Obeležen dan Oslobođenja Kučeva - dan narodnih heroja - Presskucevo\nAktuelno / 21 септембра, 2021\nPovodom dana Oslobođenja Kučeva, obeleženog 21.09.2021. godine, prisetićemo se narodnih heroja našeg kraja. U oslobađanju Kučeva i okoline od okupatora učestvovalo je mnogo njih, ali ova tri imena su posebno upamćena: Veljko Dugošević, Slobodan Jović i Svetislav Stefanović.\nVeljko Dugošević (Ruma, 13. avgust 1910 — Neresnica, kod Kučeva, 18. novembar 1941) bio je učitelj, učesnik Narodnooslobodilačke borbe i narodni heroj Jugoslavije.\nZavršio je Učiteljsku školu u Somboru. Godine 1937. je napustio učiteljsku službu i počeo da studira na Višoj pedagoškoj školi u Beogradu. Tokom studija 1939. godine je primljen u članstvo tada ilegalne Komunističke partije Jugoslavije (KPJ). Bio je jedan od organizatora i rukovodilaca Učiteljskog udruženja „Vuk Karadžić“, koje je okupljalo politički aktivne učitelje, a takođe je bio i član Redakcije časopisa „Učiteljska straža”.\nNeposredno pred početak Drugog svetskog rata, zajedno sa suprugom Natalijom dobio je učiteljsku službu u selu Turiji, kod Kučeva istovremeno politički delujući u Beogradu i Požarevcu. Nakon okupacije Jugoslavije, 1941. godine, aktivno je radio na organizovanju Narodnooslobodilačkog pokreta (NOP) i učestvovao u prvim oružanim akcijama.\nUčestvovao je u formiranju prvih partizanskih grupa i bio najpre komandant Zviškog partizanskog odreda, a od septembra 1941. godine komandant Požarevačkog partizanskog odreda. Pod njegovom komandom, odred je oslobodio veliku teritoriju na području požarevačkog okruga, a učestvovao je i u oslobođenju Petrovca, Kučeva, Golubca, Žagubice i dr.\nU toku Prve neprijateljske ofanzive, polovinom novembra 1941. godine, Štab Požarevačkog odreda se iz Kuvečva povukao ka Homoljskim planinama. U selu Neresnici Štab je 18. novembra 1941. godine bio iznenađen i opkoljen od strane jakih nedićevskih i četničkih snaga Koste Pećanca. Štiteći odstupnicu odreda, Veljko je poginuo sa automatom u rukama. U znak sećanja na prvog komandanta Požarevački partizanski odred je nosio njegovo ime.\nZa narodnog heroja proglašen je 9. maja 1945. godine.\nSlobodan Jović (Kučevo, 17. april 1918 — Beograd, 29. jul 1944), grafički radnik, učesnik Narodnooslobodilačke borbe i narodni heroj Jugoslavije; zajedno sa Brankom Đonovićem radio u ilegaloj štampariji CK KPJ u okupiranom Beogradu od 1941. do 1944. godine.\nRođen je 17. aprila 1918. godine u Kučevu. Završio je osnovnu školu i tri razreda gimnazije. Četvrti razred gimnazije je napustio i prešao na grafički zanat.\nVeoma rano se upoznao sa komunističkim pokretom, a član Komunističke partije Jugoslavije je postao pre rata. Juna 1941. godine, zajedno sa Brankom Đonovićem, narodnim herojem, radio je na osnivanju ilegalne štamparije CK KPJ na Banjičkom vencu broj 12.\nIlegalna štamparija je radila od 1. avgusta 1941. do 31. avgusta 1943. godine. U tom periodu, u njoj je štampano: pet brojeva „Biltena Vrhovnog štaba“ ; sedam brojeva „Glasa“; „Proleter“ za 1942. godine; brošura sa zbirkom tekstova iz „Borbe“, koja je tada izlazila na slobodnoj teritoriji; proglas CK KPJ od 7. novembra 1942; proglasi PK KPJ za Srbiju od 1. jula i 7. septembra 1942, marta i 1. maja 1943. godine; proglas CK SKOJ-a od 7. novembra 1942; „Istorija SKP(b)“, „Osnovi Lenjinizma“, „Klasa proleterijata i partija proleterijata“ i drugi materijali, leci, radio-vesti i drugo.\nSve je rađeno brzo, Bilo koja vest iz sveta, govor nekog državnika i drugo štampani su najkasnije za 24 časa. Iako su policija i Gestapo, uporno tragali, vršili prepade na druge legalne štamparije, tražeći u njima ilegalnu štampariju, ona je bila otkrivena tek pred kraj rata.\nPrestala je da radi kada su Nemci, 31. avgusta 1943. godine, naredili da se u roku od 3 dana isele svi stanari Banjičkog venca 12 i susednih kuća, da bi se u te zgrade uselili njihovi oficiri. Izneta je mala štamparska mašina i nešto materijala, a drugo je ostalo u skladištu.\nKrajem oktobra 1943. godine Slobodan Jovic i Branko i su iz privremenog skloništa, u kome je bio posle napuštanja štamparije, došli u Krajinsku ulicu broj 24, gde je na još početku okupacije bilo pripremljeno sklonište za potrebe štamparije. Krajem godine, nova štamparija je počela da radi, i radila je do 29. jula 1944. godine. Njen rad je takođe značajan za Narodnooslobodilački pokret, naročito u Beogradu i Srbiji.\nKada je došlo do provale štamparije, Gestapo i Specijalna policija su 29. jula 1944. godine opkolili kuću u Krajinskoj 24, a zatim su počeli pretres i hapšenje stanara koji su živeli u zgradi. Za to vreme su Slobodan i Branko uspeli da spale i unište dokumentaciju i arhivu štamparije. Kada su policajci krenuli u skladište, dočekani su bombama. Slobodan i Branko su izvršili samoubistvo. Posle oslobođenja Jugoslavije, njihovi posmrtni ostaci su preneseni i sahranjeni na Groblju oslobodilaca Beograda 1944.\nOdlukom Prezidijuma Narodne skupštine Federativne Narodne Republike Jugoslavije, 30. aprila 1946. godine zajedno sa Brankom Đonovićem, Slobodan Jovic proglašen je za narodnog heroja.\nSvetislav Stefanović – Ćeća\nSvetislav Stefanović — Ćeća (Kučevo, 8. april 1910 — Beograd, 9. januar 1980), učesnik Narodnooslobodilačke borbe, društveno-politički radnik SFRJ i narodni heroj Jugoslavije. U periodu od 1953. do 1963. godine obavljao je dužnost Saveznog sekretara za unutrašnje poslove FNRJ.\nRođen je 8. aprila 1910. godine u Kučevu. Potiče iz siromašne porodice. Posle završene osnovne škole i dva razreda gimnazije, zbog lošeg materijalnog stanja, prekinuo je školovanje i otišao u Beograd, na zanat.\nU dodir s radničkim pokretom, prvi put, dolazi 1925. godine, preko Saveza radničke omladine. Bio je član Nezavisnih sindikata od 1926. godine, kada je bio posebno aktivan u Sportskom društvu „Radnički“ i Kulturno-umetničkom društvu „Abrašević“.\nČlan Saveza komunističke omladine Jugoslavije (SKOJ) je postao 1927. godine. Ubrzo posle prijema, izabran je za sekretara ćelije, a potom i sekretara Rejonskog komiteta SKOJ-a „Dunav“. Krajem 1927. je uhapšen, s grupom skojevaca, i februara 1928. godine osuđen na šest meseci zatvora, koje je izdržao u Požarevcu.\nU jesen 1928. godine vratio se u Beograd, gde se odmah uključio u partijski rad, i u septembru postao sekretar Mesnog komiteta SKOJ-a za Beograd. Iste godine primljen je i u članstvo Komunističke partije Jugoslavije (KPJ).\nPrilikom rasturanja letaka Pokrajinskog komiteta KPJ i PK SKOJ-a za Srbiju protiv Šestojanuarske diktature, uhapšen je 12. januara 1929. godine, i mučen u beogradskom zatvoru „Glavnjača“, a 25. maja je u nedostatku dokaza pušten.\nU Beogradu je nastavio partijski rad sve do odlaska na školovanje u Sovjetski Savez, 1930. godine. U Moskvi je 1933. godine završio Komunistički univerzitet nacionalnih manjina Zapada.\nU Jugoslaviju se vratio 1934. godine, i otišao je na partijski rad u Zagreb, kao instruktor Centralnog komiteta KPJ. Ubrzo je ponovo uhapšen i osuđen na četiri godine zatvora, koje je odležao u Sremskoj Mitrovici. Posle izlaska iz zatvora, nastavio je partijski rad u Beogradu. Godine 1940. izabran je za sekretara Pokrajinskog odbora Narodne pomoći za Srbiju.\nPosle Aprilskog rata i kapitulacije Kraljevine Jugoslavije, po nalogu Pokrajinskog komiteta KPJ za Srbiju, radio je kao instruktor Pokrajinskog komiteta na organizovanju oružane borbe u Šumadiji. Radio je najpre u kragujevačkom okrugu na formiranju Kragujevačkog partizanskog odreda, a zatim je u jesen 1941. godine prebačen na partijski rad u Okružni komitet KPJ za Čačak. U Čačku je ostao sve do povlačenja partizanskih jedinica u Sandžak, novembra 1941. godine.\nMarta 1942. godine Centralni komitet KPJ i Vrhovni štab NOP i DVJ uputili su ga u Crnu Goru, kao delegata Vrhovnog štaba, da radi na organizovanju i jačanju partizanskih bataljona i odreda. Bio je zamenik političkog komesara Durmitorskog partizanskog odreda, a krajem juna politički komesar Hercegovačkog partizanskog odreda.\nPrilikom povlačenja partizanskih snaga iz Crne Gore i Hercegovine u zapadnu Bosnu, vodio je brigu oko Centralne partizanske bolnice i pozadine jedinica koje su prve nastupale. Septembra 1942. godine upućen je za instruktora Centralnog komiteta u Pokrajinski komitet KPJ za Dalmaciju, gde se nalazio sve do maja 1944. godine.\nKada je 13. maja 1944. godine formirano Odeljenje za zaštitu naroda (OZNA), postavljen je za zamenika načelnika Ozne pri Povereništvu, a kasnije Ministarstvu narodne odbrane i proizveden je u čin pukovnika.\nPosle oslobođenja Jugoslavije, nalazio se na odgovornim društveno-političkim funkcijama, bio je:\npomoćnik ministra unutrašnjih poslova FNRJ, Aleksandra Rankovića, od 1946. do 1953. godine,\nSavezni sekretar za unutrašnje poslove FNRJ, od 1953. do 1963. godine,\npredsednik Odbora za unutrašnju politiku SIV-a, od 1963. do 1966. godine,\nčlan Saveznog izvršnog veća (SIV), od 1953. do 1966. godine.\nZa saveznog i republičkog poslanika biran je na svim izborima od 1945. do 1963. godine. Bio je član CK SK Srbije i CK SK Jugoslavije, kao i član Saveta federacije. Imao je čin rezervnog general-potpukovnika JNA.\nZbog zloupotrebe položaja u Upravi državne bezbednosti (UDBA), na Četvrtom (brionskom) plenumu CK SKJ, jula 1966. godine, zajedno sa Aleksandrom Rankovićem pozvan je na odgovornost. Odlukom Plenuma, Svetislav Stefanović je razrešen svih političkih funkcija, isključen iz CK SKJ i SKJ i penzionisan.\nPreminuo je u Beogradu, 9. januara 1980. godine.\nNosilac je Partizanske spomenice 1941. i drugih jugoslovenskih odlikovanja, među kojima i Ordena narodnog oslobođenja, Ordena za hrabrost i dr. Ordenom narodnog heroja odlikovan je 27. novembra 1953. godine.\nJovan Inđić je rođen 23.03.2001. Godine u Požarevcu . Odrastao na politikinom zabavniku i zaljubljenik je u muziku i dobru i kvalitetnu knjigu . Za sobom ima nekoliko tekstova koji se tiču muzičke kritike i to mu ide od ruke jer po nekima kada je u pitanju istorija, muzika, zanimljivi detalji iz života poznatih ličnosti iz sveta nauke, umetnosti i kulture kažu da je živa enciklopedija iz ovih oblasti . Završio je srednju turističku školu u Kučevu i upisao na UNS-u, najpre video novinarstvo da bi se kasnije odlučio za opšte novinarstvo. Kako kaže, sam je na vreme shvatio brzinu života kojom živimo i da nemamo mnogo vremena za gubljenje . Lično smatra da je za pojedina zanimanja potrebna uža specijalizacija , tako da u njegovom slučaju studiranje na FPN u koje traje nešto malo više od 4 godina izlišno. Sve zavisi od pojedinca i interesovanja. Njegov moto “ praksa je zakon“odnosi se na to da je svaki posao u suštini veština koja se stiče vremenom. Pored pisanja rado voli da svira gitaru što mu daje jednu punoću životnog zadovoljstva . Trenutno se usavršava i piše na portalu www.presskucevo.rs . Ovom portalu je osnovna tema životni stil kroz motivaciju i emociju , tako da se on pronašao u tome pored još mnogih interesovanja za istoriju umetnosti , glumu i.t.d . Za mladog Jovana često kažu da je pravi predstavnik mlade generacije našeg vremena . Uprkos tehnologiji i društvenim mrešama , odrastao je na životnim lekcijama i politikinom zabavniku . Kao dete već afirmisanog pisca , (svoje majke) , detinjstvo je provodio na sajmovima knjiga, književnim susretima i tribinama. Još kao sestogodišnji dečak imao je privilegiju i čast da sedi u krilu jednog Dobrice Erića koji mu je redovno govorio dečije pesmice u to vreme. Zahvaljujući književnim susretima svoje majke kroz svoje najranije detinjstvo upoznao je mnogo kvalitetnih pisaca koji su direktno ili indirektno uticali na njegove odluke kada je u pitanju stručno opredeljenje. Mladom Jovanu Inđiću se predviđa sjajna karijera novinara, urednika, snimatelja , spikera i sl. Ostaje samo na njemu da puni svoju biografiju iz godine u godinu .\ndan oslobođenja kučevo narodni heroji\n< BiblioSalon počeo sa Laurom Barnom\nTribina „Muzej žrtava genocida i afirmacija kulture sećanja u Srbiji“ >\nJovan Inđić je rođen 23.03.2001. Godine u Požarevcu . Odrastao na politikinom zabavniku i zaljubljenik je u muziku i dobru i kvalitetnu knjigu . Za sobom ima nekoliko tekstova koji se tiču muzičke kritike i to mu ide od ruke jer po nekima kada je u pitanju istorija, muzika, zanimljivi detalji iz života poznatih ličnosti iz sveta nauke, umetnosti i kulture kažu da je živa enciklopedija iz ovih oblasti . Završio je srednju turističku školu u Kučevu i upisao na UNS-u, najpre video novinarstvo da bi se kasnije odlučio za opšte novinarstvo. Kako kaže, sam je na vreme shvatio brzinu života kojom živimo i da nemamo mnogo vremena za gubljenje . Lično smatra da je za pojedina zanimanja potrebna uža specijalizacija , tako da u njegovom slučaju studiranje na FPN u koje traje nešto malo više od 4 godina izlišno. Sve zavisi od pojedinca i interesovanja. Njegov moto " praksa je zakon"odnosi se na to da je svaki posao u suštini veština koja se stiče vremenom. Pored pisanja rado voli da svira gitaru što mu daje jednu punoću životnog zadovoljstva . Trenutno se usavršava i piše na portalu www.presskucevo.rs . Ovom portalu je osnovna tema životni stil kroz motivaciju i emociju , tako da se on pronašao u tome pored još mnogih interesovanja za istoriju umetnosti , glumu i.t.d . Za mladog Jovana često kažu da je pravi predstavnik mlade generacije našeg vremena . Uprkos tehnologiji i društvenim mrešama , odrastao je na životnim lekcijama i politikinom zabavniku . Kao dete već afirmisanog pisca , (svoje majke) , detinjstvo je provodio na sajmovima knjiga, književnim susretima i tribinama. Još kao sestogodišnji dečak imao je privilegiju i čast da sedi u krilu jednog Dobrice Erića koji mu je redovno govorio dečije pesmice u to vreme. Zahvaljujući književnim susretima svoje majke kroz svoje najranije detinjstvo upoznao je mnogo kvalitetnih pisaca koji su direktno ili indirektno uticali na njegove odluke kada je u pitanju stručno opredeljenje. Mladom Jovanu Inđiću se predviđa sjajna karijera novinara, urednika, snimatelja , spikera i sl. Ostaje samo na njemu da puni svoju biografiju iz godine u godinu .


Omladinska zadruga Bulevar ima najveću ponudu poslova za studente i nezaposlena lica. Preko omladinske zadruge možete pronaći oglas za posao u svim gradovima R. Srbije i to: Beograd, Novi Sad, Niš, Kragujevac, Kraljevo, Čačak i ostale velike gradove u Srbiji. Za poslodavca tražimo studente za obavljanje privremenih i povremenih poslova na radnom mestu: Magacioner


Počinje kampanja „Čitajmo zajedno“ | MONDOBA\nPocinje kampanja Citajmo zajedno\n15. August, 16:08\nPočinje kampanja „Čitajmo zajedno“ 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n27.07.2020. / 12:50 12:51\nAutor SRNA 27.07.2020. / 12:50 12:51\nU Republici Srpskoj 42 odsto građana nikada ne kupuje knjige, pa je Ministarstvo prosvjete i kulture Srpske počelo danas kampanju "Čitajmo zajedno", sa ciljem da se podigne svijest o značaju čitanja, kao i njegovanju rada i djela velikana srpske književnosti.\nMinistar prosvjete i kulture Republike Srpske Natalija Trivić rekla je da se promocijom važnosti i značaja čitanja, kao i ukazivanjem na značaj srpske književnosti i pisaca, želi doći do što većeg broja čitalaca i uticati na kulturu čitanja.\n"U odnosu na prethodne, ove godine smo u okviru kampanje značajan prostor dali i za vizuelnu prezentaciju kampanje, te su osmišljeni plakati za bilborde, te razglednice, ali i snimljeni video-spotovi, koji će ukazati na značaj velikana srpske književnosti", rekla je Trivićeva na konferenciji za novinare.\nOna je dodala da se na šest video-spotova, koji su snimljeni angažovanjem domaćih produkcijskih kapaciteta i glumaca, promovišu poruke velikana srpske književnosti.\nPomoćnik za kulturu u resornom ministarstvu Tanja Đaković rekla je da su istraživanja pokazala da 42 odsto građana u Republici Srpskoj nikada ne kupuje knjige, da se veličina ličnih, kućnih biblioteka kod građana kreće od jedne do 25 knjiga, te da 8,3 odsto građana ne posjeduje ni jednu knjigu.\n"Iz tih razloga je ova kampanja i pokrenuta 2017. godine, ali su ciljevi do sada bili usmjereni na podršku domaćem izdavaštvu, promociji savremenih književnika, te popunjavanju bibliotečkih fondova u nerazvijenim opštinama", rekla je Đakovićeva.\nOna je navela i da brojni velikani srpske književnosti, kao što su Petar Kočić, Jovan Dučić, Desanka Maksimović, Branko Ćopić ukazuju da srpski narod i jezik nije mali, kao što se to često predstavlja.\n"Upravo to nam daje obavezu i odgovornost da ističemo imena velikana naše književnosti, te da na sve moguće načine dopremo do ciljne grupe, a to je prije svega mlađa populacija, te da u njima probudimo volju i želju da čitaju", rekla je Đakovićeva.\nKampanja "Čitajmo zajedno", koja će trajati do kraja oktobra, realiziovana je u saradnji sa Kinotekom Republike Srpske i u partnerstvu sa Radio-televizijom Srpske.\nPrva knjiga o najpoznatijem dečaku čarobnjaku ONLINE i to besplatno!\nSokolac: Biblioteka dostavlja knjige čitaocima koji ne mogu da dođu


Bivši rukovodilaci u “Aura” osiguranju izvukli 240.000 KM preko novog društva - Glas Srpske\nNebojša Tomašević 23.09.2019 08:18\nBanjaluka - Bivši direktor osiguranja “Aura” i rukovodioci u mikrokreditnom društvu “Kredis” iz Banjaluke osumnjičeni su da su raznim zloupotrebama oštetili pomenutu osiguravajuću kuću za oko 240.000 KM, saznaje “Glas Srpske”.\nIzvor blizak istrazi pojasnio je da ih taj izvještaj tereti da su s ciljem nezakonitog izvlačenja novca iz “Aure” osnovali drugo osiguravajuće društvo “Premium Invest osiguranje”. Čoprku, stoji u izvještaju, sumnjiče da je zloupotrijebio položaj tadašnjeg direktora “Aure” i mikrokreditnom društvu “Kredis” dostavio falsifikovanu saglasnost kojom odobrava zaključenje ugovora s drugim osiguravajućim kućama, iako je takva odluka bila u suprotnosti interesima “Aure” koja je najveći pojedinačni akcionar MKD “Kredis”sa 30 odsto vlasništva.


Svetska banka bi mogla da odobri selektivno povećanje plata u javnom sektoru\n15.10.2015. Šef kancelarije Svetske banke u Srbiji Toni Verheijen izjavio je danas da bi ta institucija mogla da odobri selektivno povećanje plata u javnom sektoru, što bi značilo povećanje samo minimalnih zarada naredne godine. - Ako mora da dođe do povećanja plata 2016. godine, to bi trebalo da bude kao podrška procesu reformi. To znači da bi oni koji zarađu...\nBujošević: Ko ne plati TV pretplatu da ne dobije platu\n08.10.2015. Generalni direktor RTS Dragan Bujošević izjavio je da RTS još nije rešio pitanje načina naplaćivanja televizijske pretplate, koja treba da se uvede od januara. "Nije primereno da TV pretplata bude dobrovoljna kao do sada. Smatramo da treba da bude obavezna, kao u Hrvatskoj, gde ljudi ne mogu da prime platu ukoliko je nisu platili", rekao je B...


Tag / Šangaj / Vesti online\nNemački proizvođač predstaviće na sajmu automobila u Šangaju koncept budućeg modela GLB, koga već nazivaju "bebi" G-klasom.\nKinezi su odštampali pravi most (VIDEO)\nU Šangaju je otvoren najduži betonski pešački most na svetu, koji je tehnologijom 3D štampanja izgradio tim stručnjaka sa Univerziteta arhitekture Cig Hua u Pekingu.\nUspešan start srpskih kompanija na Kineskom međunarodnom uvoznom sajmu "CHINA INTERNATIONAL IMPORT EXPO-CIIE". Već prvog dana sajma bilo je primetno veliko interesovanje inostranih distributera za...\nĐoković od podneva kreće u pohod na prvo mesto\nNajbolji srpski teniser Novak Đoković od Šangaja kreće u pohod na prvo mesto.\nŠangaj: Novaku bolji žreb od Federera\nŽreb za masters u Šangaju povoljan po trećeg tenisera na ATP listi. Glavni konkurenti nisu prošli toliko dobro.\nBeogradski Univerzitet među 100 najboljih\nInvesticioni fond Sino-C hina Investment Group iz Šangaja zainteresovan je za finansiranje projekata u Srbiji posredstvom Šangajske berze. Ovaj fond je spreman da u prvoj fazi obezbedi oko...\nRuski predsednik Vladimir Putin se sastao sa predsednikom Kine Sijem Đinpingom u Pekingu, na početku državne posete uoči samita Šangajske organizacije za saradnju, prenosi AP.\nŠta se sprema: Putin ide u Kinu\nPredsednik Rusije Vladimir Putin boraviće u Kini od 8. do 10. juna i učestvovati na samitu Šangajske organizacije za saradnju, rekao je pomoćnik predsednika Jurij Ušakov.\n"Evropa je zabrinuta zbog kolateralne štete koju može da pretrpi zbog trgovinskog spora SAD i Kine", rekao je Fil Hogan, komesar EU za poljoprivredu, na marginama sajma hrane u Šangaju.


NAJDUŽE ZAKLJUČAN GRAD NA SVETU IZAŠAO IZ LOKDAUNA: Devet meseci i šest totalnih zatvaranja (FOTO+VIDEO)\nAutor: Glas javnosti 22.10.2021. u 09:36\nfoto: Foto: Tviter/ Printscreen\nStanovnici Melburna pohrlili su danas u ranim jutarnjim časovima u gradske pabove, restorane i frizerske salone, nakon što je najduže „zaključan” grad na svetu izašao iz poslednje serije ograničenja, uvedenih s ciljem suzbijanja širenja kovida-19.\nDrugi po veličini grad u Australiji je proveo 262 dana ili skoro devet meseci pod strogim ograničenjima tokom šest odvojenih lokdauna, koji su bili na snazi od marta 2020. godine, što predstavlja najduži lokdaun za bilo koji grad na svetu.\n#MelbourneUnlocked #günaydın pic.twitter.com/L9lNydaM5R\n— NAZAR (@NAZAR24395431) October 22, 2021\nThis was the best feeling! ? we did it, the longest city in lockdown in the world! #MelbourneUnlocked #Melbourne https://t.co/iDc0CpCnV7\n— Therese V (@TaviTheGleek) October 22, 2021\nMelbourne residents raise a glass to end of Covid lockdown: https://t.co/fCSQsKdwXy #MelbourneUnlocked\nHow does it feel? I’m loving going back to school today see all those students I haven’t seen since August #mhs #MelbourneUnlocked pic.twitter.com/MIcXyM2RJZ\n— Denise ???????? (@DeniseGopies) October 22, 2021\nAustralija je od početka pandemije registrovala 152.000 slučajeva korona virusa i 1.590 smrtnih slučajeva.\nDELFINI POTOPILI I AUSTRALIJU: Nakon teške borbe Srbija na korak do četvrtfinala SP u Mađarskoj\nŠANGAJ I PEKING PONOVO UVODE LOKDAUN: Zbog korone kineske vlasti odlučne da se drže nulte politike\nNESTAŠICA ZELENE SALATE : Nigde je nema, zamena joj dođe kupus za burgere\nKORONA NAPUŠTA PEKING: Kina ukinula najstroži lokadun na svetu


Primjena direktne endometralne brush citologije u detekciji premalignih i malignih lezija endometrija | Repository of the Faculty of Medicine Osijek\nĐaković, I. (2016). 'Primjena direktne endometralne brush citologije u detekciji premalignih i malignih lezija endometrija', Master's thesis, Josip Juraj Strossmayer University of Osijek, Faculty of Medicine Osijek, accessed 03 May 2022, https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:152:192391\nĐaković I. Primjena direktne endometralne brush citologije u detekciji premalignih i malignih lezija endometrija [Master's thesis]. Osijek: Josip Juraj Strossmayer University of Osijek, Faculty of Medicine Osijek; 2016 [cited 2022 May 03] Available at: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:152:192391


151 pregleda\t19 komentar(a)\n11.03.2013. 21:16h Ažurirano: 27.03.2019. 20:47h\nKada je barska policija Rajku Škeroviću i njegovom sinu Paviću pronašla oružje i drogu i o tome obavijestila osnovnog državnog tužioca, saopšteno im je da sačekaju sa privođenjem 24 sata. Viši tužilac u Podgorici, prema informacijama “Vijesti”, o tome nije bio obaviješten, iako su po zakonu krivična djela neovlašćena proizvodnja, držanje i stavljanje u promet opojnih droga njegova nadležnost.\nŠta se dešavalo u danu koji je barski tužilac poklonio osumnjičenima prije nego su privedeni, ne zna se. Činjenica je, ipak, da je to knjiški slučaj loše koordinacije i nezakonitog postupanja tužioca, zbog koje bi u pravno uređenoj državi on već bio suspendovan i razriješen.\nKakav će biti ishod istrage o propustima u ovom slučaju, o kojoj se razgovaralo na relacijii MUP-vrhovni državni tužilac- Ministarstvo pravde, kako su potvrdili ministri Raško Konjević i Duško Marković, još nije poznato.\nVDT Ranka Čarapić smatra, kako je rekla, da je najvažnije da su Škerovići u Spužu. Tamo je, istina, i dobrovoljac Veljko Bulatović, koji je pronađenu drogu označio kao svoju, ali sve to tužilaštvo i barskog tužioca ne lišava odgovornosti.\nOružje pronađeno u kući Škerovića\nSagovornici „Vijesti“ tvrde da se ovdje radi o očiglednoj zloupotrebi službenog položaja, odnosno odustvu kontrole rada tužilaštva. Ista tema je aktuelna i kada je u pitanju izmjena Ustava u dijelu izbora VDT u Skupštini, ali i svaki put kada se javi dilema-kako to da za predmete visoke korupcije skoro nikada nema dokaza.\n„Ne postoji nijedan državni organ koji bi mogao da kontroliše postupanje vrhovnog tužioca. To nijesu Ministarstvo pravde, Skupština, Vlada.. Da li je onda tužilac nedodirljiv?“ pita advokat Predrag Đolević, koji je u podgoričkom Osnovnom sudu dobio spor protiv VDT.\nTužilaštvo je naime, što je presedan u pravosudnoj praksi Crne Gore, optužilo advokata za lažno prijavljivanje tužioca Darka Đukića u predmetu gdje su bili stranke u sporu. Krivično djelo su pronašli u zahtjevu za izuzeće tužioca, ali ga, kako je rekao za “Vijesti” Đolević, postupajući tužilac Miroslav Šoškić nije obavijestio o tome kao “oštećenog” - što je po zakonu bio dužan.\nAdvokat nije jedini protiv koga je VDT ustao sa manjkom dokaza, jer njih obično pokušava da nadomesti, kako kaže i Đolević, zahtjevom za određivanje pritvora.\n„Predlaganjem određivanja i produženja pritvora tužilaštvo posredno daje sudu do znanja da je dostavilo zakonitu optužnicu, odnosno da je osumnjiče ni kriv i da treba da razmišljaju u tom pravcu. To je za njih pola završenog posla,“ smatra advokat.\n"Očigledno je da VDT nikome ne odgovara i zato se dešavaju ovakve i mnoge druge stvari"\nUpravo zbog toga država daje godišnje milionske svote novca onima koji provode mjesece u pritvoru, a koje sud poslije oslobodi zbog manjka dokaza.\nU posljednjih pet godina je po osnovu obeštećenja po sudskim presudama za neosnovano hapšenje plaćeno više od 3,7 miliona eura. U 2009. godini je to bilo 573.670 eura, 2010. - 1.100.400 eura, a prošle godine 1.091.633 eura.\nPo Zakonu o obligacionim odnosima, kako ze “Vijesti” objašnjava advokat mr Nikola Bulatović, postoji mogućnost da država zbog velike štete koju trpi plaćanjem penala za neosnovani pritvor iskoristi regresne tužbe.\n“Ministarstvo pravde može od tužilaca da traži naknadu štete. Koliko ja znam, ta mogućnost do sada nije iskorišćena,” kaže advokat.\nOvaj bivši sudija smatra da je događaj u Baru lakrdija crnogorskog pravosuđa i dokaz da ne postoji odgovornost za nesavjesno vršenje posla, iako je zakon jasan-niži tužilac odgovara višem, a ovaj vrhovnom.\n“Ali očigledno je da VDT nikome ne odgovara i zato se dešavaju ovakve i mnoge druge stvari. Pitanje odgovornosti bi trebalo da pokrene Tužilački savjet u kome sjede niži tužioci, što se neće desiti. Takođe, Ranka Čarapić podnosi izvještaj Skupštini, koja je izabrala, ali nema odredbe koja definiše šta se dešava ako poslanici ne usvoje njen izvještaj,” kaže Bulatović, navodeći da je to sistemski problem i da je ista situacija bila i prije mandata sadašnjeg VDT.\nJedino je ministar pravde ovlašćen da inicira razrješenje vrhovnog tužioca, a u konkretnom slučaju Ranke Čarapić, a on je procijenio da nema osnova za to.\nAdvokati smatraju da je novi Zakonik o krivčnom postupku dodatno zakomplikovao stvari nakon što je tužilaštvo preuzelo istrage, koje su i u nekim teškim slučajevima završavali i za 21 dan.\n“Ažurnost u istragama, kojom se tužilaštvo hvali, ide direktno na štetu kvalitetu do kaza koji oni prilažu a što je u direktnoj vezi sa institiranjem na određivanju i produženju pritvora, odnosno finansijske štete koju država trpi zbog toga,” smatra advokat Đolević.\nGoran Rodić tvrdi da tužilaštvo nije tehnički i kadrovski osposobljeno za ovakvu ulogu, jer pored nezadovoljavajućih uslova rada nemaju ni adekvatne kadrove. Sve to rezultira padom optužbi ali i besmislenim pritvorima.\nOn navodi iskustvo u jednom predmetu kada mu tužilaštvo nije moglo dostaviti CD sa snimcima izjava stranaka u istrazi, braneći se da je to komplikovan posao.\n“U mnogim predmetima se pokazuje i problem njihove nestručnosti, pa tužioci prave propuste u slučajevima koji su pravnička abeceda. U predmetu ratnih zločina “Morinj”, odbrana je ukazivala na nedostatak bitnih elemenata bića ovog krivičnog djela, što su Viši sud i tužilac ignorisali. Tek je Apelacioni sud, tri godine nakon pokretanja postupka i dvogodišnjeg pritvora, utvrdio da nije bilo elemenata krivičnog djela ratnih zločina. Šta onda reći o činjenici da nije bilo osnova ni za istragu, a kamoli za pritvor, desetak godina nakon događaja za koji su se teretili optuženi,” podsjeća advokat.\nDo sada nije pokrenut disciplinski postupak ni protiv jednog tužioca zbog zloupotrebe službenog položaja, iako je primjera bilo sijaset\nPredsjednica Apelacionog suda Svetlana Vujanović je nedavno izjavila da bi novim ZKP-om, koji se opet mijenja, trebalo predvidjeti uvođenje ročišta na kome bi se odlučivalo da li je optužnica potkrijepljena dokazima i da li uopšte treba suditi po njoj. Na tom pripremnom ročištvu svoj stav bi dalo sudsko vijeće, tužilac i advokati odbrane. Tako se ne bi dolazilo u stituaciju da se godinama sudi, a da se potom utvrdi da nema dokaza. Praksa je već ustanovljena u nekim evropskim zemljama i SAD.\nDo sada nije pokrenut disciplinski postupak ni protiv jednog tužioca zbog zloupotrebe službenog položaja, iako je primjera bilo sijaset. Neki advokati su podnosili i krivične prijave protiv tužilaca, ali su one sve odbačene.\n“Zbog ovakvih propusta i neznanja tužilaca smatram da prilikom promjene ustava treba da uđe odredba da se VDT bira dvotrećinskom većinom. Bolje je da o tome odlučuju poslanici, kakvi god da su, neko neki takozvani pravni stručnjaci koji se trude da se dodvore vlastima i više nego što treba, pa se i ne bave onim što je suština njihovog odlučivanja,” kaže Nikola Bulatović.\nRajko Škerović: Napadaju mene da bi narušili ugled DPS-a >>>\npolicija BarŠkerovićiRajko Škerović\n12.07. 08:51 h\t13003\n11.07. 19:50 h\t2981


<< Casa del Ciclista\nKod Maje i Čavija >>\n…puštajući sve te ljude da u jednom trenutku uđu u tvoj život obogaćuješ ga sa još jednom nijansom, i ovim ništa novo nije rečeno, ali ovaj blog mi je nametnuo zaključak da se dešava i obrnuto, i to čak i intenzivnije, jer svim tim ljudima donosiš deo sveta, sopstvenog, zivopisnog, zanimljivog, spajaš ih i okupljaš, daješ nove uvide i alternativu konvecionalnom stilu života, jer ti nisi običan putnik ( ciklo) već talentovani, koji zapaža, doživljava i prenosi informaciju i emociju i nama kojima se uzlupa srce i ubrza disanje dok čitamo. I još nešto, pokazuje se iznova, da je jedina… Read more »\nHvala na ovoj opservaciji, sigurnio nekim od tih ljudi koji meni pomognu, i ja donesem taj dah sveta, svežinu ili nešto već.\nPrelepa priča, Gerardo je kandidat za počasno mesto u drugom delu Svedočenjima o Zemljanima.\nObavezna priča u toj zbirci!\nDivan covek stvarno. A i Cile je predivan. Pozdrav i srecno dalje.\nČast mi je da prva ostavim komentar na ovu priču, što mi je posebno drago ( iz veoma ličnih razloga, ali to nije tema ovaj put). Hvala Snežana, što ste podelili sa nama boje, zvukove, a skoro i mirise ovog dalekog, a (meni) tako bliskog grada. Imala sam utisak da učestvujem u savladavanju prepreka, da bi na kraju to bilo obilato nagradjeno ovom živopisnošću, kakva se retko viđa.Valparaiso u srcu! Čileanci – neposredni, opušteni, rekla bih ljudi sa kojima je lako uspostaviti toplu, ljudsku komunikaciju. Uživala sam u svakom minutu, hvala još jednom!\nVaš život je sad k’o San…..nek’ potraje u sreće okrilju….. obazrivost pri susret-izboru……dobrih jok je Svetom u obilju ….gđo Radojičić\nOvo je po meni jedna prelepa priča o gradu, ljudima, sa kojima je lako uspostaviti odličnu komunikaciju.Srećna si što upoznaješ takve ljude. Kako je jednostavno biti toliko prisan u potpuno novom svetu za tebe koji je uprkos siromaštvu zadržao prave ljudske vrednosti želeći da usreći druge. Gerardo je stvarno primer ljudskosti i ja mu želim sve dobro u životu. Fotke su stvarno fantastične i osećam kao i da sam i ja u nekoj senci prisutni sa tobom. Hvala još jednom za fantastičan tekst i fotke.\nBaš tako, meni se čini da sam tamo i da poznajem lično Gerarda.\n..divan covek Gerardo..\nDa li je moguće da ima ovakvih divnih i dobrih ljudi, skromnih, prostodušnih, pametnih (Gerardo&co.)? Da li je moguće da u ovim skromnim delovima grada nema nigde kante za smeće ili kontejnera, bar ja ih ne vidim, a opet nema ni papirića na ulici, ko su onda ti ljudi koji tamo žive? Čitam, pratim, uranjam u svaki slog, sliku,kadar, dođoh do kraja priče i opet ne znam kako da se vratim u svoju stvarnost i svakidašnjicu.\nZanimljiv grad ali sto se mene tice samo na fotkama. Mnogo je brdovit za moj ukus 😄\nPozdrav iz ravnog Novog Sada, divan tekst za dobro jutro i lep pocetak dana 🙂\nSa velikim zakasnjenjem citam blogove, svi su divni, ali ova prica je “priceless”. Ljudi kao Gerardo su potrebni ovom svetu!!! Prelepe su i fotografije!\nDa, vraćaju veru u ljudski rod.\n1. Priča sa ovim naslovom je sama po sebi toliko kompleksna i snažna da sa propratnim ilustracijama može zaživeti samostalno, kao preporučena i omiljena literatura školskoj omladini. 2.Koliko mi je bilo neprijatno zbog događaja s ketlerom i neizvesnog ishoda svega,toliko sam se u opisu proživljenog jasno prepoznala i sa isprepletenim osećanjima zbunjenosti,provalije stida i bezizlaza iz iste, ventil sam našla u smehu jer sam “znala”da će i tvoj domaćin,kad mu ispričaš “neverovatnu priču”, olakšati situaciju smehom.Nezaboravno.Kao i mešavina mirisa goruće plastike i praška za veš.Nema ti ravne u improvizaciji brzinskog snalaženja,Snežo,fenomenalna si! :))


Paraolimpijci – ponos Srbije | TV KANAL 9 NOVI SAD\nNaslovna EMISIJE Paraolimpijci – ponos Srbije\nParaolimpijci – ponos Srbije\nVIDEO K9: Srpske paraolimpijce Miloša Zarića, Željka Dimitrijevića i Miloša Mitića koji su osvojili medalje na Svetskom prvenstvu u atletici u Londonu primili su juče predsednica Vlade Srbije Ana Brnabić, ministar omladine i sporta Vanja Udovičić i ministar za rad zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja Zoran Đorđević.\nPosle osvajanja dve zlatne medalje Miloš Zarić u bacanju koplja i Željko Dimitrijević u bacanju čunja i jedne bronze koju je osvojio Miloš Mitić u bacanju čunja, premijerka Brnabić i ministri Vanja Udovičić i Zoran Đorđević čestitali su srpskim paraolimpijcima na velikom uspehu.\n“Ponosna sam, hvala paraolimpijcima što našoj zemlji priređuju uspehe i što od Srbije prave zemlju sporta. Pokazali su šta znači hrabrost, upornost i predan rad. Vlada Republike Srbije nastaviće da im pruža podršku i daće sve od sebe da imaju bolje uslove za treniranje.”\nRekao je da se nada da će ponovo dolaziti sa medaljama, isto tako, nadam se da smo animirali neke ljude da krenu da se bave sportom izjavio je Zarić.\nPrethodni tekstVaterpolo: Srbija poražena u polufinalu od Hrvatske\nSledeći tekstPijačni barometar – 28. jul


Natural Wealth® Gvožđe + C sada sadrži novu unapređenu formulu!\nGvožđe + C je dijetetski proizvod - hrana za posebne medicinske namene, namenjen za potrebe ishrane osoba sa deficitom gvožđa/anemijom izazvanom različitim uzrocima.\nNačin uzimanja: Jedna (1) kapsula dnevno najbolje uz obrok.


Električni Ford Transit\nDeutsche Post DHL grupa je u suradnji s Fordom predstavila StreetScooter WORK XL, dostavno vozilo bazirano na Transitu, ali s električnim pogonom.\nDeutsche Post DHL grupa nastavlja s obnovom i elektrifikacijom voznog parka. U suradnji s Fordom proizvedeno je vozilo za distribuciju pošiljaka na šasiji Ford Transita, ali s električnim pogonom te nadogradnjom prema DHL specifikaciji.\nOve godine će se u StreetScooterovoj tvornici u Aachenu proizvesti oko 150 e-kombija, a već sljedeće godine je u planu proizvodnja još 2.500 XL-a. Izračuni pokazuju da da svaki WORK XL štedi pet tona CO₂ i 1.900 litara dizela godišnje.\nUz 2.500 planiranih vozila u službi, rezultat bi u totalu bio ušteda od 12.500 tona CO₂ i 4,75 milijuna litara goriva godišnje. S teretni prostor od 20 m³ WORK XL pruža smještaj za oko 200 paketa, a modularni sustav baterija omogućuje konfiguraciju s baterijama kapaciteta od 30 do 90 kWh, s autonomijom od 80-200 km. S brzim punjačem snage 22 kW vrijeme punjenja je oko tri sata.\n1.\tOkretna i pouzdana Transitova šasija s nultom emisijom i autonomijom od 200 km omogućuje cjelodnevnu dostavu\nPosljednja izmjena Četvrtak, 24.08.2017. 14:07\nViše u ovoj kategoriji: « Arriva preuzimanjem Autotrans grupe postala najveći autobusni prijevoznik u Hrvatskoj\tDucato 4x4 Show Time »


Ambasadorka Velike Britanije poručila: Ostajemo posvećeni Srbiji i regionu uprkos Bregzitu - Telegraf.rs\n31/10/19 | 12:49\nZapadni Balkan, kako ističe, direktno je bitan za London, za bezbednost i stabilnost Velike Britanije\nVelika Britanija će ostati posvećena kreiranju održive stabilnosti i ekonomskog napretka u Srbiji i regionu, bez obzira na Bregzit i ishod decembarskih izbora u toj zemlji, poručila je danas ambasadorka Velike Britanije u Srbiji Šan Meklaud.\n- Da li će Velika Britanija promeniti svoje interese na Zapadnom Balkanu? Posvećenost i interes Londona u ovom regionu je mnogo stariji nego naše članstvo u EU - istakla je Meklaud na skupu "Biti ili ne biti - Bregzit, EU i Zapadni Balkan".\nKako je navela, bez obzira na to kako će se završiti pitanje izlaska Britanije iz EU, ta zemlja će ostati aktivna i posvećena u međunarodnim odnosima, međunarodnim organizacijama, EU, Savetu Evrope i NATO.\n- Mi ostajemo posvećeni demokratskim vrednostima, a svakako ostaćemo posvećeni i značajnim klimatskim pitanjima na globalnoj osnovi - rekla je britanska ambasadorka u Beogradu.\nŠan Maklaud - Foto: Tanjug/Rade Prelić\nZapadni Balkan, kako ističe, direktno je bitan za London, za bezbednost i stabilnost Velike Britanije.\nOna je rekla da će Velika Britanija nastaviti da sarađuje sa Zapadnim Balkanom, kao i da podržava slobodu medija, borbu protiv kriminala, vladavinu prava u ovom regionu.\n- Kreiranje održivog mira i ekonomskog napretka u ovom regionu za sledeće generacije je jedan od razloga zašto ćemo nastaviti da pomažemo u regionu - naglasila je ona.\nPodsetila je da su vlasti Velike Britanije još prošle godine na samitu Zapadnog Balkana u Londonu poručili da ostaju posvečene saradnji sa lokalnim i globalnim igračima.\nAmbasadorka Velike Britanije u Srbiji - Foto: gov.uk\nOna je dodala da podržavaju procese pomirenja, izgradnje poverenja, pospešivanje investicija i digitalizacije budućnosti u Srbiji, kao i u regionu.\nOna je pozdravila napredak Srbije na Duing biznis listi Svetske banke i naglasila da i Velika Britanija pomaže u tom procesu.\nKada je reč o izlasku Velike Britanije iz Evropske unije, Meklaud je rekla da je britanska ekonomija već 40 godina usko povezana sa evropskim susedima, te da je nemogućnost britanskog parlamenta da se dogovori oko vremenskog okvira prilagođavanja pravnog sistema nakon izlaska, uticala na donošenje odluke o raspisivanju prevremenih izbora.\nOna ističe da je reč o izlasku Velike Britanije iz EU, ali ne i Londona iz Evrope.\n"Beograd će ukazati na pravo stanje na terenu": Na sednici Saveta Bezbednosti UN izveštaj o KiM\n2. novembar 2019 | 08:29\nЗлотвори проклети енглески\n1. novembar 2019 | 04:05\nPovucite priznanje kosova ,Blera I Klingons u zatvor,postivajte rez.1244.\n31. oktobar 2019 | 14:58\nSamo lud čovek može u sve ovo poverovati.....


Horoskop moćnih emocija i ljubavi za kojom čeznemo: šta nam otkriva tajanstvena Venera (do 31. decembra 2018.) — Astrologija — Lovesensa.rs\nVenera i Pluton svakako ne opisuju lake i lepršave ljubavi. Ne. to su one jake, opsedajuće i sveprožimajuće emocije.


Glass-Steagall Act '33 Amerika vs Evropa\n[ http://www.elitesecurity.org/t472949 ]\n[ ZaMpA @ 23.01.2014. 20:26 ] @\nAjd da počnem prvo sa malim uvodom\nGlass-Steagall Act je zakon o finansijskim institucijama donešen 1933. godine u Americi koji zabranjuje da se "obične" banke bave investicionim bankarstvom tj. da prave velike rizike kod ulaganja novca svojih klijenata.\nTaj zakon je važio sve do 1999. kada je donešen Gramm–Leach–Bliley Act koji ukida ta ograničenja što mnogi ekonomisti tvrde da je dovelo do ekonomske krize 2008. jer su banke koje čuvaju penzije ljudima investirale u visokorizične kredite i pukle.\nMeđutim, ono što je meni zanimljivo je to da u Evropi (sudeći po ovom liku) nikad nije postojalo ograničenje i u Evropi su banke uvek mogle da prave visokorizične dilove.\nE sad tu ide ono što me buni: Ako je u Evropi ta ograničenja nisu postojala, kako da se takav zaheb sa investiranjem nije desio s'ove strane bare? Zašto SEKA nije počela u evropi?\nEDIT: dodao linkove\n[Ovu poruku je menjao ZaMpA dana 23.01.2014. u 21:36 GMT+1]\n[ mmix @ 23.01.2014. 20:49 ] @\nEvropski bankari su "mekani"\n[ Braksi @ 23.01.2014. 21:59 ] @\nGeneralno evropske banke su puno rigidnije i citav finansijski sitem u EU (bez UK) vrti se oko banaka. To je naravno jedan od glavnih razloga ostajanja Uk van evrozone. Kriza kakva se desila u USA gotovo je nezamisliva u Nemackoj iako Nemci imaju univerzalne banke.\nVise o tome imas u dogovorima iz Basela. Basel I je osnova, a zatim Basel II koji je trenutno na snazi u Evropi. Posebno obrati paznju na probleme CAPITAL ADEQUACY i regulaciju banaka. Pillar 1,2,3, credit risk components i asset classes.\n[ ZaMpA @ 24.01.2014. 18:19 ] @\nPogledao sam na brzinu šta podrazumevaju dogovori iz Basela, ako sam dobro shvaitio to je dogovor između banaka da moraju da imaju pokrivene rizične investicije. Znači bilo kakva banka može da investira u šta hoće, dok god može da priušti da "pukne" tj. da investicija propadne a da depoziti ne budu izgubljeni.\nIma tu još o tome da banke moraju da pruže određen uvid u svoje poslovanje i informacije o stvarima kojima trguju da bi drugi mogli da procene rizik poslovanja sa njima, ali mi se čini da je "pokrivenost rizika" najbitniji faktor.\nE ali - Basel II su prihvatile i USA 2004. (da li su?) što znači da bi trebalo da je neodgovorno pozajmljivanje time suzbijeno, a ipak se desilo ono što se desilo. Jel to znači da se USA banke i institucije nisu pridržavale Basel sporazuma?\n@Braksi, da li bi mogao da pojasniš na šta misliš kada kažeš da se čitav finansijski sistem u EU (bez UK) vrti oko banaka? Moje laičko shvatanje je da se i u USA čitav sistem vrti oko banaka?\n[ Braksi @ 24.01.2014. 19:55 ] @\nza tebe bi najbolje bilo da procitas knjigu od Frederica Mishkina: Financial Markets and Insitutions. Ima da se skine uzmi neko sto skorije izdanje da bi mogao da citas i o krizi 2008.\nSto se tice Basela nemoj sada da se opterecujes time. Ukratko on je zamisljen da se razlicitim bankarskim plasmanima dodeli risk weight odnosno tezina, koeficijent rizika i da se onda ukupna rizik plasmana uporedi sa raspolozivim kapitalom banke. Tj koliko je banka izlozena riziku (exposure to credit risk).\nTo je jako vazno za zdravlje banke jer banka ima veoma naplative (likvidne) obaveze (liabilities), a ne toliko likvidne plasmane (assets). Npr ti svakog momenta mozes da podignes pare iz banke (liability), a banka je dala kredit (asset) nekome na 30 godina, a hipoteka kao kolateral ko zna kad i za koliko se moze prodati.\nSve to je jako lepo objasnio Mishkin i ta knjiga je bestseler textbook za bachelor nivo. Posle toga moci ces bez problema da pratis dogadjaje iz finansijskog sveta.\n[ ZaMpA @ 25.01.2014. 15:05 ] @\n@Braksi hvala na preporuci, krenuo sam da čitam.\nZa sad mi se čini da je razlog izbijanja krize u USA, to što su USA bankari bili u talu sa državom da im gleda kroz prste za kršenje dogovora iz Basela. Na drugoj temi neko je spominjao da je čak USA tražila od banaka da prekrše taj dogovor. Ali o tom potom.\n[ Andrej013 @ 25.01.2014. 20:20 ] @\nZaMpA: Na drugoj temi neko je spominjao da je čak USA tražila od banaka da prekrše taj dogovor. Ali o tom potom.\nUSA je zahtevala od banaka da daju kredite siromasnim ljudima, tj, odredjen procenat svih kredita moraju da budu izdati gradjanima koji zive u siromasnim, socijalno ugrozenim sredinama, pod pretnjom da ako to ne urade, u buducnosti ce im biti zabranjene odredjene aktivnosti, nece im biti izdavane razne dozvole i slicno.\nAko pogledas, i vrlo povrsno razmislis, u to vreme je to imalo smisla.\nMasa se lozila sto drzava to radi jer je u svakom slucaju u pitanju plemenit gest-omoguciti i siromasnima da kupe stan. Ali usvajati zakone koji socijalnu politiku prebacuju na grbacu privredi(bankarskom sektoru) ne moze da ima uspeha nigde na svetu, ni kod nas, ni u Nemacoj, Japanu pa tako ni u USA.\nTakodje, banke su saterane u cosak pretnjama, ucenama, jer je drzava postavila uslove da banke ne smeju da diskriminisu manjine. E sada, kako su banke diskriminisale manjine: ako nemas dobru kreditnu istoriju, nemas ustedjevinu i ako ti je plata mala, ne mozes da uzmes kredit za stan. Ta vrsta "diskriminacije" je funkcionisala decenijama i bankarski sektor je bio zdrav. Onda je odluceno da su ti uslovi za izdavanje kredita "suvise staromodni, proizvoljni i nazadni" i da su oni uzrok diskriminacije i da banke treba da usvoje druge kriterijume kada izdaju kredite za stan.\nKako su banke poslovale pod tom pretnjom? Pa ovako, u USA imas kredite sa fiksnom kamatnom stopom, koja je na primer 5% na kredit na 30 godina. Sa druge strane, postojikredit sa variabilnom kamatnom stopom, tzv ARM 5/1 ili 7/1 i sl. Takav kredit podrazumeva manju kamatnu stopu prvih 5 godina, na primer 3%, a posle 5 godina se kamatna stopa menja i prati odredjeni indeks. Za vreme prvih 5 godina, cene nekretnina su rasle zbog ogromne potraznje-ljudi koji nisu mogli ni da sanjaju da mogu da kupe stan odjednom su upali na trziste sto je izazvalo ogroman rast(naduvavanje balona). (Inace, ARM 5/1 ima smisla u nekim slucajevima, ako znas da ces da se selis za 5 godina a ako dodje do pada cena nekretnina, znas da ces moci da pokrivas vecu ratu... ukratko, nikako nije dobra ideja za siromasne).\nPosle 5 godina, adaptiranje kamate se desava recimo jednom godisnje. Desavalo se da, iako imas malu platu, prvih 5 godina si u stanju da otplacujes kredit zbog niske kamate 3%, otplacujes glavnicu i sve je ok. Cak i da igubis posao u prvih par godina, prodaces nekretninu za vise para nego sto si je platio, vratiti banci pare i imati za zivot. To je funkcionisalo u pocetku. Seste godine otplacujes 4%, sedme godine 6%, osme godine 8%, sve dok ne stignes do limita, na primer 15%. U tom slucaju nemas sanse da nastavis da otplacujes nekretninu vec moras da prodas nekretninu i namiris banku. To su milioni ljudi radili, tako da se u jednom trenutku desilo da su ti milioni ljudi hteli da prodaju nekretnine sto je cenu nekretnina dovelo do istorijskog minimuma. Sada si u situaciji da si uzeo kredit od 200.000$, otplacivao ga npr 6 godina, otplatio si npr 50.000$, ne mozes vise da ga otplacujes a cena te nekretnine je 100.000$!? Znaci, cak i kada prodas stan i ostanes na ulici, opet banci dugujes 50.000$! Gomila ljudi je bankrotiralo a banke su imale gomilu nekretnina koje niko ne moze da kupi. Balon je pukao. Banke su naravno znale da ce se to desiti jednom, ali nisu znale kada, pa su sve svoje poslove ili osiguravale ili su prodavali rizicne asete i zbog toga ih neuki smatraju krivcima, sto je vrlo plitko i povrsno.\nProblem je to sto je pracenje svega ovoga komplikovano, ali je koncenzus da je jedan od glavnih "krivaca" Community Reinvestment Act-CRA, koji se menjao XY puta od sedamdesetih a Bush ga je menjao par puta. Naravno, bez preplavljivanja trzista jeftinim novcem ne bi bilo moguce toliko naduvati balon, ali novac je sada jos jeftiniji pa ne dolazi do balona(bar ne na trzistu nekretnina, akcije su sa druge strane nerealno visoke). Takodje, cinjenica da je pre krize na trzistu bilo mnogo novca nije imalo veze sa US vladom dok trenutno preplavljivanje trzista novcem ima.\nSada, Ameri, iako su odgovorni za trenutno finansijsko nejsra u svetu, nisu to namerno uradili, vec iz ciste pltkosti i gluposti. Neki su naravno znali, cak i lobirali protiv zakona ali politicari su slusali nekog drugog-glasace.\nPoliticarima su tapsali, narod se lozio i 99.9% ljudi su bili ubedjeni da je sve savrseno. Ja sam 100% siguran da Bush nje imao pojma u sta se upusta i to i jeste problem.\nDrzava ne treba da se mesa u prvredu. Mozda su neki bankari gramziviji od drugih, mozda ce neke banke da propadnu zbog svoje gramzivosti, i treba, ali kada doneses zakon koji obavezuje SVE banke na trzistu onda su SVI u g0vnima i problem postaje sistemski.\nZbog populizma u Americi ceo svet isprasta vec godinama.\n[Ovu poruku je menjao Andrej013 dana 25.01.2014. u 21:42 GMT+1]\n[ ZaMpA @ 05.02.2014. 10:27 ] @\nDa li postoji u Srbiji neki mehanizam za kontrolu rizika banaka? Poštno nismo potpisnici Basela, a ne znam da imamo nešto kao Glass-Steagall zakon.\nPitam jer evo, Univerzal banka je zagrizla bankinu zbog nepokrivenog rizičnog ulaganja.\nIzgleda da domaćim bankama se dešava isto što i američkim '08 samo naše nisu oslonac svetske ekonomije pa nije tolika šteta ;)\nImamo li mi neku instituciju koja daje ocene rizika za investitore, il' to svako u se i u svoje kljuse?\n[ kalimero 011 @ 05.02.2014. 10:58 ] @\nDa li postoji u Srbiji neki mehanizam za kontrolu rizika banaka? Poštno nismo potpisnici Basela,...\n[ ZaMpA @ 05.02.2014. 11:44 ] @\nAha, znači implementirali smo Basel 2, a referentna agencija za rejting je Moody's. Dobro je nismo baš toliko jadni ko' što sam mislio :)\n[ Braksi @ 05.02.2014. 13:50 ] @\nimamo mi sve, ali su kontrolne sluzbe zatajile iako su bile cak upozorene od akcionara. Komplet odgovornost snosi guv. Jorgovanka Tabakovic.\nMislim, ako rec odgovornost vise stanuje u recniku politicara. A evo ga i objasnjene za decu u kindergartenu valjda :


Trilaterala u Mostaru: Malo prepirki, pa poruke mira i stabilnosti\nPitanje granice još jednom je posvađalo Aleksandra Vučića i Bakira Izetbegovića. Nakon umjerenih poruka u Mostaru i najave bolje regionalne saradnje, uslijedila je i najteža tema. Izetbegović je rekao da se razgraničenje sa Srbijom ne moze riješiti u narednih sedam mjeseci, jer je u BiH izborna godina, ali i da se o tome mora još pregovarati, i to ne, kako kaže, na predsjedničkom nivou, već unutar nadležnih komisija.\n"Srbija ima zahtjeve da se napravi devijacija kod dvije centrale i tamo gdje prolazi pruga i cesta kod Rudoga. Kod centrala mislim da nema šanse da se govori o promjeni da se prave te devijacije, ali se mora naći način da centrale funkcionišu", kaže Izetbegović.\n"Naš stari prijedlog je bio da se izvrši devijacija granice ili drugačije demarkacija na strašno velikom prostoru, nećete vjerovati to je 14 hektara, dakle ne pričamo o stotinama hiljada, ali posto kod nas svi vole za pedalj da se uhvate pričamo o tako malom broju hektara koje Srbija nije željela da dobije za sebe i da zaradi" kaže Vučić.\n"Ono sto je za mene najvažnije je da mi danas imamo mir i stabilnost i da imamo jačanje naših trgovinskih i ekonomskih veza" smatra Vučić.\n"Ja bih prije svega htjela ponovo da potvrdim kako Republika hHrvatska u potpunosti podržava teritorijalni integritet BiH, konstitutivnu ravnopravnost sva tri naroda i naravno evropski put ostalih država na jugoistoku Evrope" rekla je Grabar - Kitarović.\n"Nadam se da ćemo brzo imati priliku da vidimo pozitivan razvoj odnosa kada je u pitanju most na Savi, nadam se da će konačno biti razrijeseno i ovo pitanje mosta u Bratuncu, gdje će institucije BiH završiti svoj dio posla, tako da i to budu vidljivi pozitivni dokazi naše saradnje" kaže Mladen Ivanić.\n"Na toj strategiji smo tražili neke dodirne tačke, koje bi mogle na neki način da unaprijede naše odnose. Duboko sam uvjeren da ono što smo danas izgradili stvara preduslove da gradimo jedan ambijent u kojem će izvršna vlast u sve tri države biti sposobnija da riješava sva otvorena pitanja" rekao je Čović.


Umetnički filmovi u Podroomu | SEEcult.org\nVest | KCB | Podroom | Izlozbe | Beograd | Tanja Ostojic\n13.12.2018 | 10:17\nIzložba Artists’Film International vol. 2017/2018 u galeriji Podroom Kulturnog centra Beograda predstavlja izbor radova obuhvaćenih projektom koji je pre deset godina pokrenula galerija Vajtčapel u Londonu, okupivši u međuvremenu druge institucije iz celog sveta, u cilju pružanja uvida u globalni presek stanja umetničke produkcije pokretnih slika.\nProgram svakog godišnjeg izdanja sastavljen je od umetničkih filmova koje predlaže 18 partnerskih institucija na osnovu prethodno zadate teme, dok se formati prezentacije menjaju.\nIzložba u galeriji Podroom obuhvata umetničke filmove iz poslednja dva izdanja projekta koja okupljaju radove tridesetak umetnika, umetnica i umetničkih grupa koji su se bavili temama saradnje, istine i odnosa između stvarnosti i fikcije.\nU segmentu vol. 2017 zastupljeni su: Wojciech Bakowski, Desire Machine Collective, Gabriela Golder, Anne Hjort Guttu, Luis Lazzaro de Matos & Daniela Agostinho, Mikhail Karikis, Mary Reid Kelley & Patrick Kelley, Tanja Ostojić, Meggie Schneider, Laura Horelli, Nina Lassila, Agnese Luse, Angela Melitopoulos, Eléonore de Montesquiou, Isabell Spengler & Gitte Villesen Adrian Paci, Nguyen Phurong Linh, Oliver Ressler & Dario Azzellini, Cengiz Tekin i Zheng Mahler collective.\nU vol. 2018 zastupljeni su: Ørjan Amundsen, Rosa Barba, Danielle Dean, Tom Ireland, Patrick Hough, Jibade Khalil Huffman, Pelin Kirca, Elena Mazzi, Musa paradisiaca, Vladimir Nikolić, John Skoog, Jokubas Čižkas & Robertas Narkus, Juan Sorrentino, Yim Sui Fong, Mikolaj Sobczak, Yim Suifong, Munem Wasif i Le Xuan Tien.\nNa poziv KCB-a, biće prikazan i video rad “Jūrmala" koji potpisuju Tanja Ostojić, Laura Horeli, Nina Lasila, Agnes Luse, Angela Melitopulos, Eleonor de Monteskju, Megi Šnajder, Isabel Špengler i Gita Vilsen, kao i posebno izdanje video rada “There is no Landscape” Vladimira Nikolića.\nKratki film "Jurmala" grupe etabliranih berlinskih umetnica sastoji se od deset jednominutnih sekvenci snimljenih u jednom kadru starom Super8 kamerom, a nastao je prilikom njihovog boravka 2010. godine u Rigi i premijerno je prikazan u maju 2016. godine u Berlinu.\nFilm “Jurmala”, nazvan imenom čuvene plaže na Baltičkom moru na kojoj je i snimljen, samofinansirani je projekat koji je razvijan šest godina u kreativnom dijalogu devet berlinskih umetnica i kustoskinje Agnese Luse iz Letonije, koja ih je 2010. godine i pozvala u Rigu da bi prikazale svoje filmove na festivalu Survival-Kit 2. Posle pet dana uzbudljivih razgovora o prekarnoj stvarnosti današnjih žena i posebno položaju umetnica, autorke su odlučile da provedu poslednji dan na plaži Jurmala, kao i da svaka snimi po minut filmskog materijala Super8 kamerom, uz učešće ostalih.\nKako je ranije izjavila Tanja Ostojić za SEEcult.org, za nju je to bila veoma inspirativna kreativna saradnja, počev od jednominutnog zajedničkog performansa na istorijskoj plaži Jurmala do čitavog niza dragocenih slučajnosti koje su se odigrale za vreme snimanja. Kao važan deo celog procesa istakla je i kasnije šestogodišnje razgovore, pregovore i produkciju audio intervencija svake od njih, koje prate snimljeni materijal.\nKohezivnost filma je i zasnovana na montaži audio intervencija za svaki segment vizuelnog narativa koji sadrži niz nepredviđenih događaja i iznenađenja. Jedno od njih dogodilo se upravo za vreme snimanja segmenta Tanje Ostojić.\n“Igrom slučaja, pored nas, brojnih dama u bikinijima i najrazličitijim toaletama, pojavila se i jedna starija dama koja je, dok sam ja polako u kadru hodala u pravcu horizonta, žurno prišla i upitala me na ruskom jeziku da li je toalet besplatan. Dakle, ja sam u svom audio delu kombinovala zvučno disanje sa pitanjem ove starije dame sa elegantnim šeširom koja je i neznajući odigrala glavnu ulogu u filmu”, rekla je Tanja Ostojić, čiji je audio deo pri kraju filma na neki način i krucijalan, jer mu daje novu perspektivu.\nProjekat “Međunarodni umetnički film” realizuje se u saradnji sa galerijom Vajtčapel, Muzejem moderne umetnosti iz Istanbula, Muzejem tehnologije, umetnosti i arhitekture iz Lisabona, Fondacijom Proa iz Buenos Airesa, galerijom Projekat 88 iz Mumbaja, Muzejem moderne i savremene umetnosti iz Bergama, n.b.k. video forumom iz Berlina, galerijom Para Site iz Vijentama, Centrom za savremenu umetnost iz Vilnusa, galerijom Doc Lab iz Hanoja, Balrom Marfa iz Teksasa, Muzejem Hamer iz Los Anđelesa, Muzejem moderne umetnosti iz Varšave, Boniers Kunsthale iz Stokholma, galerijom Vitvort iz Mančestera i Centrom za savremenu umetnost iz Tromsa.\nIzložba u Podroomu biće otvorena od 13. decembra do 5. januara.\n*Naslovna fotografija: Jurmala


Izveštaj sa XXXVIII sednice Skupštine opštine Bački Petrovac\nXXXVIII sednica Skupštine opštine Bački Petrovac je održana 29.09.2011. odnosno 30.09.2011. godine (nastavak iste). 29.09.2011. godine sednica je otvorena u 10,13 časova a prekinuta u 14,40 časova (zbog nepostojanja kvoruma) a nastavak sednice je počeo u 14,13 časova narednog dana. Prvog dana sednici SO-e je prisustvovalo ukupno 26 odbornika dok je u nastavku iste prisustvovalo 22 odbornika.\nNakon pozdravnih i uvodnih reči predsednika SO-e, odbornici SO-e su u skladu sa članom 50. stav 4. Poslovnika Skupštine opštine Bački Petrovac obavešteni, da je Odborničku grupu „Nezávislí poslanci“ napustio odbornik Vladimir Zima, te da će imenovani ubuduće nastupati kao samostalni odbornik. Takođe je konstatovano, da praktično Odbornička grupa „Nezávislí poslanci“ prestaje sa radom, pošto nema dovoljan broj odbornika u svojim redovima.\nU nastavku sednice predsednik Skupštine opštine je izvršio jednu izmenu u svom predlogu dnevnog reda za ovu sednicu SO-e, i to u sledećem smislu:\n- da se pod tačkom 6. b.) razmatra pitanje:\nb.) Razmatranje predloga i donošenje Rešenja o imenovanju vršioca dužnosti upravnika Ustanove „Slovenské vojvodinské divadlo“.\nU nastavku dati su takođe sledeći predlozi za izmenu i dopunu predloženog dnevnog reda, i to od strane:\n- predsednika Opštine Bački Petrovac, Vladimira Turana - da se kao 3. tačka dnevnog reda razmatra pitanje: „Razmatranje predloga te donošenje Odluke o prenameni kulture na parceli br. 1916/2 u k.o. Bački Petrovac“, te da se ostale tačke nakon toga razmatraju po predloženom dnevnom redu;\n- odbornice Katarine Zornjanove – da se kao 2. tačka pod a.) razmatra pitanje: „Razmatranje predloga te donošenje Rešenja o razrešenju od funkcije jednog člana Opštinskog veća Opštine Bački Petrovac“; pod b.) „Razmatranje predloga te donošenje Rešenja o izboru novog člana Opštinskog veća Opštine Bački Petrovac“, te da se ostale tačke nakon toga razmatraju po predloženom dnevnom redu.\nNakon rasprave o predlogu odbornice Zornjanove, u kojoj su učestvovali: Pavel Marčok, Spasoje Prodanov i Miroslav Pucovski sprovedeno je glasanje o datim predlozima.\n„Za“ predlog dopune dnevnog reda koji je dat od strane predsednika Opštine Bački Petrovac je glasalo ukupno 21 „ZA“, 2 odbornika su bili „UZDRŽANI“ a 1 je glasao „PROTIV“, tako da je konstatovano da je predlog usvojen.\n„Za“ predlog odbornice Zornjanove je glasalo ukupno 13 „ZA“, 9 odbornika je bilo „UZDRŽANO“ a 1 je bio „PROTIV“, tako da je konstatovano da je predlog usvojen.\nNakon toga se glasalo o utvrđivanju dnevnog reda u celini i sa 20 odborničkih glasova „ZA“ utvrđen je sledeći dnevni red:\n1. a.) Razmatranje mišljenja i predloga Komisije za administrativno-mandatna\npitanja te donošenje rešenja o potvrđivanju – verifikaciji odborničkog mandata Radomiru Zotoviću, preduzetniku iz Maglića, ul. Đure Salaja 17;\nb.) Razmatranje mišljenja i predloga Komisije za administrativno-mandatna\npitanja te donošenje rešenja o potvrđivanju – verifikaciji odborničkog mandata Ani Leginj, preduzetnici iz Bačkog Petrovca, ul. Lipova 12;\nc.) Davanje svečane izjave novoizabranih odbornika SO-e Bački Petrovac;\n2. a.) Razmatranje predloga te donošenje Rešenja o razrešenju od funkcije\njednog člana Opštinskog veća Opštine Bački Petrovac;\nb.) Razmatranje predloga te donošenje Rešenja o izboru novog člana Opštinskog veća Opštine Bački Petrovac;\n3. Razmatranje predloga i donošenje Godišnjeg programa zaštite, uređenja i\nkorišćenja poljoprivrednog zemljišta za teritoriju Opštine Bački Petrovac za 2011. godinu;\n4. Razmatranje predloga te donošenje Odluke o prenameni kulture na parceli\nbr. 1916/2 u k.o. Bački Petrovac;\n5. Razmatranje predloga i donošenje Odluke o drugim izmenama i dopunama\nOdluke o uspostavljanju saradnje između Opštine Bački Petrovac, Republika Srbija i Opštine Stará Ľubovňa, Slovačka Republika;\n6. Razmatranje predloga i donošenje Rešenja o izmenama i dopunama Rešenja\no imenovanju predsednika i članova Komisije za sprovođenje postupka komasacije zemljišta u opštini Bački Petrovac – k.o. Bački Petrovac;\n7. a.) Razmatranje predloga i donošenje Rešenja o razrešenju direktorke\nTurističke organizacije Opštine Bački Petrovac, zbog isteka mandata na koji je izabrana;\nb.) Razmatranje predloga i donošenje Rešenja o imenovanju vršioca dužnosti\ndirektora Turističke organizacije Opštine Bački Petrovac;\n8. a.) Razmatranje predloga i donošenje Rešenja o razrešenju vršioca dužnosti\nupravnika Ustanove „Slovenské vojvodinské divadlo“ Bački Petrovac, zbog isteka mandata na koji je izabran;\nupravnika Ustanove „Slovenské vojvodinské divadlo“ Bački Petrovac;\n9. Razmatranje i usvajanje Izveštaja o izvršenju Godišnjeg plana rada za radnu\n2010/2011 godinu Predškolske ustanove „Včielka“ Bački Petrovac;\n10. Razmatranje Godišnjeg plana rada Predškolske ustanove „Včielka“ Bački\nPetrovac za radnu 2011/2012 godinu te donošenje Rešenja o davanju saglasnosti na isti;\n11. a.) Razmatranje predloga Komisije za dodelu Nagrade opštine i Posebnog\njavnog priznanja Opštine Bački Petrovac te donošenje Odluke o dodeli Nagrade Opštine Bački Petrovac za 2011. godinu;\nb.) Razmatranje predloga Komisije za dodelu Nagrade opštine i Posebnog\njavnog priznanja Opštine Bački Petrovac te donošenje Odluke o dodeli Posebnog javnog priznanja Opštine Bački Petrovac za 2011. godinu;\n12. Odbornička pitanja i predlozi.\nPre prelaska na pojedine tačke utvrđenog dnevnog reda, odbornici SO-e su uz primedbu odbornika Miloša Jojića (da se u navedenom zapisniku tačno navede celi deo istupa člana Opštinskog veća Opštine Bački Petrovac, Ondreja Stupavskog, u okviru odborničkih pitanja i predloga) u s v o j i l i zapisnik sa XXXVII sednice Skupštine opštine Bački Petrovac, koja je održana dana 03. avgusta 2011. godine.\nU vezi 1. tačke dnevnog reda, uvodno obrazloženje je dato od strane odbornika Spasoje Prodanova, predsednika Komisije za administrativno-mandatna pitanja. Nakon objedinjene rasprave o podtačkama a. i b. u kojoj su učestvovali odbornici Ondrej Fekete, Pavel Marčok i Spasoje Prodanov, većinom glasova odbornika verifikovan je odbornički mandat Radomiru Zotoviću, preduzetniku iz Maglića a jednoglasno Ani Leginjovoj, preduzetnici iz Bačkog Petrovca. Novi odbornici SO-e su nakon toga dali svečanu izjavu.\nUsledila je pauza u radu Skupštine u trajanju od 10,56 do 11,30 časova, kako bi predsednik Opštine Bački Petrovac mogao pripremiti predloge za 2. tačku dnevnog reda. Pošto je utvrđen kvorum od ukupno 25 odbornika, sednica je nastavljena sa razmatranjem 2. tačke dnevnog reda.\nPredsednik Opštine Bački Petrovac je povodom iste istakao, da pošto je on prema Zakonu o lokalnoj samoupravi predlagač za razrešenje člana Opštinskog veća odnosno za predlaganje novog kandidata - kandidatkinje za člana Opštinskog veća, za sada nema pripremljene predloge, međutim da će ovo pitanje sigurno biti postavljeno na dnevni red na prvoj narednoj radnoj sednici Skupštine opštine u toku oktobra meseca t.g.\nU dužoj diskusiji povodom ove tačke dnevnog reda učestvovali su: Miloš Jojić, Jan Bohuš, Ondrej Koroš, Jurak Červenak, Pavel Marčok, Katarina Zornjanova, Jaroslav Popović, Ondrej Fekete, Radomir Zotović i Miroslav Pucovski.\nNa kraju je povodom ove tačke dnevnog reda u skladu sa članom 92. stav 3. Poslovnika Skupštine opštine Bački Petrovac donet zaključak sa ukupno 26 glasova „ZA“, da se ovo pitanje skine sa dnevnog reda te da se adekvatni predlozi pripreme od strane predsednika Opštine Bački Petrovac za narednu radnu sedicu Skupštine.\nDetaljno obrazloženje u vezi 3. tačke dnevnog reda su dali Jan Lomianski predsednik Komisije za izradu Godišnjeg programa zaštite, uređenja i korišćenja poljoprivrednog zemljišta u Opštini Bački Petrovac i Jan Jovankovič, rukovodilac Odeljenja za privredu. Usledila je rasprava povodom ove tačke dnevnog reda te je na kraju iste sa 26 glasova „ZA“ donet Godišnji program zaštite, uređenja i korišćenja poljoprivrednog zemljišta za teritoriju Opštine Bački Petrovac za 2011. godinu.\nI 4. tačka dnevnog reda je nakon uvodnog obrazloženja izvestioca – predsednika Opštine Bački Petrovac izazvala dužu diskusiju odbornika SO-e. Na kraju rasprave, odbornici su sa 20 glasova „ZA“ i 1 glasom „PROTIV“ doneli Odluku o prenameni kulture na parceli br. 1916/2 u k.o. Bački Petrovac.\nU nastavku sednice, bez veći rasprava odbornici SO-e su većinom glasova doneli\nOdluku o drugim izmenama i dopunama Odluke o uspostavljanju saradnje između Opštine\nBački Petrovac, Republika Srbija i Opštine Stará Ľubovňa, Slovačka Republika i Rešenje o izmenama i dopunama Rešenja o imenovanju predsednika i članova Komisije za sprovođenje postupka komasacije zemljišta u Opštini Bački Petrovac – k.o. Bački Petrovac.\nSednica SO-e je nastavljena razmatranjem 7. tačke pod a. i b. Pošto je odbornik Radomir Zotović odmah na početku ove tačke istakao primedbu, da odbornicima nije dostavljen zapisnik sa sednice Upravnog odbora Turističke organizacije Opštine Bački Petrovac, gde se odlučivalo o tome koji od kandidata za direktora TOO odgovara uslovima javnog konkursa, napravljena je pauza u radu Skupštine (od 13,35 do 13,49 časova), kako bi se pripremio navedeni materijal za odbornike. Sednica SO-e je nastavljena sa kvorumom od ukupno 17 odbornika.\nU dužoj objedinjenoj raspravi, koja je vođena povodom ove tačke dnevnog reda učestvovali su: Radomir Zotović, Jan Hansman, zamenik predsednika opštine, Karol Werle, Jaroslav Popović, Miloš Jojić, Pavel Marčok, Spasoje Prodanov, Pavel Topoljski, Juraj Červenak i Jan Bohuš.\nZbog toga, što je u toku ove tačke došlo do smanjenja broja odbornika u sali za sastanke (ukupno je ostalo samo 15 odbornika), predsednik SO-e je u skladu sa članom 125. stav 2. Poslovnika SO-e Bački Petrovac odložio sednicu Skupštine za 30.09.2011. godine, sa početkom u 14,00 časova.\nNastavak XXXVIII sednice SO-e je realizovan dana 30.09.2011. godine, sa početkom u 14,13 časova i to objedinjenom kraćom raspravom o obe podtačke. Nakon rasprave sa 16 glasova „ZA“ od funkcije direktorke Turističke organizacije Opštine Bački Petrovac je razrešena Ljuboslava Štrba, organizator kulturnih aktivnosti iz Bačkog Petrovca zbog isteka mandata na koji je izabrana a za v.d. direktora TOO Bački Petrovac je imenovan Jaroslav Martinko, preduzetnik iz Bačkog Petrovca, na period ne duži od šest meseci.\nI pod 8. tačkom dnevnog reda vođena je objedinjena rasprava a nakon uvodnih reči koje je dao predsednik Opštine Bački Petrovac.\nU kraćoj diskusiji povodom ove tačke učestvovali su odbornici Radomir Zotović i Miloš Jojić a nakon toga sa 14 glasova „ZA“ i 3 „PROTIV“ od funkcije v.d. upravnika Ustanove „Slovenské vojvodinské divadlo“ razrešen je mr. Pavel Čanji, profesor likovne umetnosti iz Kulpina, zbog isteka mandata na koji je izabran a na ovu funkciju za v.d. upravnika Ustanove „Slovenské vojvodinské divadlo“ imenovana je Janja Urbanček-Fejzulahi iz Bačkog Petrovca, na period ne duži od godinu dana.\nŠto se tiče Izveštaja o izvršenju Godišnjeg plana rada za radnu 2010/2011 godinu Predškolske ustanove „Včielka“ Bački Petrovac, isti je usvojen bez dodatnih obrazloženja i rasprave odbornika SO-e. Takođe, bez rasprave i dodatnih obrazloženja je doneto Rešenje o davanju saglasnosti na Godišnji plan rada Predškolske ustanove „Včielka“ Bački Petrovac za radnu 2011/2012 godinu.\nNakon kraćeg obrazlaganja odbnornika Pavela Križana, predsednika Komisije za dodelu Nagrade opštine i Posebnog javnog priznanja Opštine Bački Petrovac sa 20 glasova „ZA“ je doneta Odluka o dodeli Nagrade Opštine Bački Petrovac za 2011. odinu dr. Alžbeti Danko, lekaru specijalisti-pedijatru, penzionerki iz Bačkog Petrovca. Sa 19 glasova „ZA“ doneta je odluka o dodeli Posebnog javnog priznanja Opštine Bački Petrovac za 2011. godinu Štefanu Turanu, penzioneru iz Bačkog Petrovca i Zoranu Lakiću, predsedniku Ekološkog pokreta Maglić.\nNa kraju sednice SO-e svoja odbornička pitanja i predloge su dali: Miloš Jojić, Radomir Zotović, Ondrej Koroš, Pavel Marčok, Ana Boldocki-Ilić i Siniša Stanivuk.\nXXXVIII sednica SO-e Bački Petrovac je zaključena u 15,41 časova.


UEFA istražuje utakmicu Novog Pazara i Radnika, sumnjivi i fudbaleri – SNEWS\nBy SNews 25. Aprila 2022. 277 No comment\nTagovi: FK Novi Pazar fk Radnik FL Radnik Surdulica sumnjiva utakmica Uefa


Čudesna kafa: Od koza koje su plesale do neverovatnih 146 milijardi popijenih šoljica - Rokselanin kofer\nKafa je jedno od najpopularnijih pića na Zemlji. U stvari, da budemo precizni, drži vicešampionsku poziciju, posle vode. I pored tolike popularnosti, mnogi ljudi koji vole kafu i piju je svako jutro, ne znaju mnogo o svom omiljenom piću. Da znate, samo mirisanje kafe može da vas probudi. Udisanje kafe menja aktivnost nekih nervnih ćelija u mozgu i smanjuje efekte sna. Kad se pije kafa, kofein dolazi do krvi za desetak minuta.\nKozice prve probale kafu\nKafa je otkrivena negde oko 800. godine u Etiopiji. Pastiri koji su čuvali koze primetili su da se životinje čudno ponašaju čim pojedu bobice jednog grma, jer počinju da „plešu“. Kasnije je ta biljka nazvana kafa. Lokalni svešteniik je odlučio da proba biljku, pa je spremio napitak koji ga je držao budnim celu noć. Tako je nastala prva šoljica kafe. Danas u Etipopiji postoje na stotine različitih vrsta kafe koje tek treba da budu uzgajane.\nNa svetu ima bar 25 miliona uzgajivača kafe u 50 zemalja i to je jedna od najtraženijih roba na svetu. Tačnije, na drugom je mestu. Roba koja suvereno drži prvu poziciju je nafta.\nKafa je zapravo – vino\nNaziv „kafa“ u originalu znači – vino. Jemenska reč od koje potiče je „qahwah“, a to je vino. U Turskoj je to bila „kahveh“, dok Holanđani to nisu preveli u „koffie“, a Englezi u „coffee“. Grad Moka je luka u Jemenu i prvi grad koji je poslao kafu u svet.\nEspreso na italijanskom jeziku znači „nešto što je isterano do kraja“. To se odnosi na način na koji se espreso sprema – sipa se vrela voda (tera se) kroz presovana zrna kafe. Espreso sadrži više kofeina nego obična kafa, jer je manji. U jednom espresu ima trećina kofeina iz obične šolje kafe.\nDa bi se uzgajalo pola kilograma kafe potrebno je 2.500 litara vode. Brazil proizvodi oko 40 odsto kafe što je skoro duplo više od drugoplasirane i trećeplasirane zemlje, a to su Kolumbija i Vijetnam. Najskuplja kafa koja košta oko 280 evra za kilogram dolazi od sumatranske divlje mačke koja ne može da svari zrna kafe. Kad kafa dođe do njenog želuca, zrna fermentiraju. Kada ih životinja izbaci, od nje se pravi glatka, čokoladna kafa.\nNije uvek bila priznata i dozvoljena\nKafa je prvi put zabranjena u Meki 1511, jer su muslimanske vođe mislile da podstiče radikalne stavove. I italijanski sveštenici u 16. veku su zabranjivali kafu, jer su je smatrali „satanskom“. Međutim, papa Kliment VII je toliko voleo kafu da je ukinuo zabranu, pa ju je čak i blagoslovio 1600. godine. Osmanski vladar Murat IV je 1623. kad je došao na vlast za konzumiranje kafe opasno kažnjavao – prebijanjem ili bacanjem u more. Švedska vlada je 1746. proglasila kafu ilegalnom, a to je išlo toliko daleko da je kažnjavala čak i držanje posuđa za serviranje kafe. Pruuki vladar Fridrih Veliki je 1777. izdao manifest superiornosti piva nad kafom jer je smatrao da kafa ometa potrošnju piva.\nFinci najviše konzumiraju kafu. Odrasli Finac prosečno pije četiri do pet šolja kafe na dan. U Sjediinjenim državama se dnevno popije oko 400 miliona šolja kafe. Na godišnjem nivou je to 146 milijardi, što Amerikance stavlja na prvo mesto u svetu po konzumaciji kafe. Prosečnan Evropljanin i Amerikanac potroši oko 18 evra za nedelju dana na kafu. To je godišnje oko 1.011 evra.\nOni koji piju kafu imaju manje šanse da obole od Alchajmera. Studije su pokazale da kofein ima pozitivan efekat na dijabetes tip 2 i Parkinsonovu bolest. Takođe, kafa štiti žene od raka kože.\nTags: čudesna kafa, kafa, šoljice


UMRO JE DRUG TITO! Dok je ceo Poljud GRCAO U SUZAMA jedan fudbaler Zvezde je UMIRAO OD SMEHA! VIDEO | Lajk.rs\nNaslovnaVestiUMRO JE DRUG TITO! Dok je ceo Poljud GRCAO U SUZAMA jedan...\n”Tu utakmicu nisam igrao zbog sukoba s trenerom Stankovićem. U ponovljenoj koja se odigrala 21. maja smo pobedili 3:1, dao sam dva gola, a ta nam je pobeda praktično osigurala titulu. Nisam igrao zbog jednog nesporazuma tokom reprezentativne pauze, kad se nismo pojavili na treningu, a trener je mene optužio da sam bio vođa pobune. Bio sam strašno ljut jer sam nedeljama sanjao o toj utakmicu i kako da ih pobedimo nasred Poljuda i uzmemo titulu”, objašnjava Savić u uvertiri za ono što se desilo u 41. minutu utakmice.\n”Atmosfera? Ako znate da su sve dnevne novine u državi mesecima na naslovnicama imale izveštaje lekarskog konzilijuma, onda je jasno da se očekivalo da svaki dan stigne vest da je Tito umro. Ne znam jesu li klubovi, odnosno uprave klubova imale neke dodatne informacije, ali nas igrače sve to nije puno zanimalo. Nismo se petljali u politiku, zanimao nas je samo fudbal. Pogotovo nas iz Zvezde koji smo želeli u Splitu da srušimo Hajduk i uzmemo titulu na način da smo pobedili sve klubove “velike četvorke”. Ipak, čak i ja koji sam bio ljut što ne igram, osetio sam nešto čudno u vazduhu. Pred kraj prvog poluvremena na teren su upala neka trojica i sudija Muharemagić iz Tuzle, inače divan čovek i sjajan sudija, koji je prekinuo susret. Tada su objavili da je umro Josip Broz Tito”, priča Savić u jednom svom intervjuu od prošle godine.\n”Nije mi bilo svejedno. Najviše sam se plašio za brata Dragana koji je s Jedinstvom iz mog rodnog Uba, odakle je i Dragan Džajić, bio na mini turneji u Nemačkoj. Panika me je uhvatila jer sam znao da će uvesti vanredne mere i verovatno zatvoriti granicu. Što se tiče atmosfere na stadionu teško je danas nekom mlađem čoveku objasniti da je u to vreme bilo normalno voleti i Tita i državu u kojoj si proveo mladost. To što smo kasnije saznali što se sve radilo u ime te države i tog vođe, to je sad druga priča. Znam da će mnogi poricati ovo, ali većina ljudi je osećala iskrenu ljubav prema Titu. Bio je prisutan jedan iracionalni strah. ‘Šta će biti s nama nakon Tita?’ pitali smo se svi. Ako prepustite sudbinu cele države i čitavog naroda u ruke samo jednog čoveka, a on prema prirodi stvari umre, onda je logično da ste zabrinuti i da se pitate šta će biti posle. Bilo je puno ljudi koji su plakali jer su ga iskreno voleli, ali bilo je i onih koji su ronili suze po partijskoj dužnosti. Takvih bednih likova je oduvek bilo i biće i na celoj kugli zemaljskoj. Zabrinutost je bila legitimna jer je sudbina cele države od 1945. do 1980. zavisila o raspoloženju i zdravlju jednog čoveka kojeg odjednom više nema. Ne treba danas nikome zamerati što je plakao za Titom, bilo iz straha ili iz ljubavi. Takvo je bilo vreme”, zaključio je Dule Savić u ovom intervjuu urađenom 2020. godine za jedan beogradski list.\nPrethodni tekstOPŠTI HAOS U BELOJ KUĆI! Fran napravio SKANDAL, skočio sto i počeo da URLA zbog Mine i Paule! (VIDEO)\nSledeći tekstU Srbiji živeo sa devojkom, ne zna se kako je došao do kuće gde je stradao\nOPŠTI HAOS U BELOJ KUĆI! Fran napravio SKANDAL, skočio sto i počeo da URLA zbog Mine i Paule! (VIDEO…VestiFran Pujas je ustao za crnim stolom kako bi objasnio zbog čega je Mina Vrbaški ljuta na njega, te i šta oseća prema Pauli Hublin. - Mina ili Paula? - …


U RTKOVU SAGRAĐEN EKO PARK | Timočke\nU RTKOVU SAGRAĐEN EKO PARK\nnov. 30 DRUŠTVO no comments\nU naselju Rtkovo na lokaciji bivše divlje deponije sa koje je uklonjeno 300 kubika raznog otpada zahvaljujući projektu opštine Kladovo i Ministarstva za zaštitu životne sredine na površini od 2450 kvadrata sada se prostiru eko-park i dečije igralište sa mobilijarom.\nRealizacija projekta „Rekultivacija zemljišta u centru sela Rtkovo“ potvrđuje da je u fokusu resornog ministarstva rešavanje problema sa divljim deponijama širom Srbije uz podršku lokalne samouprave i građana.\n-Resorno ministarstvo sufinansira projekte u 43 grada i opštine u Srbiji, a za tu namenu izdvojeno je gotovo 333 miliona dinara.Opština Kladovo je uspešno realizovala eko-projekat kojim je eliminsano nekotrolisano odlaganje otpada pa je višegodišnji problem trajno rešen.Jako je važna dobra saradnja sa jedinicama lokalne samouprave jer smo zajedno sa građanima partneri kada je reč o očuvanju životne sredine-naglasio je Aleksandar Dujanović, državni sekretar Ministarstva zaštite životne sredine.\nProjekat „Rekultivacija zemljišta u centru sela Rtkovo“ doprineo je da se na devastiranom zemljištu trajno ukloni značajan izvor zagađenja u naselju, kao i da se promene navike meštana koje direktno utiču na kvalitetniji život. Osim što je ulepšan životni prostor projekat će unaprediti i turističke potencijale tog dunavskog naselja, istakao je Saša Nikolić, predsednik opštine Kladovo i dodao da je turizam oblast koja predstavlja zamajac lokalnog -ekonomskog razvoja.\n– U protekla dva meseca u opštini Kladovo u 23 naselja završeno je čišćenje 26 deponija sa kojih je uklonjeno blizu 24.000 kubika komunalnog otpada. Naša su očekivanja da će to doprineti da se stanovništvo odgovornije ponaša i smeće odlaže na mesta koja su predviđena za te namene.Opština Kladovo kandidovale je one deponije koje su bile najvidljivije i koje su najviše smetale građanima- naveo je Saša Nikolić.\nEkološki projekat u Rtkovu podrazumeva i asfaltiranje pristupne saobraćajnica do eko-parka. Vrednost radova je pet miliona dinara, projekat sa četiri miliona sufinansira Ministarstvo zaštite životne sredine, dok je učešće lokalne samouprave dodatnih milion dinara.\n← IZLOŽBA POSVEĆENA ZNAČAJU OBRAZOVANJA U POLJOPRIVREDI\nDONACIJA VREDNE OPREME ZC KNJAŽEVAC →\nOBAVEŠTENJE O PREKIDU SNABDEVANJA ELEKTRIČNOM ENERGIJOM\nU KLADOVU PRVI DO ČASNOG KRSTA ZLATKO OTAŠEVIĆ\n(FOTO) NINA (16) DOPLIVALA PRVA DO ČASNOG KRSTA\nAKTIVNOSTI SAVETOVALIŠTA ZA MLADE\nJOŠ 37 NOVOOBOLELIH OD KORONE U BORU\nU SREDU TREĆE BOGOJAVLJENSKO PLIVANJE ZA ČASNI KRST NA BORSKOM JEZERU\nODSEK ZA PROMOCIJU ZDRAVLJA PRI ZZJZ DELI PROMOTIVNI MATERIJAL\nUHAPŠEN BORANIN ZBOG UGROŽAVANJA SIGURNOSTI\nNA TERITORIJI GRADA BORA ZA GLASANJE NA REFENDUMU ODREĐENA 47 GLASAČKA MESTA\n"rtb bor" na ZIJIN U BIVŠI RTB BOR ULOŽIO OKO 700 MILIONA DOLARA\nMarija na POVEĆANA CENA ZA OTKUP ZEMLJIŠTA\nConcrete na U BORU REGISTROVAN 21 NOVI SLUČAJ VIRUSA KORONA U BORU\nARHIVA Izaberi mesec januar 2022 decembar 2021 novembar 2021 oktobar 2021 septembar 2021 avgust 2021 jul 2021 jun 2021 maj 2021 april 2021 mart 2021 februar 2021 januar 2021 decembar 2020 novembar 2020 oktobar 2020 septembar 2020 avgust 2020 jul 2020 jun 2020 maj 2020 april 2020 mart 2020 februar 2020 januar 2020 decembar 2019 novembar 2019 oktobar 2019 septembar 2019 avgust 2019 jul 2019 jun 2019 maj 2019 april 2019 mart 2019 februar 2019 januar 2019 decembar 2018 novembar 2018 oktobar 2018 septembar 2018 avgust 2018 jul 2018 jun 2018 maj 2018 april 2018 mart 2018 februar 2018 januar 2018 decembar 2017 novembar 2017 oktobar 2017 septembar 2017 avgust 2017 jul 2017 jun 2017 maj 2017 april 2017 mart 2017 februar 2017 januar 2017 decembar 2016 novembar 2016 oktobar 2016 septembar 2016 avgust 2016 jul 2016 jun 2016 maj 2016 april 2016 mart 2016 februar 2016 januar 2016 decembar 2015 novembar 2015 oktobar 2015 septembar 2015 avgust 2015


Da li propast britanske kompanije može da utiče na srpske turiste? – online news Srbija\nHome > Turizam > Da li propast britanske kompanije može da utiče na srpske turiste?\nDa li propast britanske kompanije može da utiče na srpske turiste?\n- 23. 09 2019 23. 09 2019 010\nKrah britanske kompanije Tomas Kuk za sobom će ostaviti prazne hotelske sobe, razočarane putnike i u zavisnosti od razvoja situacije, paprene aranžmane.\nKompanija nije uspela da se dogovori sa kreditorima oko duga od 1,7 milijardi funti, što ju je dovelo u situaciju da proglasi da je bankrotirala, a predsednik Jute Aleksandar Seničić za 92putovanja govorio je o tome kako će se krah najstarije britanske kompanije uticati na Srbiju.\nSeničić je objasnio da će se celokupna situacija najviše odnositi na države sa kojima je Tomas Kuk imao najviše aranžmana, a to su Italija, Španija, Turska, Grčka jer se ti aranžmani plaćaju za godinu unazad, znači da kompanija nije imala da otplati aranžmane za 2018. godinu.\nIpak, postojaće posledice i za Srbiju:\n“Veliki broj hotelskih soba koje je Tomas Kuk zakupljivao će ostati prazne, što može dovesto do pada cena. S druge strane, hotelijeri će u buduće biti oprezniji. To će značiti rigidniji stav prema agencija, pa mogu tražiti da se aranžmani uplaćuju unapred što će značiti porast cena“, istakao je Seničić kao moguće posledice koje će osetiti naše stanovništvo.\nPredsetnik Jute napominje da do sada u svetu nije bilo ovakvih situacija i da ćemo narednih nekoliko meseci moći da pratimo razvoj situacije i da još uvek ne možemo da vidimo sve posledice.\n“Tržište će sada morati da se prilagodi, veliki tur operateri će pokušati da preuzmu deo poslova Tomas Kuka, ali niko nije toliko jak da bi preuzeo sve što čime je britanska kompanija pokušala da upravlja“, kaže Seničić za 92putovanja.\nNiko od naših turista se nije javio agenciji, a i da jeste, iz jute kažu da ne bi mogli ni na koji način da pomognu jer nije organizacija iz naše zemlje. Napominje da se naše organizacije na drugačiji način brinu o ovakvim situacijama.\n“Srbija neće osetiti prevelike posledice ovog, do sada najvećeg propadanja jedne tur organizacije kao što je Tomas Kuk. Hteli su da se uključe u nove trendove, raširili su se previše i zbog toga nisu mogli da opstanu“, rekao je Seničić.\nTomas Kuk je najstarija svetska turistička organizacija, koja je osim avio-kompanijom, upravljala turističkim angažmanima, hotelima, odmaralištima, prekookeanskim putovanjima, osiguranjima…\n“Turizam je jedan od najrizičnijih poslova, čak i kod nas, ali pošto je manje tržište i posledice su manje“, kaže Seničić, i objašnjava kako na ovu delatnost utiče gotovo sve, od nepredvidivih vremenskih uslova do stanja na tržištu:\n“Gubici koji se mogu ostvariti zbog samo jedne sezone su ogromni i osiguravajuće kuće se ne usuđuju da posluju na toliko neizvesnom tržištu.“\nPredsednik nacionalne asocijacije turističkih agencija Srbije Aleksandar Seničić rekao da se niko od Srpskih državljana nije javio sa žalbom da je oštećen zbog posledica propadanja Tomas Kuk kompanije, ali i da ne bi mogli da utiču ukoliko nije naša kompanija u pitanju.\nEU otvara istragu o Boingovoj ponudi za preuzimanje dela Embraera\nČudesna priča beogradskog uličnog svirača: “U našu radnju je ušao naduvani Džimi Hendriks” – Vesti – Život\n13. 07 2019 029\n16. 08 2019 16. 08 2019 026\nCG: Inženjer priznao da je kriv


DOKLE VIŠE!? Ponovo kukasti krst na fudbalskom terenu u Hrvatskoj! Ovaj put u Dubrovniku\nPOSLE ŽESTOKOG OBRAČUNA U PLZENJU Evo šta su tri grupe Čeha radile nakon što su pretukli navijače tzv. Kosova /VIDEO/\nNOKAUTIRAO TRI POLICIJSKA KONJA! Dolijao huligan koji je pravio TOTALNI HAOS!\nNE MOGU DA DOĐU SEBI! Posle jezive tuče huligana koji su meč prekinuli sukobom motkama, klub se JAVNO ODREKAO navijača! /UZNEMIRUJUĆI FOTO/\n"ZAPAMTITE, U ŽIVOTU SU VAŽNE SAMO DVE STVARI..." Fudbal više neće biti isti, svetska LEGENDA otišla u penziju! /VIDEO/\nLegendarni golman rešio je da okači rukavice o klin.\nUMESTO RAZVODA, BORBA ZA SVOG MUŠKARCA Evo šta je Viktorija Bekam uradila Dejvidovoj ljubavnici kada je saznala za PRELJUBU!


Novi zvuk Beograda u Sarajevu - Klix.ba\nMuzika Novi zvuk Beograda u Sarajevu\nNovi zvuk Beograda u Sarajevu\n15.11.2010. u 11:42\nNajaktuelniji mladi beogradski bendovi SevdahBaby, Zemlja Gruva i Svi na pod! nastupit će krajem novembra u Ljubljani, Zagrebu i Sarajevu, u okviru programa Nu Sound of Belgrade kojeg organiziraju MTV i Dom omladine Beograda.\nUlaznice za sarajevski koncert moći će se kupiti od ponedjeljka 22. novembra na platou Skenderije. Cijena ulaznice je 10 KM, a koncert počinje u 20.00 sati.


ADATA predstavlja UV230 i UV330 USB fleš diskove - IT RešenjaIT Rešenja\nYou Are Here: Home » Mobile and gadgets » ADATA predstavlja UV230 i UV330 USB fleš diskove\nAutor: Ivan Bjelajac Datum: 15. 01. 2018. Rubrika: Mobile and gadgets | komentar : 0\nADATA Technology, vodeći proizvođač DRAM modula visokih performansi, NAND fleš proizvoda i dodatne opreme za mobilne uređaje, predstavio je UV230 i UV330 USB fleš diskove i proširio svoju bogatu ponudu prenosivih uređaja za skladištenje podataka. UV230 podržava USB 2.0 i dostupan je u kapacitetima do 64 GB, dok UV330 podržava mnogo brži USB 3.1 i dostupan je u varijantama do 128 GB. Oba modela imaju isti dizajn bez poklopca, pri čemu se konektor izvlači i uvlači pomoću kliznog mehanizma. ADATA ostaje posvećena svojoj vodećoj ulozi u svetu, kada su USB fleš diskovi u pitanju, i nastaviće da predstavlja nove modele u skladu sa potrebama tržišta.\nUSB – večiti klasik za sve potrebe i budžete\nADATA jasno prepoznaje potrebe tržišta za različitim modelima, od USB 2.0 do USB 3.1 brzine 5 Gbps. Korisnici žele funkcionalnost, stil i jednostavno korišćenje, uz pristupačnu cenu. Zato ADATA nudi diskove kao što su početni UV230, neuporedivo brži UV330, ali i mnoge druge slične modele iz široke palete. Već ta dva klasična modela, UV230 koji kreće od 16 GB do UV330 kapaciteta 128 GB, nude pregršt izbora korisnicima koji traže način da brzo sačuvaju i prenesu podatke.\nDizajn bez poklopca, sa klizačem za nesmetanu mobilnost\nDizajneri kompanije ADATA već dugo preferiraju USB fleš diskove bez poklopca, jer takav dizajn nosi manje brige i manje delova koji se mogu izgubiti. UV230 i UV330 nemaju poklopac, ali imaju produženi USB konektor koji se glatko izvlači i uvlači u telo diska pomoću klizača, za šta je dovoljan samo jedan prst. Intuitivni dizajn čini UV230 i UV330 veoma jednostavnim za korišćenje.\nVeliki izbor živih boja\nUV230 je dostupan u crnoj i plavoj boji, dok se UV330 isporučuje u crnoj i crvenoj boji. Uz toliko ponuđenih boja korisnici mogu lako odabrati kombinaciju koja im se dopada.\nSigurno nošenje zahvaljujući kukici za vezivanje\nKao i većina drugih ADATA USB fleš diskova, UV230 i UV330 imaju posebnu kukicu za vezivanje na traku, vezicu, ključeve ili neki drugi privezak. Time se dodatno olakšava njihova prenosivost i smanjuje mogućnost gubljenja diska i dragocenih podataka.


Ko rano rani – rizikuje infekciju – Nadlanu.com\nKo rano rani – rizikuje infekciju\nLONDON – Za osobe koje rano odlaze na “radna mesta” buđenje s prvim petlovima možda znači uspešno započet dan ili veći učinak na poslu, ali stručnjaci tvrde da su one izložene većoj opasnosti od infekcija raznih vrsta.\nPre nego što navijete budilnik da vas probudi u rano jutro, razmislite da li grozničavo spremanje uz tuširanje i ispijanje prve kafe “s nogu” zavređuje toliku grozničavost, jer su lekari otkrili da su ovakvi ranoranioci podložniji infekcijama od onih koji na posao kreću “natenane”.\nIstraživanja obavljena na sportistima, reakreativcima ali i bunovnim ljudima koji kreću na posao pokazala su da je količina kortizola, hormona stresa koji slabi imuni sistem organizma, znatno veća kod sportista koji treniraju rano ujutro, džogera i osoba koje žure na posao nego što ga ima popodne i uveče.\n“Rezultati istraživanja su pokazali da je optimalno vreme za trening, zapravo doba dana koje uzrokuje najmanji efekat smanjivanja imuniteta, upravo veče”, izjavio je dr Ligeri Dimitriju sa univerziteta Brunel u južnoj Engleskoj.\nStručnjaci su merili nivo kortizola i IgA, markera imuološke aktivnosti u znoju i pljuvački, posle jutarnjeg i večernjeg treninga.\nNivo kortizola bio je viši ujutro pre i posle jutarnjih napora ali je nivo IgA sekreta bio niži – nenarušen treningom.\nOvaj podatak pokazuje da unutrašnji “časovnik u telu” svake osobe, ili takozvani “cirkadijski ritam” koji određuje trenutnu hormonsku situaciju, nema uticaja na imunološki sistem.\nZbog toga savetuju sportistima da izbegavaju rane jutarnje treninge, posebno posle povrede ili bolesti, ali i pre velikih takmičenja.


Tramp planira da uništi Foks njuz\nnavodno namjerava da osnuje carstvo digitalnih medija\nFoks je takođe upozorio gledaoce da su Trampove tvrdnje o pobjedi na izborima lažne, nakon čega se on okrenuo drugim konzervativnim medijima, uključujući Njuzmaks\n8098 pregleda\t5 komentar(a)\nTramp je u razgovoru sa Riverom rekao da je „realista“, Foto: Reuters\nDonald Tramp je rekao prijateljima da želi da osnuje kompaniju za digitalne medije kako bi zadao udarac konzervativnoj TV mreži Foks njuz, objavio je portal Aksios.\nNeki Trampovi savjetnici misle da je Foks njuz pogriješio kada je među prvima proglasio pobjedu Džoa Bajdena u Arizoni. To je naljutilo Trampa i dalo mu opipljivu municiju za napad na tu mrežu, objavio je američki portal.\n„On planira da uništi Foks. Nema sumnje“, rekao je za Aksios izvor koji je detaljno upoznat sa Trampovim namjerama.\nPuno se spekulisalo o tome da Tramp osniva kablovsku televiziju, ali bi za to bilo potrebno puno novca i vremena. Umjesto toga, razmatra da pokrene kanal digitalnih medija koji bi sadržaj prenosio preko interneta, što bi bilo jeftinije i brže, piše Aksios.\nTramp se u posljednje vrijeme žali da Foks više intervjuiše demokrate nego ranije.\nFoks je takođe upozorio gledaoce da su Trampove tvrdnje o pobjedi na izborima lažne, nakon čega se on okrenuo drugim konzervativnim medijima, uključujući Njuzmaks.\nOn je ove nedjelje na Tviteru oštro kritikovao Foks, optuživši tu mrežu da je zaboravila ko stoji iza njenog uspjeha.\n„Zaboravili su zlatnu gusku“, napisao je Tramp u četvrtak na Tviteru. Konzervativni mediji u vlasništvu Ruperta Mardoka u SAD su nakon predsjedničkih izbora promijenili ton prema Trampu, očigledno da bi upozorili čitaoce i gledaoce da je izgubio.\nDjelovalo je da je ta nova poruka pažljivo koordinisana jer je sadržala apel Trampu da sačuva svoje „nasljeđe“ tako što će dostojanstveno prihvatiti poraz. Osim preko Foks njuza, poruka je prenesena u „Vol strit žurnalu“ i „Njujork postu“. Sve su to mediji koje je Tramp konzumirao sa velikim entuzijazmom, posebno Foks. Tramp je u ponedjeljak ustvrdio bez dokaza da se rejting Foks njuza „potpuno srušio“.\nNjegovo okretanje Njuzmaksu je, međutim, dovelo do porasta rejtinga i gledanost je skočila sa prosječno 65.000 ljudi prije izbora na 800.000 u udarnom terminu ove nedjelje, prema podacima kompanije za analizu tržišta Nielsen.\nTrampovo odbijanje da prizna poraz zakočilo je proces zvanične predaje vlasti.\nUprava za opšte poslove, federalna agencija koja odobrava finansijska sredstva za novoizabranog predsjednika, još nije priznala Bajdenovu pobjedu. Pobjedom u Arizoni, Bajden je proširio prednost u elektorskim glasovima, čime su dodatno smanjene Trampove šanse da na sudovima ili prebrojavanjem preinači rezultat. Bajden je tek drugi demokratski predsjednički kandidat u posljednjih sedam decenija koji je pobijedio u toj tradicionalno republikanskoj državi.\n„Učiniće pravu stvar“ kad se prebroje glasovi\nTramp je juče rekao da je „realista“ i da će postupiti u skladu sa ustavom SAD kada se prebroje svi legitimni glasovi, kazao je njegov bliski saradnik.\nDopisnik Foks njuza Džeraldo Rivera je u objavi na Tviteru i u intervjuu za tu mrežu rekao da ga je Tramp juče pozvao i rekao mu da brine zbog napora u nekim državama povodom brojanja glasova nakon što je proglašena Bajdenova pobjeda.\nTramp mu je rekao da će „učiniti pravu stvar“ kada se prebroje svi glasovi, rekao je Rivera.\nDonald TrampDžozef BajdenFoks njuzSADSjedinjene Američke DržaveDžeraldo Rivera\n25.01. 12:11 h\t1142\t29126\n25.01. 09:52 h\t59\t18319\n25.01. 14:30 h\t11480\n25.01. 13:02 h\t8523\n25.01. 15:56 h\t82\t7033\n25.01. 12:11 h\t69\t1142


BUDUCNOST JE STIGLA: INTERNET OF THINGS CE PROMENITI\nBUDUĆNOST JE STIGLA: INTERNET OF THINGS ĆE PROMENITI NAŠE ŽIVOTE\nOdaćemo vam jednu tajnu koja će vas istovremeno iznenaditi i zabrinuti, ali će vam i probuditi nadu. Drugim rečima: promeniće način na koji posmatrate stvari.\nOsvrnite se oko sebe, gde god da ste u trenutku dok ovo čitate:\nUskoro ćete biti okruženi pametnim stvarima! I biće ih sve više. Zapravo mnogo više nego nas ljudi.\nNe govorimo o pametnim telefonima i satovima, već o pametnim tosterima, frižiderima, pametnim kućama, pa čak i čitavim pametnim gradovima.\nInternet of Things je stigao. I tu je da ostane.\nInternet stvari više nije futuristička utopija, već sadašnjost koja se odigrava pred našim očima.\nŠta on zapravo predstavlja, da li treba da se radujemo ili brinemo, kako će uticati na naše živote i kakve prilike će nam otvoriti – teme su kojima ćemo se pozabaviti u ovom postu.\nINTERNET OF THINGS - POVEZIVANJE SVEGA SA SVIM\nŠta zapravo podrazumeva Internet of Things\nReč je o pametnom umrežavanju uređaja, čime oni postaju povezani preko interneta i mogu da razmenjuju podatke između sebe. Nije u pitanju samo povezivanje pametnog telefona i računara, već i aparata za kafu, frižidera, lampi…\nGotovo svaka stvar koja vam padne na pamet moći će da bude umrežena.\nPredviđanja kažu da će do 2020. godine:\nBiti umreženo oko 24 milijarde uređaja, što otprilike predstavlja četiri aparata po čoveku;\nRazviće se četvrt miliona aplikacija;\nŠest milijardi dolara trebalo bi da bude uloženo u rešenja za IoT, što podrazumeva: razvijanje aplikacija, hardvera, sistemske intergracije, skladištenje podataka, bezbednost.\nProcena je da će ovo biti pametna investicija koja će doneti profit od 13 biliona dolara do 2025. godine.\nKAKO PAMETNE STVARI MENJAJU NAŠ ŽIVOT\nZamislite da je alarm koji vas budi ujutru povezan sa vašim aparatom za kafu tako da, kada on zazvoni, aparat već počne da priprema dragoceni napitak bez kojeg neki od nas ne mogu da počnu dan.\nIli da vas frižider sam obaveštava kojim namirnicama ističe rok trajanja, a koje bi trebalo da dokupite.\nIli da nikada više ne zaboravite da isključite svetlo u kupatilu, jer vaša kuća automatski gasi svetlo kada nema nikoga u prostoriji.\nOvo su tek neki od načina na koji će IoT promeniti naš svakodnevni život.\nIstina je, međutim, da će on biti primenjiv na mnoštvo industrija.\nMesta gde će nova rešenja biti široko korišćena jesu gradovi:\nSenzori će se ugrađivati u mostove, puteve i zgrade i slaće podatke o njihovom stanju: kada je vreme za radove i sanaciju.\nTakođe, neće više biti lutanja u potrazi za parking mestom, vaš automobil će dobijati podatke gde je slobodno.\nOdlaganje otpada postaće efikasnije jer će podaci signalizirati kada su kante pune.\nEnergetska efikasnost biće poboljšana: na solarnim klupama punićemo svoje telefone i očitavati podatke o kvalitetetu vazduha koji dišemo.\nIndustrija u kojoj se očekuju posebni benefiti od IoT-a jeste medicina.\nVeć se testiraju insulinske pumpe koje automatski regulišu doze insulina u krvi, povezivi aparati za inhaliranje i umrežena kontaktna sočiva.\nRadi se, zapravo, na razvijanju čitavog niza aparata koji će slati realne podatke o pacijentovom stanju i omogućavati pravovremenu dijagnozu i tretman.\nIpak, pored svih benefita, postoji jedan veliki izazov koji pred nas stavlja pojava IoT-a:\nJedna strepnja može se čuti sve češće među stručnjacima zaduženim za razvijanje IoT-a.\nReč je o paradoksu:\nToliko povezanih sprava koje treba da nam olakšaju život – učiniće nas zapravo ranjivijim.\nZamislite šta bi hakovanje samo nekog od aparata u mreži moglo da učini:\nugrožavanje privatnih podataka velikog broja ljudi,\nugrožavanje javne bezbednosti.\nDok neki podaci koji se na ovaj način prikupljaju predstavljaju javno dobro, kao što je stepen kvaliteta vazduha, lični podaci ljudi mogu biti zloupotrebljeni za narušavanje privatnosti.\nOvo ne znači da IoT nije dobro rešenje, već da će biti potrebno da se ulože veliki novac i trud u izgradnju sigurnosnih sistema.\nNema sumnje da će razvijanje IoT-a uticati i na poslove kakve ih znamo. Mnoge operacije postaće automatizovane tako da će zaposleni imati više vremena da se bave kreativnim stranama posla. Na raspolaganju će biti veliki broj podataka, čime čitav proces postaje efikasniji.\nOvo pruža zanimljive prilike za marketare, ali i blogere koji su fascinirani novim mogućnostima.\nSTALNO AKTIVNA FOKUS GRUPA\nZahvaljujući senzorima i podacima koje šalju, proizvođači će moći da vide kako kupci koriste njihove uređaje u realnom vremenu. Na osnovu toga donosiće odluke koje elemente treba poboljšati ili kako da dizajn postane što personalizovaniji.\nOvo je veliki dobitak:\n- marketari će uvek na raspolaganju imati fokus grupu.\nTakav uvid u potrošače i njihovo ponašanje u stvarnom životu omogućiće personalizovan pristup i kreiranje kampanja kakve do sada nisu bile moguće.\nOčekuje se da zbog ovoga dođe do porasta kvaliteta proizvoda i daleko boljeg korisničkog iskustva.\nInternet of Things utiče na sve pore marketinga, pa i na relativno jednostavnu stvar kao što su reklame u liftu:\nZamislite lift u nekoj poslovnoj zgradi u kojoj ima više kompanija. On je povezan sa displejom na kom se puštaju reklame. U zavisnosti od toga na koji sprat ide osoba koja se njime vozi (u koju firmu) i kakvo je vreme napolju, lift će birati koje reklame pušta. Na primer, ukoliko je sneg, reklamiraće se sniženje cena zimskih kaputa, ukoliko je kiša, na reklami će se nuditi kišobrani.\nDakle, oglašavanje će se prilagođavati:\nnjegovom realnom okruženju,\nOčekuje se da IoT redefiniše mnoge poslove. Međutim, jedna stvar je sigurna:\nInternet of Things neće moći bez programera.\nKoji su programski jezici koji se sada koriste za pisanje koda aplikacija u Internet of Things i koji će se koristiti u budućnosti?\nKOJIM JEZIKOM GOVORE PAMETNE STVARI\nKako možemo da naređujemo umreženim stvarima\nProgrameri koji rade na razvoju IoT-a koriste mnoge jezike koji se upotrebljavaju i za desktop računare.\nNaravno, u zavisnosti od toga za koji deo IoT sistema pišete kod, razlikovaće se i izbor jezika.\nIstraživanje sprovedeno sa programerima koji pišu za IoT otkrilo je da su među najpopularnijim jezicima:\nJezik koji je poznat i pod alternativnim nazivom „napiši jednom, izvršavaj svuda“. Prednost Jave je što developeri mogu da napišu kod i debaguju ga na svom desktopu, a potom ga puste na bilo koji čip sa Java Virtual Machine.\nZa programere koji pišu za najniže nivoe softvera, one najbliže hardveru, ovo je jedan od najpopularnijih jezika. On dozvoljava developerima da menjanjem delova koda izvuku najbolje performanse od sprava koje ne rade dobro.\nOvaj jezik mnogi povezuju sa iskačućim obaveštenjima na našim ekranima. Međutim, on ima priličnu popularnost kod programera koji rade IoT:\nOvaj jezik predstavlja malo iznenađenje kada je u pitanju njegova upotreba za IoT. Međutim:\n- 11,2% programera kaže da uključuje PHP kod.\nOsim na serverima, programeri nalaze neočekivanu primenu PHP koda i na najnižim nivoima.\nSPREMI SE ZA BUDUĆNOST\nOno što je doskora bilo nezamisliva budućnost o kojoj smo mogli samo da čitamo u romanima naučne fantastike danas postaje realnost koja se ubrzano razvija. Ona će poboljšati kvalitet naših života, ali i izmeniti način na koji obavljamo poslove.\nOvo znači da ćemo morati da usvajamo nova znanja i veštine kako bismo odgovorili izmenjenim zahtevima tržišta. Na taj način razvijaćemo se i mi.\nKako da se za samo godinu dana pripremite za budućnost, pogledajte na ITAcademy.\nProfesor i njegov dvojnik - neverovatan šou univerzitetskog profesora\n5 stvari koje možete dizajnirati sa AutoCAD programom a da to niste ni sanjali\nDo 2015. biće potrebno 7 miliona CLOUD stručnjaka! Da li si među njima?