je i penjanja u stenama Kablara: Studentska smer, Kuljaj Milan i Balabanov Fedja i Kirjakova, Kuljaj Milan i Stoicevic Mirko.\nMedutim, i iz drugih ishodista vrse se cesto vrlo kvalitetni usponi (te godine, na primer, drugo ponavljanje smeri OGRIN - OMERZA u Jalovcu od naveze Zvonimir Blazina - Veselin Maksimovic). Te godine u julu pada i prva zrtva AOB u steni - Dragan Zivanovic smrtno je nastradao penjuci se sam iz doline Zajezeram u steni Ticarice, bez svekoka tako da se i ne znaju tacne okolnosti nesrece. Isto leto, nesto kasnije, u nevremenu na grebenu Monblana, gube zivote pripadnik AOB Dragan Tekic i planinar Dragan Stanicevic. U septembru slede dva prvenstvena uspona u grupi Maglic-Bioc-Volujak: Ivan Stojanovic sa Radoljubom Jevticem i Ljiljanom Piletic penje novu smer u bosanskom Maglicu (JUGOZAPADNA JARUGA) i u Trnovackom Durmitoru. Vera Simic vrsi mnostvo visokogorskih uspona (Hajla, Derovica 2656m,Solunska glava, Marijas 2530m, Nedinat 2341m, Starac 2426m, Besna kobila 1993m)\nU visoke planine se odlazilo zimi i ranijih godina, a od 1955. teziste se u ovom pogledu prenosi sa juga na Alpe. Te godine 5. do 16. marta, 14 polaznika iz Beograda pohada zimski alpinisticki tecaj u Krnici u Julijskim Alpima koji vodi Rastko Stojanovic (sto ce on redovno ciniti dugi niz godina). Ovaj tecaj biva dosta desetkovan povredama, pa ga zavrsava sest tecajaca. U avgustu, clanovi AOB (R. Stojanovic, Z. Blazina, S. Zivkovic, Vera Simic, Markovic i Rajnold) borave u centralnim Alpima i Dolomitima i vrse penjacke uspone na sest razlicitih vrhova, treceg do petog stepena tezine. Od uspona u nasoj zemlji zabelezen je uson u Gornjaku, stena Malog Vukana, Kuljaj Milan i Stoicevic Mirko.\nNajveci uspeh jednog beogradskog alpiniste u inostranstvu u to doba belezi Zvonimir Blazina, sa austrijskim partnerom Rajmondom Rufom - u proslavljenoj severnoj steni Cima Grande (3.003 m) u grupi Lavaredo u istocnim Dolomitima (smer KOMICI-DIMAI), posle cega penje i u severnoj steni vrha Cima Pikolisima sa Sinisom Zivkovicem. U domacim planinama te godine malo jenjava prvenstvena penjacka aktivnost. Beleze se samo dva prvenstvena uspeha na Prenju, na vrhove Prijevorac i Crnopoljski Osobac (Branko Kotlajic, Dobrica Lazic). To je malo zatisje pred alpinisticko otkrivanje Komova i crnogorskih Prokletija, koje ce dati pecat delatnosti alpinista Srbije u nekoliko narednih godina. U Julijskim Alpima uspesno penje Zvonimir Blazina (Brojanov raz u Stenaru, Dibonova u Spiku). Vera Simic je ponovo aktivan clan (Jahorina 1913m, Igman, Bjelasnica, Turska gora 2235m, Planjova 2899m, Skuta 2431m, Zelena glava 2123m)\nOdrzan je zimski tecaj u Krsici, sa 15 ucesnika, ali nema podataka o penjackim rezultatima. U leto dolazi do osnovne alpinisticke obrade Komova. Logorujuci na stanovima Stavna, zajedno sa grupom zagrepcana, clanovi AOB dr Rastko Stojanovic (koji je vodio ovu akciju), Aleksandar Rogulic, Ivan Stojanovic, Zivojin Gradisar, Branko Kotlajic, Predrag Milenkovic, Vojislav Popadic, Radmila Lazarevic i Milorad Mirkovic, resavaju bitne penjacke probleme stena Vasojevica koma (2.460 m) (DESNA JARUGA i DESNI STEBER) i Malog srednjeg vrha Kuckog koma (2.483 m) (smer X), i obavljaju precenje GREBENA KOMOVA. U Sicevackoj klisuri Kuljaj Milan i Aleksandar Djoric penju Prvu Nisku a na Triglavu Slovensku smer Kuljaj Milan, Stojanovic Ljiljana i Ivan. Vera Simic se penje na Aljazev Stolp 2863m, Mojstrovka 2882m – zimski uspon i Jalovec 2643m a u Ovcaru penje sa Blazinom, u Kablaru sa Turinom i u Gornjaku sa Rastkom.\nU inostranim planinama - Zvonimir Blazina i Vojislav Popadic izlaze na Materhorn (4.505 m ) kao prvi Beogradani po LION-GREBENU i uz silaz po HERNLI-GREBENU vrse njegovo precanje. Krajem godine Istok Paljaruci - koji je u to vreme vodio borski AO Ivan Stojanovic i grupa tecajaca napravili su prvi uspon u steni Homoljskog Stola (1.156 m)(SMER IPSILON). Ove godine belezi se i prvenstveno grebensko precenje Branka Kotlajica na Korabu od Kabasa do Malih korabskih vrata. U Centralnim Alpima, Zvonimir Blazina penje se na Gran Flambo (3554 m). Jedan od retkih vanevropskih pristupa: Ivan Stojanovic na Erdzijas dag, u Anadoliji.\nZimskim tecajem u Bjeluhi, koji vodi Milan Matic, a pohada ga 12 tecajaca, pocinje sezona standardnim cepinaskim repertoarom, a nastavlja se zimskim taborom na Stavni, na Komovima, koji je u svemu pandan taboru od prethodnog leta. Ucesnici (Rastko Stojanovic, Dusan Stanojevic, Vojislav Popadic, Bogdan Pajkovic, Ivan Stojanovic, Mirko Stoicevic) vrse supone na sve glavne vrhove Komova u vise smeri i varijanti. Krajem aprila 1957. godine pripadnici Studentskog AO iz Beograda (Milan Matic, Branko Turin, Bogdan Pajkovic, Velibor Stanisic, Milanka Kolarski, Bozidar Petrovic), vrse uspone kroz jos tri nove smeri u steni Homoljskog Stola (DIREKTNA, SMER IKS I JARUGA SA OKNOM).Leto 1957. godine donosi dogadaje koji su u izvesnom smislu najznacajniji u dotadasnjoj istoriji alpinizma u Srbiji. Pocinje era Karanfila. Posle "izvidackih" tura ranijih godina i pojedinih neuspelih pokusaja, grupi alpinista iz Beograda polazi za rukom da planinarski otkriju, penjacki osvoje i dokumentovano, recju i snimkom, obrade ovaj fascinantni masiv - poslednju znacajniju grupu netaknutih vrhova na nasoj drzavnoj teritoriji. Cetvrtog jula 1957. godine Zivojin Gradisar, Branko Kotlajic i Branislav Mitrasinovic, prolaze KOTLOVSKU SMER - kombinovano sneznicko i suvo penjanje, sa vrlo teskim pasazem izmedu dva velika snezna cirka po kojima je smer dobila ime, pa izlaze na Juzni vrh Karanfila (Maja Kec). Posle bivaka blizu vrha sutradan penju laki greben sa jednim teskim detaljom preko Malog i Velikog srednjeg vrha (Gurt e zjarmit) i Severnog vrha Karanfila (Maja Bals) i resavaju problem silaska posle izvrsenih uspona u stenama Karanfila. Osmog i devetog jula 1957. godine Zivojin Gradisar i Branko Kotlajic penju drugu vrlo tesku i efektnu smer RAZ PRESTOLA u juznom vrhu Karanfila. Prethodno, sestog jula naveza Mirko Stoicevic - Momcilo Rekalic - Branislav Mitrasinovic izlazi po SEVEROZAPADNOM GREBENU na Ocnjak (Maja Njer e Krit). U Julijskim Alpima izveden je niz uspona u okviru standardnog repertoara iz Vrata i Krnice (u stenama Triglava, Stenara, Gamzovca-Pihavca, Male Mojstrovke), a JUGOV STEBER, u Severnoj triglavskoj steni penje Smiljka Poznanovic, sa slovenackim partnerom. Kuljaj Milan, Stojanovic Ivan i Stoicevic Mirko penju Stenar. Vera Simic se sa Poljskim planinarima i alpinistima Jadovita i Jan Slupski penje na Rusi 2499m, Sedlo Rusi 2365m, Kasprowi 1988m, Lijava 1952m, Swinica 2301m, Kozi Werh 2291m, Spigla Sovi 2114m, Vaga 2288m, Popva sapka 2525m i Ceripasina 2525m.\nNa republickom zimskom taboru u Martuljku (Lipovceva bajta i bivak III u Julijskim Alpima), ucestvuje devet pripadnika AOB. Od 1958. pocinje serija organizovanih izlazaka u inostrane planine, mahom u centralne Alpe. Na Triglavu Kuljaj Milan vrsi dva puta uspon kroz Prusik Salajevu. Prvi put sa Rastkom Stojanovicem a drugi put sa francuzem Zak Moriom.\nU avgustu organizovan je tabor u masivu Monblana (Rastko Stojanovic, Branko Stefanac, Mirko Stoicevic), ali bez znacajnih reultata, zbog slabog vremena. Vera Simic se penje na Tosd 2275m, Grintovec 2558m, Stenar 2501m, Begunski vrh, Bivak III, Tour Round 3737m (R.Stojanovic, V.Simic), Grand Flombe 3559m (Dordevic, Stojanovic, Simic) i Taborovanje u masivu Monblana (B.Stefanac, R.Stojanovic, V.Simic). Pod tragicnim okolnostima gubi zivot 29. novembra 1958. godine Branislav Mitrasinovic, prececi sam greben Sovinjak - Bavski Grintevec - Srebrnjak.\nTada je bio vojnik, ali ne na zadatku nego je na grebenu provodio slobodan dan. Naden je 300 m nize od grebena na bavskoj strani.\nU severnoj barijeri Sokolovog kamena (1.522 m) u Suvoj planini pripadnici AOB ucestvuju, u januaru, u tri prvenstvena uspona, cepinskog karaktera.\nIvan Stojanovic, sa francuskim partnerima, belezi prvi posleratni uspon jednog clana planinarske organizacije Srbije na Monblan (4.810 m) kao i uspon na tehnicki tezi stenoviti vrh Dan d Zan (4.013 m).\nU Prokletijama, prvenstveni silaz sa Ropojanskih vrata u Ropojanu vrse Zvonimir Blazina i Mileva Rogulic. Zvonimir Blazina i Stojan Dimitrijevic obavljaju prvenstveni zimski uspon na Severni i Veliki vrh Karanfila, sa tri bivaka.\nKuljaj Milan sa francuskim kolegom Zak Moriom penje severni i juzni smer Pik Kare Leozan i Elbrus. Vera Simic vrsi uspone na Jalovec 2643m, Dolkova Spica 2582m, Kredarica 2515m, Kanjovec 2568m, Cima Picolisima (Stojanovic R, Blazina Z, Simic V), Taborovanje skupine Tre Cine Lavaredo 2400m i Loc Ateli 2438m (Simic, Stojanovic)\nNa republickom zimskom taboru na Velom polju u Julijskim Alpima ucestvuje 12 pripadnika AOB (pristupi na Vernar, Miseljski vrh i Rjabec).\nNajstarija generacija osnivaca AOB i njihovih neposrednih sledbenika dostize i prelazi zenit. Pored prvenstvenih uspona o kojima je bilo reci, ove generacije nizu uspesne uspone i u Julijskim Alpima.\nNaveza Matic - Stefanac je prva u najtezim smerima koje su postale pojam slobodno penjanog sestog stepena (COPOV STEBER u Triglavu i ASENBRENEROVA u Travniku), a takode i naveza Matic - Kolarska, u COPOVOM STEBRU, koji, zajedno sa slovenackim partnerom, penje i Radmila Bogdanovic.\nOve godine se belzi jos jedan uspon na Mon Blan. Ucestvuju Kuljaj Milan, Stojanovic Ivan, Simic Vera, Stoicevic Mirko, Stanojevic Dusan i Predin Milos. Kuljaj Milan i Stojanovic Ivan vrse uspon na Monterozu i zajedno sa Stoicevic Mirkom i Stanojevic Dusanom na Dolomitsku iglu Levek. Vera simic se za to Vreme penje na Mont Modi 4471m, Montblan DiTacil, Egi di midi 3842m, Egi di Dute 3843m i Monte Rosa 4634m (Partneri dva Svajcarca).\nU martu, kao deo jednog nesudenog logora do cije organizacije nije doslo, tri Beogradanina (Velibor Stanisic, Teodor Balabanov i Zoran Aleksic) ostvaruju bogat desetodnevni program ponavljajuci ranije izvrsene uspone na sve glavne vrhove i izvodeci neke nove varijante u barijevi Vasojevica koma.\nU Ocnjaku, u grupi Karanfil, Zvonimir Blazina, Zivojin Gradisar i Radmila Panic izvode, po juznom grebenu, SMER RADNICKOG.\nGrupa u sastavu Predrag Pasic, Velibor Stanisic i Nevenka Pavkovic ostvaruje intenzivan dvanaestodnevni program u Ectalskim Alpima, izvrsivsi devet obimnih, kombinovanih glecerskih i grebenskih traverzi, sa prelaskom preko 30 vrhova iznad 3.000 matara, medu kojima su Vildspice (3.772 m) Vajskugl (3.736 m) Finail spice (3.530 m), Vajszespice (3.526 m). itd.\nNa republickom zimskom taboru na Vrsicu (Julijski Alpi) ucestvuje neodredeni broj pripadnika AOB. Tada se vrse i zimski uspon anSkrlaticu (Vera Simic, Zvonko Blazina) i Mojstovku (Vera Simic, Zvonko Blazina i Rasko Stojanovic).\nU martu se odrzava veliki savezni zimski alpinisticki tecaj sa 40 tecajaca iz cele zemlje, koji vode clanovi AOB Branko Stefanac, Velibor Stanisic i Branko Protic i tom prilikom se uglavnom izvode usponi na Juzni vrh Kuckog koma i u barijeri Vasojevica koma, gde se registruju dve nove zimske varijate.\nU steni vrha Mosor (980), (na Suvoj planini) Matjaz Derzaj sa Prijezdom Popovicam penje novu vrlo tesku smer, ciji opis nije sacuvan.\nMedu poznatih sedam zrtava Bjelasnice, u sneznom nevremenu, 29. novembra 1962. godine nalazio se i daroviti pripadnik AOB Zoran Ivanisin.\nNa republickom zimskom taboru na Vrsicu (Julijski Alpi) ucestvuje neodredeni broj pripadnika AOB.\nU grupi Karanfil u Prokletijama, prvi uspon zimi na Ocnjak vrse Zvonimir Blazina i Dusan Mocilnik.\nPotom slede usponi po SEVERNOM GREBENU Ocnjaka, od Maja Hekurita (Z. Blazina - M. Kuljaj) i u juznoj steni Juznog vrha (Z. Blazina - D. Mocilnik). Severni greben Ocnjaka penju i Kuljaj Milan i Zvone Blazina.\nGrupa u sastavu Velibor Stanisic, Aleksandar Rogulic i Mileva Rogulic, vrsi uspone u Stubajskim Alpima (Srankogl 3.496 m) i ponovo u Ectalskim Alpima (Similaun 3.606 m. Salfkogl (3540 m itd.) kao i u grupi Venediger u Visokim turama.\nNa republickom zimskom taboru na Korosici (Kamniski Alpi) ucestvuje 12 pripadnika AOB (pristupi na Ojstricu, Planjavu i Dedec).\nU aprilu dolazi do posete barijeri Krsa Cvrlje. U njenom sredisnjem delu Zivojin Gradisar i Velibor Stanisic penju jednu smer od znacaja samo za zimske uslove, a u desnom delu Dusan Stanojevic i Dusan Mocilnik novu smer znatne tezine. Jugozapadna stena Juznog vrha Karanfila u Prokletijama dobija prvu smer (SMER PORED PECINE) usponom Zivojina Gradisara, Dusana Mocilnika, Velibora Stanisica i Aleksandra Rogulica, uz njihov prvi prelaz GREBENA OD ROPOJANSKIH VRATA do glavnog grebena.\nPrvenstveni uspon po GRAPI KOPLJA (u Karanfilu) vrsi Milan Matic. Prvi put 1964. godine u jednoj jugoslovenskoj ekspediciji (slovenackog sastava) ucestvuju clanovi AOB Zivojin Gradisar i Zvonimir Blazina. Posle uspona na Elbrus i Pik Kavkaz, Bzeduh i Pik Slobodne Spanije "traverzom majstora", krunu supeha cele ekspedicije i jedan od najlepsih dometa za alpinizam Srbije u celini predstavlja ucesce ove beogradske naveze u precanju sevenog i juznog vrha proslavljene Uzbe, koja je pojam medu drugim kavkaskim turama, sa svoja dva markantna vrha, poput katedrale, kolosalnim ledopadima i preko 2.000 m visokom juznom stenom.\nGodine 1964. A. Rogulic i V. Stanisic vrse niz uspona na najvise vrhove grupe Monteroza (4.633 m) - Cumstajn (4561 m), Liskam (4554 m), Punta Njifeti (4559 m), a u isto vreme Dusan Stanojevic, Milos Predin i drugovi penju se u grupi Monblan.\nNa republickom zimskom taboru u Velom polju (Julijski Alpi) ucestvuje neodreden broj ucesnika iz AOB, od kojih cetvorica izvode uspon na Triglav.\nU grupi Karanfil u Prokletijama Milan Matic i Srboljub Petrovic penju smer GRAPA KOPLJA, izvanredne tezine, sa izlaskom na Maja Bals. Moglo bi se reci da se resavanje osnovnih problema u glavnim stenama masiva Karanfil u izvesnom smislu zaokruzava 1965. godine kada Zivojin Gradisar i Branko Kontlajic izvode direktnu smer iz Donjeg kotla na Juzni vrh, a Milan Matic i Zivojin Gradisar tesku smer u severnoj steni Severnog vrha, mada jos uvek samo u donjem delu direktnu. Istovremeno, Blazina i Mocilnik penju prvenstvenu smer po zapadnoj steni juznog vrha, a Kotlajic i Gradisar smer iz Donjeg kotla po istocnoj steni Juznog vrha Karanfila.\nRad u prvoj deceniji u grupi Karanfil, po svojoj pionirskoj prirodi, ne samo u penjackom nego uopste u planinarskom smislu, po obimu i interesantnosti ove jedinstvene grupe, po estetskim i tehnickim kvalitetima smeri koje su u njoj izvedene, njihovoj raznovrstnosti, po obimu amaterskog ali, u mnogome, odista istrazivackog posla u ovom masivu i oko njega, po onome sto je napisano i fotografisano itd, predstavlja sasvim odvojeno i svojevrsno poglavlje u istoriji alpinizma Srbije koje ce sigurno zadrzati takvo mesto, bez obzira u kom ce pravcu i do kojih dometa teci dalji razvoj.\nGodine 1965. Z. Blazina i D. Mocilnik vrse uspon na Dan d Zan i posle toga traverziraju Monblan di Takil, Mon modi i Monblan, dok Toplica i Milan Zdravkovic izlaze na Monblan klasicnim pristupom.\nPod zimskim uslovima, Zvonimir Blazina, Mile Meandzija, Dusan Mocilnik, vrse grebensko precenje Martuljkove skupine pod zimskim uslovima u Julijskim Alpima: Kukova spica 2417 - Skrnatarica 2448 - Dovrski kriz 2531 - Splevta 2262 - Veliki oltar 2621 sa silaskom niz greben ka Visokom rokavu i niz kamine na Jezera, sa dva bivaka.\nTakode Zvonimir Blazina i Dusan Mocilnik vrse prvenstveno precenje smerom Dijadema preko barijere Vasojevica i Kuckih Komova, sa jednim bivakom (6 km grebena).\nRastko Stojanovic vodi glecerski tecaj u grupi Ortler, u Juznom Tirolu, ali nema blizih podataka o usponima.\nU Prokletijama, Zivojin Gradsar i Milan Matic penju direktnu smer iz Gornjeg kotla na Veliki vrh Karanfila, (prvenstveni uspon), a ista naveza obavlja, ovog leta traverzu Monblan skupine, od Dom di Gutea, preko Monblana, Monblana di Takila i Mon Modija do Kol di Midija (drugo ponavljanje naveza iz Srbije).\nNa republickom zimskom taboru na Vrsicu (Julijski Alpi) ucestvuje neodredeni broj ucesnika iz AOB. Zivojin Gradisar i Milan Matic penju Direktnu smer iz Gornjeg kotla na Veliki vrh Karanfila, u Prokletijama. Ivan Stojanovic i Milan Matic traverziraju grupu Monblan, od Dom di Gutea, preko Monblana, Monblan di Takila i Mon Modija.\nNa republickom zimskom taboru na Bivaku IV (Julijski Alpi) ucestvuje sest pripadnika AOB koji vrse zimski uspon na Dolkovu spicu. Zvonimir Blazina i Dusan Mocilnik izlaze na Grosglokner 3797 u Visokim Turama, od glecera Pasterce levim grebenom.\nNa republickom zimskom taboru na Vrsicu (Julijski Alpi) ucestvuje osam pripadnika AOB.\nNa republickom zimskom taboru na Vrsicu (Julijski Alpi) ucestvuje neodredeni broj pripadnika AOB. Uoci Nove 1970. godine, penjuci nenavezan Siju Brane, u Kamniskim Alpima, Gine Ninoslav Slamar, pripravnik AOB, koji je u prethodne dve zime napravio preko 20 pristupa na visoke vrhove Julijskih i Kamniskih Alpa, Durmitora i Prokletija.\nNa republickom zimskom taboru na Vrsicu (Julijski Alpi) ucestvuje neodredeni broj pripadnika AOB. Nema podataka o aktivnosti u toku ove godine, osim da je odrzan letnji tabor u Vratima i Krnici (Julijski Alpi).\nNa vrh Koplje, u grupi Karanfil u Prokletijama, izveden je prvi uspon, ekstremne tezine, od naveze Zarko Gostovic (Beograd) - Ante Bedalov (Split). Uoci promajskih praznika gine u saobracajnoj nesreci Dr Rastko Stojanovic, godinama nezamenljivi pokretac, propagator i organizator alpinisticke aktivnosti, svakako jedna od licnosti sa najsirom planinarskom kulturom najizgradenijim konceptom alpinistike u nasim uslovima i najpotpunijom informisanoscu o svetskim zbivanjima u planinama i mnogobrojnim ostvarenim vezama u svetu alpinizma. AOB od tada nosi ime Dr Rastka Stojanovica.\nNema podataka o aktivnosti, osim da je odrzan letnji tabor u Vratima (Julijski Alpi).\nEspedicija AOB, u sastavu: Zarko Gostovic, Zivko Kuzmanovic, Safet Krkic, Slobodan Vedic, Ivan Stojanovic (mladi) i Mihailo Radoicic boravi u Kaliforniji, prvobitno sa planom da vrsi uspon u proslavljenoj steni El Kepiten, ali se ogranicava na uspon na Maunt Vitni (4418), najvisi SAD, osim Aljaske. Deset godina nakon prve takve akcije, ponovo u sastavu jedne jugoslovenske ekspedicije, penjaci iz Srbije beleze jos jednu posetu Kavkazu, u okviru koje clan AOB Zarko Gostovic vrsi uspon na Ulu Tau.\nMedu drugim usponima iz doline Vrata u Julijskim Alpima, belezi se uspon Vlade Miladinovica po Bavarskoj smeri i Zlatorogovim polisama u Triglavskoj severnoj steni.\nPored drugih uspona iz doline Vrata u Julijskim Alpima, zabelezen je i uspon Vlade Miladinovica kroz smer Jugov steber u Triglavskoj severnoj steni.\nZimski republicki alpinisticki tecaj odrzan je u Bijeluhi (Prokletije) uz organizacionu saradnju jednog clana AOB, a na zimskom taboru organizovanom od AO Nis, na Durmitoru, ucestvovala su dva clana AOB.\nUsponi su u domenu standardnih grebenskih tura, bez prvenstvenih smeri, odnosno varijanti.\nNa letnjem alpinistickom taboru u Prokletijama (21 ucesnik, od cega 13 iz AOB, sa 29 covek-smeri) obavljana su ponavljanja smeri u grupi Karanfil, a izvedene su dve nove varijante u steni Volusnice (Husein Nalic - Ljudmila Polak i Srbislav Todorovic - Mihailo Kovacevic).\nIstoga leta odrzan je i alpinisticki tabor na Durmitoru, uz ucesce sest pripadnika AOB.\nPored drugih uspona (26 covek-smeri) izvrseno je prvo ponavljanje vrlo teske smeri Tomahavk, u Severnoj steni Sljemena (Zvonimir Blazina). Precenje grebena Kuckih Komova (od severa ka jugu) obavljaju Zvonimir Blazina i Mirko Madanovic.\nOdrzan je zimski republicki tabor na Vrsicu (Julijski Alpi) uz ucesce i clanova AOB, ali o tome nema detaljnijih podataka. Zvanicno je otvoren "Rastkov bivak" u Velikoj Kalicim, na Durmitoru, izgraden dobrovoljnim radom, uglavnom, pripadnika AOB (pre svega: Dobrivoja Gacese, Varvare Medvedeve, Slobodana Mitrovica, Dusana Mocilnika, Jelene Milogradov i Branka Turina), uz saradnju sa garnizonom u Zabljaku i clanovima drustava "Javorak" iz Niksica i "Brskovo" iz Mojkovca, kao i clanovima odseka i sekcija u Srbiji. Milan Matic penje Bjanko - greben, na Bernini.\nU ovoj godini, 16 pripadnika AOB ispenjali su ukupno 131 covek-smer, od cega 107 u suvoj steni i 24 zimska na vrhove iznad 2000 metara. Nema podataka da je bilo prvenstvenih uspona.


Hocu.ba Poziv za učesnike: Profesionalna orjentacija kroz pasoš kompetencija – Hocu.ba\nPoziv za učesnike: Profesionalna orjentacija kroz pasoš kompetencija\nKO ORGANIZUJE AKTIVNOST?\nU okviru projekta „Profesionalna orijentacija kroz pasoš kompetencija“ koji Omladinski resursni centar Tuzla (ORC) u saradnji sa nevladinom organizacijom S.K.I.L.L.S iz Sarajeva realizuje od jula 2020. godine pod finansijskom potporom UNDP-a i Norveške ambasade u Bosni i Hercegovini. U toku mjeseca avgusta – oktobra planirane su radionice za mlade između 14 – 16 godina u gradu Tuzla.\nŠTA SE ORGANIZUJE?\nObuka direktno nudi mogućnost mladima da se kroz interaktivan rad u grupi osobode straha od javnog govora, da steknu samopouzdanje, unaprijede svoje sposobnosti i potencijale te razviju osjećaj za samodgovornost i u konačnici samozapošljavanje u društvu.\nRaspored implementacije obuka (4 modula) će biti dogovoren sa odabranim polaznicima/cama na prvoj informativnoj radionici.\nRadionice će voditi certifikovani treneri za razvoj životnih vještina za 100 učesnika.\nMladi će dobiti nove ideje, nove informacije i novu mogućnost za vlastitu bolju budućnost.\nA zatim će 20 učesnika imati priliku da dobije svoj pasoš kompetencija.\nKo može aplicirati na projekat?\n– Mlade osobe uzrasta od 14 – 16 godina\n– Mlade osoba sa područja grada Tuzla\n– Mlade osobe koje su spremne na učenje i usavršavanje\nPrijava za učešće je vrlo jednostavna, prijaviti se možete putem emaila. Samo popunite aplikaciju koja se nalazi na linku uz ovu poruku i pošaljite je na: [email protected]\n– Aplikacija za prijem >>\nSve osobe koje budu odabrane za učešće bit će kontaktirane putem e-maila 08.sep. 2020.godine.\nPo završetku radionice svim učesnicima će biti uručeni certifikati kao potvrda o učešću na radionicama.\nTokom realizacije radionica učesnicima će biti pokriveni troškovi osvježenja/hrane.\nOvaj projekat podržan je ktorz projekat Stvaranje povoljnijeg okruženja za civilno društvo – EMBRACE, finansira Vlada Kraljevine Norveške, a implementira Razvojni program Ujedinjenih nacija (UNDP).\nAutor Hocu.ba praksa mladi obuka prilika\n« Učestvuj i ti – Let’s do it Tuzla: Volonterska akcija čišćenja ilegalnih deponija otpada\nNagrade za nastavnike i saradnike »


Policija u ovim trenucima vrši pretres stana federalnog zastupnika SDA Asima Kambera na Trgu ljiljana u Sanskom Mostu. Pred stanom je parkiran kombi Državne agencje za istrage i zaštitu (SIPA). Asim Kamber je, nezvanično, u Sarajevu, piše normala.ba.\nAkcija traje jutros od 6 sati,a na Trgu se već okupljaju znatiželjnici.\nPretres se dovodi u vezu sa istragom Tužilaštva BiH protiv Kambera i drugih lica iz SDA Sanski Most zbog izborne krađe 2018.godine.\nSAŠA POPOVIĆ OSTAO BEZ GRANDA, RASPRODAO SVE ŠTO IMA, STIGLE INFORMACIJE: On je sada GLAVNI!


KS: I policija ide u štrajk | Starmo\nNaslovnica BiH KS: I policija ide u štrajk\nKS: I policija ide u štrajk\nSarajevo — Na sastanku predstavnika koordinacije sindikata na nivou Kantona Sarajevo 20. januara bit će donesena odluka o preciziranju aktivnosti i datumu održavanja protesta zbog neusvajanja Odluke o privremenom finansiranju Kantona Sarajevo.\nSindikat policije Kantona Sarajevo na jučerašnjem je sastanku donio Odluku o učešću na protestima, uz napomenu da će ukoliko protestima ne budu ostvareni sindikalni ciljevi, Upravni odbor Sindikata policije KS donijeti odluku o organizovanju štrajka, prenose bh. mediji, pozivajući se na agenciju Fena.\nIz Sindikata policije KS pozvali su predstavnike zakonodavne i izvršne vlasti u Kantonu Sarajevo da se maksimalno uozbilje i otkoče zablokirane procese kako ne bi došlo do blokade u isplatama plata i drugih naknada koji se isplaćuju iz budžeta Kantona Sarajevo, saopšteno je iz Upravnog odbora Sindikata policije KS.\nMilić: Nema razloga za štrajk


CRTA: 46 preporuka za unapređenje kvaliteta rada Narodne skupštine - Dijalog.net\nNaslovna Civilno društvo CRTA: 46 preporuka za unapređenje kvaliteta rada Narodne skupštine\nBeograd, 19. jul 2019. – Sužavanje upotrebe hitnog postupka za usvajanje zakona, ograničenje prakse objedinjene raprave u plenumu i sprečavanje podnošenja gotovo istih amandmana.\nOvo su samo neke od preporuka sa kojima će organizacija CRTA izaći pred predsednicu Parlamenta.\nOrganizacija Crta predstavila je u Medija centru 46 preporuka koje se tiču kvaliteta rada u Skupštini, usvajanja budžeta, poslaničkih pitanja, javnog slušanja, nezavisnih institucija, odbora i radnih tela, godišnjeg programa Skupštine, informisanosti javnosti i izmena zakonodavnog okvira za rad Narodne skupštine.\nMeđu preporukama CRTE su i uvođenje roka za stavljanje svih dospelih predloga zakona na dnevni red, obezbeđivanje dvostrukog vremena za raspravu o budžetu i omogućavanje poslaničkih pitanja bilo kog dana tokom poslednje nedelje rada parlamenta u tekućem mesecu.\nDirektorka organizacije Vukosava Crnjanski naglasila je na konferenciji za novinare da „ovo nikako nije konačna lista preporuka“.\nOna je kazala da su preporuke nastale iz želje za platformom za dijalog da bi „prevazišli krizu u Narodnom parlamentu“.\n„Mi smo svedoci da je ozbiljna kriza u društvu kada pričamo o dijalogu. Ta kriza dijaloga se prelila na Parlament, svedoci smo da se ona sad nazad preliva u društvo i mi smo osetili potrebu, i odgovornost pre svega, da izađemo sa preporukama kao platformom za vraćanje dijaloga u Narodnu skupštinu“, ocenila je Crnjanski.\nKoordinatorka inicijative Otvoreni parlament Tara Tepavac navela je par ključnih nalaza iz njihovih skorijih analiza o radu Narodne skupštine, postupak izrade zakona i usvajanje zakona kao i same diskusije.\n„Od 2016. godine zaključno sa junom ove godine usvojen je 431 zakon, tokom 274 dana rada Narodne skupštine, a to govori da postoji veoma ograničena rasprava o samom sadržaju zakona„, ocenila je ona.\nOna je istakla da su u izradi preporuka pokušali da odgovore na dve vrste problema koje vide u radu parlamenta, jedni se tiču toga da neki mahanizmi nisu dovoljno precizirani i razvijeni, a drugi deo se odnosi na način na koji oni te mehanizme primenjuju.\nPrethodno Poema o Hercegovini: Nova knjiga Ratka Dangubića u izdanju Arhipelaga\nSledeće EU usporava planove Danske da izbaci iz upotrebe kola na fosilno gorivo\nTop Tags Društvo Evropska unija mediji konkurs OCD Evropska komisija Srbija i Evropska unija ljudska prava evropske integracije mladi lokalna samouprava Vlada Republike Srbije vladavina prava Civilno društvo istraživanje


Zašto je kod nas odziv tako slab i kada ćemo i mi, poput drugih evropskih zemalja, imati veći broj donora, razgovaralo se na Drugom međunarodnom Festivalu potpomognute oplodnje „Mislite o tome“, u organizaciji Udruženja „Šansa za roditeljstvo“, koji je proteklog vikenda održan u Beogradu.\nU većini evropskih zemalja donacija reproduktivnog materijala odavno je postala uobičajena praksa, a kako je to u Danskoj, najliberalnijoj zemlji po ovom pitanju, otkrila je Izabela Krzywicka iz Evropske banke sperme u Kopenhagenu.\n- Dansko društvo je toliko liberalno da naši građani masovno doniraju organe, daju krv, ali i spermu i jajne ćelije. Žene koje su dobile decu iz donacije reproduktivnog materijala otvoreno pričaju o tome u našim medijima. Otprilike, Danska godišnje ima 150.000 doniranih jedinica sperme. Nije tajna da je u Evropi već rođeno oko 35.000 danskih beba – rekla je Izabela Krzywicka i navela da su u Danskoj do jula prošle godine žene mogle putem interneta da naruče uzorak sperme, koji im se potom dostavljao na adresu putem brze pošte, ali je ova praksa ukinuta nakon što su izostale povratne informacije o ostvarenim trudnoćama.\nNakon njenog izlaganja dr Petr Uher iz češke klinike „FeritiCare“ šaljivo je prokomentarisao: „Ovo je druga invazija Vikinga na Evropu.“\nSandra Jovanović, predsednica Udruženja “Šansa za roditeljstvo”, kaže da je sada, kad imamo zakone i pravilnike, najvažnije da celokupno društvo misli o problemu neplodnosti kako bi se ova oblast u našoj zemlji unapredila, pa ćemo tada sigurno imati i više donora.\n- Ovako veliki broj posetilaca na ovom Festivalu govori da je neophodno pokrenuti procese u društvu kako bi se osnažile žene i parovi, dobili pravu informaciju i pravi tretman. Žene su često okrivljene za nepolodnost, ali činjenica je da je broj slučajeva neplodnosti uzorkovan problemima kod žena i muškaraca podjednak, rekla je Sandra Jovanović, i dodala da je ponosna na pozitivne promene u društvu kojima je Udruženje doprinelo do sada, ali i da će nastaviti da se bore za podizanje svesti u javnosti o ovoj temi.\nParovi koji su pratili ovu diskusiju istakli su da je za njih, nažalost, zakon koji dozvoljava donaciju reproduktivnog materijala u Srbiji još uvek mrtvo slovo na papairu jer nije zaživeo u praksi. Oni su, kažu, prinuđeni da, kada im je donacija jedino rešenje, i dalje odlaze u Češku, Makedoniju, Grčku...\nDoniranje spermatozoida, jajnih ćelija i embriona još nije moguće u Srbiji iako imamo zakon, u Ministarstvu tvrdre: Biće USKORO\nGej lezbejski info centar o pravilniku o davanju embriona: "Diskriminacija LGBT osoba, jer se homoseksualni odnosi stavljaju u kontekst bolesti"


Kao odgovorna osoba-direktor sa žiro računa društva podigao novac koji nikada nije vratio\nPolicijski službenici Policijske uprave zagrebačke dovršili su kriminalističko istraživanje nad 65-godišnjakom zbog sumnje da je počinio kazneno djelo zlouporabe povjerenja u gospodarskom poslovanju.\nSumnja se da je kao direktor-odgovorna osoba trgovačkog društva iz Zagreba u razdoblju od svibnja 2009. godine do svibnja 2014. godine na teret tog trgovačkog za sebe uzeo pozajmica u ukupnom iznosu od 2.042.058 kuna, naveli su iz Policijske uprave zagrebačke.\nNaime, sumnja se da je iznos od 1.313.058 kuna podigao sa žiro računa trgovačkog društva dok je iznos od 729.000 kuna podigao sa žiro računa drugog povezanog trgovačkog društva iz Zagreba, a koji iznos je u knjigovodstvu prvog trgovačkog društva evidentiran kao pozajmica osumnjičenog od prvog društva, a temeljem ugovora o cesijama između njega i tih dvaju trgovačkih društava.\nKako posuđeni novac nikada nije vratio već ga je zadržao za sebe, u gospodarskom poslovanju osumnjičeni je povrijedio dužnost zaštite tuđih imovinskih interesa koja se temelji na zakonu te na taj način sebi pribavio protupravnu imovinsku korist u ukupnom iznosu od 2.042.058 kuna dok je trgovačkom društvu o čijim se imovinskim interesima bio dužan brinuti prouzročio štetu u istom iznosu.\nNakon dovršenog kriminalističkog istraživanja protiv osumnjičenog je podneseno posebno izvješće nadležnom državnom odvjetništvu, dodali su iz policije.


Zajednička akcija SIPA-e i UIO: Uhapšeno devet osoba, budžet BiH oštećen za tri miliona KM - Klix.ba\nZajednička akcija SIPA-e i UIO: Uhapšeno devet osoba, budžet BiH oštećen za tri miliona KM\n24.12.2015. u 13:33\nPripadnici Agencije za istraživanje i zaštitu (SIPA) i Uprave za indirektno oporezivanje (UIO) su ove sedmice proveli zajedničku akciju kodnog naziva "Kurir" tokom koje je uhapšeno devet osoba za koje se sumnja da su budžet BiH oštetile za tri miliona KM.\nMeđu uhapšenima nalazi se sedam državljna Kine i dvojica državljana BiH.\nU borbi protiv poreske utaje i pranja novca pripadnici SIPA i UIO su obavili konkretne aktivnosti po nalogu Suda i Tužilaštva BiH. Podršku prilikom realizacije dali su policijski službenici Tuzlanskog kantona, Posavskog kantona, Brčko Distrikta, a saradnja je ostvarena i sa MUP-om Hrvatske.\n"Tokom akcije izvršen je pretres određenih objekata, te magacinskih prostora više osoba na 21 lokaciji na području Sarajeva, Gradačca, Orašja i Brčko Distrikta. Prilikom pretresa pronađeni su i privremeno oduzeti, između ostalog, preko 220.000 eura, tri pištolja, razne vrste poslovne i druge dokumentacije, više putničkih i drugih vozila, različite evidencije, mobiteli, računari... Bitno je istaći da pretresi na određenim lokacijama i dalje traju. U okviru akcije pripadnici SIPA-e slobode su lišili devet osoba zbog postojanja osnova sumnje da su počinile krivično djelo udruživanja radi činjenja krivičnih djela, a u vezi sa poreskom utajom i pranjem novca. Sedam osumnjičenih je nakon kriminalističke obrade predato Tužilaštvu BiH na dalje postupanje", rekla je Kristina Jozić iz SIPA-e i dodala:\n"Konkretno, ove osobe sumnjiče se da su počinile krivična djela tako što je više pravnih subjekata u vlasništvu kineskih državljana organizovalo i vršilo uvoz raznih roba iz Kine. Veći dio tih roba prodavan je bez evidentiranja u poslovnoj dokumentaciji. Na taj način su te osobe stekle veće količine novca bez porijekla. Poslije toga su posredstvom saradnika, državljana BiH, taj novac nelegalnim putem prebacivali u Hrvatsku, a potom posredstvom računa poslovnih banaka novac transferirali u Kinu. Ovim nezakonitim aktivnostima osumnjičeni su iz BiH iznijeli više od 23 miliona KM, čime je budžet BiH oštećen za više od tri miliona KM".\nVeliku ulogu u realizaciji ove akcije odigrala je Uprava za indirektno oporezivanje, čiji su službenici aktivno učestvovali. Uposlenici UIO i dalje su na terenu u firmama kod deset obveznika čij isu vlasnici kineski državljani i rade popis svih vrsta roba.\n"Na osnovu određenih informacija i podataka o uvozu robe ovih lica i na osnovu popisa koji će se izvršiti doći ćemo do podataka o tome koliko je promet bio u BiH, a da nije evidentiran u poslovnim knjigama. Postoje ogromni manjkovi i viškovi roba kod spomenutih obveznika. Ono što se zaista dešavalo od augusta 2014. do septembra 2015. jeste činjenica da su ove firme sa područja Sarajeva, Tuzle, Gradačca i Orašja uvozile robu u BiH i zatim je prodavale bez izdavanja računa. Novac su iznosile uz pomoć posrednika iz BiH u Županju, a onda ga uplaćivali na račune Unicredit banke u Orašju. Odakle je novac išao za Kinu. Protiv svih ovih obveznika UIO će napraviti izvještaje koje će proslijediti Tužilaštvu BiH. U ovoj godini sačinili smo 92 takva izvještaja i proslijedili ih Tužilaštvu. Postoji osnova sumnje da je krivičnim djelima iz oblasti indirektnih poreza budžet BiH oštećen za 54 miliona KM. Od uspostave Uprave od 2005. do 2015. prema Tužilaštvu je ukupno proslijeđeno 1.268 izvještaja gdje postoji osnova sumnje da je budžet BiH oštećen za 252 miliona KM", kazao je Ratko Kovačević, portparol UIO BiH.\nKovačević je istakao da su mnogi od spomenutih izvještaja već procesuirani, a da se neki nalaze u radu. Dodao je da je postignut veliki napredak u ovoj oblasti kriminala od uspostave posebnog tima UIO i Tužilaštva BiH. Zbog toga u narednom periodu očekuje podizanje novih optužnica u mnogim predmetima.