AKTIVNOSTI EKO-PATROLE - Druga osnovna škola\nDatum objave: 6.06.18 Objavio: admin\nU našoj školi se svakodnevno organizuju aktivnosti koje su usmjerene na podizanje razine svijesti učenika o važnosti zaštite okoliša i prirode. Aktivnosti učenika naše škole i njihovih nastavnika služe kao primjer marljivosti i kreativnosti. Svjesni činjenice da moramo čuvati prirodu, a ne uništavati je, vrijedni članovi Eko-patrole su se aktivno uključili u akciju čišćenja školskog dvorišta.\nPovodom Dana parkova – 24. maja i Svjetskog dana zaštite okoliša – 5. juna, realizovali su još jednu akciju i pokazali da vode brigu o svom okruženju.\nU ovoj školskoj godini članovi Eko- patrole su zajedno s učiteljicom Sanelom Muzur, bili organizatori i realizatori brojnih radionica, izrađivali su plakate i pravili izložbe. Dokazali su da svi zajedno možemo dati pozitivan primjer, jer zaštita životne sredine je važan i odgovoran zadatak svih nas.\nNEKA NAM SVAKI DAN BUDE DAN ZELENIH POVRŠINA!


Dinkić: Fijat u naredne dve godine ulaže 888 miliona evra – Nadlanu.com\nDinkić: Fijat u naredne dve godine ulaže 888 miliona evra\nBEOGRAD, 12. septembra 2010. (Beta) – Ministar ekonomije i regionalnog razvoja Mlađan Dinkić izjavio je da će italijanska kompanija "Fijat" u Srbiji u naredne dve godine investirati 888 miliona evra.\nBEOGRAD, 12. septembra 2010. (Beta) – Ministar ekonomije i regionalnog razvoja Mlađan Dinkić izjavio je da će italijanska kompanija “Fijat” u Srbiji u naredne dve godine investirati 888 miliona evra.\nDinkić je za “Večernje novosti” od nedelje rekao da je do sada u pripremu proizvodnje u fabrici u Kragujevcu, “Fijat” investirao oko 100 miliona evra i da će naredne godine biti uloženo još 573 miliona evra, a 2012. godine više od 200 miliona evra.\nDinkić je rekao da će kragujevačka fabrika, kada 2012. godine bude počela masovna proizvodnja novog modela automobila koji je namenjen tržištu Evropske unije i Amerike, biti u stanju da proizvede 200.000 vozila godišnje.\n“Italijani, prema usvojenom biznis planu, računaju da će već prve godine proizvodnje, odnosno 2012, od izvoza automobila iz Kragujevca biti ostvaren prihod od oko 500 miliona evra, dok će se u 2013. godini povećati na čak 1,3 milijarde evra”, rekao je Dinkić.\nDinkić je rekao da očekuje da će investicije “Fijata”, kao i ostala ulaganja u industriji i u građevinarstvu za koje je Vlada izdvojila 15 milijardi dinara, uz odmrzavanje plata i penzija i rast tražnje, Srbiji doneti rast bruto domaćeg proizvoda od najmanje četiri odsto.


Svrha i smisao Putinovog dolaska\nSvrha i smisao Putinovog dolaska\nBeograd se 16. oktobra punom parom priprema za proslavu slavnog jubileja koji ima poseban značaj za srpski i ruski narod – sedamdesetu godišnjicu oslobođenja Beograda od nacističkih okupatora. Od samog jutra kretanje po gradu je ograničeno, ali to je povezano sa radosnim događajem – prvi put posle skoro 30 godina održaće se vojna parada sa prolaskom vojne tehnike, a u paradi će učestvovati i akrobatska grupa visokog pilotiranja Striži iz Rusije.\nUoči svoje posete Beogradu V. V. Putin je dao intervju srpskom izdanju Politika u kome je pre svega izrazio “zahvalnost srpskim prijateljima zbog njihovog brižljivog odnosa prema čuvanju sećanja na pale sovjetske vojnike, koji su se zajedno sa borcima Narodno-oslobodilačke vojske Jugoslavije borili protiv hitlerovih okupatora”, primetivši da je “u godinama Drugog svetskog rata na teritoriji bivše Jugoslavije poginulo, bilo ranjeno ili nestalo bez traga više od 31 hiljade vojnika i oficira Crvene armije. Oko 6.000 hiljada sovjetskih državljana borilo se u redovima NOVJ”. NJihov podvig je prema rečima ruskog predsednika “približio našu zajedničku pobedu nad nacizmom i zauvek će ostati u sećanju naroda kao primer hrabrosti i nesalomljive volje, bespogovornog služenja Otadžbini”. Danas je, prema rečima ruskog vođe, “teško oceniti značaj predstojećeg događaja. Pre 70 godina naši narodi su zajednički uništili zločinačku ideologiju čovekomržnje, koja je pretila uništenjem civilizacije”. “Verovanje u sopstvenu izuzetnost, pokušaji da se svim mogućim sredstvima dostignu sumnjivi geopolitički ciljevi prenebregavajući elemantarne norme prava i morala”, “dovode do strašnih posledica”.\nReklo bi se da se ova definicija odnosi na Hitlerovu Nemačku, međutim, ona nedvosmisleno ukazuje i na pokušaje SAD i NATO da direktno pozajme ideologiju isključivosti i metoda njene praktične realizacije, što i posle 70 godina čini nacizam zlosutnom i smrtno opasnom pojavom. Opasan je pre svega za zemlje koje shvataju da u savremenim uslovima jedini uslov preživljavanja predstavlja napor za očuvanjem i jačanjem sopstvenog suvereniteta, na međunarodnom nivou – traženje saveznika sa kojima će saradnja predstavljati mogućnost efikasne zaštite bezbednosti svojih granica i uzajamno korisnog razvoja ekonomije svoje zemlje. Podsećamo da je 1999. godine 1.200 aviona NATO, naoružanih najsavremenijim napadačkim oružjem (uključujući i oružje zabranjeno nizom međunarodnih konvencija), napalo SR Jugoslaviju. Za vreme te ratne operacije ubijeno je više od 3.000 ljudi, od kojih su velika većina bili mirni stanovnici a ekonomiji države naneta je kolosalna šteta (prema najskromnijim procenama, ta šteta iznosi najmanje 100 milijardi dolara).\nU ovom trenutku na teritoriji Novorusije snagama ukrajinske armije i kaznenih jedinica ne sprovodi se nikakva antiteroristička operacija, već diverzantsko-teroristička operacija protiv sopstvenog naroda (kao zakonomeran rezultat toga došlo je do kategoričkog odbijanja Rusa i Ukrajinaca u Novorosiji da ostanu u okvirima države koja je reanimirala najčudovišnije metode obračuna sa mirnim stanovništvom).\nGlavni zaključak V.V. Putina je nedvosmislen: “Neophodno je učiniti sve da se ne dozvoli slična tragedija u budućnosti”, posebno uzimajući u obzir da “vakcina” od nacističkog virusa razrađena na suđenju u Ninbergu u nekim državama Evrope kao da gubi snagu dejstva. Očigledna činjenica je otvorena projava neonacizma koje je postalo već uobičajeno u Letoniji i drugim zemljama Pribaltika”. Ruski predsednik je jasno i čitko opisao situaciju u Ukrajini kao “protivustavni državni prevrat čija su pokretačka snaga bili nacionalisti i druge ekstremističke grupacije”. Danas je naša zajednička obaveza, istakao je on, “da se suprotstavljamo herojizaciji nacizma, čvrsto se protiveći pokušajima revizije rezultata Drugog svetskog rata, da se dosledno borimo sa svim oblicima i projavama rasizma, ksenofobije, agresivnog nacionalizma i šovinizma”.\nPoseban naglasak u intervjuu, po pitanju rusko-srpskih odnosa, šef ruske države je stavio na dva apsekta: “iskreno prijateljstvo naših naroda zasnovano na osećanjima uzajamnih simpatija i uvažavanja, na duhovnoj, bliskosti, bratstvu po oružju u godinama Drugog svetskog rata” i strateškom partnerstvu između Rusije i Srbije koje je u ovom trenutku životno važno”. Tokom dugogodišnje doslednosti i napora za razvoj bilateralnih odnosa, danas se rusko-srpski odnosi nalaze u stadijumu “uzdizanja”, a opšte raspoloženje nam dozvoljava da planiramo “sveobuhvatne veze u svim ključnim oblastima”.\nV. V. Putin je izrazio zadovoljstvo zbog postupnog razvoja ekonomskih veza – trgovinska razmena po rezultatima prošle godine planira se da izađe na pokazatelj od dve milijarde dolara; obim ruskog kapitala uloženog u Srbiju prevazilazi tri milijarde dolara (kao očigledan primer naše uspešne sardnje služi kompanija Naftna industrija Srbije, koja se od gubitničkog preduzeća pretvorila u glavnog punioca srpskog državnog budžeta – istakao je ruski predsednik); realizacija projekta Južni tok, koja treba da donese Srbiji više od dve milijarde evra novih investicija, suštinski će ojačati energetsku bezbednost zemlje; pri učešću OAO Ruske železnice i naše kreditne podrške ostvaruju se projekti rekonstrukcije i modernizacije železničke infrastrukture Srbije; osvojene su perspektive ruskog tržišta srpskim preduzećima koji isporučuju kvalitetnu prehramabenu i industrijsku proizvodnju.\nUnikatna tradicija rusko-srpskog istinskog prijateljstva i uzajamne pomoći projavila se u složenoj situaciji za Srbiju u vreme poplava, kada su ruski spasioci, uključujući i spasioce iz rusko-srpskog humanitarnog centra u Nišu, pružili pravovremenu, efikasnu i raznovrsnu pomoć u likvidiranju vanredne situacije. U okvirima dostavljene humanitarne pomoći, ukazao je V. V. Putin, nekoliko letova aviona Ministarstva za vanredne situacije RF je u Srbiju prebacilo više od 140 tona humanitarnog tereta. Da podsetimo da od zapadnih partnera besplatna pomoć Srbiji nije ni stigla – EU je za saniranje posledica navodnjavanja omogućila srpskom narodu kredit od 300 miliona evra.\nU sadašnjoj fazi poseta ruskog predsednika, prema njegovoj sopstevnoj definiciji, treba da pruži novi “ozbiljan impuls tradicionalno prijateljskim rusko-srpskim odnosima, koji iz godine u godinu rastu i jačaju”. Srbiji se pružaju unikatne mogućnosti sveobuhvatnog i potpunog obnavljanja rusko-srpskog partnerstva i saradnje, mogućnost bez uslovljavanja (i to je, podvlačimo, suštinska razlika u odnosu na poziciju Zapada) pristupanju sveopšte obnove posle razarajućih zapadnih sankcija, bombardovanja i svesnih napora da pretvore Srbiju u bespravni i nemoćni protektorat, ka razvoju svoje ekonomije.\nTo je nešto što bi svaka zemlja koja teži zaštiti svog suvereniteta i nezavisnosti mogla samo poželeti. Međutim, glavni uslov za to je umeće da se razlikuju istinski prijatelji od onih koji se tako samo predstavljaju i koji su po neumoljivim istorijskim i geopolitičkim zakonima bili i ostali neprijatelji srpskog naroda.


Press Online :: Life style :: PROVERENA TEHNIKA KOJA SIGURNO "PALI": Ovako ćete se otarasiti negativnih misli!\nPROVERENA TEHNIKA KOJA SIGURNO "PALI": Ovako ćete se otarasiti negativnih misli!\nKada god vas obuzmu crne misli, negativnost, malodušnost i teskoba, odagnajte ih za par sekundi – koristeći ovu jednostavnu i efikasnu tehniku ruskog psihologa V. Ljermontova. Naravno, osećanja (pogotovo negativna), ukazuju na neki problem koji treba da razrešimo, a ne potiskujemO.\nImate dva izbora: da se uhvatite "posla" i da problem rešavate – ili da samo očajavate. Ali, kada nam je teško i ne vidimo brzi izlaz, treba nam nešto da nas izdigne iznad tih misli.\nTehnika je toliko jednostavna, a iznenadiće vas koliko je efikasna! Evo što treba da uradite istog momenta čim vas obuzmu negativne misli. Postavite u sebi sledeća tri pitanja tim mislima:\n2. Šta hoćeš od mene?\n3. Ko te je poslao?\nZašto žene plaču više nego muškarci?\nNavike koje uništavaju raspoloženje!\nNE ŽELITE DA ODRASTETE? Zastrašujući pokazatelji da ste odrasla i zrela osoba!\nNa ovaj način svoje loše misli tretirate kao negativnu energiju koja vam je nametnuta spolja, ne poistovećujete se s njima, ne dopuštate im da pređu u fazu osećanja ili generalnog raspoloženja – tako one odmah gube na snazi, slabe i nestaju!\nAutor tehnike savetuje da ova tri pitanja stalno imamo na umu i da njima neutrališemo svaku crnu misao, čim se pojavi. I tako, kada god se u duši osećate loše – ne prepuštajte se očajavanju, nego primenite tehniku postavljanja ova 3 pitanja.\nMožete se još dodatno upitati:\n1. Kome je potrebna moja bol?\n2. Kome je potreban moj strah?\n3. Ko se hrani mojom patnjom i osećanjem teskobe i beznađa?\nOvakav tretman crnih misli doneće vam veliko olakšanje koje vam u tim trenucima uistinu jedino i treba! Probajte ovu jednostavnu i super-efikasnu metodu sledećeg puta i sami se uverite.\nIzvor: Atma.hr, Stil


Maha Sambodi Darma Sanga - Biografija - BSDS\nMaha Sambodi Darma Sanga\nŠkola i religijsko obrazovanje\nPalden Dorđeova bolest\nNestanak Palden Dorđea\nZmijski ujed i čuda\nLutanje do Bara okruga\nMeditacija u jami\nPropovedanje u Haklorija džungli\nInedija ili bretrijanizam\nPonovno pojavljivanje u Ratnapur džungli\n1. Porodica i detinjstvo\nMaha Sambodi Darma Sanga (ranije ime mu je bilo Palden Dorđe, rođen Ram Bahadur Bomđan) rođen je 10. aprila 1990. godine, između 2:25 i 4 ujutru u selu Ratanpur, Bara okrug, u Nepalu.\nRamovi roditelji su zemljoradnici. Njegova majka, Maja Devi se udala u 12-oj godini. Imala je 5 sinova i 4 kćeri. Ram je njen treći sin. U trudnoći sa njim, nije mogla da jede meso, a da se ne razboli. Sin, koga je nazvala Ram, nije hteo da jede meso i već u ranom detinjstvu je često napuštao kuću.\nRamu je uvek bilo drago da vidi Lame ili svete osobe i rado bi ih imitirao. Često se činio izgubljen u mislima i govorio je veoma malo. Kad god bi neko razgovarao sa njim, on bi odgovarao sa osmehom i tretiro bi ljude svih uzrasta jednako.\nPorodica i komšije za Ram Bomđana tvrde da je delovao drugačije od svojih prijatelja iz detinjstva i da je često posmatrao druge ljude u bogosluženju, a i sam bi se molio. Opisuju ga kao rođenog sa mirnom prirodom, i nikad nije ulazio u svađe, niti je ubijao životinje. Počevši od pete godine, jeo je samo ostatke hrane, a kada nije ostalo ništa, samo bi otišao gladan.\n2. Škola i religijsko obrazovanje\nOzbiljno se posvetio učenju i retko se igrao s drugom decom, radije bi ostajao sam. Odbijao je takmičenja i uviek je bio miran. Provodio je vreme čitajući svete tekstove, u meditaciji i obožavanju Pipal drveta, što mu je pričinjavalo veliku radost. Videvši takvo ponašanje, njegov otac ga je poslao na studije spisa Lame Ćjojija, kod Samden Lame, u svom selu, nakon čega se Ram Bomđan odlučuje da potpuno prihvatiti duhovni život.\nPrihvatio je monaški život kod Som Bahadur Lame iz Sudha, odeljenje 8, ćitvanskog seoskog komitete za razvoj .\nLama je za njega rekao:"Bio je poslušan i nikada nije rekao 'ne' na moju zapoved. Bio je dobronameran prema svima i društven. Govorio je da mu je pažnja više usredsređena na meditaciju nego na čitanje knjiga."\nDobio je inicijaciju Panćašil.\nNa inicijaciji je odbio da mu se odreže kosa, što je bio običaj, koji nije hteo da sledi. Nakon inicijacije je dobio ime “Palden Dorđe”.\nObičaj je bio da inicirani dečaci odu u pećinu i meditiraju i do mesec dana. Som Bahadur Lama je bio iznenađen lakoćom sa kojom je Palden Dorđe prihvatio ovaj izazov i kako se lako prilagodio situaciji koja zahteva malo hrane. Upravo je tada shvatio da ovaj momak ima prirodni talenat za duboke i produžene meditacije.\nNakon što je završeno dvogodišnje školovanje, svih devet Iniciranih mladića otišli su u Lumbini, rodno mesto Gospoda Bude, na ekskurziju. Palden Dođe je bio potpuno oduševljen ovim mestom i činilo se da su se njegova religijska ubeđenja još više produbila.Odbio je da se vrati dok su ostalih osam Iniciranih otišli. Tako odlazi u Deradun na dalje usavršavanje u veronauci, sa Guruima iz Deraduna (Indija). Nakon toga se vratio u Nepal, u prelepi grad na obali jezera koji se zove Pokara.\n3. Palden Dorđeova bolest\nJednom prilikom, tokom boravka u Pokari, Palden Dorđe se ozbiljno razboleo i postao skoro paralizovan da su ga Lame morali poslati kući na lečenje. Kada je došao kući zamolio je svoju porodicu, da prestanu žrtvovati životinje i koriste alkohol, jer ako to nastave raditi, stanje sa njegovim zdravljm će se iskomplikovati i fatalno završiti. Oni su tada prestali sa tim i on je bio bolje, ali je još uvek šepao. U noći, 16. maja 2005. je napustio svoj dom i otišao u šestogodišnju meditaciju.\n4. Nestanak Palden Dorđea\nNjegova majka je tada pozvala selo da krene u potragu za njim i svi su pošlii da ga traže. Dečak, meštanin, je trvdio da ga je vidio kao trese drvo manga. Palden Dorđe je tada došao i pokupio mangoe i krenuo prema reci u koju je ušao potpuno obučen. – "Mislio sam da si nestao", rekao mu je dečak.\nRam Palden Dorđe je odgovorio . – "Jesam li? Bolje idi kući i pazi da me ne dotakneš." Dečak je otrčao kući, ali mu niko nije verovao, da se to sve desilo. Palden Dorđeovi rođaci su otišli do te uvale. Po svom običaju, dočekao ih je sa smeškom. Rekli su mu da se vrati kuci. – "Doći ću u 4 sata". Porodica je odlučila da neko treba da bude uz njega, tako da su njegova braća odlučila da od toga dana ostanu da ga paze.\nU četiri sata pokupio je nekolika manga i počeo je jesti jedan. Rekao je mlađem bratu da mu donese vode, riže, njegovu lama odoru, brojanice i sliku Buddhe. Njegov mlađi brat je poslušao. Tada je došla i njegova sestra da mu kaže da smesta ide kući. Videvši kako je mršav, od nedavno minule bolesti, plakala je i preklinjala ga da ide kući. Palden Dorđe joj je rekao da prestane da plače i ona je otišla kući.\n5. Početak meditacije\nTada je Palden Dorđe ušao u trans. Na glas je počeo da postavlja pitanja i davao odgovore. Prišli su mu neki seljani i rekli da prestane da se glupira i da ide kući.\nUplašili su se da je postao ozbiljno mentalno bolestan ili lud. Stariji brat ga je dotakao i tada mu je telo postalo veoma vruće i pocrvenelo je. Rekao je. – "Molim vas, ostavite me na miru ili jedan od nas može umreti. Ako mene ili moje stvari bilo ko uznemiri u ponoć, moraću meditirati 20 godina, ali ako sve ide dobro, meditiraću 6 godina."\nU pratnji svoje braće i meštana koji su ga sledili iz daljine, Palden Dorđe je otišao da pronađe dobro mesto u šumi za meditaciju. Njegovi roditelji su insistirali da ponese nešto hrane i vode sa sobom. Napokon je došao do mesta meditacije u 11 sati pre podne, 18. Maja 2005 godine. Bio je ovo dan kada su meštani Ratnapura slavili Budinu pojavu ili rođenje. Buddha Jayanti (Vesak). Seo je pod drvo pipal i ponudio deset vrsta voća slici Bude.\nOko 30 seljana je videlo gde Palden Dorđe meditira, i ostavili su mu donaciju od preko 1000 rupija, što je običaj za dan pojave Gospoda Bude. U ponoć toga dana, neki nestašni momci su se došunjali da uznemire Palden Dorđea i da ukradu tu donaciju. Počeli su da se svađaju oko novca, a kasnije jedni druge da osuđuju pred seljanima. Pošto su priznali šta su uradili, izvinili su se Palden Dorđeu.\nTako je on napsutio prvo mjesto meditacije 24-tog maja 2005 i otisao na sever. Tada je dao 6 listova sa pipal drveta svom starijem bratu, govoreći mu da ih stavi u ulje. Rekao je da će sve da bude dobro sa porodicom,dok budu čuvali listove. Njegovi rođaci su plakli kada je otišao.\nTako su opet seljani postali zabrinuti gde je otišao Palden Dorđe. Međutim, jedan čoban ga je u kasno popodne spazio na novom mestu meditacije. Poslali su po njegovu braću i rekli im da idu i da ga nađu i dovedu kući. Ali je on odbio da se vrati i otišao kod drugog pipal drveta na istok.\nPalden Dorđe je rekao svojoj porodici da mora da nastavi meditaciju po svaku cenu. Ocrtao je gde da stave ogradu oko mesta za meditaciju, pa su i seljani i njegova porodica postavili žicu oko njega. Pošto je sve više posetilaca dolazilo na mesto gde je meditirao, Palden Dorđe je dao uputstvo, da se napravi koliba, prekrivena plastikom sa svih strana u kojoj je ostao 15 dana. Nakon tih 15 dana rekao je: "Dobio sam energiju da sada ponovo mogu da meditiram pod drvetom, napolju."\nU to vreme je bila velika suša u selu. Palden Dođe im je rekao da se mole Bogu zmija i tada je posle 5 dana pala kiša. Posle 75-og dana meditacije, otvorio je oči i rekao svom bratu da ga od sada oslovljava sa "Om Namo Guru Buddha Gyani" Vratio se u svoju meditaciju. Od tog dana nazvan je "Om Namo Guru Buddha Gyani" (Postovaje Gospodaru Mudrosti Buddhi)\n18-tog avgusta 2005. je sazvao svoje prijatelje Lame, koji su ga tom prilikom pitali kako on može da preživi bez vode. On im je odgovorio da su ga dva zmijska Boga štitila sa svih strana. Toga dana Palden Dorđe menja svoju odecu i od tada nosi belu. Ta bela odeća se zove Ngag.\n6. Zmijski ujed i čuda\n6. novembra 2005. zmija je ugrizla Palden Dorđea i njegovo telo je bilo otrovano. Počeo se znojiti tako da je više od dva litra znoja isteklo iz njegovog tela, ali on je i dalje meditirao i na taj način neutralisao otrov. Palden Dorđeovi sledbenici veruju da je on toga dana doživeo prosvetljenje, zato što Bodisatva ima sposobnost da preživi tako nešto, ako je u dodiru sa drvetom, zemljom i kamenom. Bodisatva u tim uslovima može da svari zmijski otrov, da bude ne dodirnut vetrom i da razume jezik svih stvorenja.\n8. novembra 2005. Palden Dorđe je rekao ljudima koji su bili oko njega da on nema energiju Bude i da ga ne predstavljaju kao inkarnaciju Bude.\n"Ostavite me na miru i u zemlji će veoma brzo zavladati mir". Međutim sve više ljudi se počelo okupljati, pevati svete himne i molitve i to mesto postaje vašar, kako je preneo radio HBC 94 FM, koji je bio na tom mestu 10. decembra 2005. Posetioci su držani na distanci od oko pedesetak metara. Svedoci tvrde da Palden Dorđe nije jeo, pio ili išao da se olakša. Samo je sedeo i meditirao ispod Pipal drveta. Broj začuđenih posmatrača bivao je sve veći i veći.\n7. Lutanje do Bara okruga\nPosle 10 meseci meditacije, 11. marta 2006. Palden Dorđe je nestao. Nije dao nikakvo objašnjenje i neki su verovali da je otet. Međutim njegovi sledbenici su smatrali da je otišao dublje u šumu da pronađe mirnije mesto za meditaciju.\nPolicija je prekinula potragu za njim, jer je mogućnost prevare bila eliminisana. Sumnjajući na pranje novca autoriteti su zamrzli račun u banci lokalnog menadžerskog komiteta za posetioce, koji je prikupio vise od 600 000 rupija(7950 dolara), ali nisu našli nikakve dokaze za to.\n19. marta grupa njegovih sledbenika ga je pronašla nekih 2 km jugoistočno od mesta meditacije. Pričali su sa njim nekih 30 minuta prilikom čega im je Palden Dorđe rekao: "Nema mira ovde" i da će se vratiti za 6 godina, što će biti 2011. ili 2012. godine. Ostavio je poruku svojim roditeljima da se ne brinu za njega.\n25. decembra 2006. seljani iz Bara oblasti su videli Palden Dorđea kako meditira. Nosio je mač za zaštitu u džungli, podsećajuci prisutne da je "čak i Gautama Buda morao da se štiti" i tvrdio da u međuvremenu nije jeo ništa osim bilja.\nPodsetio je na svoj šestogodišnji zavet i rekao da bi dozvolio posetiocima da ga posmatraju ukoliko bi se zadržali na određenoj distanci i ako ga ne bi uznemiravali. Kada je reporter počeo govoriti o tome da će hodočasnici na njegovo mesto meditacije ostavljati donacije za njega, Palden Dorđe rekao je da donacije ne smeju biti zloupotrebljene ili upotrebljene u komercijalne svrhe. Novi talas posetilaca je došao da ga vidi i da mu se pomoli na njegovom novom mestu meditacije. 8. marta 2007. napustio je Bara okrug da bi ponovo pronašao mirno mesto za meditaciju.\n8. Meditacija u jami\n26. marta 2007. policijski inspektor Ramešvar Jadav iz policijskog okruga Niđgad, pronašao je Palden Dorđea unutar rova koji je podsećao na bunker i bio oko 2 m širok. Policijski tim zajedno sa komandantom Jadavom je otišao do tog mesta pošto su se već čule glasine da Palden Dorđe meditira pod zemljom. "Negovo lice je bilo čisto a kosa fino očešljana", rekao je Jadav.\nTvrdio je da je bunker bio cementiran sa svih strana i prekriven drvetom obrađenim krovom. Indra Lama, čuvar Palden Dorđea od samog početka njegove intenzivne meditacije, koji je bio raspoređen na to mesto, rekao je da je bunker pripremljen po uputstima koje je dao Palden Dorđe. "Posto nam se ukazao pre nedelju dana, izrazio je želju da meditira pod zemljom i zbog toga smo ga napravili" rekao je on.\n9. Propovedanje u Haklorija džungli\n2. avgusta 2007. Palden Dorđe se obratio velikom broju posetilaca koji su došli u Halkorija džunglu, u Bara okrugu u južnom Nepalu.Miting je organizovao Namo Buda Tapoban komitet koji je posvećen brizi o Palden Dorđeu.\nPrilog o dečakovom prvom javnom propovedanju i obraćanju hodočasnicima je bio emitovan na lokalnoj radio stanici, a komitet je takođe pozivao ljude telefonima.Oko tri hiljade ljudi se okupilo da sluša Palden Dorđeovo obraćanje. Taj događaj je bio zabeležen videom.Bloger Upendra Lamičane je napisao članak i napravio fotografije sa tog sastanka, a Palden Dorđeova poruka je bila: "Jedini način da spasimo ovu naciju je duhovnost".\nOvo je njegov govor:\n11. Inedija ili bretrijanizam\nProsečno ljudsko biće koje prestane da pije tečnost će umreti od dehidratacije za tri-četiri dana. Prema Ginisovoj knjizi rekorda najduže vreme da je ljudsko biće preživelo bez vode bilo je 18 dana. Međutim Palden Đorđe ne izgleda da će prekinuti svoju meditaciju da nešto pojede i popije.\nRam Bahadur Bomđan-Tapasvi Palden Dorđe, nije napuštao drvo meditacije tokom celog dana, kako tvrde očevidci, ali nikome nije bilo dozvoljeno da mu se previše približi. Između 5 poslepodne i 5 ujutru nikome nije bilo dozvoljeno da ga vidi i zastor je bio podignut u tu svrhu. Mnogi ljudi su spekulisali da je pio vodu i jeo za to vreme.\nNeki pristalice veruju da razgovori o inediji nisu relevantni i da je sposobnost da sedi skoro nepokretan iz dana u dan, bez obzira na ekstremne vremenske uslove uključujući hladne zime i monsune je bila potpuno očigledna. Na primer, američki pisac Džorž Sonders koji je posetio Paldena Dorđea i koji ga je posmatrao tokom jedne čitave noći bio je impresioniran kako je Palden Dorđe bio u savršeno mirnom položaju čak i tokom večernjih klimatskih uslova koji su izgledali nepodnošljivo hladni i za mnogo bolje odevenog novinara.\nDecemdra 2005. godine devet članova vladinog komiteta koji su bili predvođeni Gunđaman Lamom posmatrali su Palden Dorđea veoma pažljivo tokom celih 48 sati i videli da nije uzimao nikakvu hranu niti vodu za to vreme. Video snimak ovog testiranja bio je takođe napravljen. Međutim njima nije bilo dozvoljeno da piđu više od 3 metra kako bi isčitali njegove vitalne znake. Nepalska vlada je planirala da napravi pažljivu naučnu studiju ali plan nikada nije sproveden.\n2007. godine Diskaveri kanal je napravio dokumentarni film "Dečak sa božanskim moćima". Prva četiri dana filmska ekipa je morala ostati izvan bodljikave ograde koja ga je štitila, tako da njihove infracrvene kamere nisu mogle da zabeleže prisustvo tela u podnožju drveta gde je Palden Dorđe sedeo . Iz drugog pokušaja nekoliko nedelja kasnije, filmskoj ekipi je dozvoljeno da snima Palden Dorđea neprekidno 96 sati tokom noći i dana i za to vreme on nije pio tečnost niti jeo hranu. Prema naučnicima koji su bili u dokumentarcu, od prosečne osobe bi se očekivalo da umre od posledice prestanka rada bubrega nakon četiri dana bez unošenja ikakve tečnosti u organizam. Mladić nije pokazivao nikakve znake fizičkog propadanja koji se inače dešavaju usled dehidratacije. Filmska ekipa je pretražila celo područje oko drveta gde je Palden Dorđe sedeo ali nikakvo prisustvo hrane niti vodenih cevi nisu bili otkriveni.\n12. Ponovno pojavljivanje u Ratnapur džungli\n10. novembra 2008. Palden Dorđe se ponovo pojavio i pričao je sa grupom posvećenika u udaljenoj džungli Ratanpura, 150 km jugoistočno od Katmandua, blizu Nićgada. Njegova kosa je bila do ramena a telo obavijeno u belu tkaninu.\nTranslated by: Vesna i Aleksandra


Život u lepenici uz sveće (VIDEO) | Za media\nSlavica Mladenović iz Velikog Izvora živi sa sinom u lepenici, bez struje skoro četiri godine. Obolela je i zato nigde ne radi, od primanja ima samo dečji dodatak i od toga ne može da izdržava svoju porodicu.\nSanja o tome da prikupi malo para da pošalje sina na njegovu prvu ekskurziju u životu, a najsrećnija bi bila kada bi im dobri ljudi pomogli da sagrade novu kućicu.\nEmbedded video for Život u lepenici uz sveće (VIDEO)\nBašta Balkana (VIDEO)\nNaši stari su umeli da poštuju i čuvaju tradiciju kraja iz kojeg potiču a grupa mladih entuzijasta iz sela Veliki Izvor...Više\nPredavanje PRODUŽI ŽIVOT u Velikom Izvoru\nU petak 30. juna u Velikom Izvoru kod Zaječara, biće održano predavanje „Produži život“ na temu doniranja organa i...Više\nMeštani sela Veliki Izvor kod Zaječara na Đurđevdan, iako veoma vredni ljudi, na stranu ostavljaju sve poljoprivredne...Više


Multipla skleroza - Hendi portal\nMatične ćelije u liječenju multipla skleroze\nDatum objave 20. Marta 2018.\nNema komentara na Matične ćelije u liječenju multipla skleroze\nMeđunarodno ispitivanje pokazalo je da transplantacija matičnih ćelija može da donese velike pozitivne promene za mnoge obolele od multiple skleroze, izjavili su lekari koji su učestvovali…\nOznake Istraživanja, Matične ćelije, Multipla skleroza\nO tretmanu matičnim ćelijama\nDatum objave 25. Novembra 2017.\n2 komentara za O tretmanu matičnim ćelijama\nKada govorimo o tretmanu matičnim ćelijama kod osoba sa neurološkim smetnjama i oboljenjima (mozak, kičma, nervni sistem) i obimu koji obuhvata na evropskom kontinentu, sa sigurnošću …\nOznake Cerebralna paraliza, Kičmena moždina, Matične ćelije, Multipla skleroza, Nadrilekarstvo\nVježbanje usporava napredak multiple skleroze\nDatum objave 6. Oktobra 2017.\nNema komentara na Vježbanje usporava napredak multiple skleroze\nRedovan trening može da uspori napredak multiple skleroze\nDobro je poznato da vježbanje ima mnogo uticaja za vaše zdravlje i izgled, a jedno nedavno istraživanje koje je sprovedeno u Danskoj, pokazalo je da redovan trening može da pomogne u usporavanju …\nLekovi koji zaustavljaju MS i do 70 odsto\nDatum objave 15. Juna 2017.\nNema komentara na Lekovi koji zaustavljaju MS i do 70 odsto\nU Srbiji trenutno ima 7.000 obolelih od multiple skleroze i utisak je da taj broj raste\nOd multipla skleroze češće obolevaju žene i dominantno su to mlađe osobe, a prvi simptomi javljaju se i kod dece, kaže u razgovoru za Danas dr sc. med Željko Krsmanović,\nOznake Lijekovi, Multipla skleroza\nDatum objave 7. Februara 2017.\nOznake Multipla skleroza\n← NovijeObjave1 2 3 Starijeobjave →


Potpisan memorandum o saradnji između poduzetnika Zenice, ZDK i NR Kine - Zenički.net\nNaslovnica Svijet Potpisan memorandum o saradnji između poduzetnika Zenice, ZDK i NR Kine\nUdruženje poslodavaca Zenica, Savez udruženja/udruga poslodavaca ZDK, potpisali su Memorandum o razumijevanju sa Kinesko-europskom agencijom za tehničku i ekonomsku saradnju (CEATEC).\nPotpisivanjem Memoranduma o razumijevanju bit će učinjen važan korak za uspostavljanje saradnje između poduzetnika Zenice i ZDK i NR Kine, što će omogućiti uspješniju komunikaciju među stranama i promociju ovog regiona potencijalnim kineskim partnerima.\nSlijedeći korak poslije potpisivanja Memoranduma je organizovanje prezentacije CEATEC i mogućnosti konkretne saradnje BH privrednika sa CEATEC-om i privrednicima ZDK i Srednjobosanskog kantona krajem maja ili početak juna, u ovisnosti od epidemiološke situacije.\nPrethodni članakFirme u Federaciji BiH duguju Poreskoj upravi 1,35 milijardi eura\nSljedeći članakBiH: Registrovano 473 novozaraženih koronavirusom, preminulo još 26 osoba


Poplave i klizišta ubijaju najmanje 15 ljudi u Nepalu, 6 nestalo - AŽURIRANJE - broj poginulih porastao na 55 -- Zemaljske promjene -- Sott.net\nPet, 12 Srp 2019 19:46 UTC\nNajmanje 15 osoba je poginulo, šest se vodi kao nestalo, a 13 je povrijeđeno u klizištima i poplavama izazvanim monsunskim kišama u Nepalu, saopštile su danas vlasti.\nU saopštenju Ministarstva unutrašnjih poslova navodi se da je 15 osoba poginulo, 13 je povrijeđeno, a šest vodi kao nestalo u klizištima i poplavama.\nU glavnom gradu Katmanduu poginula su tri člana iste porodice kada se urušio zid njihove kuće.\nNa lokalnim televizijama emitovani su snimci na kojima se vidi kako policija iz pojedinih dijelova Katmandua evakuiše mještane u gumenim čamcima.\nKomentar: Broj mrtvih u Nepalu u posljednja tri dana popeo se na 55 zbog razornih poplava i aktiviranja klizišta, dok su deseci ljudi nestali i ranjeni, a tisuće su bile prisiljene napustiti svoje domove, priopćile su u nedjelju nepalske vlasti.


Cela kuća/apartman Vikendica Jezero, Nova Varoš (Srbija) – Hotel? trivago\nVikendica Jezero - detalji\nObjekat se nalazi u potpuno prirodnom okruzenju borove sume, udaljen 50 m od Zlatarskog jezera, objekat poseduje letnjikovac, rostilj, uredjeno dvoriste sa fontanom. Objekat je veoma komforan, sa velikom terasom sa koje se pruza lep pogled na prirodu. Spavace sobe su oblozene borovim drvetom sto omogucava miran i kvalitetan san.\nDomacin i njegov tim zeli dobrodoslicu svim buducim gostima. Potrudicemo se da vam docaramo netaknutu prirodu planine Zlatar i zlatarskih jezera kao i tradicionalnu kuhinju i delikatese naseg kraja. Dobro dosli\nKao atrakcije naseg kraja nudimo krstarenje Uvackim i Zlatarskim jezerom, posetu ledenoj pecini, kao i stanistu Beloglavog supa, posetu manastiru Milesevi i Pribojskoj banji.\nHotel Bona Fidesod 19€\nHotel Apartman Marijaod 5€\nSvi hoteli u: Nova Varoš\nOcena trivago Rating Index na osnovu recenzija 49 na Internetu\n8,6 od 10 na osnovu 49 kritika


Analiza | 18:00 Australija - Srbija Tip: AH 2 (P) -15.5 | Kladionica | Tipodrom.com\nObjavljeno: 2019-08-09 16:06:30\nZenska reprezentacija Srbije je opravdala ulogu favorita u svojoj grupi te se plasirala na OI u Tokiju. Sada na redu je muska reprezentacija koja u grupi osven Australije ima i Italiju i Kamerun te po svemu sudeci ako se ostvare sve tri pobede sto se i ocekuje, gledacemo i njih na zavrsnom turniru.Prva prepreka ce biti Australija koja je danas apsolutni autsajder te od njih ne ocekujem apsolutno nista. Australija ce igrati koliko im dozvoli Srbija, verujem da ce reprezentacija Srbije dominirati tokom citave utakmice pa ocekujem veliku pobedu od nad 15 poena razlike.\nZadnji put ove dve zemlje su se sastale 8. juna kada je Srbija sa B ekipom dobila Australiju u 5 setova. Pre toga je Srbija sa standardnom postavom dobila Australiju sa jednim izgubljenim setom i 15 poena razlike a danas ocekujem upravo da se ne izgubi set te bi to trebalo biti dovoljno da se predje ovaj hendikep. U marathonu isto preporucujem i -16.5 po 2.00 kvoti a ja cu tu probati nesto sigurnije.\nTip: AH 2 (P) -15.5 -7


Jedinstveni filmski doživljaj 'Knjiga o džungli' premijerno 13. aprila u bioskopu Cineplexx Ušće Shopping Center, u 19 časova Prolog\nJedinstveni filmski doživljaj 'Knjiga o džungli' premijerno 13. aprila u bioskopu Cineplexx Ušće Shopping Center, u 19 časova\nPremijera najnovije Diznijeve 3D igrane avanture "KNJIGA O DŽUNGLI" (THE JUNGLE BOOK) će se održati 13. aprila u bioskopu Cineplexx Ušće Shopping Center, u 19 časova.\nKarte za premijeru filma namenjenog svim generacijama su puštene u prodaju, i mogu se kupiti na blagajnama bioskopa Cineplexx Ušće Shopping Center ili preko sajta www.cineplexx.rs.\nNe propustite priliku da među prvima pogledate uzbudljivu igranu verziju omiljene priče iz detinjstva, koju smo svi obožavali.\nDečak Mogli, njegov mentor panter Bagira, brižna vučica Rakša i vuk Akila, opasni tigar Šir Kan, veseli meda Balu, piton zavodljivog glasa Ka i orangutan Kralj Luj vas čekaju u bioskopu.\n„Knjiga o džungli" fantastično spaja igrani film i fotorealističnu CGI animaciju i okruženje, upotrebom najsavremenijih tehnika i pripovedačkim stilom koji će odvesti publiku u očaravajući i bogati svet.\nAngelina Jolie odstranila obe dojke zbog straha od raka


Uvertira pred derbi Severnog Londona, Sol Kempbel pecnuo "pevce" - Sportske.net\nUvertira pred derbi Severnog Londona, Sol Kempbel pecnuo "pevce"\nDanas od 17:30 časova kreće spektakl na "Emiratima".\nLevi u cajtnotu, PSŽ jedini spas?!Stigla potvrda, Ljajić dobio društvo iz Arsenala!Novi problemi za Poketina, vezista propušta derbi Severnog LondonaKod "tobdžija" ništa novo, Arsenal gubi vunderkinda?Fudbaler Arsenala se seli u Istanbul?\nČetvrto kolo Premijer lige će obeležiti veliki derbi Severnog Londona, "omraženi" rivali Arsenal i Totenhem će podeliti London. Videćemo ko će napustiti "Emirate" podignute glave, utakmice dva kluba su uvek bile više od običnog meča.\nArsenal ima osvojenih šest bodova iz prve tri utakmice, dok "pevci" imaju dva manje. Zadnje dve, tri sezone je očigledan uspon Totenhema, Poketino je doneo dosta promena deluje da su "pevci" za sada uspešniji tim.\nIpak u prošlosti se znalo ko je bio "gazda" o čemu je posvedočio i Sol Kembel. Nekadašnji štoper "Gordog albiona" je igrao za oba tima, imao je zanimljiv odgovor kada ga je Redknap upitao zašto je napustio svoje "pevce" i prešao u "tobdžije" 2001. godine.\n"Totenhem sam napustio kako bih osvajao trofeje. U Arsenalu sam imao bolje saigrače, bolje uslove. Ipak sada su "pevci" ispred Arsenala, imaju novi stadion. Vreme je za Arsenal da se vrati, polako to rade, ali je Totenhem odličan", izjavio je Sol Kembel.\nDok u Totenhemu nije osvajao priznanja, u Arsenalu je imao veoma uspešan period. Osvojio je po dva puta Premijer ligu, ali i FA kup.


Gračanica: Poslovanje 426 firmi | Zivinice.ba\nGračanica: Poslovanje 426 firmi\nAutor: Šefik Gadžo 16.04.2019 17:32\nBisnode će, kao analitički i networking partner Grapos Expo Gračanica 2019.omogućiti izlagačima i posjetiocima sajma uvid u poslovanje kompanija Gračanice, BiH i regije ali i kreirati preglede poslovanja kompanija izlagača te grana djelatnosti u kojima se oni nalaze. Partnerstvo Sajma sa Bisnodeom omogučiće izlagačima kaoi posjetiocima drugačije poglede na korištenje pouzdanih i pravovremenih informacija u biznisu te na umrežavanje, kao značajan izvor novih poslovnih kontakata.\nVjerujemo da će ovakve aktivnosti, koje sajam Grapos Expo, kao značajan faktor razvoja poduzetničke klime te privrednog i ekonomskog razvoja Gračanice, uvodi svake godine, praveći iskorak u svim segmentima,omogućiti da raste i uvrsti se na ljestvicu najvećih ne samo u BiH već i najznačajnijih sajmova u regionu.\nNajviše ovih kompanija, njih 82,39% su male i nalazi se u preređivačkoj industriji (32,16%), slijedi trgovina na veliko i malo (25,88%) i prijevoz i skladištenje (7,98%). Skoro 70% ovih kompanija radi deset i više godina, što potvrđuje i tradiciju poslovanja. Prihodi ovih kompanija su skoro 740 miliona KM, dobit gotovo 65 miliona KM a zapošljavaju 7.535 radnika.U donosu na prethodnu godinu, gračaničke kompanije pokazuju porast po svim pokazateljima, između ostalog imaju rast prihoda za 5%, dobiti za 9%i broja zaposlenih za skoro 7%.\nOd ukupnog broja kompanija u Tuzlanskom kantonu, gračaničkih je 11.5%, one zapošljava 11,6% ukupno zaposlenih kantona i kreiraju 10,75% prihoda i 14% dobiti kantonaa skoro trećina kompanija u prerađivačkoj djelatnosti (C) tuzlanskog kantona su gračaničke kompanije.\nZa razvoj i rast svake kompanije, neophodni su novi klijenti. Jedan od načina da ih upoznate je i business networking -poslovno umrežavanje kao razmjena informacija i ideja poslovnih ljudi, koja omogućavaupoznavanje sa potencijalnim klijentima i poslovnim partnerima ali i uspostavljanja dobrih odnosa i povjerenje među poslovnim ljudima u svojim zajednicama.\nStoga Bisnode organizira Bisnode Speed Networking, ovoga puta za izlagače i predstavnike kompanija koje će posjetiti GRAPOS EXPO 18. 04. u 12.00 sati. Ukoliko želite učestvovati na ovom jedinstvenom i efikasnom poslovnom umrežavanju, prijavite se na ovaj LINK i dođite u četvrtak 18. 04. na Sajam GRAPOS EXPO u Gračanicu da proširite krug svojih poslovnih kontakata./Darija Marković/


„Stepenište ka raju“ se uskoro otvara za javnost? - National Geographic Srbija\nNakon oluje u februaru ove godine, budućnost Haiku stepeništa, poznatog i kao "Stepenice ka raju" (Stairway to Heaven), ugrožena je, ali grupa lokalnih entuzijasta ne odustaje od čuvene turističke atrakcije tako lako. Volonteri neprofitne organizacije Friends of Haiku Stairs već godinama pomažu u održavanju stepenica tako što uklanjaju biljke koje rastu u njegovoj blizini i učestvuju u realizaciji projekata u vezi sa njihovim očuvanjem.\nPročitajte: Povratak kralja havajskih šuma\nWatch your step on the stairway to heaven. #HaikuStairs #Oahu (Photo by Ambassador Dan Lin Photography)\nPosted by Maui Jim on Tuesday, October 13, 2015\nI dok kompanija Honolulu Board of Water Supply, vlasnik zemljišta na kojem se stepenište nalazi, razmišlja o tome koliki će biti troškovi njegovog uklanjanja, članovima organizacije Friends of Haiku Stairs sinula je sasvim drugačija ideja – stanovnici Havaja mogli bi da počnu da naplaćuju njegovo korišćenje. Strani turisti tako bi penjanje plaćali 100 dolara, dok bi ulaznica za lokalno stanovništvo koštala 10 dolara.\nHikers may want to avoid the Ha'iku Stairs. Security is expected to increase after hikers were met by a landowner posse....\nPosted by KITV on Friday, July 4, 2014\nUprkos tome što je u pitanju pozamašna suma, volonteri smatraju da bi je turisti rado platili, s obzirom na to da trenutna kazna za prestupnike iznosi 600 dolara i šest meseci pritvora.\nOsim što igraju veliku ulogu u istoriji Havaja, sa stepenica se pruža vidik koji ostavlja bez daha.\nPriroda Prirodne lepote Havaji ostrvo Planina Zanimljivost Planinarenje


Organizovanje međunarodnih i nacionalnih bibliotečkih konferencija - BIBLIOTEKA GRADA BEOGRADA\nOrganizovanje međunarodnih i nacionalnih bibliotečkih konferencija\nBiblioteka grada Beograda imala je tu čast da od 13. do 18. maja 2018. godine organizuje jednu od najvažnijih svetskih bibliotečkih konferencija – MetLib 2018. MetLib konferenciju organizuje IFL Sekcija biblioteka velikih gradova (IFLA Metropolitan Libraries Section) počevši od 1968. godine. Konferencija je okupila preko 30 učesnika iz najvećih svetskih javnih biblioteka i 15 učesnika iz Srbije. Na konferenciji su učestvovali direktori i rukovodioci javnih biblioteka iz ukupno 16 zemalja – SAD, Kanade, Italije, Engleske, Francuske, Holandije, Finske, Nemačke, Singapura, Španije i dr. Tema konferencije glasila je “Javne biblioteke i izgradnja zajednice” (Public libraries and community building). U skladu sa tim, konferencija se bavial različitim u slugama, programima, projektima i drugim aktivnostima putem kojih biblioteke utiču, odnosno mogu da utiču na dobrobit i napredak svoje lokalne zajednice. Održano je više prezentacionih blokova (Osnaživanje nove generacije – bibliotečki servisi za decu i mlade, Otvoreni za sve – biblioteke i socijalna inkluzija, Biblioteke kao kulturno-obrazovni centri zajednice, Primeri dobre prakse i vizija budućnosti) na kojima su predstavljeni odabrani radovi biblioteka iz Amsterdama, Helsinkija, Utrehta, Roterdama, Zagreba, Sarajeva, Talina, Beograda i dr. Poseban blok posvećen je predstavljanju srpskih javnih biblioteka i Biblioteke grada Beograda. Tokom pet konferencijskih dana izloženo je dvadesetak prezentacija, održana su tri foruma, dve radionice, i brojne diskusione sesije. Gost po pozivu bio je prof. Endrju Smit, predavač na Emporia State University (SAD). Pored predavanja i razgovora, organizvoane su i posete drugim bibliotekama (Narodna biblioteka Srbije, Biblioteka Matice srpske) i kulturnim ustanovama (Matica srpska, Muzej savremene umetnosti), a inostrani gosti su upoznati sa istorijom, kulturom i kulturnim n asleđem Beograda i Srbije. Prema opštoj oceni učesnika, kao i Korada di Tilija, predsednika MetLib sekcije, ova konferencija je i u organizacionom i u stručnom smislu bila izuzetno uspešna i insprativna.\nVeb sajt: https://metlib2018belgrade.wrodpress.com/\nNajznačajniji domaći bibliotečki godišnji skup organizovan je u saradnji Zajednice matičnih biblioteka Srbije i BGB, koja je bila domaćin skupa. Tema skupa glasila je “Informaciono-komunikacione tehnologije i inovativni servisi u bibliotekama”. Na konferenciji je učestvovalo ukupno 27 izlagača, i to: 3 predavača po pozivu, 6 izlagača iz regiona i 18 domaćih izlagača. Prvi put Biblionet je imao tri internacionalna renomirana stručnjaka, predvača po pozivu:\nTobi Grinvlt (Pitsburg, SAD), direktor za digitalnu stranjtegiju i tehnološke integracije u Karnegi, biblioteci u Pitsburgu;\nRob Dejvis, nezavisni konsultant u oblasti bibliotekarstva (London, UK);\nDimitris Protopsaltou, direktor Kulturnog centra Fondacije Stavros Niarhos (Atina, Grčka).\nPored njih, kao specijalni gost skupa izlaganje je imao Kristofer Spalding, potpredsednik za platforme otvorenog koda i zajednicu EBSCO (Boston, SAD).\nTakođe, na Biblionetu su izlaganja imali i regionalni gosti iz gradskih biblioteka Zagreba, Rijeke, Ljubljane i Kopra. Na skupu je izlaganje imalo i 16 domaćih bibliotekara (sa ukupno 12 radova), čiji su radovi prošli proces selekcije. Na Biblionetu su izlaganje imali i predstavnici firmi Info kod rešenja (“Implementacija RFID rešenja u radu biblitoteke”) i Hewlett Packard-a (“Bežične tehnologije prenosa u bibliotekarstvu”).\nProjekat je trajao od marta (pripreme) do decembra 2017. godine (izlazak iz zbornika radova sa skupa), a sam stručni skup od 14. do 16. septembra 2017. godine.\nVeb sajt: https://biblionet2017.wordpress.com/\nVrednost projekta: 1.340.000,00 dinara\nKonferencija “Usluga po meri korisnika 21. veka: upotreba IKT u bibliotekama”\nProjekat je činilo organizovanje međunarodne konferencije “Usluga po meri korisnika 21. veka: upotreba IKT u bibliotekama”. Skup je održan u čitaonici Fodna umetnosti BGB 10. i 11. decembra 2015. godine, uz prisustvo 135 učesnika iz 8 država. Pozdravne reči su uputili Jasmina Ninkov, direktorka BGB, Matijas Miler Viferig, direktor Gete instituta i Vladan Vukosavljević, gradski sekretar za kulturu. Konferenciju je otvorio ministar kulture i informisanja RS Ivan Tasovac. Tokom dva dana predstavljena su tri uvodna i 16 dvadesetominutnih predavanja, kao i dve prezentacije komercijalnih firmi. Atmosferu sa konferencije možete pogledati u Galeriji fotografija.\nVrednost projekta: 450.000,00 dinara


Samoisceljenje : objašnjenje pravog uzroka i lečenja bolesti : Edvard Bah : 86-84091-29-9 : Knjizara.com: Knjige\nobjašnjenje pravog uzroka i lečenja bolesti\nEdvard Bah (autor)\nGoran Bojić, Aleksandar Dramićanin (prevod)\nNaslov originala: Healthy self / Edward Bach\nGlavni razlog neuspeha savremene medicinske nauke je što ona radi sa posledicama, a ne sa uzrocima. Ova knjiga vas upućuje kako da pronađete uporište neprijatelja, prepoznate pravu prirodu bolesti i napadnete je u korenu.\nOstali naslovi koji sadrže ključne reči: Fizioterapija , Radioterapija , Bolesti , Lečenje\n2004; latinica; 15 cm; 79 str.; 86-84091-29-9;\nIzdavač: Metaphysica; 2004; latinica; 15 cm; 79 str.; 86-84091-29-9;


PRIZNANJA ZA NAJMLAĐE POTOMKE STOČARA | LAJKOVAC NA DLANU\nPosted on September 28, 2019 September 28, 2019 by Snežana Bilić\nDa poljoprivreda ima perspektivu u kolubarskoj dolini i brdima, organizator 38. Izložbe priplodnih goveda simentalske rase u Lajkovcu je pokazao i tako što je najmlađim članovima porodica farmera dodelio male statue govečeta.\nNastavljena je tradicija nagrađivanja najmlađih, odnosno potomaka izlagača. Nagrađeno je ukupno 30.- oro dece i unučadi stočara, 15 devojčica i 15 dečaka. Dodela nagrada na izložbi je i otpočela dodelom priznanja najmlađima.\nAleksa Čitaković, Jovana Čitaković, Stefan Jerotić, Tara Jerotić, Aleksa Jerotić, Mina Mitrović, Miloš Ćatić, Tamara Ćatić, Luka Lazić, Milica Lazić, Luka Jovanović, Anja Adamović, Stefan Milaković, Maša Milaković, Vukašin Dimitrijević, Mila Milaković, Lazar Milić, Tijana Jevrić, Uroš Milić, Tatjana Jevrić, Miloš Mitrović, Nevena Jevrić, Petar Pavić, Anđela Jovanović, Veljko Jovanović, Kristina Jovanović, Ognjen Jovanović, Aleksandar Grujić, Vuk Jovanović i Tijana Grujić.\nSlika dodele priznanja najmlađima bila je veličanstvena i predstavlja svojevrsnu krunu izložbe.\n← ALEKSANDAR JEVRIĆ NAJBOLJI STOČAR U LAJKOVAČKOJ OPŠTINI\nOSNOVANO UDRUŽENJE “BAZI MILI” →


Srpski navijački AR stikeri na mobilnim telefonima - Smedia\n20.06.2018 | 17:08\nAR emotikoni i inače su dostupni na najnovijim pametnim telefonima ove kompanije. Pomoću njih korisnici stvaraju zabavne poruke, u potpunosti prilagođene njihovim željama i takve ih mogu slati i putem drugih aplikacija. Koriste tehnologiju dubinskog učenja i...


Početna Vesti Blog Prva diskoteka na Balkanu otvorena je pre 54 godine u Beogradu\nPrva diskoteka u Srbiji i na Balkanu, otvorena je pre 54 godine u Beogradu, u gradu za kog mnogi kažu da je “grad koji nikada ne spava”.\nU kući koja je pripadala političaru i diplomati Jevremu Grujiću, godinu dana ranije, u podrumu zgrade na adresi Svetogorska 17, grupa mladih ljudi se okupljala kod njegovog praunuka Lazara Šećerovića, da sluša ploče.\nIpak, kako su takva druženja postala učestalija, podrum je dobio drugu namenu i tako postao diskoteka pod nazivom “Kod Laze Šećera”. Diskoteku su osnovali Milan Šećerović, Saša Nikolić i Brana Samardžić, po ugovoru na parisku diskoteku “Castel”, koja postoji i danas. Kako u to vreme, nije bilo moguće postati privatni vlasnik, diskoteka je otvorena pod pokroviteljstvom Košarkaškog Kluba Crvena Zvezda.\nIznutra je bila dekorisana tapetama, imala je nekoliko separea, šank, a najviše su se čuli zvuci tadašnje strane muzike koja je nabavljana u Londonu i Parizu.\nŽurevi i večernja okupljanja predstavljali su novinu u društvenim shvatanjima; na primer, devojke su mogle da dolaze same, da se zabavljaju i igraju, bez muške pratnje. Mnogi smatraju da se upravo tada prvi put pojavio koncept da se mladi okupljaju na jednom mestu, gde se druže, plešu,…\nSamom otvaranju tog aprila 1967. godine, prisustvovali su i novinari, zatim čitava trupa pozorišta Atelje 212, ali i dosta mladih.\n“Diskoteka kod Laze” je bila centar noćnog života i obavezna stanica velikih svetskih zvezda poput Omara Šarifa, Marize Berenson, Alena Delona i drugih, koje su u to vreme posećivale Beograd.\nLjubitelji igre i muzike mogli su da se okupljaju u diskoteci, od 18:30h do ponoći svakog dana, a ulaz je bio slobodan. Ipak, dešavalo se i neretko da se zabava posle ponoći preseli i u stan iznad, u kom je živeo Lazar Šećeranović.\nMeđutim, gradom su počele da kruže loše priče za diskoteku, koja je, kako su je osuđivali “rušila moral socijalističke omladine”, pa sve i do komentara da je to “sedište CIA i špijuna”.\nUpravo iz tih razloga, diskoteka nije dugo “poživela”, pa je posle godinu dana, na posebnoj sednici Vrhovnog Saveta Odbrane SFRJ, doneta je odluka da se diskoteka zatvori jer “kvari naprednu socijalističku omladinu”.\nNakon skoro pola veka, na istom mestu otvorena je diksoteka “Šećer“, koja iako egzistirajući u duhu današnjeg vremena, predstavlja izvesnu evokaciju na nekadašnju prvu diskoteku u Beogradu.\nPhotos: Dom Jevrema Grujića\nPUTEMDom Jevrema Grujića\ndiskoteka kod Laze\nkod laze šećera\nPrethodni tekstLovefest 2021 će biti održan!\nSledeći tekstU američkim državama puni stadioni i noćni klubovi


vlazne maramice « Klub beba trudnica i mama <3 vlazne maramice – Klub beba trudnica i mama <3\nArhive oznaka: vlazne maramice\nVLAŽNE MARAMICE KORISTIMO SVAKODNEVNO: Kada saznate ovih 5 ČINJENICA o njima, ODMAH ĆETE PRESTATI!\nOne su prvo za čime posegnemo kada želimo očistiti ili dezinfikovati ruke, lice, dečju guzu, tastaturu, ekran računara, radni sto…\nVlažne maramice asociraju nas na higijenu i čistoću, što odmah povezujemo i sa zdravljem. No to je, nažalost, daleko od istine. Kada biste znali da te „bezazlene“, nežne i mirisne vlažne maramice sadrže hemikalije koje ugrožavaju zdravlje vaše dece i da onečišćuju planetu jednako kao plastika, sigurno biste barem dvaput razmislili pre njihove upotrebe.\nUgledni birtanski list Gardijan proglasio ih je „najvećim zlikovcima u 2015. godini“. Iako zvuči neverovatno, zapravo je potpuno opravdano. Evo šta su o njima otkrila (i potvrdila) nova istraživanja.\nUčestala upotreba vlažnih maramica povećava rizik od alergija kod dece!\nHemikalije koje su prisutne u vlažnim maramicama uklanjanju gornji sloj kože te koža lako apsorbira alergene. Na taj način stvara se pogodno tlo za alergije. Na to su posebno osetljiva deca čija koža ima veću moć apsorpcije. Sve veća učestalost pojave dermatitisa i ekcema kod majki i dece dovodi se upravo u vezu s vlažnim maramicama koje majke jako često upotrebljavaju.\nUzrokuju teška začepljenja kanalizacije u gradovima\nMnogi ljudi vlažne maramice nakon upotrebe još uvek bacaju u wc šolju, iako je čak i na njihovoom pakovanju navedeno da se to ne sme raditi. Odbačene vlažne maramice u velikim gradovima često uzrokuju začepljenja kanalizacije, što, na kraju, znači i velike troškove oko rešavanja ovog problema.\nNisu biorazgradive, stoga opasno onečišćuju naše okeane i okolinu\nNa mnogim mestima u prirodi danas možete videti iskorišćene vlažne maramice. Budući da ih koristimo u velikom broju, one opasno ugrožavaju našu okolinu i životinjski svet. Kada vlažne maramice stignu do mora i okeana, često ih progutaju morske životinje, poput kornjača, koje ih zamene za meduze. Kornjače nakon toga umiru jer više ne mogu jesti. Vlažne maramice jednako su štetne kao plastika.\nIstraživanja sprovedena tokom 2016. godine u Velikoj Britaniji otkrila su da je u vlažnim maramicama namenjenim deci prisutno više od 18 različitih hemikalija. U njima se nalazi i opasni konzervans MIT, koji je još 2003. Američko društvo za kontaktni dermatitis proglasilo glavnim alergenom. Mnogi brendovi vlažnih maramica, među ostalim, sadrže fenoksietanol, koji se dovodi u vezu s pojavom ekcema, pa čak i respiratornih tegoba poput astme kod osoba koje ih koriste. Vlažne maramice sadrže i propilen-glikol koji je namenjen hidrataciji, a koji takođe može izazvati iritacije na koži.\nPre nego što posegnete za još jednom vlažnom maramicom, imajte na umu sledeće: svaka ta maramica izrađena je od plastičnih vlakana i poliestera, materijala kome su potrebni čak i vekovi da se uopšte počne raspadati. Stoga, i nakon što završi u košrpi, još će jako dugo ostati na otpadu, u prirodi, moru. Zamislite samo koliko je toga već odbačeno po višemilionskim gradovima.\nUmesto vlažnih maramica – prirodni sapun i obična voda\nKako biste održavali svoju higijenu ili higijenu svojeg deteta, upotrebljavajte blagi, prirodni sapun i toplu vodu. Takođe, nežnu dečju guzu možete brisati i tuferom namočenim u toplu vodu te je nežno prebrisati mekanim peškirom. Ako koristite maramice za intimnu higijenu, umesto toga radije koristite bide, tako ćete maksimalno smanjiti rizik od prenošenja fekalnih bakterija.\nNeka vas ne zavaraju reči koje su istaknute na pakiranju vlažnih maramica, poput „hipoalergene“, „za osetljivu kožu“, „dermatološki testirane“ ili „bez mirisa“. Istraživanja su pokazala da su to uglavnom marketinški trikovi. Dakle, važno je samo ono što piše na poleđini, a to su sastojci. Vlažne maramice nisu bezazlene ni za vaše zdravlje, ni za zdravlje vašeg deteta, kao ni za okolinu, stoga neka ono zadnje mirisno pakovanje koje se krije u vašoj torbici, ruksaku ili kupatilu ostane zatvoreno.\nOvaj unos je objavljen pod Saveti o zdravlju i označen sa bebe, stetno, vlazne maramice 24. februara 2020. od strane mojklub.


Za infrastrukturne i projekte elektrifikacije u lokalnim zajednicama 2,2 miliona KM - Index.ba\nNaslovnica BiH Za infrastrukturne i projekte elektrifikacije u lokalnim zajednicama 2,2 miliona KM\nZa infrastrukturne i projekte elektrifikacije u lokalnim zajednicama 2,2 miliona KM\nKomisija za izbjeglice i raseljene osobe Bosne i Hercegovine u ponedjeljak je održala sjednicu na čijem je dnevnom redu bilo usvajanje odluka o izboru infrastrukturnih i projekata elektrifikacije povratničkih naselja za šta je osigurano 2.225.000 KM,javlja Anadolija.\n”Kada je riječ o infrastrukturnim projektima, sredstva će biti raspoređena za finansiranje ukupno 49 projekata u vrijednosti od 1.525.000 KM. Projekti će biti realizirani u 27 gradova i općina Bihaću, Bijeljini, Mostaru, Zvorniku, Derventi, Konjicu, Orašju, Loparama i ostalim mjestima u BiH“, dodao je Jozić.\n”Mi sa zadovoljstvom možemo reći da od vremena kada je ovaj mandat Komisije uspostavio saradnju sa lokalnim zajednicama imamo jedan vrlo odgvoran odnos prema sredstvima i projekti koji dolaze od lokalnih zajednica zaista su pripremljeni”, istakla je Borovac.\n”Pored odabranih projekata, vrlo je značajno reći da potreba za infrastrukturnim projektima i potrebom za elektrifikacijom u lokalnim zajednicama i dalje mnogo veća od raspoloživih sredstava”, naglasila je Borovac istakavši kako se javilo 111 općina kada je riječ o infrastrukturnim projektima.\n”Komisija je praktično danas potpisivanjem ovog sporazuma dala zeleno svjetlo za dalje projekte i za 2.125.000 KM koje smo mi upravo potpisali, bit će praktično raspoloživa u ovoj godini“, rekla je Borovac.\n”Mislim da još uvijek cijeli region i BiH nemaju adekvatan odgovor na ovu pojavu”, pojasnila je dodavši kako koji napuštaju BiH nemaju obavezu da se i odjave, zbog čega je potrebno vjerovati evidencijama nevladinog sektora.\nPrethodni članakDodik: Apsolutno odbacujem mogućnost da iza napada na Kovačevića stoji vlast\nNaredni članakLamborghinijem kroz Hrvatsku vozio 211 km/h, kažnjen sa 1.400 KM


EU izdvaja 50 miliona eura za prekograničnu saradnju Crne Gore, BiH i Hrvatske - Vijesti.me\nEU izdvaja 50 miliona eura za prekograničnu saradnju Crne Gore, BiH i Hrvatske\nPomoćnik ministra za regionalnu saradnju pri Ministarstvu vanjskih poslova Hrvatske, Željko Kuprešak, kazao je da su prioriteti - tržište rada, zaštita okoline, turizam Edit\nBranko Lukovac (Foto: Arhiva "Vijesti")\nMina 23. jun 2014, 17:17 ažurirano 18. februar 2019, 10:50\nEvropska unija (EU) će, u narednih šest godina, za prekograničnu saradnju Hrvatske, Bosne i Hercegovine (BiH) i Crne Gore, izdvojiti 50 miliona eura, saopšteno je danas na radnom sastanku učesnika saradnje na tromeđi tri države članice Igmanske inicijative.\nPomoćnik ministra za regionalnu saradnju pri Ministarstvu vanjskih poslova Hrvatske, Željko Kuprešak, kazao je da su prioriteti - tržište rada, zaštita okoline, turizam, malo i srednje preduzetništvo, kulturno nasljeđe, klimatske promjene i prevencija požara, poplava i organizovanog kriminala.\nGovoreći o onome što Hrvatska, kao nova članica EU, čini za regionalnu saradnju, Kuprešak je naglasio spremnost i želju za nastavljanjem regionalne saradnje.\n"Prekogranična saradnja je uvijek bila test za bilo koje vrste bilateralnih politika. Zahvaljujući našim prijateljima iz Igmanske inicijative, njihovoj hrabrosti i istrajnosti, ona je preživjela sedmogodišnje razdoblje koje je počelo finasiranjem od EU 2007", kazao je Kuprešak u kotorskoj palati Bizanti.\nOn je rekao da postoji politička saglasnosti za nastavk Igmanske incijative, kao i da regionalna saradnja postaje "Sine qua non" bilo koje vrste napretka i političkih konsultacija na ovim prostorima.\n"Republika Hrvatska kao nova članica EU je definitivno opredijeljena za pomoć svojim susjedima", kazao je Kuprešak.\nOn je naveo da, u Hrvatskoj, ostaju pri opredjeljenju da susjedima iz regije treba pomoć, jer je ulazak svih zemalja regije u EU strateški prioritet te države.\nPredsjednica opštine Kotor Marija Ćatović kazala je da je raduje činjenica da je Igmanska incijativa ponovo zaživjela i što će biti uloženi napori da se sagledaju zajednički interesi za saradnju prekograničnih regija nakon zajedničke izjave ministara vanjskih poslova tri susjedne države potpisane u Herceg Novom 2009. godine.\n"Očekujem da će ovaj sastanak odgovoriti na teme otvorene saradnje, mogućnosti realizacije dogovorenih i eventualno novih projekata, te daljih perspektiva saradnje. Značjano je što su identifikovani projekti u okviru koji će se ta saradnja odvijati", kazala je Ćatović.\nLukovac: Saradnja na tromeđi mogla bi biti primjer drugima\nKopredsjednik Igmanske inicijative Branko Lukovac ocijenio je da se, od 2009. godine, odvija postepen i konstantan napredak u međusobnim bilateralnim odnosima državama regiona, uprkos ekomskim teškoćama sa kojim se suočavaju.\n"I to je pozitivan element razvoja do kojeg je došlo nakon 2009. godine. Ono što je eventualno nepovoljno kretanje su globalni odnosi na relaciji EU - SAD - Rusija i problem Ukrajine, što potencijalno može potisnuti interes za ovim regionom, ali nas to još uvijek ne pogađa", rekao je Lukovac.\nOn smatra da saradnja na tromeđi može prerasti u važan prekogranični ili euro-region koji bi mogao biti uzor mnogim drugim u EU.\nLukovac je kazao i da o dogovorenom treba obavijestiti ministre inostranih poslova na narednom sastanku Komisije za projekte Igmanske inicijative u Dubrovniku čime bi se dao novi impuls saradnji.\nPerović zadovoljan saradnjom Crne Gore, BiH i Hrvatske\nGeneralni direktor Generalnog direktorata za bilateralne poslove Ministarstva vanjskih poslova i evropskih integracija Crne Gore, Željko Perović, istakao je zadoljstvo odnosima Crne Gore, Hrvatske i BiH.\n"Oni su primjer prijateljskih međudržavnih odnosa, karakterišu ih intenzivan politički dijalog, dobrosusjednski odnosi i opredjeljenje i svestrana bilateralna i regionalna saradnja", naveo je Perović.\nPrema njegovim riječima, sve što povezuje tri države, od zajedničke istorije do evropskih i evroatlantskih opredjeljenja, ukazuje da su međuzavisnost, očuvanje mira i suživot na ovim prostorima njihova najveća dostignuća, nešto što ih preporučuje kao pouzdane miroljubive i ka budućnosti okrenute nacije i države.\n"Tome je doprinijela snažna privrženost i angažman naših pograničnih regija, opština i gradova kroz inicijativu koja je rezultirala zajedničkim projektno orjentisanim radom", ocijenio je Perović.\nOn je podsjetio da je, tokom crnogorskog predsjedavanja, osnovana Komisija za prekograničnu saradnju u slučaju prirodnih i ostalih katastrofa na području upravljanja ljudskim resursima.\n"Crna Gora je spremna na svim nivoima, opštinskom, regionalnom i na nivou Vlade, da punim kapacitetima bude posvećena saradnji prepoznajući u njoj priliku za poboljšanje kvaliteta života građana i dalje unaprjeđenje dobrosusjedskih odnosa", poručio je Perović.\nKapetanović: Zajedno vršiti monitoring granice na tromeđi\nPomoćnik ministra za bilateralne poslove Ministarstva vanjskih poslova BiH, Amer Kapetanović, kazao je da su zajednički projekti izuzetno aktuelni.\n"Prije svega, jer su se dogodile nek stvari u posljednjih pet godina za koje mislim da odražavaju realnu potrebu lokalnih zajednica i država da se povezujemo na tom planu. Integrirana protivpožarna zaštita graničnog područja, monitoring granice, prekogranično povezivanje, putevi istrijskog nasljeđa, izražavaju sektorski sve one realne potrebe za zajedničkim odgovorom na krize, elementarne nepogode i katastrofe", kazao je Kapetanović.\nOn je ukazao i na značaj finalizacije digitalizacije, koja je u EU, završen proces.\n"Monitoring granice na tromeđi kao sigurnosno pitanje protiv trgovine ljudima može se samo zajedno rješavati", dodao je Kapetanović.\nOn je istakao pomoć susjeda u saniranju šteta od nedavnih katastrofalnih poplava u BiH koje iznose 15 odsto GDP-a, a što i najegzaktnije govori o negativnim implikacijama za ekonomiju jedne države koja spada u red siromašnih.\nKapetanović je rekao da u EU postoje fondovi u kojim se može naći novac za finansiranje projekata posebno onih koji su u sinergiji tri zemlje, Igmanske inicijative i nevladinog sektora.


strip - Prerazmišljavanje\nPapirni Ibrahim Kojl\n07/12/2020 08/12/2020 Katarina KostićLeave a Comment on Papirni Ibrahim Kojl\nStripBlog i Presing donose nam prvo štampano izdanje petogodišnjeg onlajn čeda Nikole Pavlovića Sove i Filipa Stankovića. Ibrahim Kojl — junak — privatnik je spreman da pomogne svakoj osobi punog džepa. Svoju agenciju, nedefinisanih kvalifikacija i obima struke, vodi unutar kuće u obliku jabuke u centru bezimene metropole. „Ibrahim Kojl: Iznureni grad” — strip — […]\n01/09/2020 24/09/2020 Milica CvetkovićLeave a Comment on Zerocalcare — Armadilovo proročanstvo\nČesto tako stojim ispred police s knjigama, čini mi se satima, nesposobna da odlučim šta da izvučem. Stripovi idu lakše (ha, u kakvoj sam zabludi bila!), a preporuke me uvek dobro pripreme za čitanje. Za ovaj strip ništa nije moglo da me pripremi. Ni drugi tom koji nam je izdavačka kuća Lavirint poklonila na čitanje, […]\nDeca ubice u umetnosti\n10/10/2018 10/12/2021 Katarina KostićLeave a Comment on Deca ubice u umetnosti\nNapomena: Ukoliko ne pratite filmove i knjige sa decom ubicama u glavnim rolama, u ovom tekstu ćete naći mnogo spojlera! Sadržaj: Čudan zvuk motora (grafički roman), Ukleta kuća (krimi roman), The Bad Seed (film), Heavenly Creatures (film), The Curse of Millhaven (pesma), Gospodar muva (roman), Okružen mrtvima (strip serijal), Kasandra i vuk (roman) Moja fasciniranost […]


Banjaluka: 47 god. od razornog zemljotresa | Radio Televizija BN\nBanjaluka: 47 god. od razornog zemljotresa\nTog popodneva zemlja je zadrhtala... Čuli su se tutnjava, prasak i lom... Bilo je tačno 16 sati i 37 minuta kada je nedjeljno popodne 26. oktobra 1969. godine prekinuo potres jačine 7,5 stepeni Merkalijeve skale.\nRepublika Srpska 27.10.2016 | 08:30\nBanjalučani tada nisu ni slutili da je to samo uvod u jedno od najtežih razdoblja njihovog voljenog grada. Podrhtavanje tla u gradu na Vrbasu počelo je dan prije kobnog 27. oktobra, kada je vrijeme za Banjalučane stalo.\nU devet sati i 11 minuta ulice grada postale su pretijesne. Najrazorniji zemljotres, od devet stepeni po Merkaliju, sa sobom je odnio 15 života i posijao strah koji je i danas, 47 godina kasnije, mnogim građanima ostao urezan u sjećanje jer, kako kažu, takva katastrofa se ne zaboravlja.\nDana kad je drhtala zemlja sa suzom u oku sjeća se i osamdesetjednogodišnja Milena Jović. "Zemljotres je počeo neuobičajeno jakim prethodnim udarom u popodnevnim časovima, a ja sam tad bila u bolnici, gdje su nam doktori rekli da idemo kući jer su najavili novi potres jačih razmjera", prisjeća se ona.\nTog kobnog jutra bila je s ukućanima, kada je, kako kaže, nešto zatutnjalo i zagrmjelo, nakon čega je nastao pravi haos.\n"Narod je panično bježao, čuli su se vrisak i jauci. I sad mi u glavi odzvanja glas sina, koji je, dok je zemlja pod našim nogama podrhtavala, plačući vikao: 'Majko, ne daj me'", drhtavim glasom priča ova starica dok joj emocije naviru i idu suze niz lice.\nZemljotres koji je opustošio grad odnio je 15 ljudskih života, a 1.117 ljudi je povrijeđeno. Materijalna šteta pričinjena je na 86.000 stambenih jedinica, 266 školskih objekata, 152 objekta javne uprave i administracije, 146 kulturnih objekata, 133 zdravstvena objekta i 29 socijalnih ustanova.\nGrad je ostao bez struje i vode. Sva preduzeća su u narednom periodu radila sa značajno smanjenim kapacitetima, a neka su potpuno ugašena.\nGrad u kojem je cvjetala mladost prvi put je ostala bez nje, jer su autobusi iz Banjaluke odvozili đake u razne krajeve bivše Jugoslavije. Vojska je zajedno sa građanima raščišćavala ruševine i oslobađala povrijeđene. Rajko Vučen, penzionisano vojno lice, na dan zemljotresa bio je na dužnosti, a prizor koji je zatekao napustivši radno mjesto bio je stravičan.\n"I sad mi pred očima stoje grad u ruševinama i panika ljudi. Nije se znalo da li ima i koliko je poginulih. Sjećam se ljudi kako su raščišćavali ruševine i tražili povrijeđene. Prethodni manji zemljotres očigledno nije bio shvaćen kao upozorenje", kazao je Vučen.\nNaviru mu, kako kaže, sjećanja i na šatorska naselja po gradskim parkovima, te kolone đaka koje vozovima i autobusima odlaze. Upravo zahvaljujući velikoj solidarnosti stanovništva Banjaluka je ponovo stala na noge. Novu zgradu urušene Gimnazije Banjaluci je poklonio grad Sarajevo, OŠ "Georgi Stojkov Rakovski" bugarski narod, dok je škola u Slatini nazvana "Holandija" jer je holandska vlada donirala sredstva.\nS vremenom se razvijala i postala savremen i moderan grad, univerzitetski, ekonomski, finansijski, politički i administrativni centar. Na Trgu Krajine i danas se nalazi sat koji je prestao da radi 27. oktobra 1969. godine u 9.11 časova kao podsjetnik na strašnu tragediju.\nNekad mi bude žao što ga nije sravnio sa zemljom... Otkad otamo upravljaju Republikom Srpskom, otada nas snađe svaki jad, bijeda i čemer. Vi ste loši ljudi!\nJuzno od Kazablanke\nDa li je moguce ovako da govoris!? Tuzno\nBanjalukom najmanje upravljaju banjalučani.Već 19 godina se upravlja iz Laktaša.U vladinim institucijama najviše je zaposlenih iz Srpca,Laktaša,Mrkonjića,Petrovca ,Glamoča itd\nKakva se danas politika vodi u BL Pitam se nedaj Bože da se ponovi ko bi nam pomogao


► Lider vojnog sindikata tvrdi da nije rekao da su loše instalacije uzrok požara\nPredsednik sindikata "Sloga" zaposlenih u Ministarstvu odbrane i Vojsci Srbije Dejan Pavlović negirao je danas da je medijima izjavio da je do požara u bungalovu u Surčinu u kojem živi najverovatnije došlo zbog loše instalacije na rasveti koja se nalazi pored tog smeštaja.\n"Najodgovornije, pod moralnom i krivičnom odgovornošću izjavljujem da ja - Dejan Pavlović to vatrogascima nisam rekao i da takvo pisanje tabloida vidim kao nečiji pokušaj da se istina o tome ko je zapalio kuću nikada ne otkrije, već da se ja kao predsednik sindikata i podoficir Vojske Srbije moralno oblatim", naveo je Pavlović u pisanoj izjavi.\nPavloviću je bungalov u Surčinu izgorio oko 1.45, u noći između subote i nedelje, a pojedini tabloidi naveli su da je on rekao vatrogascima da je do požara najverovatnije došlo zbog loše instalacije na rasveti koja se nalazi pored bungalova.\n"Zahtevam da gore navedeni tabloidi demantuju napisano, ili ću biti prinuđen da svoj ugled branim preko nadležnih sudova", rekao je on.\nUdruženi sindikati Srbije "Sloga" osudili su medijski tretman svog kolege i upitali kome je u interesu da bezobzirno blati život čoveka koji je u par minuta požara izgubio sve.\n"Podsećamo da je Ministarstvo odbrane juče zatražilo da se svi uzdrže od nagađanja o uzroku požara dok je istraga u toku, međutim, to je očigledno samo floskula, budući da se uzrok požara već utvrdio od strane stručnjaka iz režimskih tabloida i njihovih po običaju 'neimenovanih izvora'", dodaje se.


SAOPŠTENJE POVODOM MANIFESTACIJE EVROPSKO VEČE U BEOGRADU - NAJEVROPLJANIN\nHome / VESTI / Saopštenja EPuS-a / SAOPŠTENJE POVODOM MANIFESTACIJE EVROPSKO VEČE U BEOGRADU - NAJEVROPLJANIN\nPovodom manifestacije „Evropsko veče u Beogradu – Najevropljanin“ čije održavanje je najavljeno za večeras, podsećamo da Evropski pokret u Srbiji od 2008. godine ne učestvuje u organizaciji i sprovođenju ovog projekta.\nNapominjemo i da Prva evropska kuća u Beogradu, udruženje građana koje je navedeno kao organizator manifestacije, prema našim saznanjima, ne postoji kao u privrednom registru udruženja, a samim tim, ni u Mreži Evropskog pokreta u Srbiji, dok Prva evropska kuća Čukarica predstavlja jednog od ukupno 12 kolektivnih članova Evropskog pokreta u Srbiji koji su u svom radu samostalna pravna lica.\nDoprinos godine Evropi je jedino priznanje koje dodeljuje Evropski pokret u Srbiji u saradnji sa Međunarodnim evropskim pokretom, i ono je ove godine dodeljeno Saši Jankoviću, zaštitniku građana.


Određen datum godišnje dženaze prijedorskih žrtava\nNaslovnica NAJNOVIJE Nacija Određen datum godišnje dženaze prijedorskih žrtava\nBiH – Odbor za organizaciju redovne godišnje, kolektivne dženaze i sahrane identifikovanim žrtvama genocida i agresije na BiH, sa područja opštine Prijedor, a koji djeluje pod okriljem Medžlisa Iz Prijedor i Medžlisa IZ Kozarac je donio odluku da se kolektivna dženaza i sahrana te posljednji ispraćaj identifikovanih žrtava genocida i agresije na Bosnu i Hercegovinu sa područja opštine Prijedor, obave 20. jula 2012. godine. Centralni skup će biti održan na području “Lijeve obale Sane”, odnosno “Mataruškog brda”.\nPreciznija lokacija na kojoj će se obaviti centralni skup će biti odabrana nakon uvida u teren te nakon razgovora sa osobljem identifikacionog centra u “Šejkovači” u Sanskom Mostu, kao i kolegijumom direktora “Instituta za nestale osobe BiH”.\nJednu od nekoliko mogućih lokacija će odabrati predstavnici šest džemata “Mataruškog brda” koji ih zastupaju u ovom tijelu.\nSljedeća godina je svakako i godina kada će se obilježiti i 20-godišnjica stradanja nesrpskog stanovništva sa područja opštine Prijedor. Kolektivna dženaza je jedan od nekoliko velikih događaja kojima će se građani Prijedora sjetiti 1992. godine.\nČinom obavljanja dženaze na prostoru “Mataruškog brda” još jednom će se, a ovaj put ponovo-nakon dvadeset godina, skrenuti pozornost domaćoj i svjetskoj javnosti na genocid počinjen nad stanovništvom Bišćana, Rizvanovića, Rakovčana, Hambarina, Čarakova i Zecova, kao i Briševa i ostalih mjesta u kojima su živjeli Hrvati katolici a koji je započeo 20. jula 1992.godine, kao finalni čin čišćenja Prijedora od svega što nije Srpsko, a za koji još niko nije odgovarao.\nRazlog za ovako rano donesenu odluku je činjenica da većina nesrpskog stanovništva živi u inostranstvu. Odbor je s najiskrenijim namjerama želio u susret izići upravo njima jer će im ova informacija, koja je više no blagovremena, pomoći u dobijanju godišnjeg odmora u tom periodu, te dobijanju eventualnih slobodnih dana.\ncrni labud 3. Januara 2012. At 01:15\nu Prijedoru i okolini je ubijeno tokom agresije,3,500 hiljade Bošnjaka,samo zato jer su bili Bošnjaci Muslimani!!


BalkanMagazin :: Medvedev van, Mišustin na čelu Vlade Rusije\nčetvrtak, 16. januar 2020 01:32\nVladimir Putin inicira doradu ustava i snaženje predstavničke komponente ruske vlasti. Šef Kremlja zahteva veću materijalnu podršku porodicama s decom. Predsednički rok ograničava se na dva mandata\n(Moscow, 15.01.2020 - predsednik Rusije Vladimir Putin tokom obraćanja Državnom savetu (State Council) u Moskvi)\nU obrtu koji se nije naslućivao, predsednik Vlade Rusije Dmitrij Medvedev podneo je u sredu ostavku na dužnost premijera, jedva koji minut pošto je šef Kremlja Vladimir Putin istupio s tradicionalnom poslanicom predsednika naciji, obećavši ustavnu reformu u korist većeg uticaja parlamenta na izvršnu vlast, a i liberalniji izbor samog predstavničkog tela.\nKao novi predsednik vlade, Dumi će biti predložen Mihajil Mišustin, do sada šef federalne poreske službe, nepoznat inostranoj javnosti.\nMoscow, 15.01.2020 - predsednik Rusije Vladimir Putin predložio je Državnoj dumi kandidata za premijera zemlje — Mihaila Mišustina, predsednika Federalne poreske službe Rusije: Vladimir Putin, Mikhail Mishustin\nMišustin je u sredu posle podne primljen kod šefa države, nakon čega je senzacionalna novost saopštena javnosti.\nMedvedev – u jednom mandatu i šef države (2008.- 2012.), ostaće na dužnosti na kojoj jeste do izbora novog izvršnog tela. Sada, pošto je Mišustin prihvatio ponudu predsednika, naslućuje se da to “u međuvremenu” Dmitrija Medvedeva, neće dugo potrajati.\nU ruskoj štampi nije prethodno bilo nagoveštaja eventualnog povlačenja predsednika vlade.\nMedvedev je predsednik partije vlasti, Ujedinjene Rusije, glavnog oslonca vlasti u Dumi Rusije.\nPutin je zatražio da vlada produži da funkcioniše do izbora novog kabineta.\nU sredu nije bilo potankog objašnjavanja iznenadnog koraka. Ipak, određeno nezadovoljstvo ruskih građana životnim okolnostima, bilo je evidentno. I ne retko, dovođeno je u vezu sa inertnim vladanjem vlade Medvedeva.\nMoscow, 15.01.2020 - predsednik Rusije Vladimir Putin i premijer Dmitrij Medvedev posle sastanka kabineta u Moskvi. Medvedev je danas podneo ostavku na funkciju predsednika Vlade Rusije\nPomoć države porodicama s decom\nVeći deo Putinove poslanice deputatima, u sredu, posvećen je slabom materijalnom stanju siromašnih slojeva društva.\nPredsednik je govorio o socijalnoj dimenziji ruskog društva.\nObećao je aktivniju pomoć porodicama sa manjim prihodima, očekujući doprinos države podsticanjem rasta populacije.\nPutin je predložio više subvencija porodicama sa decom do sedam godina starosti. Do sada, takva pomoć ticala se samo porodica sa decom do tri godine starosti.\nVlada je zadužena za ostvarivanje tzv. nacionalnih projekata, šema poboljšavanja prilika u pojedinim oblastima koje je pre godinu dana afirmisao Putin. U javnosti, bilo je kritika povodom zapažanja da se naloženi projekti sporo ili nikako ne ostvaruju.\nU sredu, ostavka Medvedeva nije u Moskvi dovođena u vezu sa stanjem u zemlji.\nSaglasno reformskim tezama Putina, u buduće, ruske vlade trebalo bi da budu birane i da deluju pod većim uticajem partija zastupljenih u Dumi.\nTaj deo izlaganja šefa države pozdravljen je aplauzom auditorija, pretežno od dumskih deputata. Ruske partije zastupljene u parlamentu priželjkivale su uticaj na izbor i sastav vlade.\nMoscow, 15.01.2020 - premijer Rusije Dmitrij Medvedev pred početak sastanka kabineta u Moskvi. Medvedev je danas podneo ostavku na funkciju predsednika Vlade Rusije\nIpak, naspram aktivnije Dume, šef države, izjasnio se za očuvanje jakog predsedničkog sistema, međutim, s naglašeno osnaženim funkcijama parlamenta.\nPutinova ideja nije da Rusija bude parlamentarna republika. “Rusija mora ostati jaka predsednička republika”, rekao je Putin.\nŠef države ustupa “polovinu puta”.\nPredsednik se založio da deputati i partije ponesu odgovornost za izbor prvog ministra i visokih funkcionera vlade.\n“To će povećati ulogu i značaj parlamenta zemlje”, rekao je Putin.\nMeđutim, predsednik, koji ne bi po novome bio ovlašćen da odbacuje kandidature, zadržao bi mogućnost da ukloni s položaja bilo premijera bilo članove kabineta pošto su već na dužnosti.\nMoscow, 15.01.2020 - predsednik Rusije Vladimir Putin predložio je Državnoj dumi kandidata za premijera zemlje — Mihaila Mišustina, predsednika Federalne poreske službe Rusije: Mikhail Mishustin\nPutin je rekao da smatra “neophodnim da se o paketu predloženih amandmana na ustav izjasne građani zemlje”. Međutim, on nije zakazao referendum o ustavu.\nPredsednik nije saopštio datum izjašnjavanja zemlje o ustavu.\nU sredu nije rečeno kada bi se Rusi izjasnili o ustavnim promenama, ali navedeno je mišljenje da bi to moglo biti već tokom 2020.\nRuski ustav prihvaćen je na referendumu 1993. Putin ne misli da je potreban bilo sasvim nov ustav, bilo ustavni referendum. Referendumsko bi bilo samo usvajanje pojedinih amandmana.\nAmandmani na ustav, definisali bi Rusiju kao “državu nacionalnog blagostanja” i zemlju “vladavine prava”.\nRusija bi se povinovala i međunarodom pravu. Međutim, isključivo kada međunarodno pravo nije suprotno sopstvenom ustavom utvrđenom pravu, rekao je šef države.\nŠef Kremlja potencirao je, u obraćanju forumu i naciji, značaj javnosti i javnog mišljenja.\n“Bićemo u mogućnosti da gradimo jaku i prosperitetnu Rusiju samo na osnovu uvažavanja javnog mišljenja. Samo zajednički možemo izmeniti život na bolje”, rekao je Putin.\nBez rezidencije u inostranstvu\nSaglasno Putinu, viši politički sastav moraće da odgovori kriterijumima “bezbednosti i suverenosti” zemlje.\nTo bi podrazumevalo da takvi funkcioneri ne mogu imati inostrano državljanstvo ili pravo na rezidencijalnost u nekoj drugoj zemlji.\nU krug takvih funkcionera, spadaju premijer, članovi kabineta, gubernatori, šefovi federalnih agencija, deputati i sudije... Kandidati za te dužnosti dokazivali bi da najmanje 25 godina bez prekida žive u Rusiji. Svaki koji bi se kandidovao za funkciju predsednika “podvrgao bi se čak i striktnijim zahtevima”, rekao je šef države.\nO mandatu predsednika\nDržavni šef Rusije pomenuo je i mandat predsednika.\n“Ja znam, da se u našem društvu debatuje povodom ustavne odredbe da jedno isto lice ne može biti na dužnosti predsednika Ruske Federacije više nego dva roka uzastopno”, rekao je Putin. “Ne mislim da je to fundamentalno pitanje, ali ja se s tim slažem”, rekao je.\nDržavni šef Rusije nije posvetio više prostora međunarodnim odnosima. Međutim, Putin je podvukao “specijalnu odgovornost” pet nuklearnih sila, u isto vreme i članica Saveta bezbednosti za preduzimanje “mera usmerenih na neutralisanje bilo kakvih uslova za globalnui rat” u interesu stabilnosti na planeti.\nMoskva “nikome ne preti niti nastoji da naturi svoju volju drugim zemljama”. Rusija, međutim, raspolaže oružjem koje joj omogućuje da se oseća zaštićemom, rekao je državni šef Rusije u poslanici parlamentu.\nMoscow, 15.01.2020 - predsednik Rusije Vladimir Putin predložio je Državnoj dumi kandidata za premijera zemlje — Mihaila Mišustina, predsednika Federalne poreske službe Rusije: Dmitry Medvedev, Mikhail Mishustin\nPoreznik za vladu\nPredsednik vlade “u ostavci” Medvedev postaće zamenik predsednika Saveta bezbednosti, objavio je Vladimir Putin.\nTakvo mesto je novouvedeno, nije postojalo, te ima razloga shvatanju da je reč o udomljavanju iznebuha ličnosti bez funkcije. A iznebuha je i pojava u osvetljenom delu ruske političke scene Mihajila Mišustina, preporučenog Dumi za premijera od predsednika. Putin je primio Mišustina u Kremlju odmah posle glavnog događaja.\n“Kandidatura Mišustina potpuno je neočekivana, što ne znači da je to ličnost koja će izazvati otpor”, komentarisao je Interfaksu Ilja Umahanov, iz ruskog Saveta Federacije. Reč je o ličnosti “sa velikim iskustvom”, citiran je Umahanov.\nMišustin (53) je Moskovljanin koji je devedestih prošlog veka radio u IT sektoru, dok 1998. nije počeo rad u poreskoj službi, jedno vreme i kao zamenik ministra. Godine 2008, predvodio je rusku investicionu kompaniju UFG, koja je u to doba sarađivala s nemačkom Dojče bankom.\nZa šefa ruske Poreske službe imenovan je 2010.\nAngažovan je i u rukovodstvu Ruske hokejske federacije. U sredu uveče, kandidat za premijera sreo se s deputatima Dume. Mogućno je da će se Duma izjasniti o predlogu već u četvrtak.


Dobra knjiga - Alati - Beletristika (strani pisci) -\nPet tehnika koje će vam promeniti život i osloboditi vaš pun potencijal! Pronađite hrabrost, inspiraciju, uspeh i sreću! Pretvorite svoje probleme u hrabrost, samopouzdanje i kreativnost. 5 jedinstvenih alata... 3 sekunde za primenu svakog... Trajno ispunjen život. Možete li da zamislite kakav bi vam bio život kad biste imali pristup novom izvoru snage – onom koji se sve vreme krije u vama – kako biste rešili svoje probleme i zagospodarili sopstvenim životom? Alati predstavljaju neobičan psihološki model zasnovan na oprobanim metodama najuspešnijih holivudskih psihoterapeuta. Fil Stuc i Bari Majkls zajedno imaju preko šezdeset godina iskustva u psihoterapiji. Svojim klijentima, među kojima su najplaćenije filmske zvezde, pomogli su da reše razne probleme – nesigurnost, traumu, bes, nedostatak volje, negativnost ili izbegavanje – i tako ostvare vrhunsku karijeru i žive duhovno ispunjenim životom. Sada nam ova dva priznata stručnjaka napokon predstavljaju svoje metode u ovoj prosvetljujućoj knjizi. Opisujući svojih pet jednostavnih tehnika – preinačenje želje, Aktivnu ljubav, unutrašnji autoritet, Tok zahvalnosti i "opasnost" – autori jasno objašnjavaju šta one predstavljaju, kako i kada se koriste. Zadivljujuće efikasne i jednostavne – kad savladate upotrebu alata, treba vam samo nekoliko sekundi da ga primenite – u ovoj knjizi ćete pronaći sve što vam treba da biste krenuli napred u ostvarenje svojih ambicija i budete ono za šta ste i rođeni. "Transcendentalno! Brz i efikasan metod za samousavršavanje." - Publishers Weekly "Stuc i Majkls su talentovani i mudri vodiči do osnova po kojima funkcioniše naša psiha. Alati predstavljaju potpuno originalan metod koji inicira vaše lične mogućnosti da promenite život." - Merien Vilijamson\nAutor: Bari Majkls, Fil Stuc\nSelindžer i ovde uglavnom obrađuje temu rano sazrele, često pomućene i zbunjene dece, čija je osetljivost u snažnom sukobu sa emocionalno praznim i materijalističkim svetom odraslih, kome pripadaju ...\nSasvim je očigledno da Džeremi Klarkson voli moćne mašine! Ali njega ne nadahnjuje tek bilo koja gomila šrafova, zupčanika ili kurbli! Naime, nije ga mrzelo da pročešlja zemlju uzduž i popreko, da ...\nJedan trenutak može promeniti sve. Neki trenuci vam zauvek mogu promeniti život. Jeste li se ikada pitali šta bi bilo da ste doneli drugačiju odluku? Seoskim putem ide jedan muškarac. Žena ...\nUži izbor za MAN BOOKER nagradu 2006. Roman o zloj kobi jedne porodice koja se proteže kroz generacije. Zarobljen u ruševini prekršenih obećanja, roditeljskih dužnosti, preljube i saučesništva u ...\nCena: 392,00 RSD\nGalicijske priče, zbirka kratkih priča poljskog pisca Andžeja Stasjuka, predstavljaju fantastičan i satiričan prikaz imaginarnog sela Žlobiskog, smeštenog na jugoistok Poljske, u vreme ...\n"Prvobitnom izdanju knjige iz 2019. godine Peti Smit je naknadno priključila poglavlje Epilog epiloga, te je srpsko izdanje Godine majmuna zapravo preraslo i u punu godinu pacova (po kineskom lunarnom ...\nOvaj komičan i zajedljiv roman savršen je za svakog ko poželi da se s nostalgijom osvrne na svoj život i upita da li ga je mogao drugačije proživeti da je... Lilijan Kertis ima trideset osam godina i ...


SVA MEHANIZACIJA NA RASPOLAGANJU\n11.01.2021. 12:49h 11.01.2021. 12:49h\nJavno komunalno preduzeće "Putevi" iz Kraljeva spremno je dočekalo snežne padavine koje su u noći između nedelje i ponedeljka zabelele ovaj grad, a raspolaže se i sa dovoljno mašina, radne snage, rizle i soli.\n- Sva mehanizacija i ljudstvo na raspolaganju su građanima još od oktobra meseca. Radimo u četiri smene i imamo dežurstvo 24 sata, tako da u slučaju većih padavina sva naša operativa može spremno da odreaguje i da bude angažovana - kažu u kraljevačkim "Putevima".\nKako navode, jedan od dežurnih punktova, osim u gradu, nalazi se i u selu Rudno, na putu Studenica - Rudno - Bzovik, gde bi tokom zime trebalo očekivati velike padavine, a gde je mehanizacija u noći između nedelje i ponedeljka očistila kolovoz od snežnih nanosa.\n- Prohodan je i put ka planini Goč, koji održavaju putari iz Novog Pazara. Na svim deonicama je posuta suva so, dok na Ibarskoj magistrali ima povremenih odrona, pa bi vozači trebalo da budu oprezni. U pojedinim zaseocima domaćinstva imaju problema sa snabdevanjem električnom energijom - kažu u kraljevačkom preduzeću za puteve.\nEVAKUACIJA NA JUGU SRBIJE: Zbog poplava vanredna situacija u nekoliko opština, sela odsečena od sveta\nŽITORAĐA U HAOSU: U toku spasavanje žene (86), voda poplavila kuće, vatrogasci na terenu\nNAGLO TOPLJENJE SNEGA PRAVI PROBLEM: Poplavljeni podrumi i dvorišta u pirotskom kraju, Vlasotince BEZ PIJAĆE VODE


Kako da znam da li su artikli dostupni? | TotalBike - prodaja bicikla, bicikle, bicikli, delovi za bickle i prateća oprema\nKako da znam da li su artikli dostupni u Totalbike web prodavnici?\nArtikli koji se nalaze u Totalbike web prodavnici su artikli koji prikazuju celokupnu ponudu aktuelne sezone i zasnovani su na najaktuelnijim informacijama dostupnim u sadašnjem trenutku. Ažuriranje zaliha obavlja se više puta sedmično, pa stoga ipak postoji mogućnost da neki od traženih artikla nije dostupan. Ukoliko se dogodi da ste naručili artikl koji nije dostupan na skladištu, obavestićemo vas e-mailom.\nGreške i propusti su mogući. Totalbike zadržava pravo da izvrši izmene u bilo kom trenutku i bez prethodne najave modela, komponente, boja, metrijala i specifikacija prikazanih i opisanih na stranicama web prodavnice.


Vina Rnjak s ukusom Mediterana | vinarija.com\nVina Rnjak s ukusom Mediterana\nVinarija "Rnjak" iz Gudurice, vlasnika Ljiljane i Miroslava Rnjaka, registrovana 30. januara 2015. godine, sa nedavno završenog XI Vinofest-a u Vršcu vratila se sa jednom zlatnom i tri srebrne medalje. Na senzornom ocenjivanju kvaliteta vina njihov Chardonnay je osvojio zlato i 83,67 poena; Sauvignon Blanc - 74,67, Cabernet Sauvignon - 73,00 i Rose - 72,33. Nije potrebno naglasiti da su sva vina bila iz 2015 godine, od grožđa iz vlastitih vinograda, što je bio dodatni razlog za zadovoljstvo bračnog para Rnjak.\nVinogradi vinarije "Rnjak", ukupne površine 6,5 hektara sa 25.000 čokota, situirani su između Malog Središta i Gudurice, na nadmorskoj visini od oko 150 m. Tu se uzgajaju, od belih sorti: Sauvignon Blanc, Chardonnay, i od crnih: Pinot Noir, Cabernet Sauvignon, Merlot i stone sorte Muskat Hamburga. Od ovog grožđa proizvode se isključivo sortna vina osim Rose-a (kupaža Muskat Hamburg, Pinot Noir i Rizling u odnosu 6-3-1).\nVinarija se nalazi u staroj švapskoj kući sa podrumom ispod cele kuće, kapaciteta 30.000 litara. Trenutno popunjenost je 20.000 litara, a vlasnici kažu da će tako i ostati jer će se truditi da proizvode vina vrhunskog ukusa. Proizvodnju baziraju na kvalitetu, a i taj kvantitet je optimalan za njih dvoje uz neku malu pomoć sa strane, kao što je to bila pomoć, ali i znanje prijatelja Mirka Gagića iz Petrovaradina, presudni za plasman vina na Vinofest-u, prvom nastupu ove vinarije.\n" Podrum polako renoviramo i pravimo vinariju sa novom tehnologijom u starom zdranju, i za 4,5 do 5 godina očekujemo da ispunimo ono što smo supruga i ja isplanirali " - kaže gospodin Rnjak.\nA plan je nesvakidašnji i originalan, baziran na povezivanju vinskog turizma i aktivnog odmora, kako bi Gudurički vrh (641 m), najviša kota Guduričkih planina i Vojvodine, atraktivni atribut ovog kraja postao dostupniji i sadržajima ispunjeniji turistički proizvod. Bračni par Rnjak planira aktivnosti posebno za bicikliste i planinare, kako bi ih zadržali dan-dva na ovoj prelepoj destinaciji. Vinarija bi jednog dana trebala da postane sabirno mesto za sve putnike, ljubitelje vina, rekreativce i one koji se aktivno bave sportom, a vinarija će im biti na raspolaganju 24/7. Za sada, sa boravištem i radnim mestima (pravnika i turističkog radnika) u Beogradu nemoguće je postignuti planirani koncept, ali u dogledno vreme, ova zamisao će biti ostvarena. Bračni par Rnjak ništa ne želi da radi stihijski.\nSve ovo, pomalo drugačije, inovativno, u Guduricu, u koju su se zaljubili na prvi pogled, donosi bračni par, rodom iz Dalmacije (Benkovca), a poznato je da su Dalmatincima u genima zapisani vino, more i masline. I to objašnjava to da se gospodin Rnjak nikada u rodnom kraju nije bavio vinogradarstvom niti vinarstvom (iako je njegov ded bio i jedno i drugo, kao i svi drugi u Dalmaciji), ali je taj nerv proradio u Vojvodini, Gudurici blizu Vršca, u kojem je krajem XIX veka bilo više od 10.000 ha vinograda i koji je slovilo za najveće vinogorje u Ugarskoj, po tvrdnjama nekih istoričara, i u Evropi. Oseća se Dalmacija i u Chardonnay, i u Sauvignon Blanc-u, ali naš sagovornik kaže da je verovatnije to ljubav koju vino traži, i rad. I dodaje da nije floskula da vinu treba puno ljubavi, pažnje i mnogo, mnogo rada, jer je to sušta istina.\nVinarija "Rnjak" je zajedničko delo bračnog para Ranjak, ali su vinske etikete, na kojima se ogleda umetnički duh gospođe Ljiljane Rnjak i marketing, ono za šta se samo ona pita.


Izložba: Dokumenti o Bosni i Hercegovini u zbirci “Varia” – Historijski arhiv Sarajevo\nHome » Izložbe » Izložba: Dokumenti o Bosni i Hercegovini u zbirci “Varia”\nIzložba: Dokumenti o Bosni i Hercegovini u zbirci “Varia”\nBy admin 03/05/2022 - 08:00 03/05/2022 Izložbe, Vijesti\nAutor izložbe: Admir Nezirović, viši arhivist\nDizajn panoa, digitalna obrada i web: Velid Jerlagić, arhivist\nIzložba „Dokumenti o Bosni i Hercegovini u Zbirci Varia“ prvi put je organizirana 2011. godine, u sklopu obilježavanja 63. godišnjice osnivanja Arhiva. Tada je, kao dio promocije analitičkog inventara ove arhivske zbirke, prikazan dio dokumenata iz njenog fundusa. Ponovo je predstavljena 2017. godine, povodom obilježavanja 3. maja – datuma kojim se obilježava godišnjica osnivanja Historijskog arhiv Sarajevo, odnosno, nekadašnjeg Arhiva grada Sarajeva. Ovaj put izložbu predstavljamo u digitalnom formatu.\nZbirka “Varia” je jedan od najznačajnijih fondova u posjedu Historijskog arhiva Sarajevo. Zbirka sadrži 682 dokumenta nastala u periodu od 1829. do 1963. godine, raspoređena u 23 arhivske kutije. Sama zbirka je formirana od dokumenata otkupljenih od ranijih vlasnika, te od dokumenata koje su raniji vlasnici poklanjali Arhivu. Također, određen broj dokumenata iz zbirke je izdvojen iz raznih drugih fondova Arhiva, jer je prilikom njihovog sređivanja utvrđeno da tamo ne pripadaju ni sadržajno, a ni po porijeklu. Zbirka Varia je do 1969. godine nosila naziv “Zbirka poklona i otkupa”, te su prilikom reorganizacije ove zbirke izdvojene fondovske cjeline i ostavljeni oni dokumenti koji nemaju organsku vezu ili nisu iste provenijencije, kao i neke manje cjeline i dijelovi drugih, manjih, fondova.\nNajmanji broj dokumenata u ovoj zbirci datira iz osmanskog perioda, međutim i pored tog relativno malog broja dokumenata i tu možemo naći značajne dokumente kao što su novine “Bosna” iz 1868. godine, zatim izvještaj fra Mije Gujića o stanju katoličikh i ostalih škola upućen carsko-kraljevskom generalnom konzulu za Bosnu i Hercegovinu iz 1871. godine. Među dokumentima iz XIX. stoljeća nalazi se i originalno pismo iz 1829. godine, kojeg je srbijanski jezikoslovac Vuk Stefanović Karadžić pisao slovenskom jezikoslovcu Jerneju Kopitaru, tadašnjem direktoru biblioteke u Beču.\nDolaskom austro-ugarske vlasti u Bosnu i Hercegovinu dolazi do povećane produkcije građe koja se odnosi na državnu upravu, pa i zbirka ”Varia” sadrži veliki broj dokumenata iz tog perioda. Među njima nalazimo i prve naredbe komandanta austrougarskih okupacionih trupa, generala Filipovića, koje je izdao po ulasku austro-ugarskih trupa u Sarajevo. Iz istog perioda u zbirci “Varia” nalazi se veliki broj dokumenata Gradskog poglavarstva u Sarajevu, pisama, statističkih podataka, rukopisne građe, izvještaja o stanju u Bosni i Hercegovini, tapija o posjedima, izvještaja sa suđenja, sudskih presuda i drugih spisa.\nDokumenti zbirke “Varia” iz perioda Kraljevine Srba, Hrvata i Slovenaca, odnosno Kraljevine Jugoslavije, uglavnom se odnose na građu Gradskog poglavarstva u Sarajevu, iako u zbirci nalazimo i političke pamflete, kako protiv vlasti tako i protiv specifičnih stranaka i ličnosti, kao što je slučaj sa pamfletima protiv Jugoslovenske muslimanske organizacije i njenog predsjednika Mehmeda Spahe. Također, u zbirci se nalazi i nekoliko saopštenja ustaške organizacije i njenog poglavnika Ante Pavelića, te veliki broj pisama i dopisnica upućenih bosanskohercegovačkom književniku Aliji Nametku od strane raznih javnih i kulturnih djelatnika tog perioda. Od ostalih dokumenata iz ovog perioda, značajnim se može nazvati i spisak od 111 ljekara koji imaju pravo obavljati privatnu ljekarsku praksu u Sarajevu.\nKada je riječ o dokumentima iz zbirke “Varia” iz perioda tzv. Nezavisne Države Hrvatske (1941-1945) , uglavnom se radi o izvještajima, proglasima, rezolucijama, te prepiskama. Među tim dokumentima nalazi se i pismo Mustafe Mulalića upućeno muslimanima iz štaba zapovjednika četničkog pokreta Draže Mihailovića, rezolucija istaknutih Muslimana vlastima tzv. NDH, te izvještaj Munira Šahinovića Ekremova upućen poglavniku Anti Paveliću u kojem se govori o teškim prilikama u gradu Sarajevu i o ugroženosti grada od strane komunista. Među dokumentima iz ovog perioda nalazi se i elaborat pod naslovom “Bosna i Hercegovina u II svjetskom ratu”, kojeg je napisao Muhamed Hadžijahić.\nMeđu važnim dokumentima u zbirci su i primjerak lista “Handžar”, koji je izlazio u vrijeme okupacije, zatim novine “Vijesti”, koje su izlazile neposredno pred oslobođenje zemlje u izdanju propagandnog odjeljenja III. korpusa Jugoslovenske armije.\nDokumenti u zbirci “Varia” koji potiču iz vremena Socijalističke Federativne Republike Jugoslavije, tj. nakon oslobođenja zemlje 1945. godine, većinski se odnose na izvještaje, članke i prepisku. Među ostalim, tu je i spisak imanea 3500 Jevreja koji su ubijeni u Sarajevu u toku okupacije, no taj spisak je nepotpun jer je u tom periodu ubijeno oko 7000 sarajevskih Jevreja. Tu je i popis sarajevskih ulica, trgova, čikmi i mostova kojeg je sačinio Kosta Mandić, kao i obilje zanimljive arhivske građe vezane za grad Sarajevo i Bosnu i Hercegovinu.\nSadržaj zbirke: akti, pisma, rukopisi, knjige, brošure, novinski članci, stare novčanice, biografije, trgovački defteri, kalendari, podsjetnice, dokumenti o rasporedu austrougarske vojske prilikom zauzimanja Bosne i Hercegovine, putne isprave, lutrijski listići, oglasi, ugovori, pozivnice, sudske presude, mišljenja sudskih vještaka, diplome, potrošačke karte i slično.\nJezik i pismo zbirke: bosanski, srpski, hrvatski, njemački, slovenački, francuski, engleski, arapski, turski, hebrejski, latinski, crkvenoslavenski, italijanski, mađarski, poljski, bugarski i češki jezik, latinica, ćirilica i gotica.\nUPOZORENJE: Vlasnik autorskih prava nad arhivskom građom korištenom na izložbi je Javna Ustanova Historijski arhiv Sarajevo. Zabranjeno je svako neovlašteno preuzimanje, kopiranje ili dijeljenje sadržaja, djelimično ili u cijelosti – bez prethodne saglasnosti i kontaktiranja Arhiva. Kontakt e-mail: has@arhivsa.ba\nNapomena: Za prikaz slike u punoj rezoluciji kliknite desnim klikom na sliku i odaberite opciju “view image / pogledajte sliku” ili “open image in new tab / otvorite sliku u novom tabu”\nTagged admir nezirović, historijski arhiv sarajevo, izložba, velid jerlagić, Zbirka varia.\n« Institut za jezik UNSA i Historijski arhiv Sarajevo potpisali protokol o saradnji\nIzložba: Urbani razvoj Sarajeva kroz historiju »