Fermentisana hrana - Zdravlje za 21 vek\nPrirodno fermentisana hrana privlači veliku pažnju zdravstvenih stručnjaka jer može pomoći u jačanju mikrobioma creva – oko 100 triliona bakterija i mikroorganizama žive u digestivnom traktu. Istraživači počinju da povezuju ta sićušna stvorenja sa svim vrstama zdravstvenih stanja, od gojaznosti do neurodegenerativnih bolesti.\nŠTA SE DEŠAVA KADA NE MOŽETE DA JEDETE FERMENTISANU HRANU ?\nNAUKA NAVODI –\nRAZLOGE ZA UVOĐENJE FERMENTISANE HRANE U ŠTO VEĆOJ KOLIČINI\nDa li se dobro odnosite prema svojim crevima? Loše varenje je način na koji vam vaša creva govore da nešto nije u redu. Međutim, mnogi ljudi imaju simptome digestivnih nelagodnosti i zanemaruju ih ne shvatajući da postoji problem. Problemi sa crevima nisu normalni i mogu ukazivati na ozbiljnije zdravstvene probleme.\nPridavanje crevima više pažnje i dopunjavanje korisnim bakterijama može olakšati simptome nelagode u crevima. Može čak zaustaviti ozbiljne zdravstvene probleme pre nego što počnu.\nZAŠTO JE TELU –\nPOTREBNA FERMENTISANA HRANA DA BI SE VARENJE POBOLJŠALO ?\nFermentisana hrana je hrana koja je kolonizovana bakterijama korisnim za ljudsko telo. Ove bakterije, koje se kultivišu koristeći starter specifične probiotske kulture za fermentaciju neguju unutrašnju ekologiju creva i utiču na zdravlje celog tela.\nDobre bakterije u fermentisanoj hrani proizvode mlečnu kiselinu. Ovo pomaže u održavanju zdrave pH u crevima. Prava ravnoteža kiseline i alkalnih supstanci je kritična – ona može sprečavati rast neprijateljskih bakterija ili gljivica koje mogu iritirati crevnu sluzokožu i izazvati upalu.\nDobre bakterije takođe metabolišu određene delove hrane, naročito vlaknaste delove hrane koje telo ne može svariti. Dok metabolišu hranu u crevima, pomažu da se razloži, one takođe sintetizuju sopstvene molekule hrane – na primer, masne kiseline kratkog lanca. Okolne ćelije mogu da koriste ove masne kiseline kratkog lanca kao izvor hrane i energije.\nFermentisana hrana sadrži korisne bakterije, a te bakterije su i enzimi takođe\nOni deluju na hranu, razlažu je tako da se može koristiti u malim količinama. Takođe razređuju i izvlače hranljive materije tako da se mogu apsorbovati u telu. Ukoliko se hrana ne razloži ne može se apsorbovati. Enzimi i bakterije igraju ključnu ulogu u tome da se ovo desi.\nKORISTI OD FERMENTISANE HRANE ZA ZDRAVIJA CREVA\nMožete razmišljati o dobrim bakterijama u fermentisanoj hrani kao “starim prijateljima” u vašem digestivnom traktu. One blisko sarađuju sa imunološkim sistemom i u stvari mogu zaštititi creva u vremenima stresa, kada su pod upalom ili kada štetne bakterije i gljivice počnu da brojčano rastu.\nKorišćenje fermentisane hrane svakodnevno može održati vaša creva zdravim, srećnim, snažnim, sa prednostima koje su podržane kliničkim istraživanjima:\nPrirodni su probiotici\nPotrebne su nam zdrave bakterije da pravilno varimo hranu i apsorbujemo hranljive materije. Nažalost, zahvaljujući antibioticima, pesticidima, hlorisanoj vodi i lošim navikama u ishrani, mnogima od nas nedostaju zdrave bakterije. Fermentisana hrana može pomoći u nadoknadi korisni bakterija, pa čak i da se izbori sa patogenim bakterijama u vašim crevima.\nFantastičan je izvor vitamina K2 i nekoliko B vitamina\nKad nešto fermentišete, činite tu hranu mnogo svarljivijom i hranljivijom.\nPošto mikrobi u fermentisanim namirnicama uvode korisne bakterije do creva, enzimi su oslobođeni da podržavaju bakterije, pružajući olakšanje od opstipacije i dijareje. Dobro zdravlje creva olakšava održavanje zdrave težine.\nOporavak gastrointestinalnog zdravlja\nUključivanje fermentisane ili probiotske hrane u ishranu je jedan od najjednostavnijih načina za obnovu digestivnog zdravlja. Mlečna kiselina proizvedena tokom fermentacije podstiče rast zdravih ćelija u organima. Takođe pomaže u smanjenju nivoa bakterija u organizmu koji podržava uklanjanje toksina.\nKonstantna upotreba fermentisane hrane može vam takođe pomoći da ostanete vitki. Gojazne osobe imaju preveliki broj bakterija pod nazivom firmikut. Smatra se da čvrsta vlakna izvlače kalorije iz šećera i deponuju te kalorije u masti. Probiotici mogu pomoći u ravnoteži ovih bakterija.\nAlergije na hranu poput intolerancije na gluten ili laktozu u stvari su povezane sa nedostatkom crevnih bakterija / i sindromom propustljivih creva. Dakle, ako saznate na šta ste alergični, izbacite je iz vaše ishrane i jedite puno fermentisane hrane.\nBolja imunološka funkcija\nObnavljanje imunološke funkcije utiče na sve aspekte zdravlja i nije slučajno da se 80 procenata imunog sistema nalazi u crevima. Kultivisano povrće isporučuje dobre bakterije u creva obloženim zaštitnom matricom, spremnih da se kolonizuju i komuniciraju sa imunološkim sistemom. Creva sadrže daleko više imunih ćelija od ostatka tela. Uz pomoć dobrih mikroorganizama u fermentisanoj hrani, možete povećati svoj imunitet, povećanjem antitela koja se bore sa infekcijama i održavaju zdravlje Bez ovih korisnih bakterija, štetni mikrobi rastu i mogu izazvati zapaljenje unutrašnjih zidova creva koji su povezani sa bolestima vezanim za bolesti srca, karcinom i dijabetes.\nBakterije u fermentisanoj hrani su prirodni detoksikatori i helatori teških metala. Dobre bakterije u kultivisanom povrću mogu se posebno dobro pokazati za čišćenje tela od toksičnih teških metala poput kadmijuma, olova, žive. Tokom vremena, toksini se razvijaju u telu koji mogu izazvati glavobolje, zamor ili sporost, telesne fluktuacije, loš dah i probavne probleme. Fermentisana hrana uklanja toksine iz vašeg tela. Unošenjem fermentisanih namirnica možete sprečiti akumulaciju štetnih toksina. Fermentisane namirnice pomažu razgradnju hranljivih sastojaka u namirnicama putem korisnog mikrobiološkog delovanja hrane. Ovo zauzvrat pomaže poboljšanju varenja i eliminisanju toksičnih metala u telu.\nKako mikrobi u fermentisanoj hrani prave svoje stanište u crevima i preuzimaju dominaciju, oni će početi da stvaraju i uvećavaju vitamine i minerale koji su telu potrebni – stvarajući prirodni izvor unutrašnje energije.\nPoboljšano mentalno zdravlje\nSnabdevanje creva sa korisnim bakterijama u kultivisanom povrću može pomoći u ublažavanju „zamagljenog mozga“, promenama raspoloženja, kod depresije i anksioznosti jer menjaju funkciju mozga ( neurohemija). Poboljšanje funkcije crevne barijere i razgradnje hranljivih materija može takođe indirektno uticati na proizvodnju neuropeptida i neurotransmitera koji određuju vaše ponašanje i raspoloženje. Uvrštavanje fermentisane hrane takođe može pomoći mozgu. Digestivni trakt i mozak su povezani kroz hipotalamus- hipofiza-nadbubrežna osovina. Tanko crevo se sastoji od neurona povezanih sa mozgom. Pprobiotici povećavaju zdravlje mozga.\nJače sistemsko zdravlje\nDobre bakterije u fermentisanoj hrani znaju da smanjuju štetne nivoe gljivične forme kandide u crevima. Redovno konzumiranje fermentisanih namirnica može pomoći u prevazilaženju sistemskih infekcija, kao što su gljivična rasprostranjenost, adresirajući još više simptoma vezanih za samu kandidu, kao što su loš dah, bol u mišićima, otok zglobova, umor, nesanica, neplodnost, nadimanje.\nUz dokazane zdravstvene prednosti, koje su impresivne, lako se zanemari jedna od najvećih prednosti fermentisanih namirnica.\nPogodni su. Takođe se zovu “prirodna brza hrana”, serije kultivisanog povrća lako se prave i čuvaju kod kuće.\nDanas, 15 posto svetske populacije ima IBS. Prema rečima dr. Allison Siebecker, pionira u svetu u lečenju SIBO-a, SIBO učestvuje sa 60 posto. Stres, ishrana, naporna putovanja, i poremećeni mikrobiom od bolesti, lekova, uklanjanja žučne kese i trovanja hranom često su osnovni krivci. Ovi faktori mogu uticati na migracioni motorni kompleks u telu, koji je odgovoran za ispiranje materijala iz tankog creva koji ne bi trebalo da bude tamo.\nDok se antimikrobna sredstva često koriste za lečenje, ishrana može pomoći kod simptoma SIBO-a. Simptomi mogu uključiti nadimanje, zatvor / dijareju, nelagodu, povraćanje, mučninu, refluks kiseline i još mnogo toga. U ovim slučajevima, pomaže da se uzme u obzir princip jedinstvenosti da bi se utvrdilo koja je hrana najprikladnija za vaše jedinstveno telo. Hrana koju izaberete variraće na osnovu vrste mikroba u vašem crevu, između ostalih faktora.\nPromena dijete i uzimanje prokinetika su prvi koraci prilikom korišćenja principa Korak-po-Korak. Ako i dalje doživljavate simptome, možda ćete trebati izbeći fermentisanu hranu, jer mnogi ljudi sa SIBO-om ne reaguju dobro na D-laktat koji proizvodi probiotiska bakterija. Za ove ljude, bifidobakterije mogu biti opuštajuća opcija za crevo.\nDa li vam je potrebna fermentisana hrana i kada uzimate probiotike ?\nUzimanje probiotika je korisno, ali zapamtite, jesti fermentisanu hranu je isto tako korisno. Još važnije, fermentisana hrana pruža stvarni izvor hrane za „dobre momke“ u vašim crevima. Mikrobiota i unutrašnji ekosistem postaju zaštitna linija, tako da ako u budućnosti jedete nešto loše (čak i nakon što se isceli ćelija), nećete biti izloženi riziku od problema kao što je SIBO ili trovanje hranom. Većina SIBO dolazi od kontaminirane hrane. Na sreću, kultivisano povrće ispunjeno bogatim mikrobima može da jede sve što je opasno a što pokušava da dođe u creva. Zbog toga što su bakterije u kultivisanom povrću alhemične, one takođe pomažu da se toksini poput žive pretvore u korisne aminokiseline.\nZa optimalno zdravlje, mikrobiološka raznovrsnost u crevima je ključna\nTehnologija fermentacije hrane nije novi koncept. Različite kulture širom sveta proizvode različite vrste fermentisane hrane. Ova stara tehnika očuvanja poboljšava nutritivni status sastojaka u fermentisanoj hrani.\nFermentacija pretvara šećere, kao što su glukoza, fruktoza i saharoza, u metaboličke nuzproizvode pod nazivom ćelijska energija i mlečna kiselina. Mlečna kiselina povećava nutritivni sadržaj hrane i fermentisana hrana ispunjena je probioticima, enzimima, vitaminima i mineralima.\nLista Probiotske Hrane\nPopularna fermentisana hrana su: jogurt, surutka, kefir, kombuha, kimči, miso, tempeh, natto.\nPored činjenice da je fermentisana hrana ukusna, takođe je zdrava za vaš um i telo. Fermentacija takođe produžava rok trajanja hrane.


Politička kriza u zemlji dovela je do masovnog pretvaranja egipatskih funti u dolare u posljednjih nekoliko sedmica, zbog čega je nacionalna valuta pala na rekordno nisku vrijednost prema dolaru.\nOva informacija objavljena je ubrzo poslije sastanka katarske delegacije i egipatskih zvaničnika u Kairu, prenijela je Al džazira. Ukupna pomoć Katara egipatskom budžetu biće povećana na pet milijardi dolara.\nOčekuje se da će tim Međunarodnog monetarnog fonda /MMF/ doputovati u Egipat u narednim sedmicama na sastanak sa egipatskim rukovodstvom.\nEgipatski premijer Hišam Kandil u ponedjeljak je objavio da je MMF “odlučan da i dalje podržava Egipat u vremenu ekonomskih izazova”. Mediji su prenijeli informaciju da je MMF odobrio Egiptu zajam od 4,8 milijardi dolara.\nVlastima u Kairu je potreban svjež novac da bi pokrile sve veći budžetski deficit i ohrabrile strane investitore da se vrate na ovo nestabilno tržište. Uplatu strane pomoći odgađaju česti ulični sukobi i demonstracije.


On je ukazao da je plan naplate za prošlu godinu, izrađen nakon rebalansa budžeta krajem juna, premašen 65 miliona eura.\n"Imajući u vidu okolnosti u kojima su i privreda i PU poslovale od početka pandemije zarazne bolesti Covid-19, ostvareni rezultat je značajno iznad naših očekivanja, i ide u prilog naporima svih naših službi da uprkos izazovima obezbijede visok stepen efikasnosti u radu PU", rekao je Mugoša.\n"Kada je u pitanju porez na dodatu vrijednost (PDV), PU se suočava s najvećim izazovima kod naplate ove vrste prihoda, što predstavlja direktnu posljedicu ekonomske krize izazavane pandemijom zarazne bolesti Covid-19, zbog koje i ljetnja turistička sezona nije ispunila očekivanja i zbog koje je došlo do drastičnog pada prometa u svim djelatnostima, a naročito ugostiteljstvu i hotelijerstvu", kazao je Mugoša.\n"Analizom strukture ostvarene naplate prihoda uočava se da je segment jako pogođen pandemijom i oblast radnih odnosa, odnosno porezi i doprinosi na zarade zaposlenih. Po tom osnovu od početka prošle godine ostvarena je naplata u iznosu od 709,2 miliona eura, što je oko 23 miliona eura manje nego tokom 2019. godine, a 53 miliona eura preko plana", precizirao je Mugoša.


Polovni John Deere mašine za put i sneg oglasi za prodaju - Srbija - Mascus Srbija\nNalazite se ovde: Mascus Srbija > Poljoprivredna oprema i mašine > Mašine za put i sneg > John Deere\nSnežne freze (10)\nSnežne daske i plugovi (9)\nPolovna John Deere mašine za put i sneg na prodaju\nOvde se nalazi lista oglasa u kategoriji polovnih John Deere mašine za put i sneg mašina za prodaju. Možete sortirati polovne John Deere mašine za put i sneg po ceni, godini proizvodnje ili zemlji. Koristite navigaciju na levoj strani da biste suzili pretragu.\nTakođe možete pročitati više o John Deere mašine za put i sneg u odeljku Brendovi.\nJohn Deere Snowblower 44Opšte stanje (1-5): 5, Radna širina: 110\nJohn Deere 1,12 mKonfiguracija vozila: Montažni\nJohn Deere 54 in Snow blower\nOvde je kompletna lista polovnih John Deere mašine za put i sneg za prodaju. Mozete da dodate strane među svoje omiljene strane ili upoređujete zanimljive proizvode klikom na polja za potvrdu pored polovnih/og John Deere mašine za put i sneg koji su Vam zanimljive, uz korišćenje opcija koje se nalaze iznad. Ako zelite da promenite pretragu, vratite se na vrh strane i koristite opciju “nova pretraga”.\nNe zaboravite da redovno koristite Mascus, jer se svakodnevno dodaju nove kategorije i opcije vezane za polovne John Deere mašine za put i sneg i drugu polovnu opremu u poljoprivredi. Najpopularnije podkategorije su: traktori, kombajni, prikolice, ATV i mašine za seno i stočnu hranu


13.11.2007., 15:39 #1\nPosto su stare teme pomalo zapostavljene evo jedne nove...\n13.11.2007., 19:03 #2\nЕво газело,знамо да их волиш\nЕво да има и нешто да се прочита:\n14.11.2007., 12:03 #3\nBas ti hvala. Bas su slatki....\nOva druga slika odozdo je PTJ, a ne Zandarmerija, breeee..To stavi na temu SAJ i PTJ\n14.11.2007., 12:23 #4\nНека, нек се друже\n14.11.2007., 12:36 #5\n14.11.2007., 12:47 #6\nI ko je najbolji od ovih opasnih momaka!? I ja malo da se zezam, ne uzmite mi za zlo!\n14.11.2007., 14:10 #7\nI ko je najbolji od ovih opasnih momaka!?\n14.11.2007., 14:21 #8\nJa ga cenim da je ovaj desno na zadnjoj slici!\n14.11.2007., 15:05 #9\nsamo se ti šali,sad ce Gazelica...\n14.11.2007., 15:23 #10\n14.11.2007., 15:24 #11\nE, aj necu vise da miniram, ionako namam nista pametno da kazem o ovoj temi!\n14.11.2007., 15:25 #12\nDa znaš...ni ja...\n15.11.2007., 10:50 #13\nMAJAJ ha ha ha haha..Ne bi bas o Zandarmeriji jel da?\nMeni se najvise svidja ovaj prvi gore na slici, kome se ne vidi lice...Ali se vidi da je krsan momak..\nMiniraj Nenade slobodno. Nemam nista protiv. Posle ce smao d aobrisu temu na radost nekih...:-)\n15.11.2007., 12:43 #14\ngazela ima odlican osecaj za specijalce, sto je krsniji to je bolji specijalac\n15.11.2007., 13:09 #15\nSto je krsniji to je bolji frajer, jer sam visoka i ja. Mada ne mora uvek da znaci\n15.11.2007., 13:19 #16\nŠto je u izlogu, ne mora da bude i u radnji...\n15.11.2007., 13:20 #17\njbt, vi kod da ste u osnovnoj skoli....\n15.11.2007., 13:33 #18\nTo je tacno, ali, nekako mi je, ipak lepo kad vidim nekog ko je visok oko 190 cm...Ili sam u vezi sa nekim toliko visokim...To mi je bas super\n15.11.2007., 15:24 #19\nti si malo pomesala stvari, kosarkasi se nalaze na podforumu sport\n15.11.2007., 15:28 #20\nIma i ovde ljudi sa tom visinom, ne brini!\n15.11.2007., 16:00 #21\npoznato mi je to :-)\n15.11.2007., 18:03 #22\nТаман сам побегао са пдф. ЉиС и сад ме и овде прогања ... страшно ...\n17.11.2007., 15:55 #23\nRonilački tim Žandarmerije jedini u zemlji specijalizovan za akcije pod vodom. Članovi ove jedinice u svakom trenutku spremni su za pokret\nRonilački tim Žandarmerije jedina je jedinica u Srbiji specijalizovana za sve vrste akcija pod vodom! Hapšenje opasnih kriminalaca na vodi, potraga i vađenje utopljenika, vađenje predmeta kojima je počinjeno neko krivično delo, kontradiverzioni pregled objekata na vodi, poslovi su za koje su zaduženi pripadnici Ronilačkog centra Žandarmerije. Članovi ove jedinice spremni su u svakom trenutku za pokret i odlazak na najteže intervencije širom Srbije!\nUprkos brojim akcijama koje su odradili ronioci Žandarmerije i uprkos činjenici da je ova jedinica jedina u Srbiji osposobljena za obavljanje podvodnih istražnih radnji, Ronilački centar Žandarmerije još uvek nema sonare - uređaje koji lociraju krupnije predmete u vodi.\n- Sonari su veoma dragoceni kada tragamo za telima utopljenika, jer se tim uređajima potraga obavlja mnogo brže. Sonari su nam neophodni i nadamo se da ćemo ih uskoro dobiti - kaže major policije Aleksandar Kikoš.\nTokom ove godine, ronioci Žandarmerije obavili su 40 intervencija! Između ostalog, ronioci su iz vode vadili sef koji su razbojnici posle pljačke bacili sa Starog železničkog mosta, izveli su vađenje sefa koji su pljačkaši bacili u Resničko jezero, učestvovali su u vađenju delova tela Luke Opačića i njegovog ujaka Vasilija Trbojevića, koje je surovo ubio Danijel Jakupek, a potom ih isekao i bacio u reku... Jedan od poslednjih zadataka ronilačkog tima bilo je vađenje automobila koji je sleteo u Južnu Moravu u Grdeličkoj klisuri. Na sreću, svi putnici automobila koji se survao u provaliju preživeli su.\nNas reporter posetio je Ronilački centar Žandarmerije i razgovarao sa majorom policije Aleksandrom Kikošem, rukovodiocem ovog centra, i Veroljubom Miodragovićem, šefom Drugog ronilačkog tima.\n- Ronioci „Žandarmerije" podeljeni su u tri tima. Prvi tim je ronilačko-interventni i angažuje se za najopasnije akcije hapšenja, pratnju opasnih tereta, kontradiverzioni pregled objekata... Drugi tim obavlja traganje za telima utopljenika i predmetima kojima je izvršeno krivično delo, kao i za njihovim vađenjem, dok je Treći tim zadužen za podršku Prvom i Drugom timu - kaže major Aleksandar Kikoš.\nUprkos specifičnosti posla i riziku kojem se ronioci izlažu pri skoro svakom zaronu, do sada su akcije završavali uspešno i bez ijednog incidenta. Veroljub Miodragović, šef Drugog, najangažovanijeg ronilačkog tima, kaže da je uspešnost akcije uslovljena ne samo sposobnošću ronioca, nego i pravovremenom i tačnom informacijom o stanju na licu mesta.\n- Uslovi u kojima ćemo raditi uslovljavaju opremu sa kojom ćemo raditi. Loša informacija komplikuje i produžava naš posao jer je pretraživanje pod vodom teško i sporo, pa je svaki tačan podatak vrlo dragocen - navodi Miodragović, i objašnjava da je tačna informacija naročito važna za vađenje utopljenika.\n- Predmeti koji su bačeni stoje u mestu, dok se tela utopljenika posle nekog vremena dižu sa dna i podvodne struje ih odnose. Zbog toga je svaki minut bitan, a često se vreme koje je izgubljeno zbog loše informacije teško može vratiti - kaže Miodragović.\nNekada su uslovi na licu mesta toliko loši da roniocima oprema ne može puno da pomogne. To je najčešće slučaj sa ronjenjem u rekama, gde su struje jake, puno je granja, a i vidljivost je loša. U takvim uslovima ronilačka lampa ima isti efekat kao farovi automobila u magli, pa uspeh akcije zavisi od strpljenja i sposobnosti ronioca.\n- Ronilac uvek komunicira sa kolegama telefonom ili užetom. Ali, kada su vodene struje jake, podvodni telefon ne pomaže. Takvu situaciju imali smo tokom vađenje utopljenika iz Tise, kada su ronioci bili vezani životnim užadima, jer su struje bile toliko jake da ronioci nisu mogli da koriste telefone. To je bila jedna od najrizičnijih akcija. Naši ljudi nisu mogli da uđu u autobus jer je postojala mogućnost da im život bude ugrožen zbog jake struje, malo prostora za rad i nikakve vidljivosti - kažu naši sagovornici.\nJoš jedna izuzetno teška akcija koju su obavili ronioci Žandarmerije bilo je vađenje rudara iz rudnika Preljina 2004. godine.\n- Rudar je upao u treći nivo pod zemljom, koji se nalazi na dubini od 300 metara. Da bismo izvukli telo stradalog rudara, prvo smo morali da se spustimo alpinističkim užadima do vode i da na isti način donesemo opremu. Kada smo zaronili, pronašli smo ga na 18. metru vode, odnosno 300 metara pod zemljom. U jami je bio totalni mrak, a postojala je opasnost od odronjavanja stena na ronioce. Uprkos tome, uspeli smo da ga vežemo i izvučemo na površinu - kažu u Ronilačkom centru Žandarmerije.\n20.11.2007., 15:10 #24\n02.12.2007., 23:11 #25\nJe li bila nekakva svecanost povodom dana Zandarmerije?\nzandarmerija-sve sto znate\nAutor grbic87 u forumu Vojska, policija i avijacija\nPoslednja poruka: 13.09.2006., 22:05


PARTIZAN NACILJAO NOVU METU: Crno-belima interesantan fudbaler belgijskog Šarlroa? (VIDEO) | Novosti.rs\nKako prenosi "Telegraf" Senegelac je interesantan treneru crno-belih Aleksandru Stanojeviću.\nFol je ušao u poslednju godinu ugovora sa klubom iz Belgije. Inače, Partizan je prošle sezone mogao da se uveri u kvalitete ovog 29-godišnjaka, kada su ove dve ekipe odmerile snage u kvalifikacijama za Ligu Evrope.\nPlan kluba iz Humske je da se pojača do narednog evropskog meča, tačnije do četvrtka i utakmice sa Sočijem u Rusiji (18 sati).\nFol je krilni napadač koji se bolje služi desnom nogom, ali podjednako dobro pokriva i levu i desnu stranu terena. Odlikuju ga brzina, prodornost, ali i dobra kombinatorika...\nProšle sezone je u dresu Šarlroa odigrao 33 meča - postigao je 10 golova i na to je dodao jednu asistenciju.\nFK Partizan FK Šarlroa fudbalski transferi fudbal Mamadu Fol


source.ba | Narod i pravda - Objelodaniti primanja uposlenih u državnim institucijama\nNovoosnovana stranka "Narod i pravda" hitno će u proceduru uputiti zakon kojim se propisuje uspostava registra uposlenih u državnim institucijama s informacijama o njihovim primanjima. Taj akt će biti upućen u proceduru uz zakon o porijeklu imovine nosilaca javnih funkcija, saopćeno je iz "Naroda i pravde".\n- Ovo zakonsko rješenje će obavezati institucije na javno objavljivanje sistematizacije radnih mjesta, navođenje imena i prezimena svih osoba koja rade te dostavljanje godišnjih izvještaja po pitanju plaća i naknada, koji će biti dostupni javnosti. Shodno tome, građanima u svakom trenutku treba biti poznato po osnovu kojeg konkursa ili odluke je osoba stupila u radni odnos te koje je trajanje njegovog ugovora o radu - citat je iz saopćenja.\n- Svjesni smo da u državnoj službi radi većina časnih i vrijednih službenika čiji kredibilitet urušavaju upravo oni zaposleni po stranačkim ili rođačkim linijama. Zaklonjeni iza stranke ili rođaka, često svoj posao ne rade profesionalno i u interesu građana ili se, što je još tragičnije, ni ne pojavljujuju na svojim radim mjestima. Zbog toga i jeste neophodan ovaj registar uposlenih koji će razdvojiti one koji rade loše ili ne rade nikako od većine službenika koji pošteno obavljaju svoj posao - navedeno je također.\nPovodom izjave ministra vanjskih poslova Bosne i Hercegovine Igora Crnadka da je u ovu državnu instituciju zaposlio 'rekordan broj Srba', a zatim odbio javnosti dostaviti podatke o novozaposlenim, iz "Naroda i Pravde" poručuju da svi koji primaju platu iz budžeta moraju prihvatiti da su njegovo ime i prezime, plaća i druge naknade te način stupanja u radni odnos javni podatak.\n- Zloupotreba i pogrešno tumačenje pitanja zaštite ličnih podataka dovela je do toga da javnost može biti uskraćena za ovu informaciju samo na osnovu slobodne odluke zaposlenika kojeg ta ista javnost plaća - poručuju iz "Naroda i Pravde" i pozivaju ministra Crnadku da objelodani podatke o novozaposlenim u Ministarstvu vanjskih poslova BiH te pojasni na koji način je uticao na proces izbora kandidata.\nTagovi: StrankaNarod i Pravda


ЕНИГМОТЕКА: 2. OTVORENO PRVENSTVO SRBIJE U SASTAVLJANJU ZAGONETAKA\n2. OTVORENO PRVENSTVO SRBIJE U SASTAVLJANJU ZAGONETAKA\nEnigmatski savez Srbije u narednim mesecima organizuje 2. Otvoreno prvenstvo Srbije u sastavljanju zagonetaka. Kroz četiri kola imaćete priliku da se nadmećete u sastavljanju skandinavke, anagrama, rebusa i stihovne zagonetke, a takmičar koji osvoji najviše bodova biće šampion Srbije za 2021. godinu. Pobednik konkursa biće proglašen na ovogodišnjim Susretima enigmata Srbije , a osim njega nagrade će dobiti i tri najuspešnija takmičara u svakoj disciplini. Kompanija “Novosti”, koja uvek podržava aktivnosti ESS, obezbediće knjige iz svog izdavačkog portfolija.\nU prvom kolu, koje se održava pod nazivom "Memorijal Miodraga Tošića" (u znak sećanja na vrsnog sastavljača ukrštenica iz Beograda) vaš zadatak je da sastavite skandinavku na dimenzije 12x18 (zajedno sa opisnim poljima), kakve su u časopisu “Enigma”. Izrez za sliku treba da bude veličine 6X7 u bilo kom uglu, a reči ne mogu da ulaze u rubna polja skandinavke. Ličnost iz skandinavke mora da bude iz Srbije i da ima tačno 11 slova (koja će biti upisana isključivo vodoravno), a drugih tematskih pojmova ne sme da bude. U obzir dolaze sve naše poznate ličnosti (glumci, sportisti, muzičari, književnici, umetnici, itd) osim pevača folk muzike, učesnika rijaliti programa i ličnosti koje su pokojne.\nSvaki takmičar može da pošalje najviše tri rada za šampionat. Radove treba pripremiti kao što je uobičajeno, sa izvorima za manje poznate pojmove.\nTako pripremljene skandinavke pošaljite na mejl: kombinator015@mts.rs ili na adresu Sreten Perić, Slavka Rodića 52, 15300 Loznica, najkasnije do 01. aprila 2021. Nakon što žiri pregleda prispele skandinavke, 12 najboljih sastavljača dobiće bodove (25, 20, 15, 12, 10, 8, 6, 5, 4, 3, 2, 1) i taj sistem će važiti za svako kolo.\nSvim učesnicima takmičenja Enigmatski savez Srbije želi dobru zabavu i uspešne rezultate!\nОбјавио ENIGMOTEKA у 10:33\nОзнаке: Ecc и клубови, Koнкурси\nНа једном, назови блог Енигматски савез Србије, који је очигледно узурпиран\nобјављено је да је клуб уплатио чланаринау за 2021. годину и да, замислите:\nИМА ПРАВО НА 2 ЧЛАНА У ПРЕДСЕДНИШТВУ ЕСС.\nЗначи, новцем се купују чланови Председништва ЕСС. Уплатиш више новца и имаш више чланова.\nДобро је да се није сетио да уплати за 100 чланова, па да онда неким својим\nобрачуном каже да сви чланови Председништва морају бити из тог клуба...\nНишта, ја чу да попишем све моје комшије, уплатим чланарину и ја присвојим\nЕСС (Сви чланови Председништва су из мог клуба)\nА блогогазду молим да прими моје извињење што се овде јављам коментаром. Јер због узурпирања блога ЕСС, чланство нема где да објављује своја мишљења, предлоге о сарадњи, постави питања...\n30. март 2021. 13:30\nOdavno je jasno da je njegov jedini cilj da rasturi ESS. Ne znam što ne rešite problem isključenjem goveda. Ako ste isključili Bovana onda koristite iste aršine i najurite ovo zlo. Zar vam nisu dovoljni argumenti to što je najstrašnije vređao kolege u Subotici i Sremskoj Mitrovici i što konstantno vrši destrukciju saveza, a uvredama i uzurpacijom nanosi samo štetu ovoj organizaciji? Njegov klub tj firma su preuzeli savezu saradnju u ST i "Blicu". Da li treba još da se navodim razloge za izbacivanje ovog goveda?\nDozovite se pameti drage kolege, izbacite ovo zlo i vratite Kikindu u savez od koje ćete svakako imati koristi.\n30. март 2021. 20:12\n02. април 2021. 14:58\nIDEMO NA KOPAONIK (1)\nIDEMO NA KOPAONIK (2)\nUčešće na 20. "Susretima enigmata Srbije", Brzeće 27-29. avgust 2021. za sada su prijavili: 01. Dimović Željko (Sombor) 02. Ranči...\nOPŠTE INFORMACIJE O 20. SES\nKANDIDATI ZA PREDSEDNIKA ESS\nPredsednicima enigmatskih klubova i sekcija upućen je dopis da daju predloge za novog predsednika Enigmatskog saveza Srbije. Na ovaj dopis o...\nEcc и клубови (229)\nЕД "Натошевић" (170)\nСусрети енигмата Србије (143)\nМитекове чаролије (115)\nАрхива чланака јун 2021 (7) мај 2021 (23) април 2021 (4) фебруар 2021 (8) децембар 2020 (4) новембар 2020 (4) октобар 2020 (6) септембар 2020 (3) август 2020 (4) јул 2020 (10) јун 2020 (8) мај 2020 (13) април 2020 (15) март 2020 (4) јануар 2020 (5) новембар 2019 (3) октобар 2019 (3) септембар 2019 (14) август 2019 (6) јул 2019 (6) јун 2019 (16) мај 2019 (16) април 2019 (2) март 2019 (5) фебруар 2019 (9) јануар 2019 (9) децембар 2018 (6) новембар 2018 (10) октобар 2018 (11) септембар 2018 (19) август 2018 (37) јул 2018 (12) јун 2018 (29) мај 2018 (32) април 2018 (27) март 2018 (63) фебруар 2018 (45) јануар 2018 (11) децембар 2017 (8) новембар 2017 (26) октобар 2017 (27) септембар 2017 (18) август 2017 (72) јул 2017 (22) јун 2017 (50) мај 2017 (47) април 2017 (44) март 2017 (29) фебруар 2017 (56) јануар 2017 (20) децембар 2016 (13) новембар 2016 (9) октобар 2016 (58) септембар 2016 (42) август 2016 (10) јул 2016 (2) јун 2016 (6) мај 2016 (5) април 2016 (3) март 2016 (13) фебруар 2016 (17) јануар 2016 (17) децембар 2015 (8) новембар 2015 (9) октобар 2015 (41) септембар 2015 (22) август 2015 (89) јул 2015 (87) јун 2015 (77) мај 2015 (79) април 2015 (87) март 2015 (119) фебруар 2015 (82) јануар 2015 (7) децембар 2014 (2) новембар 2014 (17) октобар 2014 (12) септембар 2014 (18) август 2014 (37) јул 2014 (28) јун 2014 (17) мај 2014 (22) април 2014 (83) март 2014 (134) фебруар 2014 (166) јануар 2014 (31) децембар 2013 (17) новембар 2013 (42) октобар 2013 (82) септембар 2013 (63) август 2013 (72) јул 2013 (58) јун 2013 (13) мај 2013 (27) април 2013 (33) март 2013 (34) фебруар 2013 (63) јануар 2013 (80) децембар 2012 (21) новембар 2012 (9) октобар 2012 (11) септембар 2012 (7) август 2012 (10) јул 2012 (6) јун 2012 (8) мај 2012 (10) април 2012 (9) март 2012 (19) фебруар 2012 (22) јануар 2012 (14) децембар 2011 (24) новембар 2011 (19) октобар 2011 (10) септембар 2011 (10) август 2011 (18) јул 2011 (16) јун 2011 (6) мај 2011 (8) април 2011 (2) март 2011 (24) фебруар 2011 (13) јануар 2011 (4) децембар 2010 (6) новембар 2010 (5) октобар 2010 (3) септембар 2010 (8) август 2010 (10) јул 2010 (4) јун 2010 (28) мај 2010 (17) април 2010 (12) март 2010 (33) фебруар 2010 (15) јануар 2010 (36) децембар 2009 (32) новембар 2009 (34) октобар 2009 (28) септембар 2009 (4) август 2009 (9) јул 2009 (1) јун 2009 (8)


Svi beže iz centra Zagreba - B92\nZagreb -- Uprkos najavama da æe pandemija, a zatim i zemljotres narušiti tržište nekretnina u Hrvatskoj, struènjaci kažu da situacija nije toliko dramatièna.\nIzvor: 24sata, Poslovni dnevnik utorak, 23.02.2021. | 11:16 -> 13:52\n"U Istri je interes za nekretninama oduvek velik, pogotovo stranaca, a mislim da se poveæao i broj onih iz podruèja Zagreba i okoline. Ne bih to nužno povezao sa zemljotresom i pandemijom, nego i oèuvanjem vrednosti novca. Štednja u bankama nije podsticajna, a ulaganje u nekretnine uvek se isplati", tvrdi za 24 sata Vlatko Mrvoš, agent za nekretnine u agenciji Buzet i potpredsednik Udruženja posrednika u prometu nekretnina pri Hrvatskoj gospodarskoj komori (HGK).\nKaže da se stranci uglavnom više zanimaju za apartmane bliže obali u poznatim turistièkim destinacijama, dok deo njih i domaæi kupci otkrivaju unutrašnjost.\n"Naroèito im je zanimljiv sever Istre od Grožnjana preko Oprtlja i Motovuna te Buzeta, gde je turizam moguæ preko cele godine uz mirniji život u neposrednoj blizini veæih gradova. Naroèito su na ceni objekti u starogradskim jezgrima sa kojima kupujete i dašak istorije", kaže Mrvoš dodajuæi i kako se cena kvadrata razlikuje, pa to je u unutrašnjosti Istre od 1.000 do 1.200 evra, dok su cene na turistièkim destinacijama od 1.500 do 1.700 evra.\nNi u Slavoniji ne beleže naroèite oscilacije na tržištu, a iz Zagreba su nakon zemljotresa uglavnom imali unazad nekoliko meseci možda desetak upita. Tako kaže Krunoslav Šabiæ, zamenik predsednika strukovne skupine pri HGK i vlasnik agencije Tasman nekretnine u Osijeku.\n"To je samo odreðena manjina i neæe se sad svi tu preseliti. Nakon potresa u Zagrebu nije bilo upita, nego tek nakon onog u Petrinji. No za sad smo imali tek upite i videæemo šta æe se dalje s tim odvijati. Inaèe, mi u Osijeku kao u središtu Slavonije beležimo dobre rezultate u smislu stabilizacije tržišta i izjednaèavanja sa ostatkom Hrvatske, cene rastu unazad tri do èetiri godine i novogradnja je sad oko 1.350 – 1.400 evra za jeftinije vrste nekretnina u smislu velikih stambenih zgrada. Luksuzne vile možete kupiti za 1.600 – 1.700 evra za kvadrat. Pre tri do èetiri godine cene su bile i do 40 odsto niže. U ovom trenutku je potražnja veæa nego ponuda", kaže Šabiæ.\nStanje je sve bolje i u Lici, smatra potpredsednik Udruženja poslovanja nekretninama HGK te vlasnik i direktor agencije Lika nekretnine Ivan Bižanoviæ koji kroz nekoliko godina oèekuje još veæe interesovanje.\nZagrebaèke nekretnine kupci ipak sad gledaju drugim oèima, pa tako na ceni više nije centar grada koje se smatralo top lokacijom. Zaista, kupci od njega zaziru i agenti za nekretnine redom govore kako uopšte nemaju upite zainteresovanih kupaca za taj deo grada.\n"Veæ od prvog zemljotresa se situacija promenila. Korona je dovela do toga da smo ostali bez turizma koji je bio veliki generator za centar i turistièki najam, pa se poklopio i potres te se smanjila atraktivnost veæine stanova u Donjem i na Gornjem gradu. Promet je bio izuzetno mali i u jesen kad su ljudi veæ poèeli pomalo da zaboravljaju na potres i pojavio se ponovni interes za stanovima u centru, ali onda je bio petrinjski potres i tu se izgubio svaki interes", kaže za 24 sata Boro Vujoviæ iz Opereta nekretnina i potpredsednik strukovnog udruženja u HGK.\nU skladu s tim, neznatno se poveæao broj prodavaca koji bi želeli da prodaju svoje nekretnine u centru grada, no svesni su situacije i korigovali su cene.\n"Cene kreæu oko 2.000 evra po kvadratu", kaže Vujoviæ istièuæi kako su kupci sad više zainteresovani za nekretnine u Velikoj Gorici ili Svetoj Nedelji koje su blizu Zagreba, ali s kvalitetnijom gradnjom. "Kupci traže armirano betonske zgrade, pa je tako na primer novogradnja u Velikoj Gorici oko 1.800 evra za kvadrat i stanovi u fazi gradnje prodaju se bez problema."\nZagrebaèka situacija je ipak specifièna, smatra agentica za prodaju nekretnina Jagoda Kuševiæ Grguriæ iz agencije Mediar nekretnine.\n"Mi nismo imali baš nikakvih upita kupaca ni zainteresiranih za centar grada kao ni za severne delove poput Graèana ili Markuševca. Imali smo nekolicinu klijenata bolje platežne moæi koji su ošteæenu nekretninu u središtu grada zadržali, ali su kupili drugi stan dok im se njihov ne renovira. Ono što smo primetili poèetkom godine jeste sve više poziva pojedinaca koji žele hitno i pošto poto kupiti stan u širem središtu grada ako je reè o novijoj gradnji", pojašnjava Jagoda Kuševiæ Grguriæ dodajuæi kao lokacija više nije ona koja diktira cenu.\n"Oèekuje se i nastavak tendencije napuštanja centra grada i moraæe se doneti politika koja æe se odnositi na graðevine iz 30-tih i 40-tih koje æe biti strašno teško prodati u narednim godinama. Verovatno æe iæi u rekonstrukciju èak i one koje su dobile zelenu nalepnicu jer ljudi shvataju da nisu sigurne", predviða Jagoda Kuševiæ Grguriæ.\nPredsednik Udruženja poslovanja nekretninama HGK Dubravko Raniloviæ kaže da se tržište nekretnina u Hrvatskoj od poèetka pandemije nije ugasilo, ali je bitno usporeno, prenosi Poslovni dnevnik.\n"Promet je ipak u celoj zemlji pa i u Zagrebu bitno manji, no još se ne ogleda u cenama toliko koliko se ogleda u bitno smanjenom prometu i trgovanju u delovima grada koji su stariji, poput Donjeg grada ili u zgradama koje su pretrpele ošteæenja zbog potresa. Poslednjih godina uoèavamo poveæani interes za novogradnjom i taj trend se nastavio posebno sad nakon potresa, pa je meðu glavnim kriterijumima za kupovinu i sigurnost nekretnine", pojašnjava Raniloviæ dodajuæi kako tržišne cene nekretnina generalno u zemlji nisu pale, a u centru Zagreba su ih tek neznatno korigovali pojedinci èije su nekretnine stradale.


Bosna gostuje u Aleksandrovcu – SARAJEVO.co.ba\nObjavljeno 18. 04. 2009 04. 05. 2010 od sarajevo.co.ba\nBosna gostuje u Aleksandrovcu\nDuel Igokee i Bosne će za domaćina biti od krucijalne važnosti ukoliko žele nastaviti borbu za prvo mjesto na tabeli.\nKK Bosna ASA BH Telecom danas gostuje u Aleksandrovcu u okviru sedmog kola lige 8. Domaći tim Igokea-Partizan je u zadnjem kolu doživijela ubjedljiv poraz od ekipe Širokog Brijega, a njihova pozicija i ambicije će, uveliko, zavisiti od sutrašnjeg meča sa prvakom Bosne i Hercegovine.\nKao i prethodnih godina, tim Igokee se jako pojačao u završnici prvenstva, a najzvučnije pojačanje je Amerikanac sa bosanskim pasošem Terrel Castle. Ovaj iskusni playmaker sigurno je najvažnija karika tima iz Aleksandrovca, pa će igra KK Igokea Partizan umnogome zavisiti od njegovog raspoloženja.\nCastle nije jedina opasnost za “studente”, tu su još i odlični defanzivac i jako bitan igrač Siniša Kovačević, centar Mišanović, a neizostavan je i drugi bek Bocka, koji je sposoban da digne atmosferu u timu do usijanja.\nMeđutim, ne treba zaboraviti kvalitete Bosne, koja je odigrala veliki broj jakih mečeva ove godine, kako u NLB ligi, tako i u nacionalnom prvenstvu i upravo bi to iskustvo našeg šampiona moglo biti prevaga u ovom meču. Sigurno je da će za Aleksandrovčane ova utakmica biti košarkaški praznik i da će duel 2 ponajbolja tima u BiH biti neizvjestan do samog kraja.\nObjavljeno u Sportski almanahOznačeno KK Bosna,KK Igokea,košarka,Liga 8\nNazad Sarajke druge u Istri\nNaprijed Pronađi svoj put


Jovus, Author at Društvene igre\nObožava igranje najrazličitijih društvenih igara (sem monopola, monopol kvari ljude!) i video igara. Druženje i upoznavanje sa novim ljudima. Pivo. Inače se bavi naukom. Tako mora...\n25. decembra 2017. Jovus\nŽelimo svima da čestitamo srećne božićne i novogodišnje praznike. Lepo se odmorite i izigrajte omiljenih drušvenih igara sa porodicom i prijateljima. Mi ćemo vredno raditi sa ciljem da se najbolje društvene igre nađu ispod što više jelki! Ukoliko niste još smislili šta želite za poklon za Novu Godinu, nije kasno. […]\n27. aprila 2016. Jovus Leave a comment\nInternational TableTop Day je pred nama! U subotu 30. aprila će se širom sveta proslaviti međunarodni dan društvenih igara! Kako ga bolje proslaviti nego igrajući svoje omiljene društvene igre! Zato, u subotu 30. aprila, pravac u vaš omiljeni klub društvenih igara i zaigrajte ili nešto što vam je omiljeno, ili […]\nJedan od najlepših osećaja jeste kada pocepate foliju i otvorite kutiju sa novom društvenom igrom po prvi put. Videli ste sadržaj po više puta na internetu, znate šta treba da bude unutra, znate kako sve treba lepo da izgleda. Okupite ekipu, ohladite piće, da li kod kuće ili u vašem […]\nJedno od glavnih pitanja koje dobijamo jeste „Da li je igra na engleskom?“ ili „Da li treba da znam engleski da bih igrao/la igru?“. Kada je jezik u pitanju, društvene igre imaju dve veoma jasne podele. Jezički zavisne igre i jezički nezavisne igre. Da pojasnimo: Jezički nezavisne igre su igre […]


“Dugo mi je delovalo da je ljubav nešto što samo drugi ljudi rade.”\npisao Rob LeDonne\nFotografija: Bob Foster\nVećina ljudi ulazi u vezu čim se malo napali. Od žvalavljenja posle škole na biciklu, do razmišljanja o dečku u sedmom razredu kao “onom pravom”, većini ljudi romantične veze predstavljaju potrebu važnu kao što su hrana ili spavanje.\nLično, nisam jedan od tih ljudi.\nZapravo, nisam bio u vezi sve dok nisam imao 31 godinu – što je nekoliko godina više nego što ljudi obično imaju kada stupe u brak. Umesto toga, ja sam svoje tinejdžerske i dvadesete godine proveo singl. Veze su mi delovale kao potpuno stran koncept - nešto što drugi ljudi rade, naravno, ali ja prosto ne.\nVerovatno postoji nekoliko razloga za ovo. To što sam gej učinilo je da mi treba više vremena da skapiram svoju seksualnost, nego što je to bio slučaj sa većinom hetero ljudi u mom okruženju. Ostao sam u ormaru, maksimalno se posvetio svom poslu i ostalim aktivnostima kojima sam se bavio. U momentu kada sam prihvatio da mi se sviđaju likovi, što je bilo kada sam već dobro zagazio u dvadesete, veze su bile poslednje na šta sam mislio. Bio sam preokupiran skrolovanjem kroz Grindr, i najviše što sam video sa istom osobom bilo je tri dejta.\nVerovatno pripadam manjini, ali sigurno nisam jedini kome je život tekao na sličan način (jedno istraživanje iz 2015 pokazalo je da je samo 35 posto tinejdžera u SAD bilo u vezi).\nDilan*, student iz Virdžinije, nije bio u vezi sve do dvadeset šeste godine. Kao i ja, on kaže da je to što je gej bio faktor koji je doprineo ovoj situaciji. Heteronormativnost je nešto čime smo hranjeni od najranijeg perioda, i kvir ljudima zbog toga ume da bude teže da se snađu. “Mislim da se u okviru LGBTQ zajednice stvari kod svakoga razvijaju individualnom brzinom”, dodaje on. “Mnogi stariji gejevi se nisu osećali prijatno sve dok nisu imali 40 ili 50.”\nDilan takođe kaže da je činjenica da je introvert fokusiran na posao značila da taj potencijalni dečko nikada nije bio u prvom planu. “Mislim da je zaista privilegija biti muškarac; mi živimo duže bez brige o potencijalnom detetu.”\nKeli iz Njujorka sa svojim prvim dečkom upoznala se kad je imala 26 godina. Pre toga, kako ona kaže, zbog problema sa samopouzdanjem nikada nije bila u vezi. “Kad god bi me neko pitao da izađemo u srednjoj školi mislila sam da se šali, nisam im verovala”, priča ona. “Čak i na koledžu, sećam se, kad sam se prvi put dopisivala sa nekim, pomislila sam da se po prvi put sviđam nekome. Posle toga sam počela da radim na samopouzdanju, i onda je bilo samo pitanje vremena.”\nKeni iz Masačusetsa nije imao devojku sve do svoje 29. godine. On misli da je oklevao zbog toga što nije uviđao šta je značaj ljubavnih veza. “Mislim da sam samo želeo da ljubav bude nešto baš posebno i da ta prva ljubav bude baš onako kako sam zamislio i očekivao”, objašnjava on. “Bio sam paralisan i nervozan kad god bih pokušao da priđem nekome, a kad god bih krenuo u tu akciju osećao bi se kao da sam čudan, ranjiv, bilo mi je neprijatno u sopstvenoj koži. Iz tog razloga sam bio manje aktivan na ovom polju.”\nKada ulaziš u prvu vezu a već imaš dvadeset i nešto, ili više, treba da si pripremljen na posebnu vrstu izazova. Nikada do tada ti nisu slomili srce kako treba, što znači da ćeš biti ili previše lagan, ili previše oprezan. Konstantna komunikacija sa nekim takođe ti može teško pasti, pogotovo ako si naviknut na singl život. Na svu sreću, ja sam se smuvao sa nekim kome je to takođe bila prva veza, zbog čega smo vezu razvijali baš sporo. Ali, za nas je to funkcionisalo.\nOvi izazovi su nešto sa čime se i Keni suočio. Prva veza nije mu lako pala. “Osećao sam se kao da opet imam 16 godina, što je bilo jako frustrirajuće”, kaže on. Za njega lično, bilo je logično da da gas. “Iskočio sam iz sopstvene zone komfora, ali iz ovog ugla, mislim da mi je to donelo veliku korist. Ipak, nije bilo jednostavno procesuirati sve to toliko brzo.”\nDilan kaže sličnu stvar. “Što se tiče mog dečka i mene, primetio sam da sam ja postao emocionalno investiran mnogo brže”, kaže on. Njegov partner imao je više iskustva u vezama. “Pustio sam da priča teče, i nisam reagovao ni kada bih se osetio čudno, ili kada bih se setio koliko nemam iskustva.”\nKada se radi o vezama, ne postoji univerzalni priručnik. Neki ljudi nikada ne ulaze u veze. Neki možda to nikada neće ni želeti. Ipak, koncept “veze” svako od nas drugačije posmatra – posebno ukoliko je osoba aromantična ili aseksualna. Ukoliko spadate u grupu onih ljudi koji, pak, žele vezu, sačekati zrelije godine svakako ima svoje prednosti. “Bilo je lepo osetiti nešto novo, što nikad do tada nisam dopuštao da se desi,” kaže Keni. “To učini da se osećaš kao da si na pravom mestu, kao da si živ, i to me je povezalo sa mojim emocijama - i dobrim i teškim. Iako nije bilo lako, sada znam da vredi.”


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Servisne informacije :: O aktivnostima Centra za autizam\nJUTARNJI PROGRAM 07. 12. 2019. 18:40 >> 18:40 0\nU Jutarnjem programu direktor Centra za autizam, razvojne smetnje i dječju psihijatriju "Ognjen Rakočević", dječji psihijatar Ivan Krgović, objasniće koliko je korisnika Centra i na koji način im pomaže. Koje su najčešće zamjerke roditelja, šta treba poboljšati i kako. Podsjećamo, Zaštitnik ljudskih prava i sloboda je još prošle godine utvrdio da su roditelji nezadovoljni stručnim tertmanima koji traju po 15 minuta zbog nedostatka kadra.\nU emisiji ćemo govoriti i izložbi slika zatvorenika UIKS-a koja će biti otvorena u ponedjeljak, a povodom Međunarodnog dana ljudskih prava. Naša gošća biće načelnica Odsjeka za tretman u UIKS-u Dragica Rajković. Saznaćemo i koje su sportske i kulture aktivnosti i obuke dio programa tretmana zatvorenika, koje imaju za cilj da osnaže protektivne faktore zatvorenika i da redukuju rizične faktore.\nDa li je sve spremno za predstojeću zimsku požarnu sezonu, šta je karakteriše, koji su požari najopasniji, šta možemo učiniti da do njih ne dođe i kako da se zaštitmo saznaćemo od komandira Odjeljenja u Službi zaštite i spašavanja Glavnog grada Predraga Anđušića.\nKako odluka Tvitera da zabrani političko oglašavanje utiče na američko, a kako na naše tržište? Kome ova odluka pomaže, a kome odmaže? Koliko će uticati na izbore u Americi? Šta za sve to vrijeme radi Fejsbuk? Koliko je Tviter popularan u Crnoj Gori i ko ga koristi? Koliko su ljudi koji su uticajni na Tviteru mjera kvaliteta i na kom nivou? Gošće Jutra biće specijalistkinje za društvene medije Nataša Đukanović i Danica Čelebić.\nU Jutarnjem programu svoju uspješnu priču podijeliće i crnogorska vizuelna umjetnica Milena Živković, i predstaviti svoj novi projekat "Ž-Art".\nPovodom obilježavanja Dana ljudskih prava, biće predstavljen projekat "Unapređenje procesnih prava u pravosudnom sistemu Crne Gore" u okviru kojeg će biti organizovano takmičenje – simulacija suđenja – na Pravnom fakultetu Univerziteta Crne Gore. Takmičenje će biti realistična simulacija postupka pred Sudom u Strazburu, i biće zasnovano na pitanjima ljudskih prava i osnovnih sloboda. Naši gosti biće asistent na Fakultetu pravnih nauka Univerziteta Donja Gorica Bojan Božović i studentkinja Pravnog fakulteta Univerziteta Mediteran Anja Striković.\nNajavljujemo jubilarni X Crnogorski festival filma o ljudskim pravima UBRZAJ koji se održava se uz moto "Decenija vrijednih priča" u organizaciji Centra za građansko obrazovanje(CGO). Festival donosi isključivo premijerna izdanja najnovijih filmova koji provokativno, snažno i emotivno prenose univerzalne priče o značaju borbe za ljudska prava i ljudsko dostojanstvo. Gošča Jutra biće PR festivala Ana Puljiz.\nPlesni klub "Duga" iz Berana povodom 10 godina postojanja, snimio je još jedan u nizu plesnih spotova “Snežana u Dugalendu", na muziku popularne pjevačice Taylor Swift "Look What you Made me Do". Koreograf plesnog kluba "Duga", Nina Rmuš, koja je ujedno režiser i producent video spota biće gošća Jutra kao i Anđela Marsenić kojoj je pripala uloga kraljice i Dušica Dakić - uloga Snežane.\nMuzički blok biće veoma bogat: rediteljka i kantautorka Dušanka Belada predstaviće premijerno u našem programu spot za pjesmu "Laku noć", sa albuma "Zamisli". Bato Vujošević biće naš gost, a povodom ekranizacije pjesme "Želim te".\nPutopisac Edin Krnić vodi nas u Kazahstan, u grad Almati. Družio se sa uličnim sviračem koji je nekada svirao i na ulicama brojnih gradova bivše SFRJ.\nU redovnoj rubrici Ukusi jutra˙- novi specijalitet šefice kuhinje Slađane Šoć.


Cibona pred gašenjem - Jadranska liga, Košarka, Top News\nCibona pred gašenjem\nPodrazumevani veb mesta 06.08.2014., 15:15 1 komentar\nZagrebačka Cibona, koja se nalazi u ogromni finasijskim problemima, mogla bi, ukoliko se stanje dramatično ne promeni u narednih mesec dana, da ode u stečaj, kazao je direkotr kluba Aco Petrović.\nRačun KK Cibone se već duže vreme nalazi u blokadi zbog duga kluba od nešto više od milion evra prema četvorici nekadašnjih košarkaša: Marku Tomasu, Damiru Markoti,Gordanu Giričeku i Goranu Vrbancu, prenosi Hina.\nPetrović će sa njima pokušati da se nagodi, a ako uspe u tome, garantuje isplatu obećanog iznosa do 1. septembra.\n„U datim okolnostima naša ponuda će biti maksimalno korektna. Ako do 1. septembra ne izvršim ono što sam obećao, moja reč ne vredi ništa i ceo projekat pada u vodu. Ovo je poslednja šansa za spas Cibone. Taj datum je jednako važan za klupsku istoriju kao i titula prvaka Evrope“, naveo je Petrović.\nOn je kazao da će klub ili pronaći sredstva da vrati novac – ili će otići u stečaj.\n„Ili će klub do 1. septembra profunkcionisati, ili će otići u stečaj. Druga opcija ne postoji. Oni su to zaslužili jer su svojim igrama i rezultatima zadužili klub“, kazao je Petrović.\nPetrović je preuzeo mesto direkotra Cibone i radi potpuno besplatno u projektu pod nazivom „Za spas Cibone„. On je od gradonačelnika Zagreba Milana Bandića zatražio novčanu pomoć za opstanak slavnog kluba.\nPetrović je napomenuo da će budžet kluba, ukoliko preživi, iznositi 500.000 evra i ni „lipe više od te sume“.\nAco Petrovićkk cibonaMilan BandićZagreb\nPrethodna vest Kako kapiten pomaže povređenom Nedoviću? (FOTO)\nSledeća vest Laveci pogađa u metu i van terena (FOTO 18+)\n06.08.2014. at 16:12\nKoliko su glupi ovi hrvati, pa odradite kombinaciju kao stoka iz Crvene Zvezde, stečaj, novo ime kluba …, uostalom kontaktirajte mr. pudlu Čovića, ima čovek detalje 🙂\nKako kapiten pomaže povređenom Nedoviću? (FOTO)


BRAZILU I NEMAČKOJ ZLATA, SRBIJI POHVALE ZA ORGANIZACIJU – Sportski savez Beograda\nPočetnaŠkolski sportBRAZILU I NEMAČKOJ ZLATA, SRBIJI POHVALE ZA ORGANIZACIJU\nBeograd je prethodnih osam dana bio centar sveta. Zasluge za to svakako pripadaju ljudima iz Saveza za školski sport, koji su bez greške organizovali Svetsko prvenstvo u fudbalu za srednjoškolce. Čak 24 reprezentacije u muškoj i 16 u ženskoj takmičilo se za naslov najbolje na svetu. Na kraju u finalu Brazil je savladao Slovačku, a u ženskoj konkurenciji zlato je osvojila reprezentacija Nemačke pobedom nad Francuskom. Dečaci Srbije zauzeli su 15 mesto a devojčice Srbije deseto.


Evo šta devojke žele da na nama vide u teretani - Men`s Health\nEvo šta devojke žele da na nama vide u teretani\nMegan Kolins, novinarka portala Effortlessgent, napominje da je devojkama veoma važno kakvu odeću i opremu na sebi imaju muškarci s kojima flertuju u teretani. Mudro odabrane „krpice“ i prateći detalji su sredstva koja će nam pomoći da ostavimo dobar prvi utisak i oduševimo dame i pre nego što progovorimo.\nNasmejte se uz: Kako da šarmirate devojke u teretani (VIDEO)\nBez obzira na to da li vam je to važno ili ne, bacite pogled na ovaj spisak i razmislite dobro o svom izgledu sledeći put pre nego što krenete na vežbanje – naročito ukoliko u vašoj teretani ima čučnjeva u helankama koje obožavate da posmatrate…\nVi niste di-džej. Ponavljajte to sebi: „Ja nisam di-džej, ja nisam di-džej, ja nisam di-džej…“\nDakle, pošto smo utvrdili da niste di-džej, moramo da dodamo da samim tim nema potrebe ni da na glavi imate ogromne slušalice.\nSaznajte koje su Najbolje slušalice za trčanje\nPored toga što će vam smetati dok vežbate, ne možete da osporite činjenicu da ćete izgledati kao učenik osmog razreda kojo želi svima da stavi do znanja da sluša hio-hop. Niko ne želi da bude taj klinac i niko ne želi da ima posla s tim klincem.\nZašto biste u prodavnicama sportske opreme i odeće kupovali preskupe majice za trening?\nDevojke smatraju da ovakva odeća nikako ne povećava vašu privlačnost: dajete previše novca samo da biste na grudima nosili ogroman logo (što se nikada nijednoj devojci nigde nije dopalo), odvajate i vreme za kupovinu nečega što će poslužiti kao materijal za upijanje znoja i ne delujete opušteno i rasterećeno.\nOtkrijte i 8 stvari koje ne treba da oblačite u teretani\nMegan Kolins piše da pripadnice njenog pola prosto obožavaju frajere koji „recikliraju“ majice! To znači da, ukoliko još uvek u ormanu imate majicu koju ste dobili kada ste na kraju srednje škole sa svojim odeljenjem pobedili u turniru u malom fudbalu – ne libite se da se još jednom pohvalite ovim uspehom.\nDevojke smatraju da pri odabiru idealnog donjeg dela odeće ne smemo ići u ekstreme, već bi se trebalo držati zlatne sredine – ni prekratko, ni predugačko.\nUkoliko odaberete nešto kraće,da, pokazaćete da je svaki deo vaših nogu fenomenalno izvežban i zategnut, ali ćete pokazati još nešto. Recimo, ako raširenih nogu sednete na benč, počastićete čitavu prostoriju pogledom na nešto što nije prikladno pokazati grupi neznanaca.\nMudro kombinujte! Kakvu obuću zahtevaju muške bermude i šortsevi?\nA koja devojka želi da bude s Onim Frajerom Što Mu Se Sve Vidi?\nNiste valjda misli da su čarape bezbedno područje? Očigledno ste zaboravili da se s devojkama sve svodi na detalje.\nSrećom, ovde je pravilo prilično lako primeniti i nije mali broj muškaraca koji već ima čarape za teretanu po ženskoj meri.\nPravilo je samo jedno: ne birajte preduge (razlog je jednostavan – izgledaju komično), već radije uzmite neke koje dosežu do članka.\nPogledajte i: Kako da uklopite čarape sa autfitom?\nZačuđujuće, Megan ističe da je bilo koji model patika devojkama sasvim u redu.\nIpak, moramo voditi računa da se ne pravimo kul i ne idemo pertli puštenih da se vuku po podu ili izbačenog jezika patika.pored toga što nije bezbedno, ponovo ćete podsetiti na klinca sa ogromnim slušalicama spočetka teksta.\nPodsetite se i: Najbolja reklama za prodavnicu patika ikada?\nPrevious Stil: 7 stvari za koje mislite da su super, a zapravo nisu\nNext Sat kao poklon: Imajte na umu ove tri stvari


Mountainboarding - Evropsko prvenstvo 1. septembra na Bukovcu - Novi Sad » Skijanje.rs\nVesti Mountainboarding - Evropsko prvenstvo 1. septembra na Bukovcu - Novi Sad\nBukovac, Novi Sad | 21.08.2018. | ATB park Bukovac\nNakon Mountainboarding Svetskog prvenstva održanog ovog leta u Kranju u Sloveniji, u Srbiji se u ATB parku Bukovac na obrobcima Fruške Gore iznad Novog Sada u subotu 01. septembra 2018. održava Evropsko prvenstvo "Thorn In Eye BX Serbia".\nToga dana na programu je finalna 4 cross rrka na dobro poznatoj stazi. Dan ranije se održavaju kvalifikacione trke, a najboljih 32 takmičara voze subotnje finale.\nNakon cross takmičenja održaće se atraktivno Freestyle takmičenje u Mountainboarding skokovima.\nNa Bukovcu će tih dana dominirati adrenalin i prašina!\nPre deset godina, grupa planinskih skejtera iz kluba "ATB" rešila je da napravi stazu u Bukovcu i tamo organizuje međunarodno takmičenje. To se pokazalo kao odličan potez i iz godine u godinu, staza je prerastala u pravi park za vožnju ovih bordova, a na takmičenja je dolazilo sve više inostranih gostiju - što vozača, što njihovih prijatelja i iskrenih ljubitelja ovog sporta.\nOd 2013- godine, takmičenja u Bukovcu imaju svetsku razmeru i sam park je postao poznat kao jedan od najboljih na trećem kamenu od Sunca. Tako će biti i ove godine, kada ATB park Bukovac slavi 10 godina svog postojanja, i kada će na slavljeničko takmičenje stići najbolji vozači sa svih strana.\nOčekujemo dobar provod, veselo druženje i paklene vožnje koje će oduzimati dah posetiocima. A da bi se uverili zašto je ATB park drugačiji od ostalih - pozivamo vas da se lično uverite na susretu avgusta i septembra. Dobrodošli!\nLinkovi prema Facebook stranama:\n-EP 2018 - Thorn In Eye BX Serbia\n- Mountainboard park Bukovac\nPogledajte video kako je bilo pre dve godine:


Nova Nordic Mood kolekcija će unijeti proljeće u vaš interijer\nTAGOVI: nordic mood, dekoracije, kućanstvo\nKad je zima napokon gotova, vrijeme je da poželimo dobrodošlicu proljeću u našim domovima. JYSKova nova Nordic Mood kolekcija je prepuna svježih boja i privlačnih, kreativnih dodataka za dom, a bit će dostupna u našem webshopu i trgovinama od 4. svibnja.\nU novoj Nordic Mood kolekciji prevladavaju boja breskve i "mint" boja, baš kao i u trendu koji nazivamo „INSTA EMOTIONS“, gdje su u fokusu privlačan dekor i kreativnost.\n"Našu najnoviju Nordic Mood kolekciju čine sjajni i elegantni ukrasni predmeti, zanimljive tkanine, upečatljive boje te brojni drugi proizvodi za uređenje interijera koji će vizualno naglasiti bilo koji kutak vašeg doma ", kaže Tina Nymann, Voditeljica kategorije u JYSKu.\nUzmimo za primjer novu VILLY LED baterijsku lampu, koja elegantno stvara pravi ugođaj - kako u unutrašnjem prostoru, tako i u vrtu ili na balkonu.\nZašto ne biste oživjeli unutrašnjost svog doma holografskom piramidom TRULS od kristalnog stakla, koja stvara jedinstveni efekt boja. Ovaj efekt je naročito vidljiv ukoliko je stavite uz PALLE svijeće koje šire jarku svjetlost kroz kombinaciju crvenog, narandžastog, rozog i zelenog stakla.\nUnesite svjetlo i boje i u najmračniji dio svoga doma. Kreirajte ugodan kutak s ljetnom štepanom dekom MAIGULL i živahnim ukrasnim jastukom TUSENFRYD.\nUpotpunite dekor svog doma s interesantnom MAGNUS vazom koja nadopunjava svaki djelić vašeg doma sa svojim metalnim izgledom i organskim oblicima.\nProizvodi iz nove Nordic Mood kolekcije bit će izloženi na posebnim mjestima u našim trgovinama kako bi vas inspirirali. Ovakav način izlaganja naglašava dizajnersku liniju i način na koji proizvodi nadopunjuju jedni druge.\nSvi proizvodi iz kolekcije su u prodaji u našem webshopu od 15. travnja, a u trgovinama ih možete kupiti od 4. svibnja.


Ona je istinski internet fenomen: Sandra Silađev u ulozi Pokondirene Dinje\nempatična i iskrena\nNjen izvorni autorsko-izvođački nerv nije publicistički nego umetnički: koliko god bila zajedljiva i kritična, ona je zapravo i empatična, introspektivna, neretko upravo lirska.\nDinja je samonikli internetski fenomen... Njen izvorni autorsko-izvođački nerv nije publicistički nego umetnički: koliko god bila zajedljiva i kritična, ona je zapravo i empatična, introspektivna, neretko upravo lirska. Iza ljudskih fasada razotkriva sve i svašta, ali nad „lošim“ otkrićima ne trijumfuje...\nKako, međutim, preneti Dinjin rad među korice knjige, u sasvim drugačiji medijum, a da se on uglavnom ne izgubi u tom prevodu? To teško da bi išlo bez briljantnog, duhovitog, minucioznog ilustratora Dušana Stokića, koji je utoliko ne tek prateći glas, nego ravnopravan koautor knjige.\nDominiraju radovi na temu žensko-muških odnosa, ljudskih samozavaravanja, tripovanja i ego-bildovanja iza kojih stoje pustoši samoće ili pustinje neutemeljene sujete, potom paraerotski odnos sa savremenim tehnologijama i beskrajnim mogućnostima narcističkog samoemitovanja koje one nude, pa generacijske i kulturološke razlike, život u zemlji divljeg kapitalizma dodatno oplemenjenog lokalnim običajima i predrasudama. Naravno, i malograđanski strah od svake forme drugačijosti (koja u agresivnom modu lako konstituiše onaj ekovski „svakodnevni fašizam“) u Dinjinom je fokusu, ali bogme i hipsteraj koji na šminkerskom koketiranju sa „drugostima“ parazitira. Tu stajem sa nabrajanjem, jer ni još ovoliko prostora ne bi bilo dovoljno; bitno je reći da je Sandra Silađev Dinja pronašla svoju kreativnu nišu i u njoj se sjajno realizovala, a sve to po strani od bilo kakvih institucija – uključujući i one medijske – i bez razloga, a kamoli potrebe za kompromisima. Dušan Stokić se u to savršeno uklopio i vispreno nadogradio njen rad bezbrojnim urnebesno duhovitim i subverzivnim detaljima, pa preporučujem vrlo pažljivo čitanje/gledanje, da ne propustite najbolje!\nTAGOVI: pokondirena dinjaSandra Silađev DINJANova knjiga


BMW ili Mercedes: koje su najveće razlike\nRivalstvo izmedju BMW-a i Mercedesa postoji oduvijek. Od fenomenalnih reklama, preko prodajnih strategija i načina da privuku kupce sebi, ova dva brenda nam priređuju fantastičnu borbu velikana kojoj je teško odoljeti.\nMeđutim, uvijek se postavi pitanje na koje nije tako lako odgovoriti: koji od ova dva proizvođača je bolji? I kao brend, i kao proizvođač. Zato smo mi tu, da vam predstavimo najveće razlike između njih, i pomognemo vam da odaberete stranu.\nBMW je svoje putovanje započeo 1916. godine kao proizvođač motora za avione. Međutim, kompanija kasnije mijenja fokus i započinje proizvodnju automobila i motocikala. BMW radi sa sjedištem u Minhenu, ali svoja potrojenja imaju u više zemalja.\nMercedes-Benz je osnovan 1926. godine u Štutgardu, i najpoznatiji je po proizvodnji luksuznih vozila, kamiona, i autobusa.\nDok se BMW uvijek fokusirao na inženjerski dio proizvodnje, i pravljenje moćnih motora, Mercedes je pokušavao da osigura najveći komfor svojim kupcima. Međutim, u poslednjih par godina, ovi brendovi su malo promijenili fokus, pa smo imali prilike da vidimo brojne modele iz Mercedesa koji su fokusirani na performans, dok je BMW počeo da pravi mnogo udobnija vozila.\nUkoliko tražite udobnost i neprikosnoven enterijer, Mercedes je svakako ispred BMW-a. Pa samo uporedite njihovu S i E klasu sa bilo kojim BMW modelom! Ali, BMW-ova vozila standard u svim modelima, dok pojedini Mercedes modeli, kao što je CLA serija, mogu baš da razočaraju kada je u pitanju enterijer.\nSvi njemački automobili mogu se pohvaliti visokom pouzdanošću, tako da nije baš lako odlučiti koji prednjači u ovom domenu.\nAutomobili oba brenda se normalno troše, u zavisnosti od toga kako ih koristite. Ali moguće je da ćete morati da potrošite više novca za održavanje ili mijenjanje skupih djelova. U svakom slučaju, njihova vozila traju više nego većini ekonomičnijih brendova.\nIpak, ne možete pobjeći od visokih troškova održavanja. Mercedes modeli su opremljeni kompleksnom i naprednom tehnologijom koja se može popraviti isključivo kod ovlašćenih servisera.\nTokom godina, oba proizvođača su razvila nove opcije i tehnologije kako bi dali mušterijama ono što žele, ali samim tim su i povećali rizik i cijenu kvarova.\nAko upoređujete sigurnosne opcije BMW-a i Mercedes-a nećete lako odabrati pobjednika. Ipak, BMW-ovi modeli malo prednjače kada su u pitanju ocjene sigurnosti od strane stručnjaka. X1 i 2 serije su na testu ostvarile čistu desetku. Njihov model 13 prati sa rezultatom 9.9, dok je X3 ocjenjen sa 9.7.\nMercedes ima jednu čistu desetku, i to sa E klasom, dok GLE i C klasa imaju ocjene od 9.7 i 9.3.\nVeć smo spomenuli da BMW pokušava da dođe do novih kupaca unaprjeđenjem komfora, dok se Mercedes trudi da unaprijedi performans svojih vozila.\nIpak, možemo reći da je u ovoj kategoriji BMW blji. Ima više modela sa visokim performansama, kao što su serije 4, 3, 2, X5 i X5. Ali prije svih tu je serija 5 velikih automobila.\nNažalost, Mercedes nema mnogo vozila koja mogu da se porede sa BMW-ovim impresivnim mašinama. Ali ukoliko želite Mercedes visokih performansi, svakako se možete odlučiti sa S klasu, ili ipak CLS i SL.\nOba brenda su skupa, tako da ako želite da uštedite, bolje bi bilo da se okrenete nekom drugom proizvođaču. Bilo da su u pitanju manji ili srednji modeli, ili čak luksuzniji džipovi, moraćete da potrošite mnogo novca kako biste kupili BMW ili Mercedes. Ukoliko ipak želite da prođete jeftinije, uvijek možete kupiti neki polovan model.\nOdluka između ova dva modela svakako nije laka. Svi imamo različite želje i mogućnosti, tako da ćemo izbor ostaviti vama.


Voz mu otkinuo obe noge, a pomaže pogođenima zemljotresom | Život | Direktno\n04. 01. 2021. 10:54 0\nVoz mu otkinuo obe noge, a pomaže pogođenima zemljotresom\nHrvatski paraolimpijac Toni Bošnjaković je 2014. godine ostao bez obe potkolenice. Ipak, taj hendikep ga nije sprečio da među prvima potrči u pomoć meštanima ugroženih hrvatskih područja koja su stradala u nedavnom zemljotresu u Petrinji, Sisku i okolini.\nTonijeva priča je oduvek izazivala divljenje. On je 2014. godine pao pod voz i pritom ostao bez obe potkolenice. Međutim, to mu nije prepreka da se penje po krovovima i pomaže ljudima u nevolji.\n- Dva dana kasnije, znači na Novu godinu, donekle smo završili obnovu Bresta, osposobili zgradu mesne zajednice, koja je sada sabirni centar i koja može da primi 50-ak ljudi na spavanje - kaže Toni za 24sata.hr.\n- Ljudi su po ceo dan na terenu, a tu će biti redovno sledećih nedelju-dve. Iskreno, već sam prošao mnogo toga na ovom području, ali nigde nisam video ni Civilnu zaštitu, ni vojsku, ni policiju. Vojsku sam samo uočio samo dvaput u kamionima, a policija ovde samo reguliše saobraćaj.\nToni posebno ukazuje na još jedan veliki problem.\n- Evo, postoje i tzv. pljačkaši, koji ovde pljačkaju jadne ljude i kradu humanitarnu pomoć. Njima bi valjda trebalo da se bavi policija, ali koliko čujemo, ona ih se boji!? I zato se ljudi okupljaju pa sami kreću u potragu za tim kradljivcima humanitarne pomoći. Ali, na terenu su stalno vatrogasci i pripadnici HGSS-a iz cele Hrvatske, a vojske i policije nisam video na terenu, a prošao sam mnogo toga - kaže Bošnjaković.\nToni najavljuje da će krajem nedelje opet otići u pomenute predele.\n- Sada me čeka radna nedelja, radim od ponedeljka do četvrtka (grafički je dizajner), ali čim to prođe, odmah se vraćam tamo. I ovih dana će iz Dubrave svakodnevno ljudi ići tamo, pomagati ljudima na tim područjima. Jedan deo posla je odrađen, glavno je da ljudima kiša više ne pada u kuće, a trebaće meseci da se sve ovo opet sanira. Stvarno, tu sam video strašne scene, ali verujem da će svi ti ljudi što pre početi normalno da žive - zaključio je Bošnjaković.\nInače, Toni je već nastupio na Zimskim paraolimpijskim igrama u Pjeongčangu 2018. godine kao skijaš trkač, a sada se nada i nastupu na letnjim POI u Tokiju ove godine, kao atletičar.\nPomoć Zemljotres Petrinja Sisak Toni Bošnjaković paraolimpijac\nSad Vučić vratio 5.000 dinara penzioneru Deliću!\n18:32 Protest zbog spomenika, policija zaustavlja građane


Preskupa greška - Redakcijski komentar - Dnevni list Danas\nPočetna » Dijalog » Redakcijski komentar » Preskupa greška\nNakon tri godine predstavnici Akcionog tima za saradnju sa Haškim tribunalom ocenili su da je hapšenje jataka Ratka Mladića bila greška, jer su oni mogli da budu iskorišćeni kako bi se locirao najtraženiji haški begunac – Ratko Mladić.\n0Piše: REDAKCIJSKI KOMENTAR 25. novembra 2009. 19.40\nSa sadašnje pozicije i vremenske distance lako je davati takve ocene. Pogotovo ako se razlog loše procene svede na operativni nivo, odnosno odgovornost prebacuje na policajce i pripadnike tajnih službi. To je priča šta bi bilo kad bi bilo. Teorijski, hapšenje jataka moglo je da dovede i do dobrovoljne predaje Mladića. Dugo se pričalo da su upravo tada i vođeni intenzivni pregovori sa ratnim komandantom bosanskih Srba, a neki su čak Mladića već videli u helikopteru za Hag.\nIskreno, odluke u Srbiji, pa i one o izručenju i saradnji s Tribunalom, donose se na političkom nivou. Podsetimo da je te 2006. godine premijer bio Vojislav Koštunica, predsednik Boris Tadić i da su svi oni tada lepo sarađivali kako bi doneli novi Ustav Srbije. Odluku da li će biti uhapšeni jataci ili ne nije doneo operativac već političar. I samo oni i snose odgovornost zato što Ratko Mladić još nije u Hagu. A posledice neizručenja i dalje trpe građani Srbije, jer je upravo Mladić glavna prepreka na putu ka EU. Očigledno i da Mladić ne bi bio uhapšen tada da su mu bili na tragu. Posledica bi bila pad tadašnje Koštuničine vlade, koja je imala prećutnu podršku demokrata, a to nikom u tom trenutku nije odgovaralo, jer se bilo veoma blizu usaglašavanju Ustava. Uostalom, hapšenje jataka je bio pravi medijski spektakl. Time je tadašnji politički vrh hteo da demonstrira da su spremni za potpunu saradnju sa Hagom. Ali bez Mladića.\nPriča o jatacima podseća i na izjave predstavnika srpskog državnog vrha u raznim periodima, koji su tvrdili da Mladić nije u Srbiji. Čak su to i garantovali predstavnicima EU, Tribunala, SAD… Nakon nekoliko godina i rekonstrukcije Mladićevog kretanja, sve njihove priče su demantovane. Setimo se i prethodne vlade i koalicije narodnjaka i demokrata. I tada su svi tvrdili da postoji politička volja da se završi pitanje saradnje sa Tribunalom. Ipak, početkom ove godine iz izveštaja Serža Bramerca videlo se da je BIA, dok je na njenom čelu bio Rade Bulatović, propustila nekoliko prilika da uhapsi Mladića. Stiče se utisak da im je on uvek nadohvat ruke, ali da je zbog različitih političkih interesa ipak bio pola koraka ispred njih.\nStanković: Nije reč o aferama, već o činjenicama


Ekološki aktivisti na protestu Jedan od pet miliona u Beogradu, incident ispred Predsedništva | Insajder\nEkološki aktivisti na protestu Jedan od pet miliona u Beogradu, incident ispred Predsedništva\nObjavljeno: 10.08.2019 | Ažurirano: 10.08.2019\n"Ekološka šteta koji nanosi sadašnja vlast”, bila je tema današnjeg, 36. protesta Jedan od pet miliona u Beogradu. Građanima su se ispred Terazijske česme obratili aktivista Desimir Stojanov Desko iz Rakite i Gorana Ilić u ime građana koji protestuju za odbranu stabala na Košutnjaku. Protest je završen ispred Predsedištva gde je došlo do guranja predstavnika demonstranata koji su želeli da ostave zahteve i obezbeđenja u civilu\nStojanov, za kojeg je rečeno da je ustao u odbranu reka u Rakiti, poručio je da "ni Turci nisu otimali reke, što radi ova vlast".\nKako je rekao, usred igrališta u selu Rakita pravi se vodozahvat da bi se podigla hidroelektrana protiv koje se meštani bune. On je naveo da su desetine dopisa s protestima upućene u Beograd, ali da nikakvog efekta nije bilo "što znači da je neko iz vlasti u to umešan".\nPrema njegovim rečima nedavno ga je "grupa batinša iz Beograda" fizički napala "što se buni protiv tih radova".\nAktivistkinja protesta za odbranu Košutnjaka Gorana Ilić je rekla da se bagerima i betoniranjem otima zelena površina u Košutnjaku i pozvala sve građane u odbranu Košutnjaka, navodeći da je već više desetina drveća na tom području posečeno.\nGlumac Branislav Lečić, formalni domaćin protesta "1 od 5 miliona", poručio je vlasti da se nacionalna dobra ne mogu uzurpirati i da će protesti trajati "sve dok se ne uspostavi sistem koji će raditi za građane".\nNakon skupa kod Terazijske česme, građani su prošetali preko Trga Nikole Pašića, kroz Makedonsku, Svetogorsku i Takovsku do zgrade Predsedništva.\nIncident ispred Predsedništva\nKako je javio N1, kada je tročlana delegacija pokušala da ukloni ogradu ispred Predsedništva Srbije kako bi ostavila spisak zahteva došlo je do guranja s obezbeđenjem u civilu, koje je sprečavalo uklanjanje ograde.\nJedan od organizatora protesta Srđan Marković rekao je da je sa obezbeđenjem postojao dogovor da se delegaciji protesta dozvoli da ostavi spisak zahteva za fer izbore. Međutim, pošto im je to onemogućeno, učesnici protesta probali su da uklone ogradu koja okružuje zgradu Predsedništva. Tada je utrčalo brojno obezbeđenje u civilu i došlo je do međusobnog guranja.


Dramatičan izvještaj američkog generala: Rusija i Kina podstiču podjele na Balkanu – Mreza\nDramatičan izvještaj američkog generala: Rusija i Kina podstiču podjele na Balkanu\nSrbija je zadržala svoj strateški cilj pridruživanja Evropskoj uniji, tražeći ravnotežu između Istoka i Zapada, dok se Bosna i Hercegovina i dalje suočava sa političkom i etničkom nestabilnošću.\nTo je, između ostalog, rekao general Tod Wolters, zapovjednik američkih oružanih snaga u Evropi (USEUCOM) i zapovjednik NATO-ovih snaga u Evropi u izvještaju koji je prezentirao Senatu.\nKako je javio Ivica Puljić, reporter Al Jazeere iz Washingtona, u Woltersovom izvještaju se nalazi i procjena situacije na Zapadnom Balkanu.\n„Zapadni Balkan ostaje strateški značajna regija kao veza za strateško natjecanje gdje Rusija, a sada i Kina, koriste maligni utjecaj kako bi ojačali postojeće etničke napetosti u nastojanjima da se potakne nestabilnost. Rusija koristi društvene i političke pritiske da spriječi euroatlantsko usklađivanja i integraciju zemalja“, naveo je Wolters.\n„Od ruskog napada na Ukrajinu, balkanske članice NATO-a i partneri udružili su napore za pomoć i podršku. Pojava Kine kao alternativnog pokrovitelja za gospodarsku i obrambenu suradnju, pod sumnjivim uvjetima, dodatno remeti regiju.\nS naše četiri najnovije NATO saveznice, Sjevernom Makedonijom, Crnom Gorom, Hrvatskom i Albanijom, proširili smo bilateralne obrambene odnose u korist europske kolektivne sigurnosti na južnom krilu NATO-a“, dodao je general.\nWolters je rekao i to da Kosovo i Srbija moraju ostvariti značajniji napredak prema normalizaciji odnosa.\n„Podržavamo dijalog između strana uz posredovanje EU-a koji radi na mirnom i trajnom rješenju. NATO-ove snage za Kosovo (KFOR) zadržavaju mali, ali značajan doprinos SAD-a, u jačanju regionalne stabilnosti. KFOR omogućava uvjete potrebne za sigurno okruženje u postizanju političkog rješenja o normalizaciji odnosa između Srbije i Kosova. Sjedinjene Države nastavljaju važne aktivnosti u desetogodišnjoj tranziciji kosovskih sigurnosnih snaga u ograničene snage teritorijalne obrane“ rekao je američki oficir.\nGovoreći o Srbiji, Wolters je rekao da je ta zemlja zadržala svoj strateški cilj pridruživanja EU, tražeći ravnotežu između Istoka (Rusija i Kine) i Zapada.\n„Međutim, Srbija se nedavno pridružila 140 drugih zemalja u Generalnoj skupštini Ujedinjenih naroda u osudi ruske agresije u Ukrajini. Srbija ima dug put do konačnog pristupanja EU-u, a njezino puno usklađivanje s vanjskom politikom EU ostaje važan dio toga. Sjedinjene Američke Države i naši saveznici su posljednjih godina poboljšali bilateralne obrambene veze sa Srbijom, uz povećanje suradnje u vojnim vježbama, obuci i suradnji na međunarodnom očuvanju mira“, kazao je Wolters.\nO Bosni i Hercegovini je rekao da se „i dalje suočava s političkom i etničkom nestabilnošću“.\n„Potaknuti ruskim utjecajem, opstrukcionisti traže veću autonomiju bosanskohercegovačkog političkog entiteta sa srpskom većinom, Republike Srpske, kako bi oslabili državne vlasti i osujetili daljnje usklađivanje sa zapadnim institucijama.\nNacionalistička politika i narativi o etničkim podjelama između Bošnjaka, bosanskohercegovačkih Hrvata i bosanskih Srba osporavaju sposobnost BiH da zacrta put trajne stabilnosti i konačnog članstva u NATO-u. Ipak, SAD održava čvrste veze s Oružanim snagama Bosne i Hercegovine, pomažući njihov napredak u nastojanju da dostignu standarde NATO saveza“, kazao je Wolters.\n„Kina nastoji proširiti utjecaj u ovoj regiji prvenstveno ekonomskim sredstvima. Kineska ulaganja usmjerena su na prometnu, energetsku i informacijsku infrastrukturu velikih razmjera. USEUCOM je zabrinut zbog kineskih motiva jer te inicijative stavljaju države članice EU-a i NATO-a u nezavidan položaj te negativno utječu na sigurnost.\nNadalje, Kina nastavlja širiti svoje obrambene i sigurnosne veze sa Srbijom, posebno putem posjeta na visokoj razini, prodaje oružja i vježbi“, dodao je Wolters.\nSjednica Vlade FBiH odgođena do daljnjeg zbog šamara Will Smitha\nNEKONTORLISANI BIJES: MENSUR POBJESNIO I KRENUO NA ANTU GAĐAO GA I …(VIDEO)\nTOMOVIĆ RASKRINKAO STANIJU! Otkrio da li bi bio sa njom u vezi PONOVO, a onda obelodanio njenu NOVU LJUBAV! (VIDEO)


Politika - datum: 2018-10-21 ZBOG NEODRŽAVANJA SJEDNICA DUŽE OD POLA GODINE Raspušten Crnogorski nacionalni savjet\nIz Crnogorske partije juče su saopštili da je Ministarstvo državne uprave i lokalne samouprave Srbije donijelo rješenje o raspuštanju Nacionalnog savjeta crnogorske nacionalne manjine u Srbiji.\n– Iako je savjet raspušten sa zakašnjenjem i samo dvadesetak dana prije redovnih izbora za nacionalne savjete, Crnogorska partija pozdravlja odluku ministarstva vjerujući da će ona biti pouka svim onim koji u narednim vremenima dobiju priliku da predstavljaju crnogorsku zajednicu, da to rade na odgovoran, dostojanstven i zakonit način – piše u jučerašnjem saopštenju Crnogorske partije, koje je prenijela Radio televizija Crne Gore (RTCG).\nDodaje se da je posebnim rješenjem nadležno ministarstvo obrazovalo petočlani privremeni organ upravljanja Nacionalnim savjetom.\n– U rješenju se navodi da je savjet dužan da privremenom organu upravljanja bez odgađanja preda dužnost, sve službene akte, pečat, ključeve od službenih prostorija, kao i ostale pokretne i nepokretne stvari i predmete. Savjet je raspušten po sili zakona jer je utvrđeno da je poslednju sjednicu održao 8. oktobra prošle godine, a odredbom člana 40 Zakona o nacionalnim savjetima propisano je da ministarstvo raspušta savjet ako isti nije zasjedao duže od pola godine – piše u saopštenju.\nDodaje se da će prvi saziv Nacionalnog savjeta Crnogoraca u Srbiji biti upamćen po drastičnoj uzurpaciji rukovodećih funkcija, nedostatku demokratskog kapaciteta i odsustvu osjećaja odgovornosti.\n– To sve imajući u vidu da dva predsjednika, Gordana Doknić i Miodrag Becić, za 26 mjeseci svojih predsjednikovanja nijesu održali, osim izbornih, nijednu sjednicu savjeta – pisalo je u saopštenju Crnogorske partije.


Trivan poručila Basari: Kada budu došli levičari i desničari, ja ću te braniti\nKultura Autor:Danas19. nov. 202122:1821 komentara\nU knjižari „Geca Kon“ Svetislav Basara i Jelena Trivan potpisali su ugovor za Basarin novi roman „Rekapitulacija“, koji predstavlja nastavak „Kontraendorfina“, za koji je dobio Ninovu nagradu za 2020. godinu.\nJelena Trivan, direktorka JP Službeni glasnik, podsetila je da je na otvaranju knjižare „Geca Kon“ novinarima tada rekla da će se opet videti kada Basara bude spreman da objavi roman za Službeni glasnik, piše Danas.\n„Za vas koji ne pratite srpsku izdavačku scenu, ili bar ne stalno, moram reći da je jedan od najvećih izazova i problema za jednog izdavača da dođe u priliku da bude izdavač najpopularnijih i najboljih savremenih srpskih pisaca. Službeni glasnik, bez obzira na to što je najveći srpski izdavač, nije bio u prilici da te najčitanije, najtiražnije pisce u početku objavljuje“, izjavila je Trivan.\nOna je dodala i da je njen zadatak bio da dovede urednike Službenog glasnika i kao autore u ovu izdavačku kuću.\n„Kao što znate, oni više vole privatne izdavačke kuće, ne zato što su kvalitetnije i bolje, nego zato što su fleksibilnije kada je reč o ugovaranju“, primetila je Trivan.\nNaglasila je da je prelazak Svetislava Basare u „izdavačko jato“ Službenog glasnika veliki događaj.\n„Zašto je to velika vest? Pre svega što on pokazuje poverenje u novog izdavača, imajući u vidu da je njegova prošla knjiga, nagrađena Ninovom nagradom, imala ogromne tiraže i posebno imajući u vidu da je on sve samo ne standardni pisac“, objasnila je direktorka Glasnika piščevu odluku da iz Lagune pređe u izdavačku kuću u kojoj je i sam urednik.\nOna je istakla da je Basara provokativan i intrigantan pisac, koji „izaziva stalne javne polemike i oprečna mišljenja“ i da ga pojedini nikada ne bi videli kao autora u njihovoj izdavačkoj kući.\n„Meni je upravo zato zadovoljstvo da čoveka koji je u toku ove godine bio jednako neprilagođen i neprihvatljiv, i za Danas i za Zavetnike, vidim u jatu Službenog glasnika gde će imati svu slobodu i podršku. Zašto? Zato što je njegov poslednji roman izazvao nekakvu vrstu ideje da književnost ponovo podleže toj cenzuri, da tako kažem, i da mora da bude društveno prihvatljiva ili će se sam autor suočiti sa osudom desničarskih, fašističkih ili kakvih sve ne organizacija, kao i levičarskih, kao i dežurnih čuvara onoga što oni misle da je srpsko kulturno nasleđe, što oni procenjuju da je srpsko“, rekla je Trivan.\nIstakla je kako oni kao preduzeće žele da kažu da je „ovo demokratska zemlja u kojoj cenzura ne postoji, u kojoj smo se teškom mukom izborili i za umetničke i za političke slobode, te da Svetislav Basara može da piše šta god želi, na način na koji želi i na koji je naučio da piše, izazivajući duhove i da će za to imati punu podršku i zaštitu“.\nDodajući da je sve to jako važno jer je Basara neko ko je pokretao polemike oko velikih tema.\nOna je, kako je rekla, devedesetih pratila Basarinu polemiku Za i protiv Vuka, „gde je on kritički govorio o Vukovoj reformi jezika“ i da je su iz te polemike proizašli i ozbiljni naučni radovi, koji su se našli u knjizi „Za i protiv Vuka“, kao i da „sada lingvisti imaju odakle da crpe argumentaciju i za jedno i za drugo“.\n„Morate biti hrabri kad i mislite i kad pišete o društvenim fenomenima, ali i kada pišete sopstvenu književnost, a Basara to jeste. Tako da, ja bih volela da ove površne, koji ga prate kroz njegove političke stavove, podsetimo da je to autor koji je napisao preko 20 književnih dela, da nije pisao samo romane, nego čak i dramska dela i književne i druge eseje“, napomenula je ona uz podsećanje da je Basara dobitnik dve Ninove nagrade, 2006. i 2020. godine, i da „govorimo bez sumnje o jednom od najvećih srpskih pisaca“.\nPred prisutnim novinarima Trivan je rekla da ovim ugovorom obavezuju Svetislava Basaru da sledeće godine pred čitaoce izađe sa novim romanom.\n„Kad sam odlučio da ovaj roman objavim u Službenom glasniku, Jeleni sam rekao šta mogu da ponudim: ’Biće tri puta žešći i provokativniji nego ’Kontraendorfin’, koji je izazvao onolike buke, polemike, čuda i pokolje. Jesi li ti spremna da to pretrpiš? Spremna’“, kazao je Basara.\nDodao je i da rukopis završava 30. avgusta sledeće godine.\n„Na promociji knjige, kada sledeći put budu došli levičari i desničari, ja ću te braniti“, rekla je Trivan.\nDodavši da se ponovilo vreme da se oko onoga što je pisac napisao u svojim knjigama diže halabuka, „pa čak i kada citira drugog pisca u sopstvenoj knjizi, kad navodi psovke drugih pisaca“.\n„Mislili smo da je to vreme zaboravljeno, nekako se vratilo i ja ovim ugovorom hoću da zaštitim slobodu pisaca, slobodu umetnosti i da kažem da iza njih stoji država, državni izdavač. Pa sledeći put kad neko prekine promociju jednog pisca, ja ću ga lično štititi“, bila je oštra Trivan.\njelena trivanSlužbeni glasnikSvetislav Basara\nU Valjevu otvorena izložba crteža Dragoslava Živkovića


KME Architectural Solutions proizvodi zaštitne fasadne panele od kombinacije bakra, cinka i mesinga; Foto: TECU® Brass KME Architectural Solutions\nSvetske civilizacije su se vekovima oslanjale na antimikrobna svojstva bakra. Ali, on danas više nije u čestoj upotrebi. Kako smo uopšte došli do toga da se ovaj fantastičan materijal praktično izbaci iz upotrebe?\nNa ovo i mnoga druga pitanja o prednostima bakra (i to posebno u doba pandemije) piše novinar Mark Wilson za Fast Company. Budući da smatramo da je ovo neverovatno bitna tema u kontekstu situacije u kojoj se trenutno nalazimo, njegov tekst „Bakar ubija koronavirus. Zašto nam površine nisu obložene njime?“ prenosimo u celosti.\nU Kini su ga zvali qi i predstavljao je simbol zdravlja. Egipćani su ga zvali ankh i smatrali su ga simbolom večnog života. Za Feničane, bio je sinonim za Afroditu, boginju ljubavi i lepote. Ovako su antičke civilizacije govorile o bakru, materijalu kojem su kulture širom sveta pristupale kao vitalnim za ljudsko zdravlje, i ta praksa trajala je preko 5000 godina.\nDošlo je krajnje vreme da vratimo legure bakra u javne prostore – smatraju stručnjaci. Nažalost, mesingane kvake u bolnicama skoro da su postale deo prošlosti.\nBakar je prirodni, pasivni, antimikrobni materijal koji može da sterilizuje površinu bez potrebe za strujom ili izbeljivačem.\nKada virus gripa, bakterije kakva je E. coli, stafilokoke poput MRSA, ili pak koronavirusi dospeju na većinu tvrdih površina, oni na njima mogu da žive četiri do pet dana. Ali kada se potencijalni izazivači bolesti nađu na bakru ili na legurama bakra poput mesinga, oni umiru za svega nekoliko minuta.\n„Videli smo kako se virusi prosto rasprše“, kaže Bill Keevil, profesor zaštite životne sredine na Univerzitetu u Sauthemptonu. „Kada slete na bakar on ih jednostavno degradira“.\nIz ovog razloga, ni ne treba da čudi što ljudi u Indiji piju iz bakarnih šolja i džezvi već milenijumima. (Napomena: isto važi i za fildžane i slično posuđe iz Turske i naših prostora). Čak se i u SAD pijaća voda doprema do domova u bakarnim cevima.\nU suštini, bakar je prirodni, pasivni, antimikrobni materijal. Može da sterilizuje površinu bez potrebe za strujom ili izbeljivačem.\nKada govorimo o upotrebi bakra u dizajnu enterijera, poslednjih nekoliko godina najčešće ga viđamo u kontekstu dekoracije i osvetljenja, a nadamo se da će trend vremenom uspeti da prevaziđe granice tog okvira. Ovu tendenciju vidimo na primeru uređenja enterijera ski bara Pajino Preslo na Kopaoniku . Šteta što preventivna samoizolacija „u doba korone“ ne podrazumeva i izlet na Kopaonik… (Foto: Dejan Beoković za Project A1)\nNekad i sad: Bakar u građevinskoj industriji\nBakar je kao građevinski materijal postao naglo popularan tokom industrijske revolucije i koristio se pri izgradnji predmeta, spojnica i zgrada. Bakar je i dalje u širokoj upotrebi u elektrodistribuciji – materijal se, naime, pokazao kao efikasan provodnik, tako da danas tržište bakra ipak raste.\nAli, talas novih građevinskih materijala sa početka 20. veka praktično je izbacio bakar iz primene. Plastika, kaljeno staklo, aluminijum i nerđajući čelik smatraju se modernim materijalima i koriste se za proizvodnju apsolutno svega, od arhitektonskih objekata do telefona. Mesingane kvake i rukohvati takođe su izašli iz mode jer su se arhitekte i dizajneri odlučili za elegantnije (a često i jeftinije) materijale.\nKeevil smatra da je došlo krajnje vreme da bakar vratimo u javne prostore, naročito u bolnice. Danas kada se suočavamo sa pandemijama globalnih razmera, bakar bi trebalo da koristimo u zdravstvenim ustanovama, prevozu, pa čak i u svojim domovima. Iako je sada već kasno da pokušamo da sprečimo širenje koronavirusa, bilo bi preporučljivo da počnemo da na ovaj način razmišljamo o prevenciji širenja naredne pandemije.\nJoš jedan primer upotrebe bakra pri uređenju savremenog komercijalnog enterijera vidimo i na primeru beogradskog bistroa Mali Pijac gde se mesing koristi u kombinaciji sa mermerom. (Foto: Jovana Rakezić za Studio Fluid)\nBenefiti bakra u brojkama\nTrebalo je da predvidimo ovo što nam se dešava, no to ne znači da neko pre nas to nije već učinio.\nJoš 1983. godine, istraživačica iz oblasti medicine, Phyllis J. Kuhn, napisala je prvi članak u kojem se javno kritikuje nedostatak bakra u zdravstvenim ustanovama. Naime, tokom vežbe higijene u Medicinskom centru Hamot u Pitsburgu, studenti su brisali razne bolničke površine, uključujući činije u toaletima i kvake na vratima. Kuhn je tom prilikom primetila da su toaleti čisti od mikroba, dok su neki drugi stalni elementi bili posebno prljavi i da su se na njima razvijale opasne bakterije.\n„Glatke i blistave kvake od nerđajućeg čelika i potisne ploče izgledaju besprekorno čisto na vratima bolnice. Nasuprot tome, kvake i ploče od zatamnjenog mesinga izgledaju prljavo i zagađujuće “, pisala je. „Ali, čak i kada je zamrznut, mesing (legura koja se dobija kombinacijom 67% bakra i 33% cinka) ubija bakterije, dok nerđajući čelik (čini ga oko 88% gvožđa i 12% hroma) tek pomalo sprečava razvoj bakterija.“\nKuhn je članak završila jednostavnim smernicama koje bi čitav zdravstveni sistem trebalo da sledi. „Ako se bolnica renovira, pokušajte da zadržite stare mesingane okove ili ih restaurirajte; ako su vam okovi od od nerđajućeg čelika, vodite računa da se svakodnevno dezinfikuju, posebno u zonama intenzivne nege.“\nElementi bolničke sobe poput kreveta, naslona za ruke na stolicama i stalaka za infuziju bilo bi mnogo pametnije proizvoditi od bakra, što potvrđuju razna istraživanja kako u laboratoriji, tako i na terenu.\nNova istraživanja pokazuju odlične rezultate\nNekoliko decenija kasnije, uz finansijsku podršku Udruženja za razvoj bakra, Keevil je nastavio Kuhnovo istraživanje i došao do novih zaključaka. Radeći u laboratoriji sa nekim od najopasnijih patogena na svetu, dokazao je da bakar ne ubija samo bakterije, več i viruse. Godine 2015. je demonstrirao ovaj fenomen uz pomoć koronavirusa 229E (prethodnika COVID-19).\nTo je izgledalo ovako: Keevil prvo umoči bakarni tanjir u alkohol kako bi ga sterilisao, a potom u aceton da bi se oslobodio svih stranih ulja. Nakon toga, stavi se nešto patogena na površinu tanjira koja nakon samo nekoliko trenutaka postane suva. Uzorak ovako stoji nekoliko minuta do nekoliko dana, a zatim se strese u kutiju punu staklenih perli i tečnosti. Staklene kuglice strugaju bakterije i viruse u tečnost, da bi se na kraju uzeo uzorak tečnosti i proverilo prisustvo patogena. U drugim slučajevima, Keevil je razvio metode mikroskopije koje mu omogućavaju da gleda (i snima) patogen koji se bakrom uništava onog trenutka kada iskoči na površinu.\nRezultati istraživanja pokazali su da upotreba legure bakra u bolnicama smanjuje stopu infekcija za 58%.\nKeevil kaže da ga konačni efekat njegovih eksperimenata podseća na magiju, iako se radi o pravom naučnom postupku. Kada virus ili bakterija udari u tanjir, preplave ga joni bakra. Ti joni prodiru u ćelije i viruse poput metaka. No, bakar ne ubija samo te patogene – on ih uništava iznutra, sve do nukleinskih kiselina ili reproduktivnih matrica.\n„Nema šanse za mutaciju (ili evoluciju) jer se svi geni uništavaju“, kaže Keevil. „To je jedna od stvarnih prednosti bakra.“ Drugim rečima, korišćenje bakra ne predstavlja rizik od, recimo, preteranog propisivanja antibiotika. To je samo dobra ideja.\nRezultati testiranja na terenu podjednako obećavajući\nDrugi istraživači pozabavili su se pitanjem benefita bakra u medicinskom kontekstu i van laboratorije. Ova istraživanja obuhvatila su, naravno, kvake na vratima u bolnicama, ali i bolničke krevete, naslone za ruke na stolicama, te stalke za infuziju.\nGodine 2015, američko Ministarstvo odbrane finansiralo je istraživanje pri kojem su se proredile stope infektivnosti u tri različite bolnice. Rezultati istraživanja pokazali su da upotreba legure bakra u bolnicama smanjuje stopu infekcija za 58%. Slična studija organizovana je na odeljenju intezivne nege u okviru jedne pedijatrijske bolnice , i rezultati tog projekta pokazali su se podjednako impresivnim.\nBakar je danas ipak stvar luksuza kakvim mogu da se „rasipaju“ jedino privatne ambulante. Jedna od takvih je klinika za estetsku hirurgiju FACE u Torontu (Foto: Erik Rotter za studio Audax)\nVečita problematika: Cena proizvodnje bakra\nAli, šta je sa troškovima? Bakar je oduvek bio daleko skuplji od plastike i aluminijuma, pa čak i od čelika. No, uzmimo u obzir da infekcije nastale u bolnicama koštaju zdravstveni sistem SAD i do 45 milijardi dolara (i, na ogromnu žalost, oko 90.000 života) godišnje, i shvatićemo da je cenu proizvodnje bakra besmisleno porediti sa ovako poražavajućim podacima.\nKeevil smatra da odgovornost treba da snose projektanti koji odlučuju o izboru materijala u novim projektima. Bakar je prvi (i zasad jedini) antimikrobni građevinski materijal u SAD kojeg je odobrila EPA – Agencija za zaštitu životne sredine. Štaviše, EPA i udruženja iz industrije bakra su registrovale oko 400 legura ovog metala do sada. Za razliku od njih, kompanije sa tržišta srebra pokušale su svojevremeno da dokažu da i srebro sadrži antimikrobna svojstva ali u tome nisu uspele, pa su bile čak i novčano kažnjene.\n„Pokazali smo da je bakar-nikl jednako dobar kao mesing u ubijanju bakterija i virusa. A bakarni nikl ne treba da izgleda kao stara truba; ne razlikuje se od nerđajućeg čelika“, kaže Keevil.\nŠto se tiče preostalih zgrada u svetu koje nisu obnovljene iz razloga da se ne bi oštetili stari bakarni sanitarni čvorovi, Keevil ima poseban savet: „Šta god radili, ne uklanjajte bakar. To je nešto najbolje što imate!“\n#bakar #bakar fasada #cena bakra #covid19 #koronavirus #materijal #meisng\nToliko o tome da bakar ubija viruse za nekoliko minuta


Datum objave: 05.08.2016 14:37 | Autor: Ministarstvo održivog razvoja i turizma\nRedovna mjesečna akcija reciklaže papira koja se organizuje svakog poslednjeg četvrtka u mjesecu, a koju organizuje Odjeljenje za održivi razvoj i integralno upravljanje morem i priobalnim područjem u Ministarstvu održivog razvoja i turizma u saradnji sa Reciklažnim centrom Deponije d.o.o, održana je 28. jula 2016. godine na teritoriji Glavnog grada. U akciji je učestvovalo dvanaest institucija među kojima su ministarstva, preduzeća, međunarodne organizacije i organizacija civilnog društva i tom prilikom je prikupljeno 895 kg papira koji je upućen na dalju obradu u Reciklažni centar.\nRedovna akcija reciklaže papira organizuje se od jula 2012. godine sa ciljem promocije i podizanja svijesti šire javnosti, preduzeća i državne administracije o konceptu društvene odgovornosti kao jednog od mehanizama za sprovođenje održivog razvoja. Akcija se iz mjeseca u mjesec povećava kako u pogledu broja učesnika, tako i u pogledu prikupljenih količina papira koji se upućuju na obradu u Reciklažni centar.\nZa četiri godine trajanja akcije reciklaže papira, i učešće od oko 30 institucija, međunarodnih organizacija, škola, preduzeća prikupljeno je i na obradu u Reciklažni centar upućeno preko osamnaest tona papira, starih novina i kartona. Akcija se nastavlja i u narednom periodu a zainteresovani se mogu priključiti slanjem e-maila na kor@mrt.gov.me.


U Biblioteci Vukovog zavičaja večeras promocija Marojevićevog romana o stradanju u XX veku | RTV Podrinje\nU Biblioteci Vukovog zavičaja večeras promocija Marojevićevog romana o stradanju u XX veku\nčetvrtak, 8 jula 2021, 14:42\nU četvrtak, 8. Jula 2021, u 19.00 Biblioteka Vukovog zavičaja organizuje književni susret sa Igorom Marojevićem, autorom najnagrađivanijeg romana u 2020. i 2021. godini – “Ostaci sveta”.\nRoman “Ostaci sveta” je dobitnik nagrada: “Tronoški rodoslov“, “Solarisov roman godine”, nagrade “Meša Selimović“ za 2020, nagrade grada Beograda “Despot Stefan Lazarević” i nagrade “Zlatni beočug“ za 2020.\nRoman se bavi tragičnom sudbinom čoveka od Španskog građanskog rata, preko Jasenovca, pa do NATO bombardovanja krajem devedesetih godina prošlog veka. Ovo je prvi roman o Jasenovcu kao dominantnoj temi, kao i pokušaj da se prikažu sva stradanja dvadesetog veka.\n“Ostaci dana“ su svojevrsna storija stradanja u dvadesetom veku.\nU vremenu visokoideologizovanih i pristrasnih štiva kojima obiluje savremena književnost, autor uspeva da u svoju naraciju uvede poliperspektivnost u predočavanju zločina: od Jasenovca i Blajburga do Kravice i Srebrenice.\nNa taj način izbegava pojednostavljenje psiholoških profila i “levih“ i “desnih“, i zločinaca, ali i žrtava, u korist njihove istorijske uverljivosti i romaneskne uzbudljivosti.\nIgor Marojević rođen je 12. jula 1968. godine u Vrbasu. Njegov otac bio je pripadnik tehničke inteligencije, majka je predavala srpski jezik. Diplomirao je srpski jezik i književnost na Filološkom fakultetu u Beogradu.\nSvoju novelu “Obmana Boga“ objavio je 1997. godine, a onda i romane “Dvadeset četiri zida“ (1998, 2010), “Žega“ (2004, 2008), “Šnit“ (2007, 2008), “Parter“ (2009) i “Majčina ruka“ (2011), kao i zbirke priča “Tragači“ (2001) i “Mediterani“ (2006, 2008) i knjigu eseju “Kroz glavu“ (2012). Njegova dela ili njihovi odlomci objavljivani su na španskom, portugalskom, katalonskom, makedonskom, nemačkom, engleskom, italijanskom, slovenačkom, mađarskom, ukrajinskom, češkom, grčkom, danskom i bugarskom jeziku.O savremenim problemima piše bilo neposredno (“Parter“, “Mediterani“, “Dvadeset četiri zida“), bilo da ih izmešta u prošlost (“Žega“, “Šnit“, “Majčina ruka“). Sa ove tri knjige započinje ciklus još uvek nedovršenog petoknjižja “Etnofikcija“. Začetnik je istoimene poetike koja je izvršila izvestan uticaj na nekoliko mlađih srpskih autora od kojih je najupečatljiviji svakako Dejan Stojiljković, čiji roman „Konstantinovo raskršće“, takođe objavljen u Laguni, daje sebi sličnu „slobodu“ u rekonstruisanju istorije.\nMarojević je po nekim kritičarima začetnik tzv. krtog realizma. Uz njegovu prozu se pominju i odrednice neorealizam, trans, snajperska proza, generacija miks. Napisao je dramu “Nomadi“ koja je u produkciji barselonskog Instituta za teatar izvođena 2004. godine na katalonskom i španskom jeziku. Na BELEF-u 2008. godine izveden je dramski komad “Tvrđava Evropa“, srpska praizvedba drame “Nomadi“, kao autorski prevod sopstvene drame.\nPo njegovom romanu “Dvadeset četiri zida“ u Beogradskom dramskom pozorištu izvođena je istoimena pozorišna adaptacija 2003/2004. Takođe u BDP se od 2009. do 2011. izvodio njegov drugi komad „Bar sam svoj čovek“. Po motivima njegove drame “Radovan 2013.“ novosadska trupa Jorik je izvela istoimenu predstavu 2013.\nSa španskog je preveo, između ostalog, četiri knjige Roberta Bolanja.U izdavačkoj kući “Laguna“ petogodišnji autorski ugovor potpisao je 2005. Nakon što su njegovi Mediterani otvorili Laguninu ediciju “Meridijan“, kada se mesto urednika ispraznilo, logičnim se ispostavilo da njen prvi autor postane urednik. Za roman “Žega“ dobio je nagradu “Stevan Pešić“ i nagradu iz fonda “Borislav Pekić“, a za knjigu eseja “Kroz glavu“ nagradu “Desimir Tošić“. Dok je u nekim srpskim književnim časopisima bio zabranjen autor, u Zagrebu mu je kultni časopis “Quorum“ posvetio opsežan tematski blok u broju 4-5-6 od 2012. godine. Član je Srpskog i Katalonskog PEN Centra. Jedan je od osnivača Srpskog književnog društva, preko kojeg ostvaruje status samostalnog umetnika od 2002. U poslednjem izdanju “Kratke istorije srpske književnosti“ Jovana Deretića, najmlađi je zastupljeni prozni autor, navedeno je na zvaničnoj fb stranici Biblioteke Vukovog zavičaja.\nPrethodni tekstJavni uvid u ZAHTEV Rio Save za Studiju o životnoj sredini\nSledeći tekstVečeras Loznica igra i pleše za Helenu i Milicu


Novi Sad, Centar, Lokal, Prodaja, 113.300 € - Novi Sad, Centar - Lokal u... - Vila nekretnine\nProdaja | Novi Sad, Centar, 52 m2, 113.300 €\nŠifra oglasa A2-455\nOdličan, uknjižen lokal u Centru Novog Sada, u pešačkoj zoni u pasažu, sa dva velika izloga, dva ulaza, dva sanitarna čvora, čajnom kuhinjom i lepom galerijom koja ne ulazi u kvadraturu. Vrlo ekonomično grejanje, mali računi. Lokal može da funkcioniše kao jedna celina ili dva odvojena lokala sa površinom od 21m2 i 31m2. Idealan za butike, lekarske ordinacije... Vredi pogledati. Tel. 065/424 55 77.


Soda Sisecam planira povećanje proizvodnje, Vlada TK ulaže 12 miliona KM u Rudnik Soli – TuzlaInfo.ba\nSoda Sisecam planira povećanje proizvodnje, Vlada TK ulaže 12 miliona KM u Rudnik Soli\nby nedim 07/03/2020\n07/03/2020 | 8:41\nPosebna pažnja tokom razgovora bila je posvećena povećanju proizvodnih kapaciteta Sode Sisecam u Lukavcu (SSL) tokom 2020. i 2021. godine, preduslovima koji se u tom cilju trebaju ostvariti, kao i o realizaciji zajedničkog projekta Rudnika Kreka sa Sodom Sisecam, a u vezi rekultivacijom rudničkog zemljišta, kojim bi se riješio i problem taložnice Sisecam Sode.\nUz premijera Tulumovića i ministra Hasića, sastanku je prisustvovao i ministar prostornog uređenja i zaštite okolice Elvir Rožnjaković, dok su u ime grupacije Sisecam, sastaknu prisustvovali potpredsjednik hemijske grupacije Sisecam Altug Rifat Sener, generalni direktor SSL-a Sefa Özincegedik i direktor proizvodnje SSL-a Mirsad Husić – saopšteno je.\nPredsjedništvo BiH odbilo sve molbe za pomilovanja