Devijacija septuma nosa simptomi, lečenje, operacija, opravak - Dijeta i zdravlje\nSeptum je ime za hrskavicu koja se nalazi u nosu i razdvaja levu i desnu nozdrvu. Čvrsta je, ali i savitljiva i pokrivena kožom u kojoj se nalazi gusta mreža krvnih sudova. U idealnim uslovima, ova nosna pregrada se nalazi tačno na sredini nosa i ove nozdrve su potpuno jednake veličine. Međutim blaga devijacija nosa je veoma česta, kod 80% ljudi septum se ne nalazi baš tačno na sredini, ali kod većine ljudi to nije ni vidljivo. U nešto ređim slučajevima, septum je vidno pomeren i tada je u pitanju ozbiljna devijacija septuma.\nKod ljudi koji imaju devijaciju septuma, jedna nozdrva je šira nego druga. To dosta utiče na protok vazduha kroz nos i ponekad blokira užu nozdrvu. U nekim slučajevima, sinusni otvori su blokirani i dolazi do hroničnog sinusitisa. Poremećen protok vazduha u nosu može izazvati sušenje i pucanje kože na septumu, što izaziva česta krvarenja iz nosa.\nKod nekih ljudi je devijacija nosa prisutna od rođenja jer se septum nije pravilno razvio pre rođenja. Devijacija nosa može biti izazvana i povredom nosa prilikom porođaja, a kasnije se javlja zbog neke povrede. U većini slučajeva ta povreda nastaje tokom kontaktnih sportova, igara ili saobrađajnih nezgoda, kada dođe do udarca i „izmeštanja“ septuma sa njegovog mesta.\nSimptomi devijacije nosa i septuma\nSimptomi devijacije nosa i septuma uključuju:\nBlokadu jedne ili obe nozdrve\nZapušen nos, ponekad samo na jednoj strani\nČeste sinusne infekcije\nGlavobolju i bol u predelu lica\nU nekim slučajevima, simptomi kod blagih devijacija nosa se javljaju samo prilikom prehlade ili neke druge infekcije gornjih disajnih organa. Kod tih ljudi dolazi do oticanja tkiva u nosu zbog bolesti, što pogoršava probleme sa protokom vazduha. Kada prehlada prođe, i simptomi devijacije nosa prolaze.\nDevijacija nosa i septuma: dijagnoza\nLekar će vas sigurno pitati za simptome i da li ste nekada polomili ili povredili nos. Zatim će pogledati da li se septum nalazi u normalnom položaju. Obično se prilikom pregleda koristi svetlost i nazalni spekulum, instrument kojim se blago otvaraju nozdrve, kako bi se bolje videle nozdrve. Ponekad se koristi i endoskop. U većini slučajeva nisu potrebni nikakvi dodatni testovi da bi se utvrdila devijacija nosa.\nAko devijacija nosa izaziva probleme sa krvarenjem iz nosa, česte infekcije sinusa ili druge probleme, lekar opšte prakse će vas poslati otorinolaringologu (specijalisti za uho, grlo i nos) ili plastičnom hirurgu.\nAko je u pitanju blaža devijacija septuma simptimi se javljaju samo prilikom infekcija gornjeg dela respiratornog trakta. Ako je reč o težoj devijaciji, javlja se hronična upala sinusa i krvarenja iz nosa, tada je neophodna operacija septuma jer ovi simptomi traju dok se problem ne reši hirurškim putem.\nAko se čuvate bilo kakve povrede nosa, to je najbolja prevencija. Kada se bavite sportom nosite zaštitne kacige i maske, a prilikom vožnje kolima uvek se vezujte.\nAko imate devijaciju nosa i septuma, pitajte svog lekara da li vam je potrebna septoplastika.To je operacija kojom se septum vraća u normalan položaj. U nekim slučajevima se oblikuje i sam nos, i tada je reč o rinoplastici. Kada se istovremeno rade oba zahvata, ova operacija septuma se naziva septorinoplastika.\nAko se kod deteta javi devijacija septuma, lekari obično čekaju da se nos sasvim razvije – do petnaeste ili šesnaeste godine. Kod dečaka operacija septuma obično radi kasnije, jer se kod njih kasnije završava razvoj.\nSeptoplastika je operacija kojom se ispravlja devijacija septuma. Devijacija septuma nosa se javlja kada se pomeri hrskavica koja razdvaja nozdrve, što izaziva probleme sa disanjem, krvarenje iz nosa i bolove.\nOperacija devijacije septuma ima za cilj pomeranje septuma, tj. njegovo vraćanje u normalan položaj kako bi se poboljšao protok vazduha kroz nos. Septoplastika je rutinska procedura koja se može raditi i pod lokalnom i pod totalnom anestezijom.\nPriprema za operaciju septuma\nLekar će vam reći koje lekove treba da prestanete da pijete dve nedelje pred operaciju (Aspirin, Brufen i antikoalgulanse). To se radi da bi se smanjio rizik od krvarenja tokom i nakon operacije. Obavezno recite lekaru ako imate neku alergiju ili ste imali problema sa krvarenjem.\nPre nego što se izvrši operacija septuma nosa lekar će vam verovatno slikati nos. Sike pre i posle operacije služe da vidite kako i koliko vam se nos promenio.\nU nekim slučajevima, septoplastika se radi pod lokalnom anestezijom. Tako deo lica oko nosa sasvim utrne i pacijent ne oseća ništa. Ipak, u većini slučajeva se septoplastika radi pod totalnom anestezijom. Noć pre operacije septuma ništa ne smete da jedete i pijete. Na taj način se sprečava povraćanje i gušenje usled mučnine koja se može javiti tokom operacije.\nPosle operacije septuma je poželjno da vas neko drugi odveze kući, jer ćete se zbog anestezije osećati pospano. Dok efekat anestezije potpuno ne prođe, ne smete sami da vozite.\nSama operacija devijacije septuma traje između 30 i 90 minuta, u zavisnosti od složenosti stanja. Kod tipične procedure, lekar pravi rez na jednoj strani nosa kako bi došao do septuma, a zatim podiže mukoznu membranu, tj. zaštitni sloj u septumu. Zatim se septum vraća u pravi položaj. Uklanjaju se suvišni parčići kostiju i hrskavice ako postoje. Poslednji korak je vraćanje mukozne membrane na mesto.\nPonekad je potrebno staviti šavove kako bi se septum i membrana zadržali na mestu i pravilno srasli, mada je u većini slučajeva dovoljno staviti i vatu u nos.\nPotencijalni rizici septoplastike\nIskustva su uglavnom pozitivna i operacija devijacije septuma je uglavnom uspešna međutim neki ljudi, koji su nezadovoljni rezultatima, idu i na drugu operaciju. Međutim, glavni rizici su:\nPerforacija (pucanje) septuma, što se dešava kada se javi rupa u septumu\nDiskoloracija kože na nosu\nJako krvarenje i infekcije su rizici kod svake operacije pa isto tako i kad je u pitanju operacija devijacije nosa. Održavajte nos čistim i perite ruke što češće kako biste smanjili rizike.\nOva operacija je rutinska i može se raditi i ambulantno osim ako nema komplikacija.Oporavak je brz š znači da možete kući čim se probudite nakon anestezije i provedete dan dva u bolnici zbog posmatranja. Nos će vam biti otečen i bolan i verovatno pun vate kako bi se kontrolisalo krvarenje. Par dana nakon operacije se vadi gaza. Lekar će vam, po potrebi, prepisati lekove protiv bolova.\nLekar će vam reći da ne pijete Aspirin, Brufen i ostale lekove koji utiču na razređivanje krvi. Ovi lekovi se ne preporučuju da bi se izbegao rizik od krvarenja nakon operacije.\nNekoliko nedelja nakon operacije maksimalno izbegavajte sve fizičke aktivnosti kako biste ublažili otoke i ubrzali oporavak. To podrazumeva gotovo sve vežbe i sporotove – trčanje, dizanje tegova i kontaktne sportove. Te aktivnosti povećavaju pritisak u nosu i mogu izazvati jako krvarenje.\nSaveti za brži oporavak posle operacije septuma:\nNoću spavajte podignute glave kako biste ublažili otok\nNemojte istresati nos najmanje tri dana nakon operacije\nNosite košulje umesto majica kako ne biste navlačili i skidali odeću preko glave\nRana će se zaceliti prilično brzo i uskoro ćete moći normalno da dišete. Međutim, kada pričamo o kompletnom oporavku nakon operacije devijacije septuma, on može biti i sporiji. Potrebno je i do godinu dana da bi se hrskavica i ostala tkiva u nosu potpuno prilagodili novom obliku.\nKod većine ljudi se nakon operacije ne javljaju nikakvi simptomi. U nekim slučajevima, nosna tkiva i hrskavica se krive s vremenom i ponovo blokiraju disajne puteve. To znači da je potrebna još jedna operacija ispravljanja septuma.\nAko vam nos često krvati ili ako imate potpunu blokiranu nozdrvu ili sinusnu infekciju koja ne prolazi ni nakon par nedelja lečenja, idite kod lekara.\nAko ste zadobili povredu nosa i mislite da vam je septum pomeren, odmah idite kod lekara.\nOperacija devijacije septuma i nosa je obično uspešna. U malom broju slučajeva, pacijenti se odlučuju i na drugu operaciju iz estetskih razloga ili kako bi poboljšali protok vazduha kroz nos.\nTags: lečenje, nos, operacija, simptomi\nNeesencijalne i esencijalne aminokiseline, BCAA, lizin, metionin, valin, hi...


Ovogodišnja manifestacija Dani evropske baštine biće obeležena temom „Održivo nasleđe“, koja je u kontekstu klimatskih promena, raznolikog kulturnog nasleđa Evrope i Ciljeva održivog razvoja UN do 2030. godine, usmerena kako na ljude, tako i na mesta, odnosno na kontinuitet i učenje iz tradicije, ekološki prihvatljive mere koje organizatori programa, kao i posetioci mogu da preduzmu, ali i na načine na koji izgrađeno i prirodno nasleđe može doprineti održivoj budućnosti.\nTema treba da podstakne da veliki broj zdanja otvori svoja vrata kako bi se istražila njihova uloga u održivoj budućnosti. Takođe, istorijska zdanja će pokazati svoj uticaj na očuvanje lokalnih identiteta, kao i na koji način se mogu obnoviti i prenameniti ugroženi lokaliteti korišćenjem tradicionalnih tehnika, veština i materijala u sklopu društveno i ekološki održivog urbanog razvoja.\nOna podstiče i učešće industrijskih objekata i struktura, vezanih za prošlost, ali i sadašnjost, kao što su fabrike za proizvodnju tradicionalnih proizvoda, postrojenja za reciklažu, radionice za restauraciju nameštaja, poljoprivredna dobra koja koriste tradicionalne i obnovljive prakse i izvore energije (od starih mlinova i vodenica do modernih solarnih panela), železničke stanice i slično.\n„Održivo nasleđe“ će pored izgrađenog okruženja podstaći veće uvažavanje prirodnog nasleđa, kroz programe koji treba da ukažu na strateško upravljanje predelom i očuvanje prirode i biodiverziteta i stavlja u fokus odgovorni turizam u kontekst kontinuitet tradicija i kulturnih izraza zajednice. Tema treba da podstakne i organizatore da programe koje organizuju budu osmišljeni tako da sve aktivnosti u najmanjoj meri negativno utiču na životnu sredinu.\nDani evropske baštine, koji se održavaju svakog septembra, deo su velike evropske manifestacije kojom predstavlja nasleđe kao zajednička baština evropskih naroda.\nBrošura „Održivo nasleđe“ , gde se pored ideja za događaje za 2022. godinu nalaze primeri dobre prakse i dodatni saveti nalazi može se preuzeti sa linka: https://www.europeanheritagedays.com/sites/default/files/2022-03/Sustainable%20Heritage%20-%20European%20Heritage%20Days%20-%20Shared%20theme%20brochure%202022_0.pdf\nZainteresovani svoje ideje o održivom nasleđu mogu podeliti na društvenim mrežama koristeći oznaku #EuropeanHertiageDays, a više informacija o samoj manifestaciji i inicijativama u okviru ovog programa nalaze se na linku www.europeanheritagedays.com.\nTakođe, u obeležavanje ove manifestacije pozvane su ustanove i organizacije da se uključe sa svojim programima i idejama. Predloge programa slati na imejl: luka.mrkobrada@kultura.gov.rs, kako bi bili postavljeni na sajt Dana evropske baštine www.europeanheritagedays.com i postali vidljivi u celoj Evropi.\nZa sve dodatne informacje i pitanja u vezi sa organizacijom na nacioanalnom nivou možete se obratiti na telefon 011/292-7877 ili putem imejla luka.mrkobrada @kultura.gov.rs.


Ovo su 3 najgore vrste doručka: IZBEGAVAJTE IH!\nDoručak je najzdraviji obrok u danu. Njime pokrećemo organizam i pripremamo ga za naporne sate koji su pred njim. Ukoliko želite dan da započnete ukusno i zdravo, a telu pružite energiju, izbegavajte ove tri vrste doručka.\n20.04.2020. - 09:00h\nPametno biraje namirnicefoto: Depositphotos/monticello\nIako na njima piše da su sto posto prirodni, kupovni voćni sokovi prepuni su šećera i aditiva. Ovakav napitak natašte trenutno će vam dati energije, ali vam je i vrlo brzo oduzeti. Isto tako, kupovni sokovi nemaju veliku nutritivnu vrednost.\nSlana peciva zadržavaju vodu u organizmu, a lisnato testo je masno, teško svarljivo i siromašno nutritivnim vrednostima koja su vašem organizmu preko potrebna za normalan rad. Ako ujutru volite da pojedete pecivo, odaberite ono od celovitih žitarica i premažite ga mlečnim namazom ili maslacem i marmeladom.\nZidarski doručak podrazumeva masnu, tešku i kaloričnu hranu poput prženih jaja sa slaninom, beli hleb ili masne salame začinjene majonezom ili sličnim namazima. Osim ako ne radite težak fizički posao, takav doručak vašem telu zaista nije potreban i ono će ga dugo i teško variti.


Moskva: Amerika pogoršava i onako loše stanje u Unesku - Sputnjik Srbija\n14:26 24 Septembar 2018\nMoskva: Amerika pogoršava i onako loše stanje u Unesku\n20:03 12.10.2017 (osveženo 20:10 12.10.2017) Preuzmite kraći link\nOdluka američkog rukovodstva da izađe iz Uneska pogoršava položaj organizacije i izaziva žaljenje, navodi se u saopštenju zvanične predstavnice Ministarstva inostranih poslova Rusije Marije Zaharova.\nI Izrael izlazi iz Uneska\n„Ta odluka američkog rukovodstva izaziva žaljenje. Država koja je bila prvi utemeljivač Uneska napušta ga u teškom trenutku za organizaciju, pogoršavajući njen položaj svojim akcijama. Pri tome treba dodati da SAD ne uplaćuje sredstva u redovan budžet organizacije od 2011. godine što otežava njen rad i zbog čega je obustavljen čitav niz važnih projekata. Karakteristično je da je saopštenje o izlasku SAD iz Uneska objavljeno uoči odlučujuće runde izbora novog generalnog direktora organizacije koja se ovih dana održava u Parizu“, navodi se u dokumentu.\nKako je ukazala Zaharova, Rusija se stalno zalaže za univerzalnost, gde su predstavljene sve države i kontinenti.\n„Važno je naglasiti da mi sarađujemo sa američkim stručnjacima i ekspertima u međuvladinim i međunarodnim programima Uneska, iz oblasti hidrologije, okeanografije, muzeologije. Mi delimo zabrinutost mnogih država zbog prevelike politizacije Uneska u poslednje vreme. Nadamo se da će novi generalni direktor uložiti napore da se promeni nastala situacija i da će se usredsrediti na humanitarne probleme što će omogućiti da se nastavi korisna saradnja u oblastima kompetencije Uneska u svim državama, uključujući Ameriku“, dodala je ona.\nSAD su objavile da od 31. decembra 2018. godine više neće biti članica Uneska, ali da će nastaviti rad u organizaciji u statusu posmatrača.\n14:18Dodon: Privremena suspenzija je bezakonje\n14:00Soroševa fondacija tužila Mađarsku\n13:51Vučić i Čepurin razgovarali uoči posete Moskvi\n13:42Priština: Od 1990. do 1999. Beograd napravio štetu od 22 milijarde dolara\n13:23VESTI: Šta smera Rusija slanjem S-300 u Siriju (video)\nPod kišom metaka: Objavljen snimak napada na paradu u Iranu (uznemirujući prizori)\nSad je svima jasno: Rusija potvrdila čvrst stav o Balkanu\nSnažne poruke Lavrova i Dodika o ključnim pitanjima na Balkanu (video, foto)\nUkrajinski vojni brodovi ušli u ekonomsku zonu Rusije kod Krima\nŠta je ruski ambasador video u Narodnom muzeju


BEKO: Stojim na raspolaganju Vučiću\nBEKO: Stojim na raspolaganju Vučiću\nBiznismen Milan Beko izjavio je da „stoji na raspolaganju premijeru“ Aleksandru Vučiću i da je spreman da preuzme Železnice Srbije.\n„Spreman sam da preuzmem Železnice, ali to će biti odluka Aleksandra Vučića i resornog ministarstva“, rekao je Beko na konferenciji za štampu, koju je sazvao povodom medijskih navoda da će on biti novi direktor Železnica Srbije. Odluku je doneo jer, kako navodi, ne može da bud eposmatrač propasti srpske ekonomije, za koju je rekao da je mrtva.\nBeko kaže da je odlučio da se stavi na raspolaganje premijeru Aleksandru Vučiću i da preuzme odgovornost za Železnice Srbije, iako mu, kako je rekao, premijer nije prijatelj.\n„Srpska ekonomija je mrtva, samo što još nije sahranjena“, naveo je Beko precizirajući da mu je Vučić konkretno pitanje o rukovođenju Železnicom postavio na sastanku sa ostalim privrednicima.\nTu ponudu je, kaže, prihvatio i od tada se sa premijerom čuo samo jedan put.\n„Rekao sam da neću da statiram i prihvatio sam da radim pod njegovim uslovima“, naveo je Beko istakavši da nije u prijateljskim odnosima „ni sa premijerom Vučićem, ni sa predsednikom Tomislavom Nikolićem“.\nJer, dodao je, da smo prijatelji sigurno je da bi mi bila ponuđena neka manje odgovorna pozicija, u nekom upravnom ili nadzornom odboru, na primer, a kao primer je naveo NIS.\nBeko je podsetio da su osim njega još neke njegove kolege privrednici iskazali zainteresovanost da se uključe u rad preduzeća koja imaju teškoće, ali samo kroz članstvo u nadzornim odborima.\n„Na to im je premijer odgovorio da mu treba neko ko će sve vreme biti posvećen rukovođenju tim kompanija, odnosno neko ko je spreman da radi kao u rudniku“, ispričao je Beko.\nBeko veruje da mu se premijer sa konkretnom ponudom obratio s obzirom na to da je imao iskustvo u vladi i privredi, te da je, kako kaže, spreman da reši problem koji imaju Železnice Srbije.\n„Rekao sam ‘da’ zato što ne mogu da budem nemi posmatrač propasti srpske privrede„, kazao je Beko.\nPremijer Srbije je početkom jula ponudio najuspešnijim biznismenima da preuzmu rukovođenje nekim od velikih javnih sistema koji loše posluju.\n„Nije tačno da sam zahtevao direktnu vezu sa premijerom ako postanem direktor Železnice. Bio sam ministar u tri vlade i ja znam koliko je to teško. Nemoguće je biti na direktnoj vezi sa premijerom zaobilazeći resornog ministra“, rekao je Beko koji tvrdi da nikada ne bi prihvatio taj angažman ako, kako kaže, premijer kaže „da“, a ministarka „ne“.\nUpitan da prokomentariše jučerašnje postavljanje pa smenu direktora u Železnicama, Beko je rekao da je to konfuzija i da je o tome čitao u medijima.\nNaveo je da ukoliko preuzme Žeelznicu planira da od nje napravi uspešnu firmu, a do kraja sledeće godine bi, kako kaže, radio „pro bono“.\nNa pitanje da li će u Železnici uslediti otkazi ako on dođe na mesto prvog čoveka te kompanije, Beko je rekao da mu je cilj da ta firma ima više posla, njena revitalizacija i uspešno poslovanje, a ne skupljanje novca otpuštanjem radnika.\nNajavu da će izbori direktora javnih preduzeća biti sprovedeni na osnovu konkursa, Beko je rekao da će biti zadovoljan ako Železnicu preuzme direktor čiji CV neće biti gori od njegovog.\n„Neka on ima CV koji je bolji od mog i ja neću biti direktor Železnica“, rekao je Beko.


Nakon četiri godine i više od devet hiljada domaćinstava koja su unapredila energetsku efikasnost, Kreditna linija za zeleno finansiranje za Zapadni Balkan (WB GEFF program) potvrda je da su građani ovog regiona, uz podršku Evropske banke za obnovu i razvoj i partnerskih organizacija, napravili važan korak u pravcu dekarbonizacije i ozelenjavanja stambenog sektora. Ta aktivnost snažan je podsticaj daljim naporima u ostvarivanju Zelene agende za Zapadni Balkan.\nUspeh koji je ostvario WB GEFF program u pionirskoj regionalnoj inicijativi Evropske banke za obnovu i razvoj (EBRD), njenih partnera i građana regiona, dobar je primer da se dekarbonizacija, zelena ekonomija i održiva energetika same po sebi nameću kao rešenje i pravac razvoja, čak i u sredinama, kao što je region Zapadnog Balkana, koji po ekonomskoj snazi značajno kaskaju iza EU članica.\nU potrazi za ključem uspeha ovog programa, razgovarali smo sa Violetom Kogalniceanu iz Energetske zajednice, Aleksandrom Vukosavljević iz EBRD-a i Richardom Masom, iz Investicionog okvira za Zapadni Balkan, čije organizacije su deo GEFF-a od samog početka. Zajedno su radili na osmišljavanju inicijative, a sada govore o naučenim lekcijama i planiraju dalje korake.\nEnergetska efikasnost je tvrd orah\n“Unapređenje energetske efikasnosti u stambenom sektoru tvrd je orah čak i u Evropskoj uniji, a još više je to slučaj na Zapadnom Balkanu,” rekla nam je Violeta Kogalniceanu, rukovodilac sektora za infrastrukturu i energetsku efikasnost u Sekretarijatu Energetske zajednice.\nOna je govoreći o rezultatima GEFF kreditne linije u protekle četiri godine ukazala da energetska efikasnost u domaćinstvima igra suštinsku ulogu u tranziciji regiona ka zelenoj ekonomiji, ali i da je za postizanje dobrog rezultata važno angažovanje i podrška većeg broja aktera: građana, države, finansijskih institucija, ali i donatora.\n“Ozelenjavanje stambenog sektora na Zapadnom Balkanu za nas kao banku veoma je važno,” istakla je na samom početku razgovora Aleksandra Vukosavljević, direktorka u EBRD-u za finansijske institucije na Zapadnom Balkanu i Istočnoj Evropi.\nOna je podvukla da je uspeh koji je postignut u dekarbonizaciji stambenog sektora kroz WB GEFF, došao kao rezultat četvorogodišnjeg rada.\nPrva stambena zgrada u regionu na kojoj je unapređena energetsku efikasnost preko GEFF programa – posle rekonstrukcije potprošnja energije u zgradi smanjena je za čak 45 odsto\n“Prevedeno u cifre, 45 miliona evra investirano je u primenu energetski efikasnih tehnologija u preko 9 hiljada domaćinstava širom regiona, koja su na ovaj način smanjila potrošnju energije i račune, unapredila kvalitet života, ali i smanjila uticaj na životnu sredinu”, objasnila je Vukosavljević.\nOna je ukazala i da su zahvaljujući primeni energetski efikasnih tehnologija domaćinstva smanjila emisije CO2 za 12 hiljada tona godišnje, što je ekvivalent uklanjanju 7.700 automobila sa ulice.\nVažno je da građani budu informisani i edukovani\nPre nego što je lansiran WB GEFF program 2017. godine, o energetskoj efikasnosti u regionu Zapadnog Balkana se uglavnom govorilo u sklopu razvojnih projekata koji su fokus imali na donošenju regulative i edukaciji donosioca odluka. Građani o unapređenju energetske efikasnosti ili nisu mnogo razmišljali ili su čekali da ono što je na zapadu i razvijenoj Evropi praksa, postane dostupno i u regionu, ali ne samo kao praksa, već i finansijski.\n“Danas su građani definitivno mnogo više svesni mogućnosti u oblasti unapređenja energetske efikasnosti nego što je to bio slučaj ranije”, objasnila je Kogalniceanu. Nama je to jasno kada vidimo kako se povećava broj banaka koje se uključuju u GEFF program, ali i kroz povećanje broja klijenata koji koriste ovu kreditnu liniju.\nJedan od važnih faktora koji je doprineo popularnosti GEFF-a u čitavom regionu je i finansijski podsticaj u vidu granta do 20% od vrednosti opreme i materijala za renoviranje. Evropska unija je do sada donirala građanima regiona ukupno 8 miliona evra za investicije domaćinstava u zelene tehnologije, a preostali deo granta iznosi 19 miliona evra.\nIako je grant važan element programa i sigurno je doprineo dobrom rezultatu, ukazala je Kogalniceanu, ceo paket koji je GEFF ponudio, a to je tehnička pomoć u pripremi projekta, dijalog o politikama, kampanja za podizanje svesti, pomoć u odabiru opreme i materijala kroz Tehnološki selektor, učinili su da ovaj program nađe svoj put ka onima kojima je i namenjen.\nPartnerstvo i sinergija za uspešan rezultat\nWB GEFF program temelji se na partnerstvu i sinergiji organizacija koje u njemu učestvuju. Vukosavljević je objasnila da je partnerstvo jedna od osnovnih vrednosti EBRD-a i da je danas posebno važna koordinacija između svih učesnika u razvojnom finanijskom sistemu da bi se obezbedila snažna podrška zelenom oporavku od Covid-19 pandemije.\nDušan Stojković, vlansnik kuće iz Srbije investirao je preko GEFF programa u izolaciju i PVC stolariju\nO partnerstvu na programu svedoči i Violeta Kogalniceanu: “Kada smo Sektretarijat i ja lično, kao deo kordinacione grupe za energetsku efikasnost, pomagali EBRD-u u ranim fazama razvoja ovog programa u izradi marketing studije koja je trebalo da proceni potencijal regiona za ovu vrstu programa, ali i investicione potrebe u vezi sa njim,” priseća se Kogalniceanu, “to je za nas bio veoma važan zadatak. GEFF program je investicioni program koji služi da podstakne ambijent za unapređenje energetske efikasnosti, a Sekretarijat je obezbedio pravnu i regulatornu podršku za njegovu implementaciju, te naša saradnja predstavlja jedan vid međusobne podrške.”\nWB GEFF je osmišljen i implementiran u bliskom partnerstvu sa Evropskom unijom, koja je obezbedila grantove građanima, Vladom Austrije, koja je podržala program kroz sredstva namenjena tehničkoj pomoći, kao i drugim bilateralnim donatorima Investicionog okvira za Zapadni Balkan, koji takođe podržava program.\nEBRD blisko sarađuje sa Energetskom zajednicom i na GEFF programu, kao i na drugim inicijativama koje su deo REEP programa (Regional Energy Efficiency Programme).\nTakođe, kroz ovaj program Banka je uspostavila saradnju sa oko 20 lokalnih banaka i preko 4 hiljade proizvođača i prodavaca energetski efikasnih tehnologija, opreme i materijala iz čitavog regiona. Svi oni su predstavljeni u GEFF Tehnološkom selektoru, a uslov da se tamo nađu je da ispunjavaju standarde o efikasnosti koje je Banka propisala.\nKogalniceanu je možda najbolje objasnila ulogu EBRD-a kada je rekla da Banka u okviru ove kreditne linije podržava i lokalne banke i proizvođače i trgovce opremom i klijente i neka je vrsta “tihog partnera” čija podrška nije uvek vidljiva, ali zato pravi pozitivnu razliku.\nWB GEFF važna podrška dekarbonizaciji regiona i Zelenoj Agendi\nU svetlu inicijative da region Zapadnog Balkana ostvari ciljeve predviđene Zelenom agendom za Zapadni Balkan, WB GEFF program dolazi kao dobar primer prakse za dekarbonizaciju ekonomije kroz rad sa građanima na unapređenju energetske efikasnosti njihovih domova.\nRichard Masa, rukovodilac sektora u Investicionom okviru za Zapadni Balkan, sumirajući učešće Evropske unije u ovom programu naveo je reči predsednice Evropske komisije Ursule fon der Lajen koja je na Berlinskom samitu u julu ove godine podsetila da se Zapadni Balkan priključuje Uniji koja se i sama menja, te da ovaj region treba da bude uključen u aktuelne EU inicijative, a pre svega u Zeleni dogovor kroz Zelenu agendu za Zapadni Balkan.\nOn je podsetio da je interes EU da njeni najbliži susedi kao buduće članice uhvate voz zelene tranzicije na vreme i dodao da je ovo sve još važnije u kontekstu trenutne borbe protiv pandemije korona virusa u kojoj su izgradnja budućnosti koja je otporna dve najvažnije stvari.\nMaša je ukazao da bi se Zelena agenda za Zapadni Balkan mejnstrimovala presudne dve stvari: prva je da region prigrli promenu i da sve relevante javnosti razumeju da je u njihovom interesu da izazove održivog razvoja i otpornosti pretvore u prilike baš kroz ovu Zelenu agendu.\nNaglasio je i da sa početkom implementacije treba krenuti što pre, a da na ovom poslu već radi Savet za regionalnu saradnju uz podršku DG NEAR.\nImajući u vidu da se WB GEFF program nastavlja i da je obezbeđeno ukupno 135 miliona evra, naši sagovornici su se složili da očekuju da će na talasu dosadašnjeg uspeha ovaj program pružiti značajnu podršku ostvarivanju Zelene agende za Zapadni Balkan, a da će važni nosioci rezultata biti upravo građani regiona.\nTagovi: EBRD, energetska efikasnost, energetska tranzicija, Energetska zajednica, GEFF, Violeta Kogalniceanu\nPočetna » Intervju » Građani Zapadnog Balkana uz pomoć GEFF programa napravili važan korak u ozelenjavanju stambenog sektora


U Šidu zabranjena izložba 'Ovo je Prajd' - Informativni internet portal Rume | www.grad-ruma.net\nU Šidu zabranjena izložba 'Ovo je Prajd'\nDatum kreiranja petak, 19. decembar 2014. - 18:33 Blic\nIzložba "Ovo je Prajd" Inicijative mladih za ljudska prava, koja je trebalo sinoć da bude otvorena u Šidu u Vojvodini, zabranjena je dva sata pre zvaničnog otvaranja, saopštila je danas ta organizacija.\nIzložbu, koja je trebalo da traje do 23. decembra, zabranila je Slavica Varničić, direktorka Biblioteke „Simeon Piščević“, saopštila je Inicijativa mladih za ljudska prava Vojvodine.\nFotografije sa ovogodišnjeg beogradskog i osječkog Prajda, koje su činile izložbu, uklonjene su sa zidova biblioteke, o čemu su organizatori bili obavešteni dva sata pre zvaničnog otvaranja, navodi se u saopštenju. Ova izložba je trebalo da bude deo programa festivala „Mesec ljudskih prava“ koji organizuje vojvođanska Inicijativa mladih za ljudska prava.\nDo sada je festival održan u Subotici, Apatinu i Bačkoj Palanci. Pored izložbe bilo je predviđeno da se u biblioteci održi debata na temu „Proterivanje Hrvata iz Srema“, predstavljanje projekta „Nepodobni građani“ Vojvođanskog građanskog centra, a nakon toga i otvaranje izložbe „Ovo je Prajd".\n"Održavanje ovih aktivnosti direktorka Slavica Varničić unapred je odobrila, ali je neposredno pre početka programa svoju odluku promenila", navode organizatori.\nPola sata nakon postavljanja izložbe, oko 16 časova, organizatori su primili poziv od direktorke biblioteke koja im je rekla da je izložba skinuta i da ih čeka spakovana u biblioteci. Navodni razlog za skidanje izložbe je bio taj što su „oštetili zid“, iako su postavljanje izložbe organizatori započeli uz prisustvo zaposlenih u biblioteci” navode organizatori.\nDesetak aktivista i aktivistkinja Inicijative su, kao reakciju na ovu homofobičnu i diskriminatornu odluku, organizovali ad hok akciju na ulicama u centru Šida. Sa eksponatima zabranjene izložbe. Oni su se fotografisali ispred Gradske biblioteke, zgrade Skupštine opštine i u Gradskom parku.\n"Zbog ove homofobične reakcije Inicijativa zahteva izvinjenje direktorke Varničić, LGBT populaciji, a od ministra kulture informisanja, koji je lično podržao Paradu ponosa i učestvovao u samoj šetnji, javnu osudu postupak Varničićeve", navodi se u saopštenju.\nPovezane teme: Ovo je Prajd Izložba Šid Srem Vojvodina


686 godina Starog grada Srebrenika - AKOS\nHome > U Fokusu > 686 godina Starog grada Srebrenika\n686 godina Starog grada Srebrenika\nStjepan II Kotromanić, bosanski ban i prvi bosanski vladar koji je kovao svoj novac, 15. februara davne 1333. godine, negdje pod Starim gradom, napisao je povelju Dubrovčanima, u kojoj se prvi put spominje ime Srebrenika, općine u sjeveroistočnoj Bosni, koja je tada bila centar bosanske države. Kao spomen na navedeno, svakog februara u Srebreniku se održava manifestacija “Dani povelje”.\nOd 15. do 21. februara u Srebreniku će se održati tradicionalna kulturna manifestacija „Dani povelje 2019“, kojom će se na prigodan način obilježiti 686. godišnjica od potpisivanja Povelje, kao i 686 godina od prvog pisanog pomena Srebrenika. Specifičnost povoda a time i manifestacije, te jedinstveni ambijent, srebreni odsjaj starog grada Srebrenik, su spomenuti lokalitet pretvorili u jednu od najvažnijih turističkih i izletničkih destinacija ovog dijela Bosne i Hercegovine.\nI ove godine organizatori manifestacije „Dani povelje“ pripremili su bogat kulturni program. Svečano otvaranje manifestacije zakazano je za 15. februar, nakon kojeg će na sceni Doma kulture Srebrenik odigrati pozorišna predstava „Posljednja ljubav Hasana Kaimije“, u izvedbi Narodnog pozorišta iz Tuzle. Iste večeri bit će upriličena i promocija statue Kralja Tvrtka i mozaika „Starog grada“, autora Omera Smajlovića iz Srebrenika. U sklopu manifestacije bit će odigrane i predstave „TU/TAmo“ u izvedbi grupe glumaca iz Srebrenika te „Ludilo udvoje“, u izvedbi Dramskog studija iz Kaknja. Također, manifestacija će biti obogaćena i promocijom knjige „Sokol“, autora Hajrudina Delića, a održat će se i tradicionalni planinarski susreti pod nazivom „Povelji u pohode“. Nosilac svih aktivnosti u sklopu manifestacije je JU Centar za kulturu i informisanje Srebrenik, a generalni pokrovitelji su Općina Srebrenik i općinski načelnik Nihad Omerović. Organizatori upućuju poziv da se brojnom posjetom uljepša ova manifestacija i na dostojan način obilježi najznačajniji datum u historiji ovoga grada.\nPriča o starom gradu Srebreniku\nEmir ef. Brašnjić za Akos.ba: Mreža mladih MIZ Srebrenik ostvaruje sve zapaženije rezultate\nTagovano Rabija Arifović Srebrenik stari grad\nKoliko i kada trebamo jesti i piti ?


"Air Montenegro" ukinuo letove za Banjaluku - BIGportal.ba\n13 Septembra, 2021 13 Septembra, 2021 082\nKompanija “Air Montenegro” u narednom periodu će nastaviti da održava redovne letove ka Beogradu, Istanbulu i Ljubljani, dok neće biti letova ka Frankfurtu i Banjaluci, saopšteno je Pobjedi iz nove nacionalne avio-kompanije.\nNavedeno je da je, zbog pogoršane epidemiološke situacije i novih mjera koje je uvela Njemačka, Air Montenegro morao da obustavi letove između Podgorice i Frankfurta do daljeg.\nDodaje se da će na plan reda letenja ka svim trenutnim i budućim destinacijama pored same potražnje, umnogome, uticati situacija sa korona virusom, kako u Crnoj Gori tako i svim ostalim zemljama, kao i otvorenost granica i interesovanje turoperatora za Crnu Goru.\nSrušen krst pravoslavne crkve u Hrvatskoj\nSrbija protiv Hrvatske za finale – poslednji put je bilo 5:0\nSrpska manekenka i igrač Reala izazvali pometnju na Dejvis kupu


Zakon o uređenju sudova - Advokatska kancelarija Simović - Blog\n069/208-2800 | 064/213-8-255 | 011/214-2329 | tanjasimovic5@gmail.com\nAdvokati Beograd - Advokatska kancelarija Simović\nAdvokat Tatjana M. Simović\nAdvokat Tamara Radojčić\nAdvokati za nekretnine\nAdvokat za krivično pravo\nAdvokat za razvod braka i porodično pravo\nRazvod braka – odgovori na sva vaša pitanja\nParnica – advokat za parnični postupak\nAdvokat za imovinsko pravne odnose\nNasledno pravo i ostavinska rasprava\nAdvokat za upravni postupak i upravni spor\nZaštita intelektalne svojine i autorskog dela\nAdvokat za radno pravo\nTužbe zbog Korona virusa\nZakon o uređenju ( i nadležnosti) sudova\nAutor Tatjana M. Simović Vesti iz advokature\nSudovi su samostalni i nezavisni državni organi koji štite slobode i prava građana, zakonom utvrđena prava i interese pravnih subjekata i obezbeđuju ustavnost i zakonitost.\nSudovi sude na osnovu Ustava, zakona i drugih opštih akata, kada je to predviđeno zakonom, opšteprihvaćenih pravila međunarodnog prava i potvrđenih međunarodnih ugovora.\nSudovi se osnivaju i ukidaju zakonom.\nZa osnivanje mirovnih veća, arbitraža i drugih izabranih sudova važe posebni propisi.\nNezavisnost sudske vlasti\nSudska vlast pripada sudovima i nezavisna je od zakonodavne i izvršne vlasti.\nSudsku odluku može preispitivati samo nadležni sud u zakonom propisanom postupku.\nSvako je dužan da poštuje izvršnu sudsku odluku.\nSudska nadležnost određuje se Ustavom i zakonom.\nSud ne može odbiti da postupa i odlučuje u stvari za koju je nadležan.\nOdređivanje sudećeg sudije\nSudija koji sudi određuje se nezavisno od toga ko su stranke i kakve su okolnosti pravne stvari.\nSamo sudska vlast može sudijama da raspoređuje predmete, po unapred utvrđenim pravilima.\nZabrana uticaja na sud\nRadi čuvanja autoriteta i nepristrasnosti suda zabranjeno je korišćenje javnog položaja i javno istupanje kojim se utiče na tok i ishod sudskog postupka.\nZabranjen je svaki drugi uticaj na sud i pritisak na učesnike u postupku.\nRaspravljanje pred sudom je javno i može se ograničiti samo zakonom, u skladu sa Ustavom.\nStranka i drugi učesnik u sudskom postupku imaju pravo pritužbe na rad suda kad smatraju da se postupak odugovlači, da je nepravilan ili da postoji bilo kakav nedozvoljen uticaj na njegov tok i ishod.\nSaradnja sudova i drugih organa\nSudovi su dužni da jedni drugima pružaju pravnu pomoć i sarađuju, a drugi državni organi i organizacije su dužni da sudovima dostavljaju potrebne podatke.\nSudovi mogu drugim državnim organima da dostave spise i isprave, odnosno njihove kopije, potrebne za vođenje postupka, u skladu sa posebnim propisima, samo kad se time ne ometa sudski postupak.\nObeležja državne vlasti, službena upotreba jezika i pisma\nSud ima pečat koji sadrži naziv i sedište suda i naziv i grb Republike Srbije, u skladu sa posebnim zakonima.\nNaziv i sedište suda i naziv, grb i zastava Republike Srbije ističu se na vidnom mestu sudske zgrade.\nZastava i grb Republike Srbije ističu se i u sudnici.\nU sudovima u Republici Srbiji u službenoj upotrebi su srpski jezik i ćiriličko pismo.\nU sudovima, odeljenjima izvan sedišta sudova i sudskim jedinicama u službenoj upotrebi su i drugi jezici i pisma, u skladu sa zakonom.\nSPOLJAŠNJE UREĐENJE SUDOVA\nI VRSTE SUDOVA\nSudovi Republike Srbije\nSudovi opšte nadležnosti su osnovni sudovi, viši sudovi, apelacioni sudovi i Vrhovni kasacioni sud.\nSudovi posebne nadležnosti su privredni sudovi, Privredni apelacioni sud, prekršajni sudovi, Prekršajni apelacioni sud i Upravni sud.\nOstali sudovi republičkog ranga\nPrivredni apelacioni sud, Prekršajni apelacioni sud i Upravni sud osnivaju se za teritoriju Republike Srbije, sa sedištima u Beogradu.\nPrekršajni apelacioni sud i Upravni sud mogu imati odeljenja izvan sedišta, u skladu sa zakonom, u kojem trajno sude i preduzimaju ostale sudske radnje.\nOsnovni, viši, apelacioni, privredni i prekršajni sudovi\nOsnovni sud osniva se za teritoriju grada, odnosno jedne ili više opština, a viši sud za područje jednog ili više osnovnih sudova.\nPrivredni sud osniva se za teritoriju jednog ili više gradova, odnosno više opština.\nApelacioni sud osniva se za područje više viših sudova.\nPrekršajni sud osniva se za teritoriju grada, odnosno jedne ili više opština.\nOsnivanje, sedišta i područja osnovnih, viših, apelacionih, privrednih i prekršajnih sudova uređuju se posebnim zakonom.\nOdeljenja prekršajnih sudova i sudske jedinice osnovnih i privrednih sudova određuju se posebnim zakonom.\nNeposredno viši sud\nVrhovni kasacioni sud je neposredno viši sud za Privredni apelacioni sud, Prekršajni apelacioni sud, Upravni sud i apelacioni sud.\nApelacioni sud je neposredno viši sud za viši sud i osnovni sud, Privredni apelacioni sud je neposredno viši sud za privredni sud, a Prekršajni apelacioni sud je neposredno viši sud za prekršajni sud.\nViši sud je neposredno viši sud za osnovni sud kada je to određeno ovim zakonom, kao i za pitanja unutrašnjeg uređenja sudova i primene Zakona o sudijama.\nII PROSTIRANJE NADLEŽNOSTI I STALNOST SUDA\n1. Prostiranje nadležnosti suda\nSedište i područje suda\nSedište suda je u zgradi gde je sud.\nPodručje suda je teritorija na kojoj se prostire nadležnost suda.\nMesto preduzimanja sudskih radnji\nSudske radnje preduzimaju se u sedištu suda, a izvan sedišta – samo kad je to zakonom određeno.\nOsnovni sud, viši, privredni i prekršajni sud može izvan svog sedišta da održava sudske dane.\nZa vreme sudskih dana sud iz člana 17. stav 2. ovog zakona sudi i preduzima druge sudske radnje.\nMesto, dan i vreme održavanja sudskih dana određuje predsednik suda, u skladu sa Sudskim poslovnikom.\nSudski dani oglašavaju se u mestu u kome se održavaju.\nOdeljenje izvan sedišta prekršajnog suda, odnosno sudske jedinice izvan sedišta osnovnog i privrednog suda\nPrekršajni sud može imati odeljenje izvan svog sedišta u kojem sudi i preduzima druge sudske radnje.\nOdeljenje izvan sedišta prekršajnog suda određuje se za teritoriju grada, odnosno jedne ili više opština sa područja suda.\nOsnovni i privredni sud može imati sudsku jedinicu izvan svog sedišta u kojoj sudi i preduzima druge sudske radnje, u skladu sa godišnjim rasporedom poslova u sudu.\n2. Stalnost suda\nVreme preduzimanja sudskih radnji\nSudske radnje preduzimaju se svakog radnog dana, a radnje koje ne trpe odlaganje i u vreme i u dane kada sud ne radi.\nSudskim poslovnikom se određuju sudske radnje koje se preduzimaju u vreme i u dane kad se ne radi.\nSudskim poslovnikom određuje se koje se sudske radnje preduzimaju u sudskim jedinicama izvan sedišta osnovnih i privrednih sudova.\n1. Nadležnost osnovnog suda\nOsnovni sud u prvom stepenu sudi za krivična dela za koja je kao glavna kazna predviđena novčana kazna ili kazna zatvora do deset i deset godina ako za pojedina od njih nije nadležan drugi sud i odlučuje o molbi za prestanak mere bezbednosti ili pravne posledice osude za krivična dela iz svoje nadležnosti.\nOsnovni sud u prvom stepenu sudi u građanskopravnim sporovima ako za pojedine od njih nije nadležan drugi sud i vodi izvršne i vanparnične postupke za koje nije nadležan neki drugi sud.\nOsnovni sud u prvom stepenu sudi u stambenim sporovima; sporovima povodom zasnivanja, postojanja i prestanka radnog odnosa; o pravima, obavezama i odgovornostima iz radnog odnosa; o naknadi štete koju zaposleni pretrpi na radu ili u vezi sa radom; sporovima povodom zadovoljavanja stambenih potreba na osnovu rada.\nOsnovni sud pruža građanima pravnu pomoć, međunarodnu pravnu pomoć ako nije nadležan drugi sud i vrši druge poslove određene zakonom.\nZakonom se može predvideti da u određenim vrstama pravnih stvari postupaju samo neki osnovni sudovi sa područja istog višeg suda.\n2. Nadležnost višeg suda\nViši sud u prvom stepenu:\n1. sudi za krivična dela za koja je kao glavna kazna predviđena kazna zatvora preko deset godina;\n2. sudi za krivična dela: protiv čovečnosti i drugih dobara zaštićenih međunarodnim pravom, protiv Vojske Srbije; odavanje državne tajne; odavanje službene tajne; krivično delo propisano zakonom koji uređuje tajnost podataka; pozivanje na nasilnu promenu ustavnog uređenja; izazivanje nacionalne, rasne i verske mržnje i netrpeljivosti; povreda teritorijalnog suvereniteta; udruživanje radi protivustavne delatnosti; povreda ugleda Republike Srbije; povreda ugleda strane države ili međunarodne organizacije; pranje novca; kršenje zakona od strane sudije, javnog tužioca i njegovog zamenika; ugrožavanje bezbednosti vazdušnog saobraćaja; ubistvo na mah; silovanje; obljuba nad nemoćnim licem; obljuba zloupotrebom položaja; otmica; trgovina maloletnim licima radi usvojenja; nasilničko ponašanje na sportskoj priredbi i javnom skupu; primanje mita; zloupotreba položaja odgovornog lica (član 234. stav 3. Krivičnog zakonika) i krivična dela za koja je posebnim zakonom utvrđena nadležnost višeg suda; zloupotreba u javnim nabavkama (član 234a stav 3. Krivičnog zakonika) ;\n3. sudi u krivičnom postupku prema maloletnim učiniocima krivičnih dela;\n4. odlučuje o molbi za prestanak mere bezbednosti ili pravne posledice osude za krivična dela iz svoje nadležnosti;\n5. odlučuje o zahtevima za rehabilitaciju;\n6. odlučuje o zabrani rasturanja štampe i širenja informacija sredstvima javnog informisanja;\n7. sudi u građanskopravnim sporovima kad vrednost predmeta spora omogućuje izjavljivanje revizije; u sporovima o autorskim i srodnim pravima i zaštiti i upotrebi pronalazaka, industrijskog dizajna, modela, uzoraka, žigova, oznaka geografskog porekla, topografije integrisanih kola, odnosno topografije poluprovodničkih proizvoda i oplemenjivača biljnih sorti ako nije nadležan drugi sud; u sporovima o osporavanju ili utvrđivanju očinstva i materinstva; u sporovima za zaštitu od diskriminacije i zlostavljanja na radu; u sporovima o objavljivanju ispravke informacije i odgovora na informaciju zbog povrede zabrane govora mržnje, zaštite prava na privatni život, odnosno prava na lični zapis, propuštanja objavljivanja informacije i naknade štete u vezi sa objavljivanjem informacije;\n8. sudi u sporovima povodom štrajka; povodom kolektivnih ugovora ako spor nije rešen pred arbitražom; povodom obaveznog socijalnog osiguranja ako nije nadležan drugi sud; povodom matične evidencije; povodom izbora i razrešenja organa pravnih lica ako nije nadležan drugi sud;\nViši sud u drugom stepenu odlučuje o žalbama na odluke osnovnih sudova:\n1. o merama za obezbeđenje prisustva okrivljenog;\n2. za krivična dela za koje je propisana novčana kazna i kazna zatvora do pet godina;\n3. na rešenja u građanskopravnim sporovima; na presude u sporovima male vrednosti u izvršnim postupcima i postupcima obezbeđenja; u vanparničnim postupcima.\nViši sud vodi postupak za izručenje okrivljenih i osuđenih lica, pruža međunarodnu pravnu pomoć u postupcima za krivična dela iz svoje nadležnosti, izvršava krivičnu presudu inostranog suda, odlučuje o priznanju i izvršenju stranih sudskih i arbitražnih odluka ako nije nadležan drugi sud, odlučuje o sukobu nadležnosti osnovnih sudova sa svog područja, obezbeđuje i pruža pomoć i podršku svedocima i oštećenima i vrši druge poslove određene zakonom.\nZakonom se može predvideti da u određenim vrstama pravnih stvari postupa samo određeni viši sud.\n3. Nadležnost apelacionog suda\nApelacioni sud odlučuje o žalbama:\n1. na odluke viših sudova;\n2. na odluke osnovnih sudova u krivičnom postupku, ako za odlučivanje o žalbi nije nadležan viši sud;\n3. na presude osnovnih sudova u građanskopravnim sporovima, ako za odlučivanje o žalbi nije nadležan viši sud.\nApelacioni sud odlučuje o sukobu nadležnosti nižih sudova sa svog područja ako za odlučivanje nije nadležan viši sud, o prenošenju nadležnosti osnovnih i viših sudova kad su sprečeni ili ne mogu da postupaju u nekoj pravnoj stvari i vrši druge poslove određene zakonom.\nApelacioni sudovi održavaju zajedničke sednice i obaveštavaju Vrhovni kasacioni sud o spornim pitanjima od značaja za funkcionisanje sudova u Republici Srbiji i ujednačavanje sudske prakse.\n4. Nadležnost privrednog suda\nPrivredni sud u prvom stepenu sudi:\n1. u sporovima između domaćih i stranih privrednih društava, preduzeća, zadruga i preduzetnika i njihovih asocijacija (privredni subjekti), u sporovima koji nastanu između privrednih subjekata i drugih pravnih lica u obavljanju delatnosti privrednih subjekata, kao i kad je u navedenim sporovima jedna od stranaka fizičko lice ako je sa strankom u odnosu materijalnog suparničarstva;\n2. u sporovima o autorskim i srodnim pravima i zaštiti i upotrebi pronalazaka, industrijskog dizajna, modela, uzoraka, žigova, oznaka geografskog porekla, topografije integrisanih kola, odnosno topografije poluprovodničkih proizvoda i oplemenjivača biljnih sorti koji nastanu između subjekata iz tačke 1. ovog stava; u sporovima povodom izvršenja i obezbeđenja iz nadležnosti privrednih sudova, a u sporovima povodom odluka izabranih sudova samo kad su donete u sporovima iz tačke 1. ovog stava;\n3. u sporovima koji proizlaze iz primene Zakona o privrednim društvima ili primene drugih propisa o organizaciji i statusu privrednih subjekata, kao i u sporovima o primeni propisa o privatizaciji i hartijama od vrednosti;\n4. u sporovima o stranim ulaganjima; o brodovima i vazduhoplovima, plovidbi na moru i unutrašnjim vodama i sporovima u kojima se primenjuju plovidbeno i vazduhoplovno pravo, izuzev sporova o prevozu putnika; o zaštiti firme; povodom upisa u sudski registar; povodom reorganizacije, sudske i dobrovoljne likvidacije i stečaja osim sporova za utvrđenje postojanja zasnivanja i prestanka radnog odnosa koji su pokrenuti pre otvaranja stečaja.\nPrivredni sud u prvom stepenu vodi postupak za upis u sudski registar pravnih lica i drugih subjekata, ako za to nije nadležan drugi organ; vodi postupak stečaja i reorganizacije; određuje i sprovodi izvršenje na osnovu izvršnih i verodostojnih isprava kada se odnose na lica iz stava 1. tačka 1. ovog člana, određuje i sprovodi izvršenje i obezbeđenje odluka privrednih sudova, a odluka izabranih sudova samo kad su donete u sporovima iz stava 1. tačka 1. ovog člana; odlučuje o priznanju i izvršenju stranih sudskih i arbitražnih odluka donetih u sporovima iz stava 1. tačka 1. ovog člana; određuje i sprovodi izvršenje i obezbeđenje na brodovima i vazduhoplovima; vodi vanparnične postupke koji proizlaze iz primene Zakona o privrednim društvima.\nPrivredni sud u prvom stepenu odlučuje o privrednim prestupima i s tim u vezi o prestanku zaštitne mere ili pravne posledice osude.\nPrivredni sud pruža međunarodnu pravnu pomoć za pitanja iz svoje nadležnosti i vrši i druge poslove određene zakonom.\nZakonom se može predvideti da u određenim vrstama pravnih stvari postupa samo određeni privredni sud.\n5. Nadležnost Privrednog apelacionog suda\nPrivredni apelacioni sud odlučuje o žalbama na odluke privrednih sudova i drugih organa, u skladu sa zakonom.\nPrivredni apelacioni sud odlučuje o sukobu nadležnosti i o prenošenju nadležnosti privrednih sudova, utvrđuje pravne stavove radi jedinstvene primene zakona iz nadležnosti privrednih sudova i vrši druge poslove određene zakonom.\n6. Nadležnost prekršajnog suda\nPrekršajni sud u prvom stepenu sudi u prekršajnim postupcima ako nije nadležan organ uprave, pruža međunarodnu pravnu pomoć u okviru svoje nadležnosti i vrši druge poslove određene zakonom.\n7. Nadležnost Prekršajnog apelacionog suda\nPrekršajni apelacioni sud odlučuje o žalbama na odluke prekršajnih sudova, o žalbama na odluke koje u prekršajnom postupku donose organi uprave, o sukobu i prenošenju mesne nadležnosti prekršajnih sudova i vrši druge poslove određene zakonom.\n8. Nadležnost Upravnog suda\nUpravni sud sudi u upravnim sporovima.\nUpravni sud pruža međunarodnu pravnu pomoć u okviru svoje nadležnosti i vrši i druge poslove određene zakonom.\n9. Nadležnost Vrhovnog kasacionog suda\nNadležnost u suđenju\nVrhovni kasacioni sud odlučuje o vanrednim pravnim sredstvima izjavljenim na odluke sudova Republike Srbije i u drugim stvarima određenim zakonom.\nVrhovni kasacioni sud odlučuje o sukobu nadležnosti između sudova, ako za odlučivanje nije nadležan drugi sud, kao i o prenošenju nadležnosti sudova radi lakšeg vođenja postupka ili drugih važnih razloga.\nNadležnost izvan suđenja\nVrhovni kasacioni sud obezbeđuje jedinstvenu sudsku primenu prava i jednakost stranaka u sudskim postupcima; razmatra primenu zakona i drugih propisa i rad sudova; imenuje sudije Ustavnog suda, daje mišljenje o kandidatu za predsednika Vrhovnog kasacionog suda i vrši druge nadležnosti određene zakonom.\nAko zakonom nije drukčije određeno, Vrhovni kasacioni sud o pravnim sredstvima odlučuje u veću od pet sudija.\nObjavljivanje odluka Vrhovnog kasacionog suda\nOdluke Vrhovnog kasacionog suda bitne za praksu sudova objavljuju se u posebnoj zbirci.\nSve odluke Vrhovnog kasacionog suda iz člana 30. stav 1. ovog zakona objavljuju se na veb-stranici Vrhovnog kasacionog suda.\nI GODIŠNJI RASPORED POSLOVA\nPošto pribavi mišljenje sudija, predsednik suda pismeno utvrđuje raspored poslova za narednu godinu i saopštava ga na sednici svih sudija do 1. decembra. Godišnji raspored poslova sudija utvrđuje se prema pravnoj oblasti u kojoj sudija postupa.\nNa godišnji raspored poslova sudija može izjaviti prigovor u roku od tri dana od dana saopštavanja na sednici svih sudija.\nO prigovoru sudije odlučuje predsednik neposredno višeg suda u roku od osam dana od dana podnošenja prigovora.\nO prigovoru sudije na godišnji raspored poslova u Vrhovnom kasacionom sudu, odlučuje Opšta sednica.\nII SUDSKO ODELJENJE I SEDNICA SVIH SUDIJA\n1. Sudsko odeljenje\nObrazovanje i rukovođenje\nSudska odeljenja postoje u sudovima u kojima više veća ili sudija pojedinaca postupa u istoj pravnoj oblasti.\nSudskim odeljenjem rukovodi predsednik odeljenja, koga po pribavljenom mišljenju sudija odeljenja postavlja predsednik suda.\nNa sednici sudskog odeljenja razmatra se rad odeljenja, pravna pitanja, načini poboljšanja rada i stručnosti sudija, sudijskih pomoćnika i sudijskih pripravnika i druga pitanja od značaja za odeljenje.\nOdeljenja apelacionog suda, Privrednog apelacionog suda i Prekršajnog apelacionog suda razmatraju i pitanja važna za rad područnih sudova.\nSazivanje sednice i rukovođenje sednicom\nSednicu sudskog odeljenja mogu sazvati predsednik odeljenja ili predsednik suda.\nSednica sudskog odeljenja saziva se i na zahtev jedne trećine sudija tog odeljenja.\nPredsednik suda uvek može da učestvuje u radu i odlučivanju sednice odeljenja.\n2. Odeljenje sudske prakse\nOdeljenje sudske prakse postoji u sudu s većim brojem sudija, u skladu sa Sudskim poslovnikom.\nOdeljenje sudske prakse prati i proučava praksu sudova i međunarodnih sudskih organa i obaveštava sudije, sudijske pomoćnike i sudijske pripravnike o pravnim shvatanjima sudova.\nOdeljenjem sudske prakse rukovodi sudija koga određuje predsednik suda.\n3. Posebna odeljenja u višim, apelacionim, prekršajnim sudovima i Prekršajnom apelacionom sudu\nU višim i apelacionim sudovima postoje odeljenja za krivične postupke protiv maloletnika i za radne sporove.\nU pojedinim višim i apelacionim sudovima mogu se obrazovati odeljenja za krivična dela protiv Vojske Srbije, za krivična dela organizovanog kriminala, ratnih zločina i visokotehnološkog kriminala, u skladu sa zakonom.\nU prekršajnim sudovima i Prekršajnom apelacionom sudu mogu se obrazovati odeljenja za vođenje prekršajnog postupka za prekršaje iz oblasti javnih prihoda, carinskog, spoljnotrgovinskog i deviznog poslovanja, u skladu sa Sudskim poslovnikom.\n4. Zajednička sednica odeljenja\nZajednička sednica odeljenja saziva se kad je za razmatranje pravnog pitanja potrebna saradnja najmanje dva odeljenja.\nZajedničku sednicu sazivaju zajedno predsednici odeljenja ili predsednik suda, a njome rukovodi predsednik suda ili predsednik odeljenja u čijem je delokrugu pitanje koje se razmatra.\n5. Sednica svih sudija\nNa sednici svih sudija razmatraju se izveštaji o radu suda i sudija, odlučuje o pokretanju postupka za ocenu ustavnosti zakona i zakonitosti propisa i drugih opštih akata, razmatra primena propisa kojima se uređuju pitanja iz delokruga sudova, daje mišljenje o kandidatima za sudije i sudije porotnike i odlučuje o drugim pitanjima važnim za ceo sud.\nSednicom svih sudija rukovodi predsednik suda, a saziva je po potrebi, odnosno na zahtev sudskog odeljenja ili najmanje trećine svih sudija.\nIII UNUTRAŠNJE UREĐENJE VRHOVNOG KASACIONOG SUDA\n1. Odeljenja u Vrhovnom kasacionom sudu\nVrhovni kasacioni sud može imati odeljenja u skladu sa Poslovnikom o uređenju i radu Vrhovnog kasacionog suda.\n2. Sednica odeljenja Vrhovnog kasacionog suda\nSednica odeljenja Vrhovnog kasacionog suda razmatra pitanja iz delokruga sudskih odeljenja.\nSednica odeljenja saziva se i ako između pojedinih veća nastane nesaglasnost u primeni propisa ili ako jedno veće odstupi od pravnog shvatanja prihvaćenog u svojoj praksi ili od pravnog shvatanja koje su prihvatila sva veća.\nPravno shvatanje usvojeno na sednici odeljenja obavezuje sva veća u sastavu odeljenja.\n3. Opšta sednica Vrhovnog kasacionog suda\nOpšta sednica Vrhovnog kasacionog suda razmatra primenu zakona i drugih propisa i rad sudova; imenuje sudije Ustavnog suda; daje mišljenje o kandidatu za predsednika Vrhovnog kasacionog suda; donosi Poslovnik o uređenju i radu Vrhovnog kasacionog suda i vrši druge poslove određene zakonom i Poslovnikom o uređenju i radu Vrhovnog kasacionog suda.\nOpšta sednica razmatra i ostala pitanja iz delokruga sednice svih sudija.\nSastav i odlučivanje\nOpštu sednicu čine predsednik i sudije Vrhovnog kasacionog suda.\nZa punovažno odlučivanje na Opštoj sednici potrebno je učešće većine sudija od ukupnog broja sudija.\nOdluke se donose većinom glasova prisutnih sudija Vrhovnog kasacionog suda.\nOpštu sednicu saziva predsednik suda, po potrebi, odnosno na zahtev sudskog odeljenja ili najmanje trećine svih sudija.\nOpštom sednicom rukovodi predsednik Vrhovnog kasacionog suda.\nVrhovni kasacioni sud ima Sekretarijat.\nSekretarijat pomaže predsedniku suda u sudskoj upravi, obavlja administrativne poslove za Opštu sednicu i vrši druge poslove koji su mu Poslovnikom o uređenju i radu Vrhovnog kasacionog suda stavljeni u delokrug.\nSekretarijatom rukovodi sekretar suda, koga na predlog predsednika suda postavlja Opšta sednica.\nSekretar Vrhovnog kasacionog suda ima status državnog službenika na položaju.\nSekretar Vrhovnog kasacionog suda mora da ispunjava uslove za sudiju apelacionog suda.\n5. Poslovnik Vrhovnog kasacionog suda\nVrhovni kasacioni sud ima poslovnik kojim se detaljnije propisuje unutrašnje uređenje i rad suda.\nPoslovnik o uređenju i radu Vrhovnog kasacionog suda objavljuje se u „Službenom glasniku Republike Srbije“.\nIV SUDSKA UPRAVA\nPoslovi koji čine sudsku upravu\nSudsku upravu čine poslovi koji služe vršenju sudske vlasti, pre svega: uređivanje unutrašnjeg poslovanja u sudu; pozivanje i raspoređivanje sudija porotnika; poslovi vezani za stalne sudske veštake i tumače; razmatranje pritužbi i predstavki; vođenje statistika i izrada izveštaja; izvršenje krivičnih i prekršajnih sankcija; finansijsko i materijalno poslovanje suda i overa isprava namenjenih upotrebi u inostranstvu.\nU sudskoj upravi viših sudova, kao i drugih sudova koje odredi Visoki savet sudstva, može se organizovati služba za pružanje podrške i pomoći svedocima i oštećenima.\nSudska uprava detaljnije se uređuje Sudskim poslovnikom.\nPrava i obaveze predsednika suda\nPredsednik suda predstavlja sud, rukovodi sudskom upravom i odgovoran je za pravilan i blagovremen rad suda.\nPredsednik suda obezbeđuje zakonitost, red i tačnost u sudu, nalaže otklanjanje nepravilnosti i sprečava odugovlačenje u radu, određuje branioce po službenoj dužnosti po azbučnom redu sa liste advokata koje dostavlja advokatska komora, stara se o održavanju nezavisnosti sudija i ugledu suda i vrši druge poslove određene zakonom i Sudskim poslovnikom.\nSud ima jednog ili više zamenika predsednika suda, koji zamenjuje predsednika suda u slučaju sprečenosti ili odsutnosti.\nKada sud ima više od jednog zamenika predsednika suda, predsednik suda određuje jednog zamenika koji ga zamenjuje.\nPoveravanje sudske uprave drugima\nPojedine poslove sudske uprave predsednik suda može poveriti zameniku predsednika suda, predsednicima odeljenja i upravitelju suda.\nPredsednik suda ne može poveriti odlučivanje o pravima sudija na osnovu rada, utvrđivanje godišnjeg rasporeda poslova, odlučivanje o radnim odnosima sudskog osoblja u slučaju kada je to zakonom određeno, kao i o udaljenju sudije i sudije porotnika sa dužnosti.\nOvlašćenja predsednika neposredno višeg suda\nPredsednik neposredno višeg suda ima pravo da nadzire sudsku upravu nižeg suda, kao i da pri nečinjenju predsednika nižeg suda donese akte iz njegovog delokruga.\nPredsednik neposredno višeg suda može tražiti od nižeg suda obaveštenja o primeni propisa, toku postupka, kao i sve podatke o radu.\nPredsednik neposredno višeg suda može naložiti neposredan uvid u rad nižeg suda, o čemu se sačinjava pismeni izveštaj.\nPostupak po pritužbi\nKad stranka ili drugi učesnik u postupku podnesu pritužbu, predsednik suda dužan je da je razmotri, da je dostavi na izjašnjenje sudiji na koga se odnosi i da o njenoj osnovanosti i preduzetim merama obavesti podnosioca pritužbe, kao i predsednika neposredno višeg suda, u roku od 15 dana od dana prijema pritužbe.\nPredsednik suda može da odbaci pritužbu, u potpunosti ili u određenom delu, ako utvrdi da podnosilac zloupotrebljava pravo na pritužbu.\nSmatraće se da podnosilac pritužbe zloupotrebljava pravo na pritužbu ako pritužba ima uvredljivu sadržinu ili ako podnese pritužbu iste ili slične sadržine o kojoj je prethodno odlučeno.\nAko je pritužba nerazumljiva, predsednik suda će naložiti podnosiocu da je uredi u roku od osam dana od dana prijema naloga, a ako podnosilac to ne učini, odbaciće pritužbu.\nAko je pritužba podneta preko ministarstva nadležnog za pravosuđe, neposredno višeg suda ili Visokog saveta sudstva, o osnovanosti pritužbe i preduzetim merama obaveštava se i organ preko kojeg je pritužba podneta.\nSud republičkog ranga, apelacioni sud i sud sa 30 i više sudija ima upravitelja suda.\nAko se u jednom mestu nalazi sedište više sudova koji ne ispunjavaju uslove iz stava 1. ovog člana, ti sudovi imaju zajedničkog upravitelja suda koji se raspoređuje u sud opšte nadležnosti najvišeg stepena u tom mestu.\nIzuzetno od stava 1. ovog člana, ako se više sudova nalazi u istoj zgradi, mogu imati zajedničkog upravitelja suda koji se određuje u skladu sa dogovorom predsednika tih sudova.\nPredsednik suda poverava upravitelju suda obavljanje materijalno-finansijskih i organizaciono-tehničkih poslova.\nPoslovi upravitelja suda se detaljnije uređuju Sudskim poslovnikom.\nUpravitelj suda za poslove koji su mu povereni odgovara predsedniku suda.\nSud ima sekretara suda.\nSekretar suda pomaže predsedniku suda u poslovima sudske uprave, u skladu sa Sudskim poslovnikom.\nAko sud nema upravitelja suda, organizaciono-tehničke poslove predsednik suda može poveriti sekretaru suda.\n1. Sastav i broj sudskog osoblja\nSudsko osoblje čine sudijski pomoćnici, sudijski pripravnici i državni službenici i nameštenici zaposleni na administrativnim, tehničkim, računovodstvenim, informacionim i ostalim pratećim poslovima značajnim sa sudsku vlast.\nBroj sudskog osoblja određuje predsednik suda, aktom o unutrašnjem uređenju i sistematizaciji radnih mesta u sudu, u skladu sa kadrovskim planom.\nMerila za određivanje broja sudskog osoblja utvrđuje ministar nadležan za poslove pravosuđa.\n2. Sudijski pomoćnik\nPoslovi sudijskog pomoćnika\nSudijski pomoćnik pomaže sudiji, izrađuje nacrte sudskih odluka, proučava pravna pitanja, sudsku praksu i pravnu literaturu, izrađuje nacrte pravnih shvatanja, usvojena pravna shvatanja priprema za objavljivanje i samostalno ili uz nadzor i uputstva sudije vrši poslove određene zakonom i Sudskim poslovnikom.\nPostupak prijema sudijskih pomoćnika bliže se uređuje aktom ministra nadležnog za pravosuđe.\nZvanja sudijskih pomoćnika\nSudijski pomoćnici stiču sledeća zvanja: sudijski saradnik, viši sudijski saradnik i sudski savetnik.\nZvanje sudijskog saradnika može steći lice koje ima položeni pravosudni ispit, a zvanje višeg sudijskog saradnika lice koje posle položenog pravosudnog ispita ima najmanje dve godine radnog iskustva u pravnoj struci.\nZvanje sudskog savetnika može steći onaj ko ispunjava uslove za sudiju višeg suda.\nSudski savetnik vrši stručne poslove značajne za sudsko odeljenje ili ceo sud.\nZvanje sudskog savetnika postoji u sudovima republičkog ranga i apelacionim sudovima.\nU Vrhovnom kasacionom sudu postoji zvanje savetnika Vrhovnog kasacionog suda, koje se stiče u skladu sa Poslovnikom o uređenju i radu Vrhovnog kasacionog suda.\n3. Ocenjivanje rada sudijskog pomoćnika\nRad sudijskog pomoćnika ocenjuje se jednom godišnje.\nRad sudijskog pomoćnika koji je u toku kalendarske godine radio kraće od šest meseci ne ocenjuje se za tu godinu.\nNadležnost za ocenjivanje\nRad sudijskog pomoćnika ocenjuje predsednik suda, po pribavljenom mišljenju sednice odeljenja u koje je sudijski pomoćnik raspoređen.\nKad sudijski pomoćnik nije raspoređen u odeljenje suda, mišljenje se pribavlja od sudije ili veća s kojim sudijski pomoćnik radi.\nPri ocenjivanju vrednuju se obim i kvalitet posla, savesnost, preduzimljivost i objavljeni stručni i naučni radovi.\nOcenjivanje rada sudijskih pomoćnika vrši se na osnovu objektivnih i jedinstvenih kriterijuma i merila.\nOcene su: „ne zadovoljava“, „zadovoljava“, „dobar“, „ističe se“ i „naročito se ističe“.\nViši sudijski saradnik čiji je rad najmanje dve godine uzastopno ocenjen sa „naročito se ističe“ može steći zvanje sudskog savetnika i ako ne ispunjava uslove za sudiju višeg suda.\nKriterijumi, merila i postupak za ocenjivanje rada sudijskih pomoćnika uređuju se aktom Visokog saveta sudstva.\nRešenje o oceni\nPredsednik suda donosi rešenje o oceni sudijskog pomoćnika.\nNa rešenje o oceni sudijski pomoćnik ima pravo da uloži prigovor radnom telu Visokog saveta sudstva, u roku od 15 dana od dana prijema rešenja o oceni.\n4. Sudijski pripravnik\nPrijem sudijskog pripravnika\nZa sudijskog pripravnika prima se lice koje je završilo pravni fakultet i ispunjava opšte uslove za rad u državnim organima.\nSudijski pripravnik prima se u osnovni, viši, privredni i prekršajni sud.\nBroj sudijskih pripravnika određuje se posebno za svaki sud, aktom ministra nadležnog za pravosuđe.\nPri prijemu sudijskih pripravnika naročito se vodi računa o nacionalnom sastavu stanovništva, odgovarajućoj zastupljenosti pripadnika nacionalnih manjina i poznavanju stručne pravne terminologije na jeziku nacionalne manjine, koji je u službenoj upotrebi u sudu.\nPostupak prijema sudijskih pripravnika bliže se uređuje aktom ministra nadležnog za pravosuđe.\nRadni odnos sudijskog pripravnika\nSudijski pripravnik prima se u radni odnos na tri godine.\nSudijski pripravnik koji je na pravosudnom ispitu ocenjen sa „položio sa odlikom“ prima se u radni odnos na neodređeno vreme, u zvanju sudijskog saradnika.\nDiplomirani pravnik može biti primljen na obuku u sud radi sticanja radnog iskustva i uslova za polaganje pravosudnog ispita bez zasnivanja radnog odnosa (volonter).\nProgram obuke sudijskih pripravnika i sudijskih pomoćnika propisuje institucija nadležna za obuku u pravosuđu, uz saglasnost Visokog saveta sudstva.\nSudijski pripravnik i sudijski pomoćnik može određeno vreme biti upućen na obuku u drugi sud, državni organ ili organ jedinice lokalne samouprave.\n6. Ostala pravila o sudskom osoblju\nSudsko osoblje dužno je da savesno i nepristrasno vrši svoje poslove i čuva ugled suda.\nNa zasnivanje radnog odnosa i na prava, obaveze, stručno usavršavanje, ocenjivanje i odgovornosti sudskog osoblja primenjuju se propisi koji uređuju radne odnose državnih službenika i nameštenika, ako ovim zakonom nije drukčije određeno.\nPoslovi koji čine pravosudnu upravu\nPravosudna uprava se stara o sprovođenju zakona i drugih propisa u vezi sa uređenjem i radom sudova.\nPoslove pravosudne uprave vrše Visoki savet sudstva i ministarstvo nadležno za pravosuđe.\nPoslovi pravosudne uprave koje vrši Visoki savet sudstva su: donošenje uputstva za sastavljanje izveštaja o radu sudova; utvrđivanje opštih smernica za unutrašnje uređenje sudova; vođenje ličnih listova sudija, sudija porotnika i sudskog osoblja; predlaganje dela budžeta za rad sudova za tekuće rashode, osim rashoda za sudsko osoblje i održavanje opreme i objekata, kao i raspodelu ovih sredstava; vršenje nadzora nad namenskim korišćenjem budžetskih sredstava i vršenje nadzora nad finansijskim i materijalnim poslovanjem sudova.\nPoslovi pravosudne uprave koje vrši ministarstvo nadležno za pravosuđe su: praćenje rada sudova; prikupljanje statističkih i drugih podataka o radu sudova; davanje saglasnosti na pravilnik o unutrašnjoj organizaciji i sistematizaciji radnih mesta u sudu; nadzor nad postupanjem u predmetima u propisanim rokovima i postupanjem po pritužbama i predstavkama; predlaganje dela budžeta za rashode za sudsko osoblje i za održavanje opreme i objekata, kao i raspodela ovih sredstava; predlaganje dela budžeta za investicije, projekte i druge programe za rad pravosudnih organa; staranje o smeštajnim uslovima, opremanju i obezbeđenju sudova; nadzor nad finansijskim i materijalnim poslovanjem sudova i Visokog saveta sudstva; uređenje i razvoj pravosudnog informacionog sistema; razvoj i sprovođenje kapitalnih projekata i drugih programa za pravosudne organe; postavljanje i razrešenje sudskih veštaka i tumača.\nKapitalne rashode iz stava 4. ovog člana izvršava ministarstvo nadležno za pravosuđe, odnosno pravosudni organ uz saglasnost ministarstva nadležnog za pravosuđe.\nZabrana uticaja na samostalnost i nezavisnost suda i sudija\nNištav je svaki pojedinačni akt pravosudne uprave, kojim se dira u samostalnost i nezavisnost suda i sudija.\nNištavost akta iz stava 1. ovog člana utvrđuje Upravni sud.\nVisoki savet sudstva vodi lični list za svakog sudiju, sudiju porotnika i zaposlenog u sudu.\nPodatke koje lični list sadrži Visokom savetu sudstva prosleđuje predsednik suda i odgovoran je za njihovu tačnost, kao i lice na koje se podaci odnose ako ih je ono saopštilo.\nPodaci koje sadrži lični list jesu službena tajna i mogu da se obrađuju i koriste samo u svrhu primene ovog zakona i zakona kojim se uređuje položaj sudija, u skladu sa propisima kojima se uređuje zaštita podataka o ličnosti.\nSadržina ličnog lista\nLični list sudije sadrži ime i prezime, ime roditelja, mesto, dan, mesec i godinu rođenja, podatke o prebivalištu, završenom pravnom fakultetu, uspehu na studijama, pripravničkoj praksi, pravosudnom ispitu, kretanju u službi, datumu navršenja radnog veka, ocenama rada, upućivanju na rad u drugi sud, udaljavanju sa dužnosti, disciplinskim merama, vođenim krivičnim postupcima, prestanku dužnosti, objavljenim stručnim i naučnim radovima, znanju stranih jezika, imovinskom stanju, stambenim prilikama i druge podatke vezane za rad i položaj sudije.\nLični list sudije porotnika i zaposlenog sadrži ime i prezime, podatke o rođenju, prebivalištu, završenoj školi, zvanju ili zanimanju, ocenama rada, kretanju u službi i znanju stranih jezika.\nOrgani koji imaju podatke koji se upisuju u lični list dužni su da ih dostave Visokom savetu sudstva.\nSudija ima pravo uvida u svoj lični list i pravo prigovora Visokom savetu sudstva na njegovu sadržinu.\nBližu sadržinu i obrazac ličnih listova iz st. 1. i 2. ovog člana propisuje Visoki savet sudstva.\nSudskim poslovnikom propisuju se unutrašnje uređenje i rad suda, a naročito: uređenje i rad odeljenja i ostalih unutrašnjih jedinica suda; rad zajedničke sednice odeljenja i sednice svih sudija; obaveštavanje javnosti o radu sudova; vođenje postupka i dostavljanje odluka na jezicima nacionalnih manjina; pružanje pravne pomoći i održavanje sudskih dana; pružanje međunarodne pravne pomoći; evidentiranje, pozivanje i raspoređivanje sudija porotnika; pripravnička praksa; postupanje sudskog osoblja sa strankama; vođenje upisnika i pomoćnih knjiga; postupanje sa spisima; postupanje po predstavkama i pritužbama; vođenje statistika i izrada izveštaja o radu; naplata novčanih kazni, troškova krivičnog postupka i oduzete imovinske koristi; postupanje sa sudskim depozitima; uvođenje zajedničkih službi u mestima s više sudova i drugih pravosudnih organa; odevanje sudija, sudskog osoblja, stranaka, drugih učesnika u sudskom postupku i svih koji svoje poslove obavljaju u sudu, kao i druga pitanja uređenja i rada suda, za koja je zakonom određeno da se uređuju Sudskim poslovnikom.\nSudski poslovnik donosi ministar nadležan za pravosuđe, uz prethodno pribavljeno mišljenje predsednika Vrhovnog kasacionog suda.\nNadzor nad primenom Sudskog poslovnika\nPrimenu Sudskog poslovnika nadzire ministarstvo nadležno za pravosuđe.\nLice koje vrši nadzor može biti samo ono koje ispunjava uslove za izbor sudije suda čiji rad nadzire.\nPosle nadzora sačinjava se zapisnik koji se dostavlja predsedniku suda u kome je vršen nadzor, predsedniku neposredno višeg suda, predsedniku Vrhovnog kasacionog suda i ministru nadležnom za pravosuđe.\nPredsednik neposredno višeg suda dužan je da obavesti predsednika Vrhovnog kasacionog suda i ministra nadležnog za pravosuđe o merama preduzetim da se uočeni nedostaci otklone, rokovima za otklanjanje nedostataka, kao i razlozima zbog kojih su nedostaci i propusti nastali.\nRok za obaveštavanje određuje se Sudskim poslovnikom.\nPravosudna straža je naoružana i uniformisana služba koja se stara o sigurnosti ljudi i imovine, redu i miru i nesmetanom sprovođenju službenih radnji u zgradi pravosudnog organa.\nOvlašćenja pravosudne straže\nPravosudni stražar ovlašćen je da utvrdi identitet i razloge dolaska lica u zgradu pravosudnog organa; po potrebi pretrese lice i stvari i zabrani ulazak u zgradu sa oružjem, opasnim oruđem, pod dejstvom alkohola ili drugih omamljivih sredstava; udalji iz zgrade lice koje ometa red i mir, lica koja nisu prikladno odevena i to na način kojim se čuva ugled i dostojanstvo suda, kao i da drugim radnjama štiti lica i imovinu u sudu.\nPravosudni stražar ovlašćen je da upotrebi fizičku silu i gumenu palicu, a vatreno oružje – samo ako drukčije ne može da zaštiti ljudski život ili odbije napad na zgradu pravosudnog organa.\nUređenje pravosudne straže\nUređenje pravosudne straže, uniformu njenih pripadnika, naoružanje i službenu legitimaciju detaljnije propisuje ministar nadležan za pravosuđe.\nPomoć pravosudnoj straži i obezbeđenje\nNa zahtev rukovodioca pravosudnog organa, organ unutrašnjih poslova pruža pomoć pravosudnoj straži.\nRukovodilac pravosudnog organa ima pravo da od ministarstva nadležnog za unutrašnje poslove zahteva da se sudiji, sudiji porotniku, javnom tužiocu, zameniku javnog tužioca, sudiji za prekršaje i njihovim porodicama ili imovini pruži posebna zaštita.\nNa zasnivanje radnog odnosa i na prava, obaveze, ocenjivanje i odgovornost pravosudne straže primenjuju se propisi koji uređuju radne odnose državnih službenika i nameštenika, ako ovim zakonom nije drukčije određeno.\nSREDSTVA ZA RAD SUDOVA\nSredstva za rad sudova obezbeđuje se u budžetu Republike Srbije.\nSredstva za rad sudova treba da obimom i prilivom održavaju nezavisnost sudske vlasti i omogućavaju uredan rad sudova.\nPredlaganje i izvršenje budžetskih sredstava\nVisoki savet sudstva predlaže obim i strukturu budžetskih sredstava neophodnih za tekuće rashode, osim rashoda za sudsko osoblje, uz prethodno pribavljeno mišljenje ministarstva nadležnog za pravosuđe i vrši raspodelu ovih sredstava na sudove.\nNadzor nad trošenjem budžetskih sredstava\nNadzor nad trošenjem budžetskih sredstava opredeljenih za rad sudova sprovode Visoki savet sudstva, ministarstvo nadležno za pravosuđe i ministarstvo nadležno za finansije.\nKorišćenje sredstava i samostalnih prihoda\nU budžetu Republike Srbije posebno se iskazuju prihodi od rada sudova i usmeravaju se za redovan rad pravosudnih organa, u skladu sa zakonom.\nVisina i namena sredstava iz stava 1. ovog člana utvrđuju se Zakonom o budžetu.\nPodmirenje sudskih troškova\nDetaljnije uslove, visinu i način naknade iznosa koje stranke i ostali učesnici u postupku plaćaju za podmirenje troškova u sudskim postupcima propisuje ministar nadležan za pravosuđe.\nrazvod braka advokatska kancelarija Simović 3 maja, 2020\nSusvojina i zajednička svojina na nekretninama 29 januara, 2020\nAdvokati Beograd- saglasnost za prodaju nepokretnosti 17 januara, 2020\nPravo na porodičnu penziju 9 januara, 2020\nZajednička imovina supružnika 9 decembra, 2019\nLegalizacija objekata 9 decembra, 2019\nKako pokrenuti ostavinski postupak 17 juna, 2019\nSve što treba da znate o ugovoru o kupoprodaji nepokretnosti 15 marta, 2019\nUtvrđivanje i osporavanje očinstva 19 februara, 2019\nMobing na poslu – šta uraditi? Kome se obratiti za pomoć? 24 septembra, 2018\nPredbračni ili bračni ugovor – koje su predrasude i zašto je važno potpisati ga? 17 septembra, 2018\nZakon o nasledjivanju – primena u praksi i novine 10 septembra, 2018\nZakon o autorskim i srodnim pravima – sve što niste znali o intelektualnoj svojini 3 septembra, 2018\nRazvod braka – odgovori na sva vaša pitanja i dodatni saveti 22 avgusta, 2018\nUgovor o radu – koja su vaša prava, a koje su vaše obaveze? 16 jula, 2018\nUgovor o poklonu – plati porez na poklon 9 jula, 2018\nDržava odgovorna za štetu koju policija pričini građanima 22 novembra, 2016\nPobijanje ugovora o doživotnom izdržavanju 21 novembra, 2016\nPOSEBNO VAŽNO-ZABRANA REKLAMIRANJA ADVOKATA 13 novembra, 2016\nSPISAK STALNIH SUDSKIH VEŠTAKA- SRBIJE 30 oktobra, 2016\nAdvokatska kancelarija Simović & Partneri\nNovi Beograd Bul.M.Pupina 10ž lokal 71 YUBC\nTelefoni : 069/2082800 | 011/2142329


09.11.2018. 12:14 > 12:19\nZa tri dana, od kako je novi sajt pušten u funkciju, stiglo oko 300 pitanja građana, a najviše je upućeno Ministarstvu za rad, Ministarstvu zdravlja i Ministarstvu unutrašnjih poslova, izjavio je danas direktor vladine Kancelarije za IT Mihailo Jovanović.\nNa novom sajtu vlade kroz formu "Budimo u kontaktu", građani mogu da se obrate vladi i ministarstvima, koja imaju rok od 72 sata da vrati odgovor građanima.\nJovanović je istakao da sada po prvi put postoji savremeni informatički alat kojim će se pratiti da li je i u kom roku svako ministarstvo odgovorilo.\nVlada Srbije pokrenula je danas novi sajt, koji bi trebalo da olakša dvosmernu komunikaciju nadležnih institucija sa građanima. Naziv sajta je "U službi građana", a na naslovnoj strani nisu u fokusu premijer, ministri ili ministarstva, već se vlada obraća građanima, sa istaknutim servisima i mogućnosti za dvosmernu komunikaciju.\nUkazao je i da su preduzete sve mere da podaci građana budu bezbedni i zaštićeni, ali i opomenuo sve koji bi zloupotrebili sadržaj sajt vlade, grb, zastavu ili druge elemente da će snostiti odgovornost.\nNovi sajt Vlade Srbije, koji sadrži softver "text-to-speeć" i dostupan je slepim i slabovidim osobama, predstavljen je danas u Savezu slepih Srbije, u pristustvu premijerke Ane Brnabić, koja je poručila da vlada mora da bude u službi svih svojih građana.\n"Često je potrebno da se namerno podsetimo i skrenemo pažnju svima, vladi, ministarstvima, lokalnim samoupravama, javnim preduzećima, institucijama, da moraju da budu u službi svih građana", rekla je Brnabić.\nPredsednik Milan Stošić rekao je da je važno da svi zajedno radimo da bi se položaj slepih sa margina pomerio ka središtu aktivnog, stvaralačkog života.\n"Nikada veću podršku nadležnih nismo imali nego u poslednje dve godine", podvukao je Stošić.\nOn je istakao da je na godišnjoj skupštini Saveza u junu doneta odluka da predsednik Srbije Aleksandar Vučić ove godine bude proglašen počasnim članom Saveza slepih Srbije, zbog uspešne saradnje i inicijativa koje je pokrenuo.\nOdgovarajući softver "text-to-speeć" uradili su domaći stručnjaci sa Fakulteta tehničkih nauka iz Novog Sada i novosadska kompanija AlfaNum.


Nakon što je razbijena UAE špijunska mreža u Turskoj, UAE finansira teroriste PKK na sjeveru Iraka | Nova Zora\nNakon što je razbijena UAE špijunska mreža u Turskoj, UAE finansira teroriste PKK na sjeveru Iraka\nUjedinjeni Arapski Emirati navodno su pružili finansijsku pomoć terorističkoj organizaciji PKK u kurdskom regionu, na sjeveru Iraka. U izjavi za londonske novine Al-Araby Al-Jadeed, sigurnosni izvor iz Kurdske regionalne uprave (KRG) napomenuo je da su vlasti uvele ograničenja na novčane transfere iz UAE.\nOvaj potez uslijedio je nakon što je teroristička grupa posljednjih mjeseci dobila finansijsku pomoć od UAE.\nSigurnosni izvor u Erbilu, koji je tražio anonimnost zbog sigurnosnih razloga, rekao je da je Kurdska uprava zatražila da od sigurnosnih vlasti dobije “dokaz odobravanja” transfera novca, koji iz UAE dolaze na bankovne račune u sjevernom Iraku.\nDodao je da su potrebne nove mjere kontrole za novčane transfere veće od 1.000 dolara i da će se ova mjera primijeniti na sve transakcije u Erbilu, Duhoku i Sulaymaniji u budućnosti.\nU svojoj gotovo četerdesetogodišnjoj terorističkoj kampanji protiv Turske, PKK koju su Turska, Sjedinjene Američke Države i Evropska unija označile kao terorističku organizaciju, odgovorna je za smrt gotovo 40.000 ljudi, uključujući žene, djecu i novorođenčad.\nOdnosi između Turske i UAE zaoštreni su zbog Ankarine podrške Kataru, nakon što su četiri arapske zemlje, uključujući UAE, stavile pod blokadu i uvele sankcije za Dohu 2017. godine.\nU Libiji, gdje UN kaže da je UAE isporučila avione i vojna vozila pučisti Haftaru, UAE je pozvala sve strane prošlog mjeseca da se obavežu na politički proces pod nadzorom UN-a, da bi se okončao rat.\nUAE je također bila vodeća sila u savezu koji je vojno intervenirao u Jemenu, prije pet godina, protiv pro-iranskog pokreta Huti, koji djeluje u kordinaciji sa Iranom.\nOdnosi između Turske i UAE su uvijek bili na distanci, međutim, posljednjih nekoliko godina UAE aktivno ulažu velike napore i sredstva u svoje djelovanje protiv Turske. Još od demonstracija u Gezi parku 2013 godine, pa do pokušaja vojnog udara u Turskoj, UAE su uz terorističku organizaciju FETO glavni osumnječeni za anti-tursko djelovanje.\n“Znamo da je jedna zemlja dala finansijsku podršku od 3 milijarde dolara za pokušaj puča u Turskoj.” izjavio je turski ministar diplomatije Mevlüt Çavuşoğlu, govoreći u ulozi UAE u pokušaju vojnog udara.\nZa vrijeme pokušaja vojnog udara, neki mediji sa sjedištem u UAE otvoreno su dali podršku državnom udaru u Turskoj.\nTurska je također razotkrila špijunsku mrežu UAE koja djeluje širom Turske. Dokaz, koji je otkriven od strane snaga sigurnosti koje su istraživale slučaj, pokazao je da UAE špijunska mreža u Turskoj ima podršku američke CIA u njihovim operacijama.\nNacionalna obavještajna služba (MIT) razbila je UAE špijunsku mrežu koja djeluje u Turskoj, dok su UAE špijuni uhapšeni zajedno sa vođom organizacije u Turskoj.\nMreža je razotkrivena hapšenjem dvojice drugih špijuna iz UAE, Samira Semiha Shabana i Zakija Y.M. Hasan, od strane MIT-a u aprilu ove godine.\nPar je navodno došao u Istanbul s ciljem otkrivanja i prikupljanja informacija o protivnicima UAE unutar Turske, nakon kontroverznog ubistva novinara Jamala Khashoggija.\nUbistvo Khashoggija nije jedini slučaj gdje je UAE zauzela neprijateljski stav protiv Turske i pokušala prebaciti odgovornost za atentat na Tursku. Ubrzo nakon pokušaja vojnog udara 15. jula koji je izveo FETÖ, novinar MEE (Middle East Eye), David Hearst za Bliski Istok, objavio je da je vlasnik televizijskog kanala Al-Ghad, Muhamed Dahlan, prebacio novac terorističkoj organizaciji FETO za pokušaj puča.\nNedavno je Middle East Eye objavio informacije o finansijskoj podršci UAE, koju pružaju Asadovom režimu, zauzvrat tražeći nastavak rata u Idlibu protiv Turske.\nU bliskoj budućnosti Turska će direktno poduzeti određene mjere protiv UAE, prema najavama iz turskih sigurnosnih izvora.\nPročitajte još: Šef egipatske obavještajne službe traži regionalnu koordinaciju protiv Turske\nU ovom članku:Mohamed bin Zayed Al Nahyan, Teroristička organizacija PKK, UAE, Ujedinjeni Arapski Emirati


Oprema – Advertise Design\nFlatbed kater IECHO sa izmenljivim alatima za sečenje različitih materijala, pleksiglasa, foreksa, kartona, tekstila, kože, gume itd.. Kamera velike preciznosti omogućava sečenje prethodno odštampanih ploča.\nŠirina pokretne trake 3500 mm.\n(1.6m ; 1.8m ; 3.2m širine)\nTehnologija štampe širine 1600 mm, 1800 mm, 3200 mm.\nDigitalna štampa velikih formata nema ograničenja po pitanju broja boje štampe, kvalitet I rok izrade nije uslovljen tirazom. Posedujemo veliki broj ploter mašina za štampu velikih formata svetskih proizvođača, boje koje koristimo su originalne koje garantuju visok kvalitet I dugotrajnost otiska na pvc foliji, one way vision foliji, baner platnu, citylight/blueback papiru, backlight platnu.\nSvih pločastih materijala.\nUV štampa svih pločastih materijala, poput plastike, metala, aluminijuma, koze, drveta, klirita, forexa, stakla – radna površina flatbed mašine 2500x1500 mm, hybrid roll to roll štampa širine 1800 mm.\nCNC SA PNEUMATSKIM PRITISKAČEM MATERIJALA\nSečenje i graviranje pločastih materijala, fiber laser radne površine 3000x1500 mm,\nplazma rezanje radne površine 2000x1500 mm\nInoksa, aluminijuma & čelika\nInoxa, aluminijuma & čelika\nSEČENJE I SAVIJANJE LIMA\n8000 mm dužine\nOFFSET I DIGITALNA ŠTAMPA\nU svim formatima\nMramor bb, Niš


MyCity » Književnost -> Srpska književnost » Milos Crnjanski\nPoslao: 28 Apr 2005 19:15\nVoleo bih da zapocnemo temo o Crnjanskom jednom od nasih najvecih pisaca,ustvari najveci je ko misli suprotno dokazacu mu da nije u pravu\nPoslao: 28 Apr 2005 21:29\nvec postoji takva diskusija - http://www.mycity.rs/phpbb/viewtopic.php?t=10016\nPoslao: 27 Nov 2005 18:18\nPeca ::vec postoji takva diskusija - http://www.mycity.rs/phpbb/viewtopic.php?t=10016\nS obzirom da je Topik o Milosu Crnjanskom u poeziji posvecen njegovom radu kao pesniku, mislim da ovaj topik ima nastavak, s obzirom da je Crnjanski bio i romanopisac, i to odlican. Seobe kao njegovo najpoznatije delo zasluzuju posebnu diskusiju.\nTako da, uz Pecin blagoslov, otvaram ovaj topik ponovo.\nCitat:U svojim romanima, kaze Crnjanski, pokusao sam da strahovitu zbrku ljudskog zivota opisem u okviru jedne vece zajednice, citavog jednog naroda. Zato sam se vracao u proslost svog naroda. To nisu, ipak, istorijski romani, nimalo. Nije meni bilo stalo do kostima, do evokacije i opisa proslog, nego do ljudske sudbine u toj proslosti".\nZatim tu je i "Roman o Londonu".\nKnjiževnik i diplomata MILOŠ CRNjANSKI /1893-1977/ pisao je pesme, romane, pripovetke, drame, eseje, putopise. Pripadao je generaciji prvih posleratnih modernista. Godine 1918. skoro još u uniformi, objavio je dramu “Maska”, započetu 1914.godine. Među najznačajnije romane srpske književnosti ubrajaju se njegovi romani: “Dnevnik o Čarnojeviću”, “Seobe” /prva štampa 1929. a druga 1962./, kao i “Roman o Londonu” objavljen 1971.godine.\nDiplomatsku službu Miloš Crnjanski je obavljao u više evropskih gradova. Od posle Drugog svetskog rata do 1965.godine živeo je u Londonu kao emigrant. Umro je u 84-oj godini života, a sahranjen je na Novom groblju u skupnoj grobnici sa književnicima Slobodanom Markovićem, Miodragom Bulatovićem i slikarom Stojanom Ćelićem.\nMozda Gospodin Mihiz zeli da pojasni svoje vidjenje da je Crnjanski bio najbolji srpski knjizevnik, jer ja mozda vidim tu i knjizevnike poput Stevana Sremca, Milorada Pavica, Ive Andrica naravno, Jovana Sterije Popovica, itd. Mi zaista imamo sirok spektar knjizevnika koji su obelezili srpsku knjizevnost bezvremenim ostvarenjima.\nPoslao: 28 Nov 2005 13:29\nProcitajte studiju od Nikole Milosevica o Milosu Crnjanskom.Sam Crnjanski mu je u pismu oktobra 1970 rekao da je to najbolje sto je napisano o njegovom stvaralastvu u prozi.\nNikola Milosevic-roman Milosa Crnjanskog,Srpska knjizevna zadruga,Bg 1970\nPoslao: 28 Nov 2005 14:15\nJa sam mislila da date svoje vidjenje njegovih dela, licno sam "Seobe " dozivela kao zaista jako delo, puno prepletenih emocija i kontradiktornih u isto vreme. Pretpostavljam da mislite da je um Crnjanskog mogao da sagleda dubinu srpskog mentaliteta, genetiku koja je usadjena u jedan narod, i da je zbog toga mogao da tako opise dogadjaje, da je kroz prizmu onoga sto je kao diplomata uvideo i rasclanio kao razlike, uz izgradjen stil i zaista odlicno umece sazimanja i odabira reci kao i fikcije, znao da prenese citalackoj publici.\nMoram da priznam da sam Seobe procitala davno, da bi mozda morala da se podsetim svega, ali na sam pomen imena Milos Crnjanski, film u glavi krene lagano da se odmotava.\nI "Roman o Londonu "sam procitala, ali nije ni priblizno ostavio takav utisak na mene. Kao , na kraju krajeva, samo subjektivno bice i samo citaoc, ne kriticar i analiticar, nikako nisam mogla da oba dela stavim pod epitet "remek dela", sto je moj greh ili jednostavno, moj ukus.\nPoslao: 13 Dec 2006 04:45\nPoslao: 13 Dec 2006 19:41\nMene su SEOBE, vese nego ODUSEVILE! Procitala sam knjigu za dva dana. Kasnije sam se susrela sa njegom pripovetkama, koje su mi samo potvrdile misljenje o Crnjanskom. Ono sto mi se kod njega najvise dopada je sto tako duboko gleda na stvari i da citalac, ako se potrudi, moze "ispod povrsine" otkriti fantasticne nacine razmisljanja, emocija, shvatanja, nacela.\nKonkretno, najjaci i najemotivniji deo iz Seoba mi je onaj kada se Arandjel vraca iz Karlovaca, razmislja o Dafini ,koja je na samrti, i o svom zivotu koji je izgubio na nebitne stvari, kada baca dukate u travu. Nemam knjigu kod sebe, nadam se da mozete prepoznati deo o kom govorim.\nPoslao: 22 Jan 2007 21:32\nNeverovatno sta napraviste od teme.\nMislim da ne postoji kategorija "najbolji" u knjizevnosti, slikarstvu, kinematografiji itd. Postoji, mozda, bolji ili losiji ali i to je veoma diskutabilno i u velikoj zavisnosti od osobe koje to delo cita, gleda, ili ucestvuje u njemu (npr. performans). Percepcija knjizevnog dela ( u ovom slucaju, pisca ) zavisi od mnogih faktora koji mogu presudno uticati na vas konacan sud; vaseg karaktera, obrazovanja, i naravno zivotne dobi. Pozdravljam pokusaje priblizavanja umetnickog dela citaocu od strane npr. profesora ali ne i presudnog uticaja i sugestije da je to delo najbolje i taj pisac najbolji samo zato sto se svidja profesoru! Znaci: opet i uvek ponavljana recenica: o ukusima ne vredi raspravljati.\nLicno Crnjanskog uvazavam i cenim ali nemam isti stav i isto odusevljenje za sva njegova dela. Najjaci utisak na mene je ostavio Roman o Londonu, mada mislim da je to jedno od najtezih dela koje sam procitao u zivotu.\nPoslao: 27 Jan 2007 22:48\nSrpski je govorio nekako tesko,kao mu nije maternji jezik.\nPoslao: 27 Jan 2007 23:26\nLepo je što se neko ponovo setio Crnjanskog. Posedujem disk (nije piraterija) na kome su snimci načinjeni u Radio Beogradu.Disk mi je poklonio dr Rale Damnjanović (legendarni recitator) kada sam gostovao kod njega u jednoj emisiji ''Beograda 202''. Reč je o razgovoru s Crnjanskim i njegovom kazivanju poezije. Da ne prepričavam, koga interesuje, spreman sam da mu kolegijalno ustupim.\nZbog čega je za mene taj snimak uzbudljiv? Dogadjaj je moj, sasvim ličan, a posvećujem ga mojoj dragoj BO, maloj svadjalici i velikom znalcu, kako bi rekao Slobodan Marković (''Doneću ti, dobra Lu, kavez sa crvenom i plavom pticom. Doneću ti male svadjalice...).\nAutobus je ulazio u Beograd i vozač se koncentrisao na večernju, prednovogodišnju gužvu. Ispod Mostarske petlje na radiju je počeo drhtavi, starački glas da govori stihove: ''Ti, medjutim, stojiš...''. Kroz etar je poleteo ''Lament nad Beogradom''! Vozač, koji je dotle neverovatnim refleksom i brzinom isključivao sve što je i pomislilo da liči na kulturu, klasičnu muziku i slično, nije imao vremena da se bavi radiom, a ja sam , suprotno svim uobičajenim putničkim običajima, želeo da gužva bude što veća. Stihovi su tekli i tekli...Kod ulaza u stanicu završili su se i putnici su pohrlili da izadju. Sedeo sam, sačekavši da svi izadju i onda krenuo polako, kao da sam očekivao da taj magični glas ponovo krene iz kreštavih zvučnika. Eto, i to je Crnjanski...


Početna SRBIJA POSLEDNJA ARKANOVA FOTOGRAFIJA: Niko ne zna šta se krije iza slike nastale trenutak pre njegovog ubistva\n– Tog dana sam išao na hotelski bazen. Njih trojica su sedeli u separeu hotela, pa sam svratio da ih pozdravim. Video sam i momenat kad je nastala fotografija, bilo je spontano i slučajno, nije bilo nekog dogovora već su poznanici hteli da ovekoveče momenat – priča njihov izvor.


Otvorene prijave za inženjersko natjecanje „EBEC Challenge Mostar“ – BEST Mostar\nHome > Vijesti > Otvorene prijave za inženjersko natjecanje „EBEC Challenge Mostar“\nOtvorene prijave za inženjersko natjecanje „EBEC Challenge Mostar“\nTehnički klub Univerziteta “Džemal Bijedić” – BEST Mostar otvara prijave za lokalno inženjersko natjecanje, EBEC Challenge Mostar, koje će se održati 21. ožujka u Intera Tehnološkom Parku. EBEC Challenge je najveće inženjersko natjecanje u Europi, organizirano od strane brojnih lokalnih BEST grupa, među kojima se našao i Mostar. Natjecanje je podijeljeno u dvije kategorije, Team Design (Timski dizajn) i Case Study (Studija slučaja).\nStudija slučaja (Case Study) omogućava studentima da kroz rješavanje i prezentiranje rješenja određenog tehničkog ili tehničko-menadžerskog problema usavrše svoje vještine, koristeći se prethodnim iskustvom i stečenim znanjem. Timski dizajn (Team Design) predstavlja najkreativniju vrstu natjecanja u kome studenti rješavaju određeni inženjerski problem konstruiranjem sprave koja vrši zadatu funkciju poput dizalice, katapulta ili glazbenog\ninstrumenta. Na ovaj način studenti će imati priliku da pokažu svoje znanje, iskažu kreativnost, sposobnost za rad u timu kao i mnoge druge osobine koje krase jednog inženjera.\nKao i svake godine natjecatelje očekuju zanimljivi zadaci i izazovi te organizatori ističu da se nadaju još većem broju prijava nego prethodnih godina. Svake godine BEST Mostar nastoji osigurati što kvalitetnije natjecanje i oživjeti pravu inženjersku i inovatorsku atmosferu. Ističu kako su posebno ponosni na kompanije koje su odlučile podržati događaj. Alfa Therm kao partner projekta, Intera i MSS kao brončani sponzori i jedna od vodećih IT kompanija u našoj državi, Mistral, kao zlatni sponzor natjecanja.\n“Uspjeti ostvariti ovako kvalitetan odnos sa kompanijama upravo nam pokazuje kako ostvarujemo BEST-ov cilj povezivanja naše 3 ciljne skupine: studenata, kompanija i univerziteta. Samom lokacijom natjecanja studentima nudimo mogućnost da posjete prostorije kompanije koja je definitivno jedna od najutjecajnijih u Bosni i Hercegovini ”.\nPobjednici lokalne runde u Mostaru nastavljaju svoje natjecanje na regionalnoj rundi, EBEC Challenge Balkan, u Nišu, gdje će se natjecati sa studentima iz Zagreba, Maribora, Novog Sada, Beograda, Podgorice, Skoplja i, naravno, grada domaćina, Niša.\nPrijave su otvorene do 14.3., te se moguće prijaviti samostalno, pri čemu će organizatori\nsastaviti tim od samostalnih prijava, ili u timu od četiri člana. Prijaviti se možete na: ebec.bestmostar.org/prijave/. Sva pitanja vezano za natjecanje možete uputiti na mostar@best.eu.org a više informacija možete pronaći na BEST Mostar webstranici i Facebook stranici kao i na Facebook događaju EBEC Challenge Mostar.


Objavljeno: 24. marta 2021.\nPtičice (Little Birds) – neobična i vizuelno predivna\nNeobična drama Ptičice (Little Birds) nova je serija na Pickbox NOW od 29.03. s britanskom glumicom Džuno Templ (Grdana: Zla vila, Uspon Mračnog viteza) u glavnoj ulozi.\nSve se vrti oko večne i nezaobilazne teme – onima koji imaju moć i onima koji žele da budu slobodni. Ova šestodelna serija opisana je kao neobična, ambiciozna i vizuelno predivna, a upečatljive scene nećete tako lako zaboraviti.\nInspirisana kolekcijom erotskih kratkih priča Anais Nin koje su izdate 1979. godine, dramska serija Ptičice priča je o ljubavnim željama i požudama, kao i lična drama s elementima političke intrige.\nRadnja je smeštena u Tanger 1955. godine, u famoznoj „internacionalnoj zoni“ – jednom od poslednjih mesta koje predstavlja kolonijalnu dekadenciju. Američka debitantkinja Lusi Sevidž (Džuno Templ) želi nekonvencionalan život, slobodan od društvenih okova u kojima je živela do sad. Nalazi se u trenutku života u kome mora da se osamostali na bolan, ali neizbežan način.\nLusi dolazi u Tanger, spremna za ljubav i brak u egzotičnom novom mestu. Ali kad je suprug Hjugo (Hju Skiner) ne primi onako kako je očekivala, ona se okreće prema iznenađujućem, raznolikom i čudnom novom svetu u kojem se nalazi.\nPtičice je vrlo moderna priča o ženi koja se gubi i ponovo pronalazi u očaravajućoj zečjoj rupi. Lusi otkriva da je svet koji se menja prepun očaravajućih likova, uključujući provokativnu domino-damu, Šerifu Lamor (Jumna Marvan) koja posebno zaokuplja Lusinu maštu.\nSmela i subverzivna dramska serija Ptičice odvešće vas na duhovito, dirljivo i provokativno putovanje prema slobodi i nezavisnosti.\nZaplešite po ivici između hedonizma i konflikta uz dramsku seriju Ptičice samo na Pickbox NOW od 29.03.!


Vašington: Dvadesetak ultradesničara sačekale stotine protivnika rasizma\nKontra-demonstracije u Vašingtonu, 12. avgust 2018.\nMiting nacionalista koji se zalažu za superiornost bele rase okupio je samo oko 20 učesnika u Vašingtonu, ali je podstakao kontra-proteste u kojima su učestvovale stotine ljudi. Skup ultradesničara organizovan je na godišnjicu rasnog nasilja u Šarlotsvilu.\nVeliki broj policajaca razdvajao je dve strane, koje su se okupile na trgu Lafajet ispred Bele kuće. Posle oko dva sata i nekoliko govora, miting "Ujedinimo desnicu 2" završio se ranije kada je počela da pada kiša, a ultradesničari su u dva policijska kombija prevezeni nazad u Virdžiniju.\nNa čelu nacionalista bio je aktivista iz Virdžinije Džejson Kesler, koji je organizovao i miting prošle godine u Šarlotsvilu. Ultradesničare su po izlasku iz stanice podzemne železnice sačekali demonstranti koji su uzvikivali "stop mržnji", "nacisti idite kući" i "zaustavite ih".\nMeđutim, situacija u američkoj prestonici, iako povremeno napeta, bila je mnogo mirnija od uličnih tuča koje su pre godinu dana izbile u Šarlotsvilu, gde je poginula 32-ogodišnja Heder Hejer kada je jedan od ultradesničara automobilom uleteo među demonstrante.\nKontra-demonstranti u Vašingtonu\nPredsednik Donald Tram je prošle godine, posle nasilja u Šarlotsvilu, rekao da ima "veoma finih ljudi" na obe strane, što je izazvale brojne oštre kritike zbog izjednačavanja ultradesničarskih protesta, u kojima su učestvovali neonacisti i pripadnici Kju Kluks Klana sa kontra-demonstrantima.\nTramp je subotu na Tviteru osudio "sve vrste rasizma".\nKontra-demonstranti su u nedelju u Vašingtonu pevali, čitali poeziju i držali govore.\nU Šarlotsvilu, stotine policajaca obezbeđivale su centar grada u subotu, dok je u tom delu bio obustavljen i saobraćaj. Pešacima je bilo dozvoljeno da prođu, ali na kontrolnim punktovima gde su im policajci pretresali torbe.\nPolicija obezbeđuje proteste u Šarlotsvilu, 11. avgust 2018.\nU subotu veče su protestovale i stotine studenata i aktivista, od kojih su neki oštro kritikovali jake policijske mere uz poruke da "policajci i Klan idu ruku uz ruku", godinu dana nakon što je policija bila kritikovana zato što nije uspela da spreči nasilje u Šarlotsvilu.