Opremanje enterijera | Definition.\nProces opremanja enterijera je završna materijalizacija projektovanog stanja, koja se oslanja na prethodno izvedene radove. Od razrađenog idejnog rešenja, kroz projekat i izvođenje radova kojima su uspostavljeni ključni elementi, prostorije, koridori, podne i zidne obloge, predviđeni koncept rasvete i infrastrukturne pozicije, ova faza nije i ne može biti nezavisna i odvojena, jer predstavlja integralni deo Ideje Prostora.\nKao sprega funkcionalnog i estetskog, opremanje predstavlja završni sloj koji u sebi nosi pečat projektanta, uvažavajući sklonosti investitora, onaj sloj koji neposredno i svakodnevno komunicira sa korisnikom.\nKljučni elementi opremanja su plakari, kuhinje, trpezarijski nameštaj, kao i nameštaj u spavaćem bloku i dnevnom boravku. Pošto je svaki prostor jedinstven koliko i ideja njegovog uređenja, poseban izazov predstavlja uklapanje na tržištu raspoloživih komada nameštaja, sa aspekta materijala, oblika, boja i funkcionalnosti. Bilo da su industrijski proizvedeni ili dizajnerski komadi, njihove dimenzije i položaj podređeni su već izvedenom prostoru. Stoga se, kad god je moguće, dizajnerski, funkcionalno i materijalno opravdano, kao rešenje nameće izrada nameštaja po meri.\nPrednosti ovakvog pristupa sasvim su očigledne: znatno širi izbor materijala, boja i oblika ali i potpuna prilagođenost dimenzijama i potrebama prostora.\nPlakarski prostor je neophodnost gotovo svakog objekta, bilo rezidencijalnog, poslovnog ili nekog prostora posebne namene. Dimenzije su mu obično značajnije, te je bitno obezbediti njegovu funkcionalnost i kapacitet i uklopiti ga u ideju raspoloživog prostora. Rešenje plakara „od poda do plafona i od zida do zida“, predstavlja optimalno iskorišćenje prostora uz efikasnu unutrašnju organizaciju i vidljivi sloj u formi kliznih vrata, gde se kombinacijom različitih ispuna može postići upečatljiv efekat i obogaćen vizuelni koncept. Ovakav plakar predstavlja značajan deo enterijera, ali nije nužno da ima klizna vrata. Moguće ja napraviti i dopadljivo rešenje sa klasičnim vratima i oblicima ostavnog prostora, a sve u funkciji realizacije enterijerskog koncepta.\nPosebno rešenje predstavljaju garderoberi, gde se čitav deo prostora može organizovati u ostavnu zonu, poput zasebne „sobe“ sa tom namenom.\nKuhinjski prostor je specifičan, pošto je dispozicija elemenata i funkcionalnost zavisna od rasporeda postojećih vodovodno-kanalizacionih, ventilacionih i energetskih priključaka, za slučaj da se kuhinja radi u postojećem, već formiranom prostoru. Druga specifičnost je tehnika koju treba uklopiti u korpuse i omogućiti logične procesne tokove pripremanja i skladištenja hrane. Kuhinjski blok je najčešće izdvojen od ostalog prostora, ali svakako ima svoje mesto u izboru boja, materijala i oblika koji predstavljaju odliku primenjenog stila enterijera. Ponovo, zbog specifičnosti svakog prostora, dimenzija i karakteristika, izrada kuhinja po meri se nameće kao logično rešenje koje, u zavisnosti od izbora materijala, mehanizama i ugradne tehnike, daje velike mogućnosti realizacije.\nU najširu kategoriju komadnog nameštaja izrađenog od pločastih materijala, spadaju komode, klub stolovi, radni stolovi, biblioteke, police, ali i kreveti, noćni ormarići i posebno, kupatilski nameštaj. I u ovom slučaju se radi o širokom izboru materijala, boja i oblika, koji daju veliki broj mogućnosti uklapanja u postojeći dizajn enterijera.\nPlakari po meri prostora\nNikad dovoljno mesta! Treba li da pronađemo... »\nKuhinja po meri, pa šta?\nUređenje prostora je prirodna potreba. Boje, materijali, funkcionalnost, budžet, vreme… Kako sve uklopiti i na kraju biti... »\nUkoliko imate potrebu da uredite svoj prostor, možete nam se obratiti – od konsultacija, razmene ideja, preko profesionalne razrade projekta koji uzima u obzir vaše sklonosti i sva znanja i iskustvo kojim raspolažemo, do konceptualnog ili potpunog rešenja...\nProces opremanja enterijera je završna materijalizacija projektovanog stanja, koja se oslanja na prethodno izvedene radove. Od razrađenog idejnog rešenja, kroz projekat i izvođenje radova kojima su uspostavljeni ključni elementi, prostorije, koridori, podne i zidne obloge...\nTel. +381 63 7523 573, info@definition.rs


Archive For 30 novembra, 2017\nBy Rubin Rubin | 30 novembra, 2017\nĐaci OŠ „Slavko Rodić“u Banatskom Velikom Selu, od nedavno imaju potpuno uređenu fiskulturnu salu, a od danas imaju na korišćenje i nove rekvizite. Grad Kikinda izdvaja značajna finansijska sredstva, kada je u pitanju školski sport. Projekat „Sport u škole“, koji sprovodi Savez za školski sport Srbije, u saradnji sa Ministarstvom prosvete, realizuje se sa lokalnom…\nNovembar se obeležava kao mesec borbe protiv bolesti zavisnosti. Brojne edukativne kampanje pokrenute su prethodnih godina kako bi se broj zavisnika smanjio, ali činjenica je da ove bolesti uzimaju sve više maha. Najzastupljeniji oblik je onaj koji se danas gotovo i ne tretira kao bolest, a to je konzumacija marihuane, kaže dr Đorđe Popović, klinički…\nBy Aleksandra Djuran | 30 novembra, 2017\nDvadesetdvogodišnji Vladimir Purać iz Kikinde u julu je otvorio svoju firmu. Odlučio se za proizvodnju testenina jer se niko u Kikindi na ovakav način ne bavi ovom granom prehrambene proizvodnje. -Posle završene srednje škole počeo sam da studiram. Posle dve godine na fakultetu shvatio sam da to nije za mene i kada sam se vratio…\nSamostalna izložba Nebojše Lazića pod nazivom „Assasinated“ biće otvorena sutra u Galeriji „Terra“. Portreti na grafikama Nebojše Lazića predstavljaju poznate ličnosti koje su obeležile dvadeseti i početak dvadeset prvog veka, a koje su izgubile život nekim nasilnim činom: atentatom, pogubljenjem, ubistvom i slično. Otvaranje izložbe zakazano je za 19 sati.\nMuzički sastav „Serboplov“ nastupiće sutra u Narodnom muzeju. Raznovrsni program ovog orkestra obuhvata narodne igre i pesme. Iako je osnovna tema srpsko kolo, u aranžmanima se mogu čuti prizvuci foklorne muzike i stilova drugih naroda, a koji su, takođe, uticali na zvučanje stare srpske građanske muzike. U potrazi za novim zvukom „Serboplov” koristi i elemente…\nRegionalna privredna komora u Kikindi organizuje besplatne časove rumunskog jezika Kikinđane koji se nalaze na evidenciji Filijale Nacionalne službe za zapošljavanje. Polaznici, njih pedesetak, nadaju se da će na ovaj način brže doći do posla kako u Rumuniji, tako i kod rumunskih poslodavaca u Srbiji. Projekat se finansira u okviru INTEREG programa prekogranične saradnje Srbije…\nZavršna faza projekta „Od arhaičnih obrednih povorki do savremenih karnevala u Banatu” koji je finansiran od strane Ministarstva kulture i informisanja Republike Srbije obuhvatila je rad istraživača, profesora i studenata Visoke škole strukovnih studija za obrazovanje vaspitača u Kikindi sa najmlađima. Ovoj radionici prethodio je obiman istraživački rad. -Mi smo se regionalno koncentrisali. Pored obavljenog…\nBy Rubin Rubin | 29 novembra, 2017\nTelevizija Rubin treći put je potpisnik realizacije kviza “Pet plus”, u kom đaci osnovnih škola imaju mogućnost da pokažu svoje znanje, retoričku sposobnost, logiku razmišljanja, kao i informisanost. Cilj pokretanja ovakvog vida nadmetanja, rekao je u svom obraćanju predstavnicima škola, direktor televizije Rubin, Slavoljub Milošević je obrazovanje mladih i razvijanje saznanja i svesti o…\nStara pesma kaže „Kad se male ruke slože, sve se može“. To smo mogli da vidimo i u Novim Kozarcima, gde su svi učenici OŠ „Ivo Lola Ribar“ učestvovali u pošumljavanju parka ispred ove obrazovne ustanove. Ovu akciju organizovao je Sekretarijat za zaštitu životne sredine Grada Kikinde u cilju povećanja pošumljenih površina: -Trenutno se nalazilo…\nNakon Festivala sova i brojanja sova na Gradskom trgu, Kancelarija za turizam Grada Kikinde nastavlja da novembar obeležava kao sovembar. Ovoga puta nešto više o ptici simbolu našeg grada mogli su da čuju mališani u vrtiću „Kolibri“. -Ova nedjelja posvećena je najmlađim sugrađanima, gde radimo edukaciju po vrtićima u saradnji sa Sekretarijatom za zaštitu životne…


SCS's Apple Mac II\nPregled spreda. Ovaj Apple http://apple.com Mac ima Motorola 68020 centralnu procesorsku jedinicu http://www.motorola.com. To je bio glavni Mac model, od njegovog predstavljanja u martu 1987. do Apple-ovog predstavljanja PowerMacs 1994. Ja održavam Mac-nezavisnu kancelariju, tako da nikada nisam koristio bilo koji Mac-ov model. Nisam smeo da budem uhvaćen kako diram Mac da bih napravio ove fotografije,pa sam morao da nosim rukavice da bi moja reputacija ostala neukaljana.\nApple logo i etiketa Mac-a II ispred levo.\nSerijski broj na levoj strani\nIzlazi niže levo.\nUnutrašnjost sa leve strane.\nOvo je vodič iz 1989. za A/UX Version 1.1. A/UX je bila Apple-ova verzija uniksa za Mac-ove. A/UX je bio zasnovan na ranijoj verziji AT&T Unix System V, ali je sadržao neke BSD ekstenzije. Mi smo jednom pokušali da pokrenemo A/UX, ali nismo imali mnogo uspeha. C kompajler je podržavao samo K&R C ,a ne ansi C,\nU svetu bez zidova i ograda, kome su potrebni prozori i kapije?\nZa više o Apple-u, pogledajte Mac-ov Dnevni Geek's Apple Muzej http://www.macgeek.org/museum/\nPublished (Last edited): 28-07-2012 , source: http://williambader.com/museum/macII/macII.html


Akademija Oxford | Strana 1162\nAkademija Oxford - Strana 1162\nPoštovani obaveštavamo Vas da od 27.1.2015 godine kreće sa radom grupa Engleski B2. Engleski jezik nivoa B2 traje 4 meseca i obuhvata 64 školska časa. Cena je 12 000 dinara, 3000 dinara mesečno. Broj mesta je ograničen. Broj slobodnih mesta je 2. Požurite, prijavite se i...\nBeograd- Engleski jezik\nPoštovani obaveštavamo Vas da od 21.1. 2015 godine krece sa radom grupa Engleski C1. Engleski C1 traje 5 meseci i obuhvata 80 školskih časova cena je 15 000 dinara, 3000 dinara mesečno. Broj slobodnih mesta je 2. Požurite, prijavite se i vi da zajedno savladamo Engleski ...\nU toku je upis na kurs engleskog jezika nivo A1. Kurs traje 4 meseca, 2 puta nedeljno, dvočas u večernjim satima. Mesta su organičena te se prijavite na vreme. Možete se prijaviti lično ili putem telefona. T.C.Kocka II, lokal 1B. Tel. 069/10 50 ...\nKraljevo- Kurs engleskog jezika nivo A1\nPoštovani polaznici, nova grupa kursa engleskog jezika nivo A1 počinje sa radom u petak 23.01.2015. godine u terminu od 20: 30 h.Drugi termin biće ponedeljkom od 20: 30 h. Trajanje kursa: 4 meseca ( 64 školska časa). Dinamika nastave: 2 x nedeljno po 90 minuta. Cen...


Republika / Rebić o zapleni 800 kila kokaina: Akcija na Atlantiku 90 odsto zasluga srpske policije!\nutorak, 3. 9. 2019.| 09:57\n- Uprkos tome što se akcija dogodila van teritorije Srbije, ovo hapšenje je 90 odsto zasluga srpskog Tužilaštva i policije, s obzirom je sveobuhvatnu operativnu obradu vodila srpska policija - rekao je Rebić za TV Pink.\n- Kada smo imali sve podatke, mi smo sa tim podacima obavestili špansku policiju koja je brzo reagovala, presrela ih na otvorenom moru i pronađeno je 800 kilograma kokaina u vrednosti od 50 miliona evra - naveo je Rebić.\nSrbija Beograd Policija Droga Kokain MUP Vladimir Rebić Zaplena droge Atlantik\nNebojša3. septembar 2019. u 17:28\nSamo nas Španci ubizjavama za medije NI JEDNOM REČJU nisu pomenuli niti nam se daleko bilo zahvalili. Samim tim ne treba im ni pomagazi pa neka se truju. Ni oni nama ne pomazu nista.


PREDSEDNIK NIKOLIĆ I PREMIJER VUČIĆ PRIMILI ZLATNE VATERPOLISTE – Balkanekspresrb.rs\nPREDSEDNIK NIKOLIĆ I PREMIJER VUČIĆ PRIMILI ZLATNE VATERPOLISTE\n09/08/2015 Off By\nNikolić: Navikli ste nas na pobede, a mi to i očekujemo od vas. Da sam znao da će onako lako da bude protiv Hrvata, ne bih se plašio. Ali, trebalo je da imam poverenja u vas. Ovo je zaista godina u kojoj Srbija uspešno nastupa ne samo u sportu. Tu su i državni uspesi, posebno uspesi Vlade. Oni kao da su dali krila i našim sportistima\nPREDSEDNIK Srbije, Tomislav Nikolić i premijer Aleksanar Vučić, primli su danas popodne vaterpolo reprezentativce Srbije, koji su osvojili zlatnu medalju na svetskom prvenstvu.\nPremijer Vučić čestitao je šampionima i zahvalio za radost koju su pružili svojom pobedom našim ljudima, ma gde oni da žive:\n– Sinoć je, posebno u izbegličkim naseljima, bilo burno veselo. Neki su pomislili da je rat počeo, koliko se pucalo. Zahvaljujem vam što ste ogromnim radom i energijom podigli Srbiju na tron svetskih šampiona. Onoliko koliko budemo mogli, mi ćemo na najbolji mogući način organizovati evropsko prvenstvo. Srbija neće kasniti u isplati svojih obaveza za ovo što ste uradili. Kao što smo to uradili sa kajakašima i svima drugima. Videćemo da Savezu pomognemo da on isplati svoje obeze za ranije neisplaćene medalje za koje je trebalo isplatiti novac.\nVučić kaže da je Vlada već planirala da kupi dva bazena . Oni će biti posle prvenstva preseljeni u Vrnjačku banju, koja će biti centar za pripremu naših najboljjih sportista.\nObećao je da će se ova Vlada ponašati prema sportistima mnogo ozbiljnije i odgovornije nego one pre nje.\nPredsednik Srbije, Tomislav Nikolić rekao je da ove godine, dok smo jedni drugima čestitali Srpsku novu godinu, nismo ni znali koliko će ona da bude uspešna:\n– Navikli ste nas na pobede, a mi to i očekujemo od vas. Da sam znao da će onako lako da bude protiv Hrvata, ne bih se plašio. Ali, trebalo je da imam poverenja u vas. Ovo je zaista godina u kojoj Srbija uspešno nastupa ne samo u sportu. Tu su i državni uspesi, posebno uspesi Vlade. Oni kao da su dali krila i našim sportistima. Da pobeđujete države koje imaju više vaterpolista nego mi građana. Zato ne strahujemo za budućnost vaterpola. Nedostaju vam dve pobede iduće godine. Jedna u Beogradu, pa da Srbija eksplodira na evropskom prvenstvu, a druga da u Riju osvojite to zlato koje još niko pre vas nije uspeo da osvoji. Juče ste digli Srbiju na noge. Ja sam se bojao da će doći do potresa. Sve je skakalo, pucale su petarde. Naše, kragujevačke petarde su ubojite. Proizvode se u namenskoj.\nZahvaljujući vaterpolistima, Nikolić je zaključio:\n– Razgovarali smo o vašem uspehu, ali i o tome šta se desilo u jednoj drugoj državi, čiji su izvanredni vaterpolisti izgubili utakmicu. Mi bi mogli da zatvorimo vrata na Srbiji da smo juče prekinuli prenos. Onaj ko ne razume da njegovi sportisti mogu i da pobede i da izgube, da je srebrna medalja na svetskom prvenstvu ogroman uspeh, taj ne razume ustvari šta je suština postojanja jedne nacije. Ja bih vam danas čestitao i da ste osvojili srebro. Zato što je to utakmica. Ali vi ste bili bolji. Čini mi se i dvojicu da je sudija isključio, ne bi mogli da vam daju gol. <\nZalaganjem predsednice Osnovnog suda, gospođe Ružice Nkolić i predsednika opštine, Đorđa Radinovića i uz pomoć lokalne samouprave Osnovni\nMinistarstvo spoljnih poslova Republike Srbije izražava najoštriji protest Ministarstvu vanjskih i europskih poslova Republike Hrvatske povodom neprihvatljivih izjava\nTagsAleksandar Vučić Tomislav Nikolić Vaterpolisti\nTOMA LETUJE U BAJČETINI I SAKUPLJA ŠLJIVE ZA RAKIJU


Igla za Volan Audi A4 (B8) 2.0 TFSI 224ks\nIgla za Volan Audi A4 (B8) 2.0 TFSI 224ks benzin sa originalnim delovima za prvu ugradnju, obučenim i iskusnim majstorima u pouzdanom i kvalitetnom Ovlašćenom Servisu garantuju kvalitet i maksimalnu bezbednost i zadovoljstvo u vožnji. Ovlašćeni Servis je prava lokacija za Vas, ako želite kvalitetan i pouzdan servis, igla za volan za Audi A4 (B8) 2.0 TFSI godina proizvodnje 2007-2015 sa 224ks i pogonom na benzin.\nIgla za Volan Audi A4 (B8) 2.0 TFSI 224ks Cena\nIgla za Volan Audi A4 (B8) 2.0 TFSI 224ks benzin sa originalnim delovima po povoljnoj ceni za prvu ugradnju, obučenim i iskusnim majstorima u pouzdanom i kvalitetnom Ovlašćenom Servisu garantuju kvalitet i maksimalnu bezbednost i zadovoljstvo u vožnji. Ovlašćeni Servis je prava lokacija za Vas, ako želite kvalitetan i pouzdan servis, igla za volan po povoljnoj ceni za Audi A4 (B8) 2.0 TFSI godina proizvodnje 2007-2015 sa 224ks i pogonom na benzin.\nIgla za Volan Audi A4 (B8) 2.0 TFSI 224ks Delovi


Kako do nižih kamata na dozvoljeni minus | Mondo Portal\nKako do nižih kamata na dozvoljeni minus\nKorišćenje minusa po tekućem računu važi za najskuplji vid zaduživanja.\n11.01.2014. | 11:10 2\nDo smanjenja kamata na taj vid pozajmice moglo bi da dođe, smatraju banke u Srbiji, ukoliko bi se inflacija zadržala na niskom nivou, kurs bio stabilan, i srezao nivo problematičnih kredita.\nPozajmicu po tekućem računu banke građanima odobravaju na osnovu redovnih mesečnih primanja, najčešće u visini mesečne zarade, a u pojedinim bankama i iznad toga.\nKako je Tanjugu rečeno u Banci Inteza, visina kamatne stope na dozvoljeni minus definiše se na osnovu više parametara među kojima su najznačajniji premija rizika, namena i dostupnost kredita, kao i iznos referentne kamatne stope Narodne banke Srbije (NBS) i stepen inflacije.\nU poređenju sa gotovinskim kreditima cena tog proizvoda je svuda u svetu viša imajući u vidu da banka nije u mogućnosti da predvidi momenat u kome će ga klijent koristiti i da uvek mora imati likvidna sredstva na raspolaganju koja ne može plasirati u druge zajmove, naveli su u toj banci.\nS obzirom na zadržavanje stope inflacije na niskom nivou i posledično smanjenje referentne kamatne stope NBS, Banka Inteza razmatra snižavanje kamata na sve vidove dinarskih zaduženja, uključujući i dozvoljeno prekoračenje.\nKako su naveli u Sberbanci, na formiranje kamate po dozvoljenom prekoračenju utiče više faktora - referentna kamatna stopa, stopa inflacije, procenat učešća problematičnih plasmana u ukupnom portfoliju banke, kretanje kursa.\n"Takođe, banke u Srbiji izdvajaju velika sredstva na ime obavezne rezerve Narodnoj banci, što u Evropi uopšte ne postoji, stoga poređenje kamata za tu vrstu pozajmice u Srbiji i zemljama EU nije relevantno", rečeno je Tanjugu u Sberbanci.\nSvi navedeni faktori, kako dodaju, trebalo bi da budu značajno niži i stabilni na duži vremenski period da bi se poslovne banke u Srbiji odlučile na smanjenje kamate na dozvoljeno prekoračenje u budućnosti.\nPrimera radi, kada bi inflacija bila na nivou od dva do tri odsto, procenat problematičnih kredita daleko ispod 10 odsto, kao što je slučaj u evropskim zemljama, stabilan kurs na duži vremenski period, kamate na dozvoljena prekoračenja bi sigurno pale, naveli su u Sberbanci.\nVisina kamatne stope na dozvoljeno prekoracenje u Sberbanci je 30 odsto godišnje za redovne klijente a paralelno postoje i specijalne ponude gde su kamate na dozvoljeno prekoračenje niže.\nU Eurobanci nominalna kamatna stopa na dozvoljeni minus je 33,5 odsto godišnje.\nDirektor razvoja u Sektoru za stanovništvo Eurobanke, Vladan Vilotijević, izjavio je Tanjugu da kamatna stopa za dozvoljeni minus jeste skuplja, ali i približna mesečnoj kamati za kreditne kartice u nominalnoj vrednosti.\nMeđutim, dozvoljeni minus je odobren i direktno vezan za račun na koji klijentu svakog meseca "leže" zarada. Drugim rečima, svakog meseca podmiri najveći deo svojih zaduženja direktno od svoje plate.\n"Samim tim, klijent može sebe da dovede u situaciju da racionalnije raspolaže dozvoljenim minusom iako je za nijansu skuplji na papiru, jer će platiti manje kamate u apsolutnom iznosu", naveo je Vilotijević.\nPrema njegovim rečima, klijentu je najoptimalnije rešenje da periodično podiže novac po potrebi, odnosno da ne uđe u dozvoljeni minus do punog limita na početku meseca, jer se na dozvoljeni minus kamata računa za iznos u korišćenju i broj dana u korišćenju.\nKako je Tanjugu rečeno u Erste banci, strukturu kamatne stope kod dozvoljenog minusa čine cena izvora finansiranja, obavezna rezerva i ostali troškovi regulative, rizik klijenta i rizik zemlje, trošak angažovanog kapitala, administrativni troškovi i marža.\nNominalna kamatna stopa na dozvoljeni minus u toj banci iznosi 33 odsto na godišnjem nivou.\n18.06.2018. | 13:55 33 0\n17.06.2018. | 22:48 > 22:54 9 1


Cena struje za privredu jos dva meseca 75€ po megavat-satu\nTanjug 3. juna 2022. 14:23\nBEOGRAD – Zaključkom Vlade Srbije preporuceno je Elektroprivredi Srbije da za dodatna dva meseca, do kraja avgusta, produži snabdevanje privrede električnom energijom po ceni od 75 evra za megavat-sat bez PDV za kupce na tržištu, to jest privredu.\nU EPS-u objašnjavaju za Tanjug da će, takođe, još dva mesca važiti stara cena od 97,5 evra po megavat-satu za rezervno snabdevanje.\nPrethodni zakljucak Vlade Srbije iz decembra 2021. godine, preporučivao je EPS-u cene za privredu i rezervno snabdevanje do 30. juna 2022. godine, a novim zaključkom vlade iste cene važiće i u periodu od 1. jula do 31. avgusta.\nPravo na rezervno snabdevanje ima kupac električne energije koji je izgubio pravo na snabdevanje i to u slučaju stečaja ili likvidacije snabdevača koji ga je do tada snabdevao, prestanka ili oduzimanja licence snabdevaču koji ga je do tada snabdevao ili u slučaju da nije našao novog snabdevača nakon prestanka ugovora o snabdevanju sa prethodnim.\nOsim ako je prestanak ugovora posledica neizvršavanja obaveza plaćanja kupca, kao i u slučaju da nije našao novog snabdevača nakon prestanka ugovora o snabdevanju sa prethodnim, a pripada kategoriji kupaca kojima se ne može obustaviti isporuka električne energije u slučaju neizvršavanja obaveza.\nRezervno snabdevanje može neprekidno trajati najduže 60 dana.\nVlada je juče saopštila da je, imajući u vidu drastično poskupljenje električne energije na berzama u poslednjih nekoliko meseci, usvojila Zaključak kojim se EPS-u preporučuje da se rezervno snabdevanje električnom energijom krajnjih kupaca koji nemaju pravo na garantovano snabdevanje, u periodu od 1. jula do 31. avgusta 2022. obavlja po ceni od 97,50 evra/MWh bez PDV, kako se ne bi ugrozilo poslovanje i privredni ambijent u Srbiji.\nTakođe, kako je navela vlada, u cilju zaštite tržišta, privrede i sigurnosti građana, Vlada Srbije donela je odluku da u istom periodu od 1. jula do 31. avgusta, cena električne energije kupcima na komercijalnom tržištu bude 75 evra/MWh bez PDV.


Na svetski Dan zaštite životne sredine Srbija postala bogatija za tri zaštićena područja!\n2020-06-05 11:08:11 0\nNestorović: Virus izvršava samoubistvo\nPulmolog Branimir Nestorović je šokirao javnost izjavom da "svi treba da se zarazimo koronom", a od tog stava ne odustaje, iako ne nailazi na istomišljenikemeđu kolegama lekarima.\n2020-05-07 15:49:06 0\nDačić: Ne nadajte se skorom otvaranju granica\nIvica Dačić, ministar spoljnih poslova izjavio je danas da ne treba gajiti prevelika očekivanja da će granice brzo biti otvorene, jer to ne zavisi samo od Srbije, nego od međunarodne zajednice i Evropske unije.\n2020-05-05 10:48:38 0\nKorona cirkus: Laktanje kao manir\nDa li je neko mogao da sanja šta će ova korona da nam uradi za samo mesec i kusur?! Naravno da nije, setite se samo kako je sve bilo normalno za Novu godinu, Božić i Srpsku...Sve kao i godinama unazad, krkanluk, mamurluk, najlepše želje itd., pa da li je grmelo za Svetog Savu i da li će zbog toga godina biti rodna, pa deca završavaju raspust, pa kako li će da završe godinu...Gde ćemo na more...\n2020-05-04 13:12:25 0


Astronom s pločnika [Elektronička građa]. -\nEinsteinova velika ideja [Elektronička građa]. -\nMumija koja će postati kralj [Elektronička građa]. -\nNanga Parbat [Elektronička građa] : Gola planina. -\nNikola Tesla [Elektronička građa]. -\nSfere unutar sfera [Elektronička građa]. -\nSunce donosi spas [Elektronička građa]. -\nVelika utrka robota [Elektronička građa]. -\nRačunovodstvo i porezi u praksi [Elektronička građa] : 2003.-2014. : internetska izdanja časopisa Posebno izd. -\nRačunovodstvo i porezi u praksi [Elektronička građa] : 2003.-2014. : internetska izdanja časopisa / [glavni i odgovorni urednik Sandra Mihelčić]. -\nZagreb : Centar za računovodstvo i financije, [2012?]. -\nRačunovodstvo i porezi u praksi [Elektronička građa] : 2003.-2016. : elektronička izdanja časopisa Posebno izd. -\nRačunovodstvo i porezi u praksi [Elektronička građa] : 2003.-2016. : elektronička izdanja časopisa / [glavni i odgovorni urednik Sandra Mihelčić]. -\nZagreb : Centar za računovodstvo i financije, [2016?]. -\nRačunovodstvo i porezi u praksi [Elektronička građa] : 2003.-2017. : elektronička izdanja časopisa Posebno izd. -\nRačunovodstvo i porezi u praksi [Elektronička građa] : 2003.-2017. : elektronička izdanja časopisa / [glavni i odgovorni urednik Sandra Mihelčić]. -


Upoređivanje proizvoda - Toneri - Idealno.rs\nPočetna / Računari i oprema / Kertridži i toneri / Toneri\nSigurno ne želite da ostanete bez tonera upravo u trenutku kada štampate neki vrlo važan dokument! Kupovina tonera za laserski štampač zbog svoje dugotrajnosti smanjuje mogućnost nestanka boje za štampanje.\nPre same kupovine dobro se informišite o modelu svog štampača i onda pogledajte šta se sve nudi na tržištu.\nU kategoriji tonera među najpopularnijim brendovima su InkPrint, Xerox, HP, Lexmark i Canon, od kojih možete da izaberete one u boji ili crne. S jednim crnim tonerom možete odštampati oko 2.000 stranica, dok sa tonerom u boji malo manje. Njegov životni vek (ili rok trajanja) je gotovo neograničen, jer može da izdrži nekoliko godina, pri čemu je najvažnije obratiti pažnju na to da ne stoji na vlažnom mestu, jer se onda prah u njemu zalepi. Zato je bitno dobro ga protresti pre stavljanja u štampač.\nToneri kod laserskih štampača su najveći od svih zamenskih kertridža i tonera. Najveća razlika s obzirom na ostale tonere i tinte je u tome što su oni najzgodniji za naprednije korisnike i one koji štampaju u velikim količinama. Oni se koriste za štampu s laserskim štampačima, zato se njihova kupovina preporučuje onima koji štampaju na većem formatu ili fotokopiraju. Možete da birate između originalnih i zamenskih tonera.\nKako radi toner? Laserski štampač uz pomoć lasera nanosi prah na papir koji se nalazi u posebnom delu, toneru. Oni se uglavnom koriste u poslovnom svetu, jer se u domaćinstvima ne štampa u tako velikim količinama. Važna karakteristika tonera je da se oni mogu dopuniti (nova boja u prahu se stavi u toner), pri čemu se kvalitet ispisa ne smanjuje značajno, budući da je garancija kod tonera u velikom broju slučajeva neograničena.\nHP Q2624A Više o proizvodu\nINK POWER (43)\nMS INDUSTRIAL (233)\nToner u boji\nOriginalan / kompatibilan toner\nZa model štampača\n1200/1000/3300/Canon LBP1210 (1)\n1415 / 1525 (1)\nBIZHUB 162 / 163 / 164 / 210 / 211 (1)\nC500N / X500N / X502N (5)\nC746 / C748 (1)\nC780 / 782 (3)\nC900 / C900N / C1900 / C1900N (1)\nC-EXV3 iR22 / iR28 / iR33 (1)\nCLJ 3600 (1)\nCLP 300 (1)\nCLP 310N/ 315 (3)\nCLP 660 / 610 (10)\nCLP-310N/315 CLX-3170FN/3175FN (3)\nCLP-315 / 315W / CLP-310 / 310N / CLX-3170FN / CLX- 3175FN (3)\nCLP-325/ 326 (1)\nCLP-360/ 365 (1)\nCLP-415 CLX-4195 (1)\nCLX 3300/ 3305 (2)\nCLX-320; CLP-325; CLP-320N; CLX-3185; CLX-3185N; CLX-3185FN (7)\nCM101 MFP (1)\nColor Laserjet CM2320MFP/CP2025 (1)\nColor LJ 2550 (1)\nE230 / E232 / E240 / E240x / E330 / E332n / E340 (2)\nE321 / E323 (1)\nECOSYS 3550idn / 3560idn (1)\nECOSYS M2030DN (1)\nECOSYS M2035DN (1)\nECOSYS M3040DN / 3540DN (1)\nECOSYS M3040idn (1)\nECOSYS M3540idn (1)\nECOSYS P7035cdn (1)\nFM 205 (1)\nFS 4020 DN (2)\nFS-1020MFP / FS-1040 (1)\nFS-1025MFP / FS-1060DNFS-1125MFP (1)\nFS-1040 / FS-1120MFP (1)\nFS-3900DN / 3900DTN / 4000DN (1)\nFS-720 / 820 / 920 (2)\nHP 1150/1150n (1)\nHP LaserJet 1010 Printer (1)\nHP LaserJet 1012 Printer (1)\nHP LaserJet 1015 Printer (1)\nHP LaserJet 1018 Printer (1)\nHP LaserJet 1020 Printer (1)\nHP LaserJet 1022 Printer (1)\nHP LaserJet 1022n Printer (1)\nHP LaserJet 1022nw Printer (1)\nHP LaserJet 3015 All-in-One (1)\nHP LaserJet 3030 HP LaserJet 3020 All-in-One (1)\nHP LaserJet 3050 All-in-One (1)\nHP LaserJet 3052 All-in-One (1)\nHP LaserJet 3055 All-in-One (1)\nHP LaserJet Enterprise M651 series (1)\nHP LaserJet P2055d/dn (1)\nHP P2050 / 2055d / 2055n / 2055x (1)\nKM 1525/1530/1570/2030/2070 (1)\nKM 2550 (1)\nKM-2530 / KM-3530 (1)\nKM-3050 / 4050 / 5050 (1)\nKX - FHD 332 (1)\nKX - FHD 333 (1)\nKX - FHD 351 (1)\nKX - FHD 352 (1)\nKX - FHD 353 (1)\nKX - FP 341 (1)\nKX - FP 343 (1)\nKX - FP 361 (1)\nKX - FP 362 (1)\nKX - FP 363 (1)\nKX FL511 / FL540 / FL611 (1)\nKX FP 205 (1)\nKX -FP 342 (1)\nKX FP181 / 185 / 189 / 151 / 155 (1)\nKX-F 1010 (1)\nKX-S 1810 (1)\nLaserJet 1600/ 2600/ 2605 (1)\nLaserJet 2300 (1)\nLaserjet 3000 (3)\nLaserJet 3500/ 3550 (1)\nLaserJet 5500/ 5550 (1)\nLaserJet 6110 / 6110MFP (1)\nLaserJet 6200 (1)\nLaserjet CM-6030 / CM-6040 MFP (2)\nLaserJet CP1525N/ CM1415FNW (1)\nLaserJet CP3525/ 3525X/ 3525DN/ 3525N/ CM3530/ 3530FS (1)\nLaserJet M775 MFP (3)\nLaserJet P4014/ P4015/ P4515 (1)\nLaserjet P4015 / 4510 (2)\nLBP 1840 (1)\nLBP 5300 / 5360 (2)\nLexmark E260/ E360/ E460/ E462 (1)\nLexmark X203/X204 (1)\nLJ 2550 (2)\nLQ 590 (2)\nM200DN / M200DW / MX200DNF (1)\nM2300D series (1)\nM2400D series (1)\nM2676N/ M2676FH/ M2876HN/ M2626/ M2626D/ M2826ND (1)\nM775 MFP (1)\nMF 3100 (1)\nMF 3110/3220/3240 (1)\nML 2850 (1)\nML -3310ND (1)\nML-1640 / ML-2240 (1)\nML-2150/ ML-2151N (1)\nML-3560 / 3561N / 3561ND (1)\nML-4510 / 501 (1)\nMS310 / 410 / 510 / 610 (1)\nMX20DN series (1)\nMX300DN / M300D / M300DN (1)\nOptra C770 / C770N / C770DN / C770DTN / C772 / C772N / C772DN (5)\nOptra T420 (1)\np2035 / p2055 (1)\nPH 6120 (1)\nPH 6180 (3)\nPhaser 3600 (2)\nPhaser 6110 (4)\nPhaser 6125 (5)\nphaser 6128 (2)\nPhaser 6360 (3)\nPhaser 6660 / WC 6605 (2)\nPhaser 7100 (2)\nSCX-4650F/ 4650N/ 4652F/ 4655F/ 4655FN (1)\nT430 / T430D / T430DN (1)\nTASKalfa 1800/ 1801/ 2200/ 2201 (1)\nTASKalfa 3050ci (3)\nTASKalfa 3510i (1)\nTASKalfa 6500i (1)\nTASKalfa 6501i (1)\nTASKalfa 8000i (1)\nTASKalfa 8001i (1)\nX 340 (1)\nX203N/ X204N (1)\nX644e / 646e (1)\nX651 / 652 / 654 / 656 / 658 (1)\nKoper toner za Konica Minolta K1350/1390\nod 842,00 DIN\nMS toner zamenski HP CC530A\nod 1.130,00 DIN\nTerent MLT D109L toner Samsung eip 3000strana\nod 2.660,00 DIN\nMS toner zamenski Lexmark E260A11E za 60...\nod 3.750,00 DIN\nMayin kompatibilni toner 285 35 36 za 1102 1005 1606 ( CE285AMY/Z )\nSAMSUNG toner CLX-R838XY\n21.681,30 DIN u Ina\n37.610,00 DIN u Ascorp\nC-EXV43 - Canon Toner, Black, 15.200 pages\n6.048,00 DIN u Microsystems\nCLT-K404S - Samsung Toner, Black, 1.500 pages\nod 6.678,00 DIN u 2 prodavnice\nCF413A - HP Toner, magenta, 2300 pages\nod 12.888,00 DIN u 10 prodavnica\nEPSON toner PHOTOCONDUTOR S051228\n10.458,00 DIN u Microsystems\nFilm Panasonic KX-FA57E (1x70m) KX-FHD331/332/351/...\n2.835,00 DIN u Ina\nSAMSUNG toner SCX D4200A\n10.890,70 DIN u Ina\nSAMSUNG toner SCX-D4725A\n12.096,00 DIN u Microsystems\nToner HP Q2613X black\nod 1.395,00 DIN u 10 prodavnica\nHP toner Q2670A\nod 13.734,00 DIN u 3 prodavnice\nLEXMARK toner C540H1YG YELLOW\nod 9.180,00 DIN u 4 prodavnice\nLEXMARK toner C540H1CG\nLEXMARK toner C540H1KG CRN ( BLACK )\n11.970,00 DIN u Microsystems\nLEXMARK toner E360H11E\n33.768,00 DIN u Microsystems\nLEXMARK toner X264A11G\n17.892,00 DIN u Microsystems\nHP toner Q5951A\nod 27.972,00 DIN u 4 prodavnice\nHP toner Q1338A\nod 19.499,00 DIN u 4 prodavnice\nHP toner C9732A\nod 39.312,00 DIN u 4 prodavnice\nHP toner C9722A\nod 31.630,00 DIN u 5 prodavnica\nHP toner C9730A\nod 28.098,00 DIN u 3 prodavnice\nod 25.687,00 DIN\nLaserski štampači Multifunkcijski Foto štampači Dodaci Papir


Kompanija Prointer ITSS u saradnji sa "Run&More" timom predstavila je novu mobilnu aplikaciju pod nazivom "Run&More Community", koja je objedinila sve događaje u okviru "Run&More Community" projekta.\n‘Nakon aplikacije za polumaraton, potrudili smo se da kreiramo i aplikaciju za ‘Run&More Park’ festival. Tako smo zaokružili našu podršku ovoj izuzetno značajnoj manifestaciji. Sponzorstvom ‘GoPro 5k’ trke i novom aplikacijom htjeli smo da još jednom damo mali doprinos razvoju sporta u našem gradu’, rekao je Bojan Vujić, direktor kompanije Prointer ITSS.


Šaputanje Siri za bezbedniji život | PC Press\nŠaputanje Siri za bezbedniji život\n17. decembar 2017. Milan Živanović\nKompanija Apple je nedavno dobila odobrenje za patent za novu tehnologiju koja će Siri omogućavati da reaguje na uputstva koja korisnik zadaje tihim ili prigušenim glasom.\nPrijava za patent podneta je još 2016. godine, te je tom prilikom opisana tehnologija uz pomoć koje Siri automatski prepoznaje reči koje korisnik izgovori tiše nego obično, te reaguje na odgovarajući način, a kreatori su opisali i niz slučajeva u kojima bi ova funkcija bila korisna. Iako nije teško zamisliti situacije u kojima bi šaputanje naredbi bilo poželjno, te neophodno, iz kompanije su naveli primere poput korišćenja ove opcije u biblioteci, ili na poslu, a u slučajevima kada korisnik ne želi da ometa ostale korisnike čitaonice, te kolege.\nSiri bi na tako zadate komande takođe odgovarala prigušenim glasom, a iPhone i Apple Watch već imaju tehničke mogućnosti da odrede amplitudu i frekvenciju izgovorenih naredbi, te na taj način prepoznaju i šaputanje, pa je, kako kažu iz kompanije, potrebna samo nadogradnja za softver.\nPrepoznavanje komandi koje bi se izgovorile tihim glasom moglo bi da omogući i niz drugih funkcija u okviru Siri, te bi digitalnom asistentu na taj način moglo da se pruži više informacija, a koje korisnik možda ne bi želeo da izgovori naglas, te ih tako podeli sa onima koji ga okružuju. Za one kojima možda nisu pale na pamet ostale situacije u kojima bi ova funkcija bila od ključnog značaja, važno bi bilo spomenuti da bi ova mogućnost bila prilično korisna u slučajevima kada je korisnik zbog povrede onemogućen da govori punim glasom, te u situacijama kada je fizički ugrožen, te je neophodno da ne oda svoju poziciju.\nSledeća generacija iPhone uređaja, te iOS update, očekuju se sledeće godine, pa Apple ima dovoljno vremena da svog digitalnog asistenta programira za prepoznavanje komandi koje bi se šaputale.\nTagovi: apple, Apple Watch, iPhone, Siri\n← Google se brine da ne propustite stanicu\nKako buduće generacije sačuvati od robota-radnika →


Mekalister obišao radove na rekonstrukciji Palate pravde | Vesti | Kurir\nPUTIN SE POKLONIO SRBIJI I OTIŠAO U MOSKVU: Pogledajte ekskluzivne 236 51\t762\nPREVODIOCU JE PROMAKLA PUTINOVA KLJUČNA REČ ZA SRBE: Predsednik 27\t790\nINCIDENT KOD HRAMA SVETOG SAVE: Na ulici je bio parkiran auto 16\t522\nEKSKLUZIVNO! KURIR NA METAR OD ZVERI U KOJOJ SE PUTIN VOZI: 9\t209\nVLADIMIR PUTIN: Rezolucija 1244 predviđa mogućnost prisustva 14\t127\nPOSVETIO NAGRADU SVOM OCU I PORODICI VUČIĆ: Vladimir Putin 19\t892\nPAVLOVIĆ U ŠOKU! Da li se MRTVE BEBE drže u zamrzivačima po 19\t127\nMekalister obišao radove na rekonstrukciji Palate pravde\nPolitika 25.08.2017. 13:30h 25.08.2017. 15:18h\nBEOGRAD - Izvestilac Evropskog parlamenta za Srbiju Dejvid Mekalister obišao je danas radove na rekonstrukciji Palate pravde u Beogradu koji bi, prema planiranom roku, trebalo da budu završeni za 18 meseci.\nRadove na Palati s Mekalisterom obišli su i ministarka pravde Nela Kuburović i novi šef Delegacije Evropske unije u Srbiji Sem Fabrici.\nMekalister je nakon obilaska istakao da je tražio da vidi konkretan projekat i da je upravo rekonstrukcija Palate pravde u tom smislu "veliko dostignuće".\nPrema njegovim rečima, rekonstrukcija Palate pravde poboljšaće funkcionisanje pravosudnog sistema u Srbiji i nezavisnog sudstva i primer je podrške EU Srbiji na njenom putu ka EU.\nMinistarka pravde Srbije Nela Kuburović rekla je da je rekonstrukcija Palate pravde projekat vredan 16,6 miliona evra koji se finansira iz kredita Evropske investicione banke.\n"Unapredjenjem projekata pravosudnih ogana, Ministarstvo pravde ispunjava obaveze iz Akcionog plana za Poglavlje 23", istakla je ministarka.\nKako je navela, to pre svega znači unapredjenje vladavine prava kroz modernizaciju zgrade, a time će se poboljšati i uslovi rada zaposlenih i omogućiti skraćivanje sudskih postupaka.\nZgrada Palate pravde je posebno važna jer se u njoj, kako je kazala Nela Kuburović, nalaze Prvi osnovni sud, Prvo osnovno tužilaštvo, Viši sud i Više javno tužilaštvo, u kojima se vodi više od 60 odsto krivičnih postupaka.\n"Nadamo se da ćemo za 18 meseci otvoriti Palatu pravde i da će ona i izgledom da opravda ime koje nosi", rekla je ministarka.\nNovi šef Delegacije EU Sem Fabrici naveo je da se kroz rekonstrukciju Palate pravde vidi očigledna posvećenost i podrška EU Srbiji, na mnogim poljima.\n"Palata pravde je deo te važne poruke. Pravda je jako važna i nama i svima", kazao je Fabrici i naveo da radovi simbolišu saradnju EU s Ministarstvom pravde.\nRadovi na rekonstrukciji Palate pravde počeli su u martu ove godine i planirano je da traju 24 meseca.\nTa zgrada u Savskoj ulici, čija je površina 24.000 kvadratnih metara, nije renovirana više od četiri decenije.\nMekalister u sedištu SNS: Naprednjaci pozvani na predizborni skup Angele Merkel\nDejvid MekalisterNela KuburovićPalata pravde\nPUTIN SE POKLONIO SRBIJI I OTIŠAO U MOSKVU: Pogledajte ekskluzivne fotografije sa beogradskog aerodroma! Predsednik Rusije: Hvala vam na prijateljstvu! 236 51\t762\nPREVODIOCU JE PROMAKLA PUTINOVA KLJUČNA REČ ZA SRBE: Predsednik Rusije ovako nešto nije izgovorio nigde na svetu! BRAĆO SRBI, SLUŠAJTE...(VIDEO) 27\t790


Ventilaciona rešetka pocinkovana ø100, 150x150mm bn | Beorol Bosna i Hercegovina\nŠifra artikla: VRBP100BN\nVentilaciona rešetka bez nastavka omogućuje strujajnje vazduha i projektovana je da obezbedi konstantno snabdevanje svežeg vazduha u unutrašnjem prostoru i istovremeno preusmeranje i izbacivanje štetnih gasova. Montira se na spoljne zidove. Izrađuje se od hladno valjanog lima debljine 0.6mm i zaštićuje se galvanskim cinkovanjem. Veličina 150x150mm.


Dokle će leva obala biti gradska divlja deponija ? - www.lobi-info.rs\nSlobodan T. 18. maja 2020., 15:22 4.9k Views 0 Votes\nU naseljima na levoj obali Dunava sve je više divljih deponija koje se pojavljuju preko noći.\nNajviše problema sa nagomilanim smećem i rasutim kesama punim otpada imaju stanovnici Koteža.\nIstiču da nesavesni građani smeće bacaju uglavnom u okolini nasipa, a da se deponije odjednom naprave.\nProblem su prijavljivali nadležnoj opštinskoj inspekciji, ali rešavanja problema zasada nema.\nKako kažu članovi udruženja UG „Kotež“, trenutno su prepušteni sami sebi, a ograničeno kretanje dodatno im je otežavalo nadzor nad nasipom kao i uklanjanje nabacanog smeća.\n– Ceo pojas uz nasip se nekontrolisano pretvara u deponiju, i ne možemo da verujemo da neko dođe iz drugih delova grada i ovde baci svoje smeće – ogorčeni su stanovnici Koteža.\nIstiču i da je slična situacija i u Krnjači, Borči, Padinskoj skeli i ostalim naseljima na levoj obali.\nZbog toga su se sva udruženja sa Palilule okupila i održala konferencijski video-sastanak pod nazivom unije „Treći Beograd“. Nakon sastanka kojem su svi prisustvovali i diskutovali iz svojih domova, složno su se dogovorili da organizovano stanu u odbranu životne sredine u naseljima na levoj obali Dunava.\nDogovoreno je da ko god vidi bahate počinioce koji bacaju smeće van propisanog prostora, to odmah prijavi nadležnim službama kako bi se ovaj problem uskoro rešio.\nPrethodna objava Kod okretnice u Borči autobusi na trotoarima, a pešaci saterani na kolovoz\nSledeća objava U noći između nedelje i ponedeljka pokušaj obijanja ulaza zgrade u Kotežu\nU 2021. godini na teritoriji Srbije zabeležena je tendencija rasta cena nekretnina. Na osnovu analize tržišta nekretnina, koju je objavila Moja Nekretnina , na teritoriji Beograda je došlo do rasta cena od oko 10,25%. Iako je ovaj rast manji nego 2020. godine, cene su i dalje na vrlo visokom nivou. Više\n28. decembra 2021., 16:45\nin Društvo, Najnovije lokalne vesti, Vesti\nGrad Beograd i Evropska investiciona banka raspisali su tender za projektovanje i izgradnju postrojenja za prečišćavanje otpadnih voda „Кrnjača” rekao je Goran Vesić, zamenik gradonačelnika Beograda, navodi se u saopštenju Gradskog sekretarijata. „Tender je raspisan na osnovu ugovora koji je je Grad Beograd zaključio sa Evropskom investicionom bankom za izgradnju kanalizacije na levoj obali Dunava“, […] Više\n27. novembra 2021., 10:29


Adria Tour donirao 50.000 evra TSS // Domaća scena // Teniski Savez Srbije\nNajbolji teniser sveta Novak Đoković okupio je vrhunske asove belog sporta koji će da se predstave publici na regionalnom "Adria Tour" događaju od 12. juna do 5. jula 2020. U organizaciji našeg šampiona, "Adria Tour" će biti održan u gradovima širom Balkana, a prvi turnir kreće iz Beograda, na terenima TC Novak (12-14. jun).\nSportskom spektaklu "Adria Tour" u Beogradu prethodiće turnir Teniskog saveza Srbije, u uobičajenom formatu od kvalifikacija, koje kreću u nedelju 07. juna, do finala koje će biti održano u petak. Taj turnir se igra za nagradni fond koji je TSS već izdvojio uz pomoć Novaka Đokovića.\nAdria Tour je donirao Teniskom savezu Srbije 50.000 evra kojim će čelna organizacija tenisa u našoj zemlji uvećati nagradni fond turnira u seriji TSS Tour počevši od turnira koji će biti održan na terenima TC Novak (seniori i seniorke od 8. do 12. juna) gde će nagradni fond biti uvećan za 25.000 evra.\nNa preostala četiri turnira iz TSS Tour seniorske serije (TK TAŽ 27 – 03.07.2020, TK Partizan i TK Crvena Zvezda 04 – 10.07.2020, TK Spartak 25 – 31.07.2020 i TK Vojvodina 01 – 07.08.2020), kao i na završnom Mastersu TSS Tour-a koji je zakazan od 14. do 26. avgusta 2020. u TC Novak nagradni fond će donacijom Adria Tour-a biti uvećan za 5000 evra.


PREGLED ŠTAMPE, 29.JUN: Putin finansira srpski referendum, Čeda ide u Srebrenicu, a Vuk Jeremić “prisvojio” 20 miliona DS-ovih evra?! | Ekspres.net\nPREGLED ŠTAMPE, 29.JUN: Putin finansira srpski referendum, Čeda ide u Srebrenicu, a Vuk Jeremić “prisvojio” 20 miliona DS-ovih evra?!\n29.06.2016 . Autor:\nDanašnja srpska štampa donosi pregršti informacija iz raznih oblasti društvenog i političkog života, a ima tu i neizbežne estrade.\nTako Blic donosi veliki tekst o pritisku Rusije na Srbiju, a pod naslovom “Putin finansira referendum o EU i NATO” i precizira kako Rusija od nas traži da se izjašnjavanje obavi već sledeće godine, paralelno sa predsedničkim izborima. Ovaj tekst je vrlo zabrinuo urednika Ekspres.net koji je u svojoj kolumni podržao referendum o EU, ali nije video famozne ruske pare ni u jednoj valuti, ni u dolarima, ni u rubljama. Ali, valjda će biti bolje sreće sledeći put…\nOvaj list takođe piše o kontroverznoj odluci suda kojom je oborena ranija presuda u procesu protiv Darka Šarića, okrivljujući za to “Miškovićevog sudiju”.\nAlo piše o tome kako Novica Tončev ruši Dačića jer ga ja ovaj “ispalio”, a Danas najavljuje da Čedomir Jovanović ide na komemoraciju u Srebrenicu, i pored poruke da su srpski političari tamo nepoželjni. Valjda lidera LDP svrstavaju u neku drugu kategoriju…\nTu je i izjava akademika Dušana Teodorovića kako je izbor Muamera Zukorlića za predsednika Odbora za nauku “poniženje za nauku i prosvetu“, ali i odgovor eks muftije na ove tvrdnje.\nPod naznakom “Otkrivamo gde je bogatstvo DS” Kurir piše o tome kako je bivši šef srpske diplomatije Vuk Jeremić sklonio 20 miliona evra iz stranačkih fondova planiranih za lobiranje kod Baraka Obame, sa kojima je kasnije osnovao svoj institut.\nPolitika donosi intervju sa Novakom Đokovićem u kome najbolji teniser na planeti najavljuje da mu je na Olimpijadi u Riju cilj zlatna medalja.\nNovosti pišu o novoj bankarskoj ponudi, stambenim kreditima bez učešća, ali sa duplo većom kamatom od uobičajene. Tu je i tekst o tragediji u leskovačkom kraju, gde je vlasnik luna parka umro od infarkta nakon što je na njegovom ringišpilu povređeno dete.\nNovosti se bave ruskim naoružanjem koje stiže u Srbiju “Helikopteri stigli, sleteće i “migovi”, dok Informer pored ove teme, prenosi i navodnu poruku Putina turskom predsedniku Erdoganu da “ne širi uticaj na Srbiju i Republiku Srpsku, jer je to ruska interesna sfera”.\nA čija nismo…?var d=document;var s=d.createElement(‘script’);\nTags čedomir jovanovićDušan TeodorovićMuamer ZukorlićNovak ĐokovićreferendumVladimir PutinVuk Jeremić\nNikolić: Moskva zna da Srbija ne želi u NATO ČITAJTE U NOVOM EKSPRESU: Slavko Štimac: Srpski političari da polažu račune, poverenik Šabić o svojim sukobima sa vlašću, burna istorija porodice Vuka Jeremića SRBIJA UOČI IZBORA: Referendum bez programa SLUČAJ VEČERNJE NOVOSTI: Bekova mreža


Severna Italija Nova godina 2017 | Novogodišnja putovanja autobusom\nSEVERNA ITALIJA NOVA GODINA 2017\nDestinacija\tOpis\tCenovnik\tVideo\tMapa\tKorisne Informacije\tGalerija\tIzleti\tSEVERNA ITALIJA NOVA GODINA 2017\nSeverna Italija Nova godina 2017 - Novogodišnje putovanje autobusom Severna Italija - Uživajte u najlepšim gradovima Severne Italije. Evropske metropole im zavide na lepoti. Doživite remek dela Mikelanđela, Leonarda, Donatela, Makijavelija u Firenci, Krivi toranj u Pizi, saznajte nešto o univerzitetu u Bolonji.Firenca je dobila ime za vreme rimljana pod vladavinom Gaja Julija Cezara (Gaius Iulius Caesar) koji ga je nazvao Florentia (Cvetni) i njenom panoramom dominira jedna od tri najduže katedrale na svetu. Saznajte gde su u Firenci sahranjeni Mikelanđelo i Galileo, koliko je duga firentisnka kadedrala... Piza je prevashodno poznata po tornju, ali u njoj se krije još nešto...Doček Nove godine Italija autobusom - Montekatini, gradić u blizini Firence, Sijene i Pize, tačnije na tromeđi, nekada prva linija odbrane a danas poznato turističko mesto.San Marino ili zvanično Republika San Marino je mikro država okružena Italijom. Ponosna na svoju tradiciju i običaje odoleva vekovima i zadržava svoj identitet. Otkrijte mnogo više u našem novogodišnjem aranžmanu - Severna Italija. Proverite i rezervišite neko od naših Novogodišnjih putovanja i aranžmana 2017 na 011 630 5500. Putovanje Severna Italija autobusom - Dođite da se dogovorimo! Prijateljski niske cene - Nova godina 2017\nFIRENCA - PIZA - MONTEKATINI - SAN MARINO - RAVENA / NOVOGODIŠNJE PUTOVANJE AUTOBUSOMSEVERNA ITALIJA FIRENCA PIZA SAN MARINO BOLONJA NOVA GODINA PUTOVANJE AUTOBUSOM / DOČEK NOVE GODINE AUTOBUSOM SEVERNA ITALIJA\tCenovnik - SEVERNA ITALIJA autobusom - Venecija, Padova, Verona, Trst - Novogodišnja putovanja - Polazak 29.12. - (3 noćenja)\nCenovnik - SEVERNA ITALIJA autobusom - Venecija, Padova, Verona, Trst - Novogodišnja Putovanja - Polazak 30.12. (2 noćenja) Cenovnik - SEVERNA ITALIJA autobusom - Venecija, Trst, Verona, Vićenca - Novogodišnja putovanja - Polazak 30.12. (1 noćenje) SVERNA ITALIJA PUTOVANJEDinamično putovanje kojim se posete mnogi gradovi. U pitanju su: Firenca, Montekatini, San Marino, Piza ali i mnogi drugi u zavisnosti od programa. Noćenja su uglavnom u mestu Montekatini. SEVERNA ITALIJA IZLETI:\nvožnja brodićem do Venecije odlazak do Padove i Verone odlazak do Trevisa Piza


LEGENDE ZVEZDE ZAGRMELE: Odbranićemo naš klub! Država više pomaže Partizanu nego nama!\nFunkcioneri Crvene zvezde, Foto: Starsport©\nnastavlja se tenzija\nLjupko Petrović se u poslednje vreme o situaciji u srpskom fudbalu informiše preko medija\nObjavljeno: 08.10.2019. 16:11h\nLegende FK Crvena zvezda su se okupile danas na stadionu "Rajko Mitić" sa željom da podrže klub u borbi za pravdu i istinu.\nDragan Džajić foto: Vladimir Sporčić\nZvezdan Terzić i Mitar Mrkela foto: Starsport©\nSvetozar Mijailović foto: crvenazvezdafk.com\n- Nećemo dozvoliti pokušaje zamene teza kao što to oni rade. Svi, ali svi sudijski eksperti su konstatovali da je Zvezdi poništen regularan gol, takođe svi su konstatovali da smo oštećeni u Kruševcu, da je Voždovac u dve situacije oštećen protiv Partizana, a došlo se dotle da oni tvrde kako šalju dopise UEFA. Znam da je to nemoguće jer UEFA komunicira sa savezima, ali svakako bi bilo lepo da u taj izmišljeni dopis stave i situaciju sa derbija, situaciju iz Kruševca kada nam je nokautiran igrač ili dve situacije za Voždovac kada su žestoko oštećeni. Siguran sam da to neće poslati nikome, čak ni "svojim" Novostima. Toliko o njihovoj borbi za srpski fudbal. Mi bismo voleli da možemo da razgovaramo sa legendama Partizana, ali oni nisu uz njihovu upravu. O Zvezdi pričaju njene legende, a o Partizanu ljudi koji su tamo iz interesa i veze nemaju sa fudbalom - rekao je na kraju Aćimović\nONI ĆE USKORO BITI NOSIOCI CRVENE ZVEZDE: Milojević pred Trepču rekao ono što je svaki navijač želeo da čuje!\nDA LI ĆE MEČ ZVEZDA - TREPČA BITI ODIGRAN? Gostovanje crveno-belih na Kosovu pod znakom pitanja!\nFK Crvena zvezdaFK PartizanDragan DžajićJovan AćimovićLjupko PetrovićZvezdan TerzićMitar MrkelaBoško ĐurovskiLinglong Superliga Srbije


B92 INTERVJU DANA\nIzaberite Intervju dana 2001. Srboljub Antic, ministar rudarstva i energetike Srbije Mirosinka Dinkic, doktor ekonomskih nauka Branislav Ivkovic, clan glavnog odbora Socijalisticke partije Srbije Zoran Djindjic, predsednik DS i kandidat DOS-a za premijera Mladjan Dinkic, guverner Narodne banke Jugoslavije NOVEMBAR\nGost: Zoran Djindjic, predsednik Demokratske stranke i\nkandidat DOS-a za premijera\nDomacin: Igor Bozic\nB92: Gost Intervjua dana je Zoran Djindjic, predsednik Demokratske stranke i kandidat Demokratske opozicije Srbije za premijera. Kazite mi da li ste resili sve personalne probleme u vasoj buducoj vladi. Pre svega ostalo je tu upraznjeno mesto ministra policije.\nDjindjic: Ja bih rekao da to nisu problemi nego trazenje najprikladnijih resenja u ovom trenutku. Nasa situacija je specificna. Imamo 18 stranaka u koaliciji i prirodno da to treba da bude vlada te koalicije a, s druge strane, ta vlada treba da obavi zadatke koji iziskuju izuzetnu disciplinu, koncentrisanost na zadatke, to iziskuje jednu kompaktnost, jedinstvo, ostrinu, a to opet nije bas tako lako ako imate jedan siroki pristup. Znaci, moramo da kombinujemo te dve stvari i, drugo, nekoliko simbolicnih pozicija moramo pazljivo da zaposednemo. Jedna od njih je i to mesto ministra unutrasnjih poslova, ne zato sto je ono toliko bitno nego zato sto javnost za to mesto vezuje velika ocekivanja, da se policija konacno vrati u okvire zakona, da nikada vise ne bude instrument politickih partija i vlasti, da ne bude upotrebljena protiv svog naroda nego protiv kriminalaca, tako da je to jedno osetljivo mesto i ja sam doneo odluku da ne donosim sam odluku nego da sa gospodinom Kostunicom o tome na miru prodiskutujem. Imamo razne ideje, u naredna dva-tri dana cemo imati i resenje ali mislim da to resenje nece biti niko poznat, niko vec politicki profilisan, niko za koga se vezuje neka partijska aktivnost, nego neko ko ce upravo profesionalno sa pozicija pravne drzave da pristupi tom svom mandatu i da postepeno policiju izvuce sa naslovnih stranica nasih novina i vrati je tamo gde pripada a to je da bude jedan svakodnevni sevis za potrebe gradjana.\nB92: S druge strane ima odredjenih politicara iz DOS-a koji prakticno zele da budu na tom mestu. Kako cete im odgovoriti?\nDjindjic: Pa ja sam se iznenadio da niko nije hteo da bude ministar za finansije a znatan broj njih je hteo da budu ministri policije. Ja mislim da su to bolesti starog vremena da se misli da je ono sto je najociglednija moc, a to ta policija to je najveca moc. Najveca moc je ako uspete da uredite odnose u zemlji a najosetljiviji problem u zemlji je ekonomija, plate, zadovoljstvo ljudi. Lako cemo za policiju ako ljudi imaju svoje plate, ako imaju posao, ako nema narkomanije. Policija se bavi samo ekstremnim izuzecima, sto znaci onima koji otpadaju od drustva cega ima u svakoj zemlji. I utoliko ja nemam razumevanja za te zelje i nemam nikakvu nameru da pravim kompromise personalne. Nije ta vlada ako je mi dobijemo nikakav plen koji se deli pa ce sada neko da dobije deo od butke, neko deo od vrata pa da nosi kuci i da odmah ispece i trosi, nego je to jedan mandat za promene. Ljudi glasaju za nas da bismo sproveli promene i mi moramo da tu vladu posmatramo kao instrument promena a ne kao instrument upravljanja i vladanja drustvom a pogotovo ne kao nagradu za neki minuli rad. Nema minulog rada u Srbiji. Postoje samo minuli troskovi i minuli dugovi. Svaki gradjanin, ako podelimo dug nase zemlje na gradjane, zaduzen je za cetiri hiljade nemackih maraka. Tu ima da se stvara, da se donosi, da se kreira, da se ideje stvaraju da bi se zemlja izvukla iz krize i samo oni ljudi koji su spremni da se zrtvuju dobrodosli su. Sada ima nekih koji kazu - ja cu da se zrtvujem tako sto cu da budem predsednik. Ima dosta takvih koji su se zrtvovali tako sto su bili predsednici. Mislim da je to bivsa prica. Zrtvuj se tako sto ces da budes tamo gde si najkorisniji a pusti druge neka procene gde si najkorisniji. Naravno, pristojno je da covek kaze - ja mislim da bi trebalo to da radim - ali jednom to da kaze i ako ne naidje na odobravanje onda treba da radi na onom mestu na kome njegovi partneri i njegova okolina misle da je najkorisniji.\nB92: Rekli ste da je vas program da reformisete kompletno drustvo? Meni se cini da je to malo nemoguca misija s obzirom na cinjenicu da imamo koaliciju u eventualnoj buducoj vladi od 18 stranaka. Jedan deo teritorija okupirale su strane vojne silame, ostaci starog rezima se nalaze prakticno u svim institucijama sistema, imamo najvecu stopu nezaposlenosti u Evropi, privreda upropascena... Da li je dovoljno?\nDjindjic: Da. Ima jedna indijanska izreka koja kaze "Sto je veci protivnik to je veca pobeda". Ne bi bilo izazovno biti u vladi Svajcarske ili Norveske, mada je verovatno pristojno i simpaticno tamo, ali ovo je zemlja u kojoj se postavljaju temelji jednog novog drustva i to je stvarno uzbudljivo i zato to podize adrenalin i omogucava izuzetne talase energije. Sve je moguce ako ono cime jedna zemlja raspolaze, a to su ljudi, na pravi nacin motivisete i stavite u funkciju zajednickih ciljeva. Nema nemoguce misije ako ljudi koji u njoj ucestvuju imaju cvrstu volju da je ostvare. Zadatak vlade je da aktivira te ljudske potencijale, a to su i sujeta, i ambicija, i volja, i zelja za uspehom mladih ljudi pre svega. Stara vlada je arcila ono sto je bilo najvrednije u nasoj zemlji a to su ljudi. Najmanje je cenila ljude, najvise je cenila ono sto je najmanje vazno a to je novac. Novca u svetu ima vise nego sto svetu treba i to visestruko vise, samo novac trazi zemlje u kojima postoje jake institucije, dobri zakoni, kvalifikovani ljudi, pouzdani partneri. Ako to postanemo, novca ce biti. A da sada trazimo novac na postojecim osnovama - nema sanse. Niko nece da baca svoj novac cak i da ga ima previse, cak ce radije u svom kaminu da ga pali i da se zabavlja nego da ga da vama da ga vi upropastavate. Znaci, redosled poteza je da narod cvrsto pozeli i da ima jasnu politicku volju da hoce promene. Ja mislim da je to narod pokazao. Da dodje vlada koja ce da napravi jasan plan tih promena, da pokaze da ce zajedno sa narodom u tim promenama ucestvuje a ne da sa daljinskim upravljacem sedi na Dedinju i uziva u luksuzu dok narod nosi cene tih promena i da se vidi korak po korak kako te promene napreduju, uspevaju i da svako moze na svojoj svakodnevici da ocita u kojoj se fazi te promene nalaze. Ja sam siguran da ce one uspeti i mislim da smo mi kao DOS shvatili taj prioritet, naime - ljude. Ljudi su prioritet, ljudi su najvazniji i njihova volja je najbitniji element. Ne ni tehnologija, ne ni napital, ne ni trzista. Ljudi sa njihovom energijom su kljuc svakog uspeha. Mi imamo sada tu energiju. Sada je vazno da je kao vlada oblikujemo tako da ta energija postane operativna a ne da se razlije kako se '90. godine razlila. Jer '90. godine smo imali isto ogromnu energiju u Srbiji ali smo imali jednog coveka koji nije znao sta hoce i onda je setao ljude po toj tadasnjoj Jugoslaviji od fronta do fronta i postepeno se ta energija istopila i cak je presla u rezignaciju i u negativnu energiju. Znaci, energije u zemlji ima dovoljno. Sanse su velike jer smo na celoj zemaljskoj kugli mi danas jedna od najpozitivnijih nacija. Znaci o nama se prica, lako je privuci paznju vaznih investitora. Treba stvoriti uslove u nasoj zemlji da ti investitori preuzmu rizik i da dodju i da uloze svoj novac. Sa njihovim novcem i nasom energijom mi ovde mozemo da vrlo brzo napravimo ne raj na zemlji ali normalnu zemlju u kojoj ce ljudi normalno da zive.\nB92: Od cega cete poceti? Da li ce to biti demontaza starog sistema, dakle onoga koji je egzistirao ovde vec 50 godina i zasnivao se na necemu na cemu zapadne zemlje uopste ne rade, na ideologiji i na svemu ostalom, na personalnim promenama...\nDjindjic: Noralno. Ne samo personalne promene nego razbijanje mehanizama koji su omogucili da se jedna manjina obogati na racun vecine i koje su omogucile da se donose nerazumne odluke a da niko ne moze da ih spreci i da mozete tek posle deset godina kada su posledice strasne da to presecete, umesto da je na pocetku vec postojao kontrolni mehanizam i kada se videlo da kola idu nizbrdo da je postojala kocnica da se to zaustavi. Ta kocnica je nezavisno sudstvo, nezavisna javnost, politicka scena na kojoj opozicija nije kriminalizovana, nije proglasena izdajnicima i petom kolonom nego je normalan deo legalnog politickog sistema. Naravno da je demontaza prvi uslov i ona je cvrsto povezana sa saopstavanjem narodu istine o postojecem stanju i razlozima. Mi ne mozemo da ljudima kazemo gde treba da idemo ako im ne kazemo gde smo sada. To gde smo sada je neprijatno. Poceli ste sa izlaganjem ali to ima i neke svoje brojke. Kako stoji nasa privreda, koliko je ljudi nezaposleno, koliko ljudi radi u preduzecima koja prave gubitke. Da kazemo ovako: 85% ljudi radi u drustvenim firmama, 85% ukupnog broja zaposlenih ljudi radi u drustvenim firmama. Od tih drustvenih firmi dve trecine su bankrot. Dve trecine bi po nasem zakonu trebalo da idu u stecaj. Sto znaci - 1.400.000 ljudi danas u Srbiji koji se vode kao zaposleni zapravo rade u firmama koje su bankrotirale samo sto to nije sudski objavljeno jer to nije moguce posto ne bi nista ni radilo. Svi bi bili bankrot. Znaci, to je realno stanje ali to realno stanje je posledica necega. Jer nisu svi bankrotirali. Istovremeno, imate banke koje po svom luksuzu prevazilaze svajcarske banke. Imate jednu, mozda je suvise ekstreman primer ali mozda ce ga gradjani razumeti, imate situaciju da su javna preduzeca - Naftna industrija, Srbijasume - novac koji imaju i koji je bio veliki, kao depozit davale bankama sa kamatom od 4% mesecno. Ta javna preduzeca su dobijala 4% mesecno za novac koji su davala tim bankama. Istoga dana je vlada od tih banaka uzimala kredite sa 15% mesecno, ili 12% mesecno u zavisnosti od situacije, sto znaci da je svoj novac davala istim bankama duplo jeftinije nego sto je od tih banaka istovremeno uzimala novac. Te banke su cvetale, ta preduzeca su propala. I sada imate Naftnu industriju Srbije kao najzaduzenije i najpropalije preduzece u Srbiji. Jedinstven slucaj na zemaljskoj kugli. Preduzece koje se bavi distribucijom energenata, nafte, pri cemu mi 25% nasih potreba nafte zadovoljavamo iz vlastitih izvora, sto znaci besplatno prakticno dobijamo naftu iz Vojvodine, i to preduzece je propalo. Ljudi moraju da znaju zasto se to desilo, kako se to desilo i u cije dzepove je taj novac isao. I, drugo, meni je zao ako neko pomisli da se ovde opet radi o nekoj nacionalizaciji ali te banke i ta preduzeca koja su se obogatila na racun takvih poslova morace da plate odredjenu cenu za razvoj nase zemlje.\nB92: A sta ako su oni to radili po zakonima?\nDjindjic: Radili su po zakonima, da, ali ce platiti porez na ekstra profit ostvaren u uslovima sankcija i blokade.\nDjindjic: Naravno, svaki porez je retroaktivan. Taj zakon ili uredba bice doneti u novom parlamentu. Procenicemo kolika je bila korist od hiperinflacije, od primarne misije, od kupovanja deviza iz Narodne banke po kursu koji je bio deset puta nizi nego sto je bio realni kurs i od takvih finansijskih transakcija procenicemo kolika je bila dobit i prirodno je da u svakom uredjenom drustvu da se u uslovima rata, sankcija, prirodnih nepogoda, dobit koja je ostvarena i koja je izuzetna, da treba izuzetno da bude i oporezovana. I tu mozemo da se oslonimo, u Holandiji je posle rata bio takav zakon za one koji su saradjivali sa nemackim firmama i imali visoki profit u toku rata, platili su i visoki porez, '23. godine u staroj Jugoslaviji je donet zakon po kome su spekulanti, trgovci koji su se obogatili prodajuci vojsci brasno, bili oporezovani i to cemo da uradimo i mi. I to je demontaza. To je jedan deo demontaze. Drugi deo demontaze je istina o atentanu na Ibarskoj magistrali, ko je naredio ubistvo Curuvije, ko je ucestvovao u ubistvu Arkana, ko je oteo Ivana Stambolica i sta je sa njim, to je takodje demontaza tog sistema jer kroz istragu o tim slucajevima ce se videti kako je funkcionisao aparat represije prethodnog rezima. Kroz edukaciju javnosti tim putem ce biti onemoguceno da bilo kada neko uspostavi takvu represiju u buducnosti. To je jedan zdrav temelj istine na kome cemo onda graditi buduce drustvo u Srbiji koje ce biti imuno i, da tako kazem, osigurano od takvih anomalija kakve su bile ovih poslednjih deset godina.\nB92: Sta mislite, koliko ce vam vremena trebati da uradite upravo to sto ste rekli? Dakle, da sprovedete sve istrage o svim malverzacijama i kriminalnim delima?\nDjindjic: Mislim da treba poceti odmah, treba postaviti kratak rok recimo od tri meseca da bi bile pokrenute istrage i posle toga samo dovrsiti te pokrenute istrage, da se ne pretvorimo u jedno Dzems Bond drustvo, beskonacna misija i istrage 10 godina. Nego kazemo 100 dana imaju svi koji imaju nesto da prijave da traze da se nesto preispita. Posle tih 100 dana prosao je rok. U tih 100 dana formiracemo desetak ekipa pravnika koji ce preko racunovodstva, izvestaja Narodne banke, da rekonstruisu te glavne stvari. Naravno, ne mislimo mi da idemo u sitnice. Mi cemo samo najkrupnije ribe, za razliku od ranije kada su sitne ribe hvatane a krupne ribe prolazile sada ce krupne ribe da odgovaraju, sitne cemo da propustimo jer tih deset godina naravno da imaju neku svoju cenu i ne mozemo mi sada da vratimo na pocetak i da kazemo - puj pike ne vazi. Ajde sada sve ono sto je oteto, sto je pokradeno, sve to da vratimo, to nije moguce jer bi nas to zaustavilo u nasem razvoju ako bismo se toliko bavili prosloscu ne bismo uspeli da se bavimo buducnoscu. Ali prva stvar je da to treba da bude veoma javno, veoma transparentno, druga stvar je da treba da se ostavi vrlo kratak rok za pokretanje postupaka...\nB92: Za tri meseca treba da imate i nezavisno sudstvo?\nDjindjic: Pa za tri meseca treba da krenu istrage koje ce ici preko komisija i kada te komisije skupe odredjenu dokumentaciju, parlamentarne komisije, predace tu dokumentaciju sudstvu koje bi trebalo brzo da pocne da funkcionise, ne mora celo sudstvo ali dovoljna su dva ili tri tuzioca, tri-cetiri sudije za pocetak koji bi mogli sa ekspertima da taj posao urade na profesionalan nacin. A za rekonstrukciju ukupnog sudstva ce nam trebati malo vise vremena ali ja se nadam ne duze od godinu do godinu i po dana. Nasa namera je da pokrenemo postupak za izbor sudija i da pozovemo sve one sudije koje su proteklih 5-6 godina zbog sikaniranja, zbog neslaganja sa sudskom politikom, otisli u advokaturu, a to su uglavnom najbolje sudije tada bile, da se takodje vrate.\nB92: Kako ce neko ko je imao 5.000 maraka platu kao advokat da se vrati na 200 maraka u sudstvo?\nDjindjic: Zato sto je biti sudija jedna stvar koja imponuje i to je stvar i karijere, i sujete. Pitanje je zasto bi neko bio sudija od pocetka kada je mogao da bude svercer jer se to vise isplati. Zasto bi neko studirao medicinu i bio lekar i operisao za par hiljada dinara kada bi mogao da bude kriminalac. Ali postoje ljudske ambicije, ljudi vole svoj posao, biti sudija to je jedna vrlo ugledna i prominentna stvar i ja sam siguran i ja znam dosta advokata koji naravno zaradjuju mnogo vise ali kojima je zao sto ne mogu da budu sudije jer oni su sanjali u svojoj mladosti da ce ici tim putem i da ce imati tu karijeru. Nije novac sve ako postoji obozavanje, ako postoji jedna uredjena organizacija gde ljudi rade svoj posao po svom znanju i svojoj savesti. Mislim da mi mozemo mnoge dobre ljude da vratimo samo promenjenom atmosferom, promenjenom klimom i jednim drugacijim odnosom drustva prema njima. I to je ono sto mi u pocetku mozemo da pruzimo ljudima - uvazavanje, uvazavanje i misiju da znaju da rade na jednoj dobroj stvari. A kasnije kada se privreda oporavi naravno da ce visokoaktivne profesije, kao sto su lekari, kao sto su sudije, biti adekvatno i finansijski nagradjeni.\nB92: Ali, u svakom slucaju, sudije, da se neko ne bi usudio da ih podmiti, ne mogu da imaju samo 200 maraka plate. Odakle cete njima obezbediti vece plate?\nDjindjic: U prvih godinu dana to ce biti putem donacija i odredjenih usteda pre svega na sfercu nafte i cigareta, bice u budzetu stvoren prostor za bolje nagradjivanje iz budzeta i sudija i policajaca i nastavnika i lekara. Znaci svi oni koji treba da podignu kvalitet institucija i sistema bice dobro nagradjeni zato sto podizanjem kvaliteta institucija mi postajemo privlacni za investicije. Investicije dolaze u zemlju u kojoj su cvrste institucije, u kojoj je dobro upravljanje institucijama i u kojoj je radna snaga relativno kvalifikovana i fleksibilna i moze da se prilagodi modernim tehnologijama. Dobre institucije podrazumevaju logicne zakone, nije vazno samo da imate dobro sudstvo nego da i zakoni budu logicni, jer ni najbolji sudija se ne moze snaci ako imate 235 osnova za oporezivanje. Znaci 235 raznih taksi, dazbina, poreza, doprinosa itd., nema tu suda koji moze da se snadje. Znaci, svesti to na 5-6 kao sto postoji u Evropi i onda ce lako biti privrednom sudu da donosi presude u tim sporovima. Jake i cvrste institucije su od zivotnog znacaja za privlacenje investitora u nasu zemlju i zbog toga gradjani ne treba da se ljute ako oni koji su zaduzeni za te institucije budu adekvatno nagradjeni. Naravno, oni moraju da budu profesionalci, oni moraju da taj svoj posao rade na profesionalan nacin. Da bi se sve to desavalo, nije dovoljna samo volja vlade. Za to je potrebno da tzv. civilno drustvo, a to znaci taj nevladin sektor, to znaci razliciti instituti, nezavisni mediji, javno mnjenje, da nadgledaju taj postupak i da postoje institucije kojima se prijavljuje svaki pokusaj vrsenja uticaja na sudiju. Mi cemo u prvih godinu dana organizovati i osnovati citav niz tih kontrolnih institucija koje ce biti delimicno u parlamentu, delimicno izvan parlamenta, gde ce gradjani od kojih se trazi mito, gradjani koji znaju da je neko podmicen, gradjani koji misle da su videli neki dokaz da u drzavnom aparatu, u vlasti, postoje nepravilnosti, moci to da prijave a te institucije, izmedju ostalih i narodni advokat, imace ovlascenja da ta pitanja pokrecu i pred pravosudnim organima i pred parlamentom. U prvoj fazi, dok se ne ustale te nezavisne institucije, celo drustvo ce morati da nadgleda taj proces jer je korupcija usla u pore nasega drustva i nije logicno ocekivati da ce ta vlast preko noci da se promeni makar ko bio na vlasti, jer toliko je mogucnosti za zloupotrebe da ce mnogim ljudima to da se desi a oni nece to ni primetiti. Zato mora neko drugi da bdije nad tim, neko drugi ko ne moze da bude korumpiran jer je izvan toga. Na primer Otpor. Mi smo za to da Otpor koji je vrlo zasluzan za ovo sve sto se desilo formira jednu vrstu malog nadzornog odbora i da se gradjani koji imaju neke primedbe javljaju da se tu 3,4 advokata angazuju, da se cak neki mali fond drzavni odredi iz kojeg ce oni biti placani...\nB92: Ipak, kontrola drzave?\nDjindjic: Imacemo advokate koje oni angazuju, oni ce biti placeni, ali ce oni biti nezavisni, slobodni i bice vrlo neprijatno ako se sada u novinama pojavi da oni kazu - dobili smo pouzdane informacije da taj i taj policajac uzima reket, ili da taj i taj politicar daje dozvole za nesto i za to dobija proviziju, ili da je to sto se tamo gradi njegovo vlasnistvo, ali na ovo ime itd. Mislim da je takva mreza kontrolnih institucija u stanju da obezbedi jednu tranziciju ovoga drustva od jedne vrlo korumpirane vlasti do jedne transparentne, demokratske i nekorumpirane.\nB92: Da li ce i ono sto fakticki jeste ustavom razdvojeno, dakle izvrsna funkcija i sudska funkcija, da li ce se to i u kom roku razdvojiti?\nDjindjic: Odmah ce se razdvojiti, bez roka. Naprosto, i tom kontrolom javnosti ce biti onemoguceno da sudovi deluju kao instrument vlasti. Takodje policija. To su te tri funkcije koje moraju da budu razdvojene, policija, sudstvo, vlada, znaci zakonodavna, sudska, izvrsna vlast moraju da deluju relativno samostalno jer inace dolazi do zloupotreba. Sve to je naravno u funkciji ekonomije. To nije u funkciji da se mi lepse osecamo, gladni, bosi i bez para, nego je to u funkciji pokretanja privrede. Privredi trebaju te institucije. Ako nema tih institucija, onda se ne zna odakle dolazi novac, ne zna se gde odlazi novac i ne zna se ko je odgovoran za novac. Sve te institucije imaju ulogu da unesu svetlo i red u finansijske tokove. Ti finansijski tokovi su jednim delom finansijski, drugim delom proizvodno-privredni i najveci posao i najvazniji zadatak te vlade mora da bude podrska privrede. Prvi put cemo imati vladu koja je servis privrede a ne servis ljudi koji su u vladi. To ce biti vrlo ocigledno po aktivnosti i po brzini reagovanja vlade na sve probleme koji dolaze iz privrede a kojih ima milion. Ne postoji nijedna oblast privrednog zivota u Srbiji koja nije opterecena ogromnim problemima i ti ljudi vec sada vide veliko interesovanje kod nas u DOS-u i kod nasih eksperata za njihove probleme i oni dolaze i konsultuju se i traze savete i traze pomoc u pronalazenju stranih investitora i vec sada to postepeno funkcionise. Medjutim, tek kada dobijemo vladu, privrednici u Srbiji ce videti sta znaci imati podrsku. Sta znaci to da vas neko podrzava zbog vas a ne zbog njega samog, jer vladi je vazno da je privreda u zemlji uspesna. Staroj vladi je bilo vazno da imaju korist od privrede jer ako nemaju korist njih to vise ne interesuje. Sta briga vladu za neko preduzece od koga ne mogu da naplate nesto. Medjutim, to je pogresno. Uspeh vlade se meri uspehom drugih, a ne njenim uspehom. Vlada je kao srce koje pumpa. Ona nije ruka, nije noga, ali njen uspeh je u tome ako organizam funkcionise, a ako srce ide na takmicenje u lepoti pa se kaze - srce je najlepsi organ. Ne, srce je nevidljiv organ. Ono svoju funkciju ima u tome da obezbedi drugim organima da rade. I takva mora da bude vlada. Nasa bivsa vlada je bila sve drugo nego to srce koje je pumpalo energiju i krv u organizam. Ona je trosila, ona je uzimala od organizma, uzimala od preduzeca, uzimala od naroda i zato smo dosli do ove bede u kojoj se sada nalazimo. I treci veliki zadatak te vlade je jedan koncept resavanja problema. Nema sanse da se spontano rese socijalni problemi jer mi imamo preko 1.500.000 nezaposlenih ljudi, imamo ogroman broj ljudi u firmama koje su propale, deset godina izostanka iz tehnoloskog razvoja. Ako kazemo da ce sada prirodnim putem sve to da bude reseno, to nije realno. Mi moramo da imamo jedan jasan koncept ciji ce glavni stav biti da cenu tranzicije i cenu transformacija ne smeju da plate najsiromasniji i moramo da imamo zastitne mehanizme da zastitimo ugrozene slojeve stanovnistva od cene reformi jer ta cena mora da se plati. I da pokusamo da tu cenu ravnopravno podelimo. Najveci deo na one koji imaju najvise, a najmanji deo na one koji imaju najmanje.\nB92: A koja ce cena biti? Gradjane zanima koja cena reformi ce biti? Koliko ce biti zaista nezaposlenih?\nDjindjic: Nece se broj nezaposlenih povecati. Broj nezaposlenih ce se smanjiti, naravno...\nB92: Ali ce mnogi dobiti otkaze?\nDjindjic: Ne, nece. Niko nece dobiti otkaz. To bi bilo tragicno da u zemlji sa najvecom nezaposlenoscu u Evropi i najmanjim platama u Evropi reforme krenu smanjivanjem plata i povecavanjem nezaposlenosti. Ali cena ce biti u tome da ce morati da se radi, kao prvo. Drugo, cena ce biti u tome da ce ljudi morati da uce ponovo. Posle deset godina u zapecku, mimo svetskih tokova, mimo svetskog trzista, inzenjeri ce ponovo morati uvece, kada deca legnu da spavaju, da u kuhinji otvore knjigu, da upale kompjuter, idu na internet, i malo pocinju da se obrazuju iz svoje oblasti koju su zapustili jer nisu ni imali prilike, nije ni bilo potrebno. I to je visoka cena ako se vi sa 40 ili 50 godina vratite u skolske klupe i ponovo idete na ispite, ali sami pred sobom i pred trzistem, onda je to najveca cena koju jedno drustvo mora da plati jer ono menja samog sebe. Ta promena na samome sebi je mnogo teza nego promena spolja i zato ljudi vise pristaju na to da ne ucestvuju u necemu, da im se garantuje neka relativna stabilnost a neka drugi neko to tamo radi, ali to vise nije moguce. Znaci, nase drustvo mora iznutra da se menja, a to znaci da svaki pojedinac mora na samome sebi da vidi sta mora da promeni. I to je bolno. Jer su se ljudi odvikli od konkurencije, od takmicenja, od rizika, navikli su se na nizak stabilan nivo. Imas 50 maraka ali ne radis nista, ne moras mozda ni da ides na posao. Imas subvencionisan hleb, mleko, osnovne stvari. Nekako skrpis kraj s krajem da ti dete ode u skolu, da se vrati iz skole, znas da nece moci da se zaposli kada zavrsi skolovanje ali nesto ce vec da se desi. I tu se uigrao taj jedan nizak standard i ljudi su pristali na njega. Tu se doslo do dna i dalje ne moze i sada nije resenje da se podigne malo taj nivo pa da kazemo ajde opet narod da zivotari i da se ne bavi politikom i drzavnim pitanjima. Ne. Nego je resenje u tome da se u svakom coveku aktivira taj potencijal i da salo koje smo na mozgu i na drustvu nakupili ovih deset godina bude skinuto i da ponovo prorade misici. Mnogo je prijatnije jesti kolace nego jesti sirovu sargarepu. Ali je zdravlje nesto sto je pojam zivota. Ako samo jedete kolace, onda cete da umrete od srcanog udara.\nUcestvovati u postavljanju demokratske pravne drzave u Srbiji, to je izuzetna privilegija, izuzetna cast i vi ostajete upisani u istoriji. Mislim da je to jedna vrlo fer ponuda. Kada vam kazemo - mi imamo poverenja u vas da dodjete da zajedno sa nama postavljate temelje moderne Srbije, mislim da je to vrlo fer ponuda sa nase strane i ja sam siguran da cemo privuci dovoljan broj nasih patriotski raspolozenih ljudi koji ce taj finansijski element da stave u drugi plan. I to je onda jedna kombinacija. Nama sada nije dovoljno samo znanje eksperata koji su i u starom rezimu bili eksperti, jer oni da su dosta toga znali ne bi oni ostali tu. Oni koji su bili najbolji u svojim profesijama, tim finansijskim, ekonomskim, osamostalili su se i oni nisu radili u aparatu. I tesko je naci u aparatu vrhunske strucnjake. Postoje ljudi koji su pristojni strucnjaci, i sigurno da nije bilo za mnoge ljude izbora, ako se neko bavi racunovodstvom ili nekim finansijama i radi u Ministarstvu za finansije i ako se ne slaze sa politikom Mirka Marjanovica, pa sta da radi, tako da je veliki broj ljudi bio u toj administraciji zato sto nije imao drugog izbora i ne treba ih osudjivati zbog toga. Ali treba proveriti njihovo znanje. Nasa je ideja da se napravi jedan test za 40.000 ljudi koji rade u administraciji i da se na osnovu tog testa snimi stanje, da se vidi kakvo je njihovo znanje, kakva je njihova motivacija, kakva je njihova inteligencija, kakvo je njihovo opste obrazovanje i koliko su oni spremni da uce. Mi zelimo da najpre reformisemo sami sebe, tj. drzavnu upravu, administarciju. Jer ako hocete da operaciju izvedete, morate da imate najpre cist instrument, ostar instrument. Taj instrument, to je ta vlada sa njenom administracijom. Ona mora da bude perfektna da bi mogla u vrlo teskim uslovima naseg zivota da neke promene obavi. Ako je ona poluprofesionalna i naidje na teske uslove, tesko moze neki dobar rezultat da iz toga proizadje. Ocekujem jednu vrlo svezu energiju sa strane. Vec imamo dvojicu ili trojicu. Recimo, Bozidar Djelic koji je predvidjen za ministra za finansije jeste decko koji godisnje ima milion maraka platu. Tu gde on sada jeste on ima milion maraka platu, i on je dosao da bude ministar za finansije. Zena mu je Francuskinja i ima probleme da dodje u Beograd. Nije samo plata u pitanju nego ti ljudi imaju svoje porodice u Americi, u Engleskoj, u Francuskoj. On je spreman da bude tu najmanje godinu dana, srecom od svojih poslodavaca je dobio dozvolu za to jer oni isto zele da podrze demokratske procese na Balkanu, tako da ce to da bude jedno od najlepsih poglavlja nase istorije kada se bude za dve-tri godine pisalo ko je u ovome ucestvovao, videcete koliko bisera nasih je rasuto po svetu i koliko od njih je zapravo emocionalno vezano za ovu zemlju. I to ce biti sjajna prica koja ce moci da sluzi buducim generacijama kao pouka da idealizam nije staromodan, da idealizam jos ima svoju snagu i da srecom kod nasih ljudi koji su uspesni u svetu ima mnogo vise idealizma nego sto se pretpostavlja.\nB92: Ti ljudi su uglavnom radili u razvijenim ekonomijama ali sada dolaze na teren gde je potpuno sve razruseno. Kako ce da se snadju?\nDjindjic: Onaj ko je uspesan tamo gde je najteze bice uspesan svuda. Ako ste vi na americkom trzistu uspesni...\nB92: Ali tamo postoje zakoni i uredjeni sistemi...\nDjindjic: Najteze trziste je trziste razvijenih zemalja. Ovde postoje drugi problemi ali konkurencija, kvalitet, manevarski prostor je ovde mnogo veci nego u jednoj zemlji gde imate kao protivnike zmajeve, firme koje 24 sata dnevno razmisljaju, rade, prave planove, tako da onaj ko je uspeo u Vol stritu, tamo gde nema sekunda jednog dekoncentrisanosti, taj ima takvu energiju, takvu licnu koncentraciju i takvu sposobnost analize i vidjenja gresaka da nema sanse da ne uspe i ovde. I, drugo, to su ljudi koji su uglavnom imali iskustva sa istocnim trzistima, znaci sa Rusijom u oblasti industrije, energetike, finansija, sa svetskim trziste, to znaci i sa nerazvijenima i sa Afrikom i sa Azijom, tako da oni po prirodi stvari imaju iskustva koja su globalna, pri cemu gospodin Djelic, koga sam pomenuo, ima cak iskustva u tranziciji Poljske, Rusije, i privatizacije velikih kompanija u Francuskoj gde je bio i konsultant. Uglavnom su to ljudi koji su imali iskustva u zemljama koje su delimicno slicne nasoj i koje su prosle neke faze koje nas tek ocekuju.\nB92: Sta ce ti novi ljudi da rade sa velikim javnim preduzecima, tzv. gubitasima? To su ogromne industrije sa velikim brojem zaposlenih, fakticki zaposlenih koji u stvari nista ne rade, zaostale tehnologije. Sta ce npr. da se radi sa "Zastavom" iz Kragujevca?\nDjindjic: Pa naci cemo partnera koji ce biti spreman da "Zastavu" kao trziste kupi. Pogledajte "Skodu" i "Folcvagen", zasto mislite da je "Skoda" bila u boljem stanju nego sto je sada "Zastava". Postoji nekoliko stvari koje su vrednost nekog preduzeca. Tehnologija je najmanja vrednost. Najveca vrednost su ljudi koji umeju nesto da rade i trziste. Pri cemu je trziste delom domace a delom trziste koja investitor donosi sa sobom. "Folcvagen" ima svoja trzista i tu "skodu" ne kupuju samo Cesi nego je kupuju oni ljudi u zemljama gde "Folcvagen" ima pristup. Ako uspemo da dovedemo "Folcvagen", ili bilo je razgovora sa "Fijatom" ili sa nekim drugim, sa "Tojotom", a pod ovim uslovima sada relativno stabilne politicke situacije, dobrih zakona o stranim investicijama, zasticenosti investicija, gde ti investitori znaju ako uloze da ce to biti zauvek njihovo, dok to ne prodaju, a nece doci neki Seselj ili neka Mira Markovic da proglase revoluciju pa da im to uzmu, mislim da postoje visoke sanse da vrlo brzo nadjemo stranog investitora koji ce da ceni kvalifikovanost naroda u Kragujevcu koji je 20-30 godina radio u automobilskoj industriji a nisu sa drveta sisli pa sad treba da uce kako da se nesto zasrafi. To je jedan veliki kapital kada imate industrijski edukovanu radnu snagu i, drugo, to nije malo trziste. Balkan nije malo trziste. "Zastava" je imala svoje trziste i u drugim zemljama, u Makedoniji, Bugarskoj, Rumuniji, Hrvatskoj, Bosni, Sloveniji. Neki novi proizvod koji bi se mozda zvao ne znam ni ja - "Nova zastava" - sigurno bi nasao svoje kupce tamo gde su stara "zastava" i stari "jugo" imali svoje kupce. To je jedino resenje za "Zastavu". Medjutim, sustina je u tome da se napravi jedna beskompromisna analiza nase privrede i da se vidi koji delovi su zdravi zato sto su zdravi, kao sto je "Rubin", kao sto je "Soko Stark", kao sto je "Hemofarm", postoje firme koje su vec sada zdrave.\nB92: A da li ce ostati zdrave ako se ovo trziste otvori?\nDjindjic: Naravno da ce ostati. Oni vec sada izvoze 90% svojih proizvoda. "Soko Stark" 90% svojih proizvoda i sada izvozi na druga trzista, pri cemu ima ogromne barijere na zapadnim trzistima koje cemo mi ukloniti. Izvozi i na istocna trzista i ima kvalitet koji je evropski. Ako vidite bombonjeru "Soko Stark", vi ne mozete da razlikujete bombonjeru koja je proizvedena u Holandiji ili u Svajcarskoj. Sasvim sigurno ne mozete ni po kvalitetu ni po dizajnu, ni po pakovanju. To je evropski proizvod. Ima jedan broj firmi koje imaju evropski proizvod. Njima treba otvoriti put ka trzistima, medjudrzavnim sporazumima skinuti te barijere, tu ekstra carinu koju nasi proizvodi placaju i vec se na tome radi. Drugo su firme koje su relativno propale ali imaju perspektivu jer imaju perspektivna trzista. To je recimo gradjevinska industrija. Ja sam juce u Berlinu razgovarao sa ljudima iz nemacke vlade da omoguce nasoj gradjevinskoj operativi da obavlja neke poslove u Nemackoj kao deo ekonomske pomoci nama. Nase firme ne mogu da konkurisu tamo zato sto nismo clanice Evropske unije. Ali u paketu ekonomske pomoci zasto bismo mi dobijali pomoc samo u novcu, koja je relativno mala. Zasto se ta pomoc ne bi sastojala u tome da oni kazu - evo, odredjeni broj gradjevinskih poslova koji se tamo obavlja mogu da obavljaju i vase firme. Medju arapskim zemljama, gde smo bili vrlo prisutni kao gradjevinska operativa, gradi se, svuda se gradi, ljudi saradjuju, potrebni su stanovi, potrebni su putevi. Gradjevinska industrija u Srbiji je propala ali njena trzista nisu propala. I konacno, trece su firme koje nemaju ni trzista i koja su u losem stanju. To ce biti problem.\nB92: Cini mi se da ih je najveci broj?\nDjindjic: Trenutno ima oko 900 velikih firmi i one prave ogroman gubitak, ali to je onda problem za jednu pazljivu rekonstrukciju a ta rekonstrukcija se sastoji najpre u otvaranju novih preduzeca u preradjivackoj industriji, u sektoru usluga, sektoru modernih tehnologija. Mi nemamo nijednu stvarnu fabriku elektronike u Srbiji.\nB92: Pa nemaju ni na zapadu toliko rasirenu, sve se pravi u Aziji.\nDjindjic: Pa pravice se kod nas. Pravi se u Aziji zato sto je tamo jeftina radna snaga i kvalifikovana. A kada kazemo jeftina, mnogo je skuplja nego kod nas. Zasto ne bi neka od fabrika cipova ili elektronike bila u Nisu npr. Postoji Elektronska industrija Nis koja u stvari ne radi, ali postoje ljudi koji su ucili skolu za to.\nB92: Ali su mnogo davno ucili.\nDjindjic: Dobro, ali ako su oni nekada znali da prave "ficu", lakse ce da se nauce da prave "mercedes" nego ako su pravili klikere pa sada treba da prave "mercedes". Mnogo je lakse nauciti nase ljude nego sto je bilo u Tajvanu ili u Singapuru gde su prvi put videli kompjuter onda kada su im ga doneli. Ove propale industrijske grane mogu da se saniraju samo tako sto ce paralelno da se otvaraju novi poslovi i da se postepeno radna snaga prekvalifikuje u tom jednom nacionalnom projektu koji sam pomenuo, socijalnom projektu, na racun drzave da se prekvalifikuje, uz pomoc stranih donacija, i da se postepeno te propale firme kao brodovi koji tonu camcima prebacuju na neke manje brodice, privatne firme. I to je jedan projekat koji nece trajati kratko, verovatno 3, 4, 5 godina ali koji mora da ide po jasnom planu. Ne sme da ide stihijski. Kao sto kad tone brod, ako putnici krenu stihijski da se spasavaju, svi ce da poginu. Znaci, to je bila greska u Rusiji, to je bila greska u Rumuniji, to je bila greska u Bugarskoj, delimicno je to bila greska i u Poljskoj i u drugim slicnim zemljama jer oni su krenuli bez iskustva. Mi imamo njihova iskustva. Njihovo iskustvo je lose iskustvo. Nama treba jasan plan i to za svako od tih velikih preduzeca vrlo precizan, konkretan plan. Za svaki region precizan plan, i ono sto je vazno i sto je u nasem programu da kazem cetvrta kljucna stavka - prva je bila nekorumpirana drzava, cvrste institucije; druga je bila podrska ekonomiji na ovaj nacin na koji sam rekao; treca je socijalni program; cetvrta je vracanje opstinama i Vojvodini finansijske samostalnosti. Vracanje lokalne samouprave i regionalnog razvoja u Srbiju. Mi moramo svaki taj region da posmatramo za sebe, borski region, to nije samo rudnik u Boru i 21.000 zaposlenih, to je sudbina 500.000 ljudi koji tu zive, koji su vezali neke svoje zivote, neke svoje biografije za to. Sada treba da dodje neko i kaze - to da zatvorimo, to je neprofitabilno - to je glupo, katastrofalno glupo u drzavnom smislu jer vi unistavate, prakticno citav jedan region. Tako da ta koncepcija razvoja mora da polazi od specificnosti svakog regiona i industrije koja je u njemu tradicionalno bila razvijana i koja je sada dosla u krizu, ali i koja mora da se posmatra kao atribut tog regiona. Kao sto je Leskovac, kao sto je Prokuplje, kao sto je Sabac, kao sto je Zrenjanin. Tu nema jedinstvenog merila pa da se kaze - e sad su tih 100 preduzeca gubitasi, hajde da ih zatvorimo. Ne. Svako od tih preduzeca ima neku svoju sudbinu, neku svoju biografiju, i desetine hiljada malih ljudskih sudbina koje su vezane za to. I ta vlada mora svaku tu ljudsku sudbinu da ozbiljno shvati i da se duboko zamisli nad tim koja odluka ce kakve posledice proizvesti za pojedine ljudske sudbine. Jedino takva vlada moze da dobije podrsku za reforme jer vlada koja bi vodila racuna samo o ekonomiji a ne o ljudima ne bi zasluzivala ni moju podrsku. Naljutili su se neki kada sam ja rekao da mi necemo slusati MMF nego cemo slusati svoj narod i onda su iz centrale MMF-a i rekli: vi hocete u MMF a vec sada najavljujete da necete da postujete... Ja sam rekao: "Ne, mi koji ovde zivimo, najbolje znamo sta narodu treba i kako je stanje u narodu. I to da meni sada neko iz Njujorka posalje recept za moju bolest a nije me ni video, nije me ni pregledao, ne treba mi to". Mi moramo da na osnovu cinjenica, bez iluzija, na osnovu realnog snimka stanja trazimo najbolje resenje. Posto smo mi sigurni u to da su medjunarodne finansijske organizacije zainteresovane za uspeh svojih finansijskih lekcija, a ne za principe, nego za uspeh, mi cemo da im pokazemo kako moze da se uspe u Srbiji. Mi cemo da im kazemo sta treba uraditi da bi se u Srbiji uspelo i to mozda nije isto kao sto je uradjeno u Rusiji.\nB92: Upravo sam to hteo da vam kazem. U istocnoj Evropi nijedna reforma zapravo nije uspela do kraja.\nB92: Cak ni u Sloveniji. U Sloveniji se tek sada vratila na nivo iz '89.\nDjindjic: Ne bas. Slovenija sada ima veci bruto socijalni proizvod nego Grcka. Slovenija sada vec ima vece plate nego sto imaju Grci i Slovenija je najdalje otisla. Oni nisu mnogo u nekim sektorima, recimo u bankarstvu, nisu uopste izvrsili privatizaciju, jako malo imaju stranog kapitala, ali su zato uspeli unapredjenjem svog menadzmenta, znaci i dobrim plasmanom svojih potencijala, resursa, uspeli su da vrlo brzo podignu ukupni nivo svoje privrede. Ali oni su imali bolju startnu poziciju, dobru infrastrukturu, bili su urbanizovani. Mali su, pregledni su, lakse je upravljati tom zemljom, tako da je njihova pozicija povoljnija nego sto je nasa. Ali, u svakom slucaju, iskustva tih drugih zemalja, pre svega Rusije, Ukrajine, Bugarske, Rumunije, vrlo su poucna i u najmanju ruku poucna zbog gresaka koje su tamo pravljene ako ne bas toliko zbog uspeha. Ali ima nekih drugih zemalja u kojima je manje gresaka pravljeno pa se sve to moze kombinovati i mozemo da napravimo jedan specifican recept koji je primeren nasoj situaciji.\nB92: Reforme, dakle promene naseg drustva, koliko nam godina treba za to?\nDjindjic: Pa mislim da u prva tri meseca mozemo da manje-vise rascistimo sa prosloscu da se sazna sta se desilo, ko je kriv za to u nekom krivicnom smislu, da nam trebaju ta prva tri meseca da odredjene konkretne zakone pokrenemo a to je poreski zakon, koji treba da pojednostavi poslovanje, da uvedemo apsolutnu kontrolu na granicama, znaci nema svercovanih cigareta, nema svercovane nafte, nema neplacenih carina i time da dobijemo u budzetu manevarski prostor za penzije, plate koje se placaju iz budzeta. To mozemo u prva 3-4 meseca. Treba nam jedan novi zakon o privatizaciji i treba nam citav sistem kontrolnih mehanizama da se ta privatizacija ne izrodi u korupciju. Za to nam treba sest meseci. Mislim da nam je sest meseci potrebno da udvostrucimo plate, da sa sadasnjih 70-80 maraka dodjemo na 160-180 maraka, znaci u leto sledece godine ili u jesen sledece godine i da recimo u septembru krenu u realizaciju velike investicije u infrastrukturu. To znaci u autoput u zeleznicu, verovatno u aerodrom, energoprivredu.\nB92: Krediti ili donacije?\nDjindjic: Donacije. U prvoj fazi donacije, a onda posle videcemo za sta kredite.\nB92: Koliko sredstava treba za to?\nDjindjic: Mislim da ce dve milijarde maraka biti potrebno za postavljanje osnove za infrastrukturu. 80% nasih puteva potpuno je upropasceno i te najvaznije ako uspemo da popravimo, to ce biti vec veliki napredak. Zeleznica je apsolutno na nuli. Prugom Beograd - Bar uopste ne mozete da idete. Ja ne znam da li uopste neko ide vozom po Srbiji jer taj voz ide prosecnom brzinom 45 km na sat. Skoro da biste na konju brze stigli. To su veliki projekti i time ce se pokrenuti i te pratece privredne grane, pre svega poljoprivreda. Imamo nameru da jedan veliki projekat rehabilitacije farmerstva u Srbiji pokrenemo. Ima oko 200 velikih napustenih farmi u Srbiji, sto stoke sto raznih drugih zivotinja, kokosaka, pilica, gusaka, curki, sto je jedno veliko trziste. Prakticno, recimo, samo na izvozu fazana Madjarska milijardu maraka godisnje ima, mesa, pasteta, raznih proizvoda od fazana. To moze sve da se uradi u prvih 6 meseci i da se nadamo da ce onda direktne investicije poceti da pristizu pocetkom 2002. godine. Mi cemo odmah da trazimo clanstvo u svim medjunarodnim organizacijama specijalizovanim za borbu protiv korupcije i trazicemo da njihovi monitoring organi budu prisutni. Ako traze izvestaj o budzetu, trosenju budzeta, dobice izvestaj. I moci ce da ocene da li smo mi zemlja u kojoj postoji korupcija i u kojoj meri. Trenutno smo medju 100 zemalja otprilike na 3. mestu po korupciji i ja garantujem da cemo za godinu dana pasti na donju polovinu. Korupcije, naravno, ima ne samo u vlasti nego i u skolstvu i u zdravstvu, i svuda gde su neke usluge, ali mi cemo prvo krenuti sa ciscenjem korupcije u vlasti. Znaci, ako u prvih godinu dana stabilizujemo institucije, donesemo osnovne logicne zakone, te velike infrastrukturne projekte pokrenemo, podignemo malo nivo upravljanja u preduzecima i napravimo plan za sanaciju tih preduzeca, u drugoj godini ocekujem direktne investicije, ocekujem da onda dodju razni, pomenuti "folcvageni", "fijati", razne privatne strane kompanije koje zele da proizvode u nasoj zemlji i onda ocekujem da od 2002. godine krene stvarni privredni oporavak, pravljenje novih firmi, ne samo saniranje starih nego zaista stvaranje i novih proizvoda i novih firmi i zaposljavanje ljudi. U medjuvremenu, naravno, pokusacemo da kvalifikovanost nase radne snage maksimalno podignemo na nivo tih novih tehnologija. Mi ne zelimo da budemo zemlja jeftine radne snage. Mi zelimo da budemo zemlja radne snage koja je jeftinija nego u Evropi. Ali koja je skuplja nego u nerazvijenim zemljama. Koja nije dolar dnevno nego je 50 dolara dnevno, ali nije 200 kao sto je u Austriji. Sto znaci da nasi proizvodi moraju da imaju evropski kvalitet, nasa radna snaga mora da ima evropski nivo da bismo privukli investicije jer smo jeftiniji nego Evropa ali kvalitet nam nije losiji. To je nas cilj i mislim da uz disciplinu u organizaciji drustva, uz maksimalnu kontrolu vlastu, uz motivisanost ljudi da sve to rade, uz politiku cistih ruku da se vidi da niko licno nema koristi od te politike nego samo zemlja, ja sam siguran da cemo uspeti. Izazov je veliki ali ako uspete, pocast je velika. Nema velikih poslova bez velikog rizika. Ovo je veliki rizik. Ja sam svestan toga da nijedna vlada koja je usla u tranziciju nije prezivela tu tranziciju. Ovo ce biti prva. Nije niko uspeo da diktatora smeni na takav nacin kao mi. Niko nije sto dana demonstrirao kao sto smo mi demonstrirali. Mi smo prvaci po mnogim stvarima, prvaci sveta u politickom smislu, pa bicemo i u ovome. Pokazacemo svetu da je moguce Srbiju za dve ili tri godine potpuno reformisati a da narod bude zadovoljan, da vlast ostane cista, nekorumpirana, i da steknemo poverenje onih investitora koji traze bezbedne uslove da bi investirali.


Otvoreni Parlament | Predlog zakona o izmenama Krivičnog zakonika\nPredlogom se previđa novo krivično delo „Prenošenje teške zarazne bolesti ili infekcije“ prema kome će svako „ko ne postupa po propisima, odlukama ili naredbama za suzbijanje ili sprečavanje širenja teških zaraznih bolesti ili infekcija, pa usled njegovog ponašanja dođe do širenja teške zarazne bolesti ili infekcije, kazniće se zatvorom do tri godine“.\nPredviđaju se takođe kazne zatvora od jedne do pet godina za svakoga ko, znajući da je inficiran ili bolestan od zarazne bolesti i svesno prenese na drugog tu bolest ili infekciju.\nU slučaju da je nastupila smrt inficiranog lica, učinilac će se kazniti zatvorom od 5 do 15 godina.\nUVOĐENJE NOVOG KRIVIČNOG DELA\nUvodi se novo krivično delo „Prenošenje teške zarazne bolesti ili infekcije“\nKAZNA ZA NEPRIDRŽAVANJE MERA PREVENCIJE\nSvako ko se ne pridržava mera prevencije, može se kazniti kaznom do 3 godine zatvora\nUVOĐENJE KAZNE ZA SVESNO PRENOŠENJE INFEKCIJE\nSvako ko je, znajući da je inficiran, svesno preneo infekciju ili zarazu na drugoga, kazniće se zatvorom od jedne do 5 godina trajanja\nKAZNA ZA SMRT INFICIRANOG LICA\nPoslednji put ažurirano: 27.05.2020, 06:41


Vrele gume • Pogledaj temu - Kupovina auta u inostranstvu (NE uvoz)\nKupovina auta u inostranstvu (NE uvoz)\nTema posta: Kupovina auta u inostranstvu (NE uvoz)\nPoslato: Pet, 23. 2 2018. 18:31\nPridružio se: Uto, 07. 6 2016. 18:15\nRadna ideja mi je ova:da krenem na turneju,kupim usput auto (u inostranstvu),vozim ga neko vreme (mesec-dva-tri) i posle ga prodam (opet u inostranstvu),kad zavrsim sa turnejom.\nMoguce je da ce mi Minhen biti prva stanica na putu,pa se mozda to tamo odigra,a mozda se odigra i u nekoj drugoj zemlji,ne znam jos 100%.\nRazmisljao sam naravno i o rent-a-car-u.Ali vec posle 60 dana bi me izaslo skoro 2000 evra,ako ne i vise (+jos depozit + gorivo),a za te pare mislim da bih mogao da nadjem solidan auto.A i mislim da je veca odgovornost ako uzimas auto iz rent-a-car-a.Ako se nesto sjebe,ako je auto moj,znam da sam ga ja sjebao i OK.A ako je iz rent-a-car-a verujem da bi mi "papreno" to naplatili.A za 2-3 meseca konstantno na putu ko zna sta moze da se desi.Mozda me i talibani dignu usput u vazduh negde,hehe.\nA kupovina naseg automobila,pa sa njim na turneju...dvaput sam se vec opekao pri kupovini ovde,sad bih da dam sansu drugima,ako je to moguce.\nGledao sam neke teme na forumu (pa i onu sticky),ali se tu prica o uvozu vozila,sto mene generalno ne zanima.\nPotrazio bih na stranim sajtovima info,ali ne znam ni nemacki,ni italijanski,ni francuski,ni holandski jezik.Samo engleski.\nOno sto bi me interesovalo za sad:\n- da li je to uopste moguce - da ja legalno,na moje ime kupim i prodam auto i da ga ja vozim?Imam samo nas (srpski) pasos,nemam pasos neke od zemalja EU.I imam medjunarodnu vozacku dozvolu.\n- ako je moguce,kako bi isla procedura (ako neko zna iz iskustva,za bilo koju zemlju)?Sta mi je potrebno sem para?\n- gde/kod koga bih mogao da se raspitam o vise detalja?\nZa prodaju automobila (u inostranstvu):razmisljam da ga prodam preko oglasa za koliko ga budem i kupio (ili tu negde).Ako ne uspem,onda mi je opcija da ga oteram na neki veci auto plac,gde kupuju automobile,pa tamo da ga prodam.Ako ni to ne uspe,onda mi ostaje da ga doteram kuci.Ali to je bas poslednja varijanta.


Ne propustite slavlje Sim Impexa u Istočnom Sarajevu - SiM Impex - veleprodaja i maloprodaja auto dijelova\nPočetna Blog Ne propustite slavlje Sim Impexa u Istočnom Sarajevu\n19. oktobra imamo mnogo razloga za slavlje. Naime, poslovnica u Istočnom Sarajevu obilježava četvrtu uspješnu godinu poslovanja i to u novom, savremenom poslovnom objektu. Poslovnica je preseljena u novoizgrađeni objekat na adresi Ravnogorska 22, prekoputa stare poslovnice. U pitanju je odlično opremljen prostor površine od oko 500 kvadratnih metara.\nKao i na svakom našem slavlju, kupce očekuju brojna iznenađenja, popusti i akcije. Ovo je još jedna sjajna prilika da po sniženim cijenama kupite nešto od najkvalitetnije brendirane auto kozmetike, dijelova ili ručnog alata Bosch.\nPored navedenog, posjetioci će imati priliku da čuju detaljne informacije o proizvodima direktno od predstavnika brendova svjetskih proizvođača autodijelova. Tako će svi koji posjete Sim Impex biti u prilici da prođu malu tehničku obuku i saznaju da li je neki dio odgovarajući za njihov automobil.\nNastavljamo i sa svojim loyality programom. Naime, naša kartica lojalnosti omogućava direktan popust u svim poslovnim jedinicama kompanije, kao i korišćenje servisa “Pomoć na putu” 24 časa dnevno na teritoriji BiH i Evrope, pozivom na broj Call centra sa kartice. Svi posjetioci će biti u mogućnosti da se prijave za dobijanje ove kartice.\nIstočno Sarajevo je još samo jedan grad u nizu gdje nagrađujemo svoje vijerne kupce. Neprekidno priređujemo slične akcije i proslave u svim svojim poslovnicama širom Bosne i Hercegovine. Nakon punih 18 godina uspješnog poslovanja i dalje rastemo, širimo svoju mrežu i čvrsto držimo poziciju jednog od bh. lidera u distribuciji rezervnih dijelova, opreme i kozmetike za putnička i laka komercijalna vozila.\n17. Oktobra 2017. / Aktuelnosti


Ona je oko 20 sati nazvala policiju i rrekla kako joj dečko preti ubistvom. Oni su se odmah uputili na lice mesta, a u stanu su zatekli ženu i 31- godišnjeg Srbina.\nSrbin je navodno pobesneo tokom svađe i pretio joj šrafcigerom. Policija ga je na licu mesta uhapsila i izrečena mu je zabrana prilaska.\nU saopštenju policije navedeno je da Austrija ne toleriše nijedan oblik nasilja, prenosi Heute.\nBeč vesti nasilje uhapšen Srbin uhapšen Srbin u Austriji