BALKANSKO POLUOSTRVO I JUŽNOSLOVENSKE ZEMLJE - osnove antropografije\n/ BALKANSKO POLUOSTRVO I JUŽNOSLOVENSKE ZEMLJE - osnove antropografije\nLavovski popust\tJovan Cvijić\tBALKANSKO POLUOSTRVO I JUŽNOSLOVENSKE ZEMLJE - osnove antropografije\nImao sam plan da dam sintezu svojih ispitivanja o Balkanskom Poluostrvu, počinjući sa geomorfološkim pitanjima, kojima sam posvetio mnogo veći deo svog vremena i rada. U tome su nastupili ratovi, pokazalo se korisnije najpre predstaviti u celini antropogeografska ispitivanja, tim pre što sam krajem 1916. godine pozvan da držim predavanja na Sorboni, a ona su bila poglavito antopogeografskog i etnografskog karaktera. Ta su predavanja publikovana u knjizi: La Peninsule Balkanigue, Geographie humaine, u maju 1918. godine. Kad sam se vratio u Srbiju, našao sam da je prvu polovinu moje knjige preveo G. Borivoje Drobnjaković, profesor i kustos Etnografskog Muzeja. Razgledajući taj posao, izrađen sa mnogo pažnje i svesnosti, uverio sam se koliko je teško prevodom izraziti misli originalnog dela sa svima nijansama. Dalje je bilo jasno da za našu publiku treba mnoge partije izraditi sa više detalja, i dodati više skica i fotografija. Delo se moralo preraditi i dopuniti. Pri tome mi je prevod G. Drobnjakovića poslužio kao osnova, i ona je preinačavana, izuzevši nekolike prve tabake, koji se štampaju kao tačan prevod originala. Ovo nije celo delo kako je objavljeno na francuskom, već samo prvi deo: Geografska sredina i čovek. Docnije će izaći drugi deo, o psihičkim i socijalnim tipovima južnih Slovena. Zbog pomenutih imena, i ovaj je prvi deo veći nego u originalu za osam do devet štampanih tabaka. A drugi će deo biti veći ne samo zbog novih promatranja o panonskom i alpijskom psihičkom tipu, već i zbog izlaganja glavnih osobina reljefa i naselja tih krajeva, koji se u mnogome razlikuju od Balkanskog Poluostrva i Karsta. Time je obeležen odnos ove knjige prema francuskom originalu, čiji je plan zadržan. Nije mi bila namera da u ovom delu iznesem antopogeografske i etnografske rezultate o pojedinim zemljama, do kojih sam došao putovanjem i proučavanjem, već da predstavim svoju koncepciju antopogeografije. Ona će se u celini moći videti kad bude objavljena druga knjiga ovog dela, a dotle se stručni čitaoci mogu pomoći francuskim originalom. U Beogradu Avgusta 1922. Jovan Cvijić\nImao sam plan da dam sintezu svojih ispitivanja o Balkanskom Poluostrvu, počinjući sa geomorfološkim pitanjima, kojima sam posvetio mnogo veći deo svog vremena i rada. U tome su nastupili ratovi, pokazalo se korisnije najpre predstaviti u celini antropogeografska ispitivanja, tim pre što sam krajem 1916. godine pozvan da držim predavanja na Sorboni, a ona su bila poglavito antopogeografskog i etnografskog karaktera. Ta su predavanja publikovana u knjizi: La Peninsule Balkanigue, Geographie humaine, u maju 1918. godine. Kad sam se vratio u Srbiju, našao sam da je prvu polovinu moje knjige preveo G. Borivoje Drobnjaković, profesor i kustos Etnografskog Muzeja. Razgledajući taj posao, izrađen sa mnogo pažnje i svesnosti, uverio sam se koliko je teško prevodom izraziti misli originalnog dela sa svima nijansama. Dalje je bilo jasno da za našu publiku treba mnoge partije izraditi sa više detalja, i dodati više skica i fotografija. Delo se moralo preraditi i dopuniti. Pri tome mi je prevod G. Drobnjakovića poslužio kao osnova, i ona je preinačavana, izuzevši nekolike prve tabake, koji se štampaju kao tačan prevod originala. Ovo nije celo delo kako je objavljeno na francuskom, već samo prvi deo: Geografska sredina i čovek. Docnije će izaći drugi deo, o psihičkim i socijalnim tipovima južnih Slovena. Zbog pomenutih imena, i ovaj je prvi deo veći nego u originalu za osam do devet štampanih tabaka. A drugi će deo biti veći ne samo zbog novih promatranja o panonskom i alpijskom psihičkom tipu, već i zbog izlaganja glavnih osobina reljefa i naselja tih krajeva, koji se u mnogome razlikuju od Balkanskog Poluostrva i Karsta. Time je obeležen odnos ove knjige prema francuskom originalu, čiji je plan zadržan. Nije mi bila namera da u ovom delu iznesem antopogeografske i etnografske rezultate o pojedinim zemljama, do kojih sam došao putovanjem i proučavanjem, već da predstavim svoju koncepciju antopogeografije. Ona će se u celini moći videti kad bude objavljena druga knjiga ovog dela, a dotle se stručni čitaoci mogu pomoći francuskim originalom. U Beogradu Avgusta 1922. Jovan Cvijić Komentari


BOTOX LICA I VRATA | Dental Oral Centar\nBOTOX LICA I VRATA\nVreme je da razbijemo sve predrasude o botox-u i kažemo Vam kako će Vaša koža zablistati već posle par dana nakon tretmana lica ili vrata. Cilj aplikovanja botoxa nije brisanje emocija i dobijanje plastičnog izgleda lica. U skladu sa tim, poslušajte savet doktora koji će proceniti da li bi trebalo aplikovati manje doze.\nBotox tretman je najpopularniji kozmetički tretman na svetu. Napravio je revoluciju na polju estetske medicine jer najefikasnije i najbrže otklanja znakove starenja kože.\nBotox je supstanca prirodnog porekla proizveden pomoću bakterije Clostridium botulinum. Ovaj prečišćeni protein se u vidu Botulina tipa A i B već dugi niz godina koristi u raznim granama medicine gde pokazuje odlične rezultate. U pitanju je potpuno bezbedan preparat koji se, između ostalog, odlično pokazao u oblasti estetske medicine.\nOsnovno dejstvo botoxa je blokada receptora koji su smešteni između nerva i mišića, što dovodi do nemogućnosti prenosa impulsa iz nerva u mišić. Na ovaj način je onemogućeno grčenje mišića koje je glavni uzročnik stvaranja bora. Regije koje se najviše grče i opružaju na licu nalaze se uglavnom na gornjem delu lica a nastaju mrštenjem, smejanjem, podizanjem obrva… Ove zone je preporučljivo tretirati botoxom. Botox sprečava produbljivanje postojećih bora i stvaranje novih, ali i značajno umanjuje vidljivost bora koje su već nastale.\nKADA JE NAJBOLJE POČETI SA BOTOX TRETMANOM?\nBudući da je tretman botoxom potuno bezbedan, može se početi sa tretmanima već kod pojave prvih bora. Ovaj period najčešće počinje oko dvadeset i pete godine života. Nisu sve bore iste, niti kvalitet kože, u skladu sa tim lekar procenjuje količinu botoxa koja će biti korišćena tokom tretmana. Kod mlađe kože koja ima slabije izražene bore koristi se mala količina botoxa, takozvani „baby botox“.\nDA LI JE BOTOX TRETMAN BEZBEDAN?\nUkoliko tretman botoxa obavlja stručno lice, lekar i ukoliko se prilikom procedure koriste kvalitetni preparati, botox lica i vrata je u potpunosti bezbedan.\nKOJE REZULTATE MOGU DA OČEKUJEM NAKON TRETMANA BOTOXOM?\nEfekat je vidljiv nakon 2 do 4 dana. Rezultat je neverovatno blistava podmlađena koža, bez bora. Botox injektovan u određene regije sprečava produbljivanje postojećih bora i stvaranje novih.\nU KOJIM REGIJAMA I SLUČAJEVIMA SE PRIMENJUJE BOTOX?\n-bore između obrva nastale mrštenjem,\n-bore oko usana najčešće nastale smejanjem,\n-preventivno tretiranje čela kako bi se izbeglo stvaranje bora,\n-rešavanje asimetrije obrva ili kapaka,\n-podizanje obrva i kapaka,\n-podizanje vrha nosa,\n-rešavanje vidljivih desni prilikom smejanja,\n-za podmlađivanje kože vrata i dekoltea.\nKOLIKO TRAJE DEJSTVO BOTOXA?\nDejstvo može trajati od 4 do 6 meseci. Redovnim tretmanima održavanja, željeni efekat se može produžiti. O tretmanima održavanja se odlučuje u konsultaciji sa lekarom.\nPre same procedure neophodne su konsultacije sa lekarom. Na osnovu konsultacija određuju se zone lica i vrata koje će biti tretirane. Sam postupak traje kratko, maksimalno do 30 minuta, u zavisnosti od veličine regije koja se tretira. Botox se aplicira na lice i vrat injekcijom, samo na predviđene zone. U pitanju je nehirurška, bezbolna metoda. Tretman vrši isključivo lekar koji kao stručno lice poseduje znanje iz ove oblasti. Preparat mora biti vrhunskog kvaliteta jer će se samo na taj način dostići izuzetni rezultati.


11. марта 2019. enigma VINOTEKA 0\nO ženama i vinu moglo bi se diskutovati svih 365 dana u godini i teško da bi i jedan dan, datumski, bio pogrešan izbor. Ipak, mart je nekako poseban, ne samo zbog Klare Cetkin, nego i zbog činjenice da je ovo mesec u kome se cela priroda budi iz zimskog sna.\nVinova loza, kao boginja, žena, majka i kraljica suzom obaveštava da je živa i za rađanje spremna. A znate i sami da svaki život suzom započinje. Prvu martovsku suzu, prati prvi aprilski pupoljak, pa prvi majski cvet, prvi junski grozd, julski šarak, avgustovska berba… do prve čaše mladog vina, kojom joj odajemo priznanje za minuli rad i puštamo na zasluženi odmor.\nKada vino stigne u čašu na scenu stupaju somelijeri i/ili, za poštovaoce rodne ravnopravnosti, somelijerke. Iskustva pokazuju da je još uvek više muškaraca nego žena angažovano u svetu vinskog biznisa iako, kako se veruje, žene imaju bolju genetsku predispoziciju za bavljenje ovim poslom.\nOvaj stav donekle ima i smisla posebno ako uzmemo u obzir da počiva na tradicionalnoj podeli muških i ženskih poslova još iz kamenog doba. Naime, dok su muškarci išli u lov i tako dobavljali meso za ishranu, žene su bile te koje su brale bilje i skupljale semenje. One su tu hranu prvo mirisale, pa lagano isprobavale ukus u pokušaju da otkriju da li je ta biljka jestiva ili ne.\nIskustvo ih je naučilo da je gorko neretko i otrovno, pa odatle i činjenica da ovaj ukus i danas najkasnije usvajamo. Za razliku od njega, slatko i masno su ukusi s kojima se rađamo i koje lako usvajamo od prvog dana. Zato je priroda udesila da majčino mleko bude masno i slatkasto i zato se bebama prvo uvodi voće u ishranu.\nIz istog razloga, kada počinjemo da pijemo vina, najčeše biramo slatka, poluslatka ili polusuva vina. Isto tako, primetićete da vinski početnici oba pola preferiraju vina muskatnih sorti jer, čak i ako su u pitanju suva vina, dominantni cvetni miris nas asocira na slatko. Obično se misli da su muskatna vina nekako više rezervisana za žene ali, empirijski je utvrđeno da pol s tim nema nikakve veze. S druge strane, stepen razvijenosti čula ukusa pre svega i te kako ima veze. Zato mi nekad u šali volimo da kažemo da su muškarci koji vole muskatna vina, s određenom dozom slasti, oni muškarc i koji su shvatili da su dovoljno odrasli da piju vino, ali realno nisu previše odmakli od majčinog mleka.\nŠalu na stranu, među vinskim znalcima i profesionalnicima danas ima mnogo i žena i muškaraca, te u ovoj sferi skoro da nema pomena borbi među polovima. Kada su Srbija i region u pitanju, najvažnijim smatramo činjenicu da su nam vina sve bolja, što se stalno potvrđuje visokim priznanjima na svetskim ocenjivanjima vina. Stoga, predlažemo da nam kao ženama, eto, date laganu prednost kada je mart mesec u pitanju, a što se ostalog tiče, neka bude fer i logično, gde god da ste na planeti, birajte lokalno!\nEnigma br. 2438


Protest „Da li inspektori čuju muziku na struju?“ - Društvo za zaštitu i proučavanje ptica SrbijeDruštvo za zaštitu i proučavanje ptica Srbije\nDruštvo za zaštitu i proučavanje ptica Srbije poziva građane da se u subotu 19. avgusta 2017. godine od 10:30 časova u Beogradu na Trgu Republike i Novom Sadu na Trgu Slobode pridruže mirnom građanskom protestu pod nazivom „Da li inspektori čuju muziku na struju?“. Ovaj skup osmišljen je kao vid iskazivanja nezadovoljstva zbog lošeg postupanja odnosno nepostupanja nadležnih državnih institucija povodom slučajeva masovnog krivolova prepelica.\nU Srbiji se svake godine krivolovi više od 60.000 prepelica, podaci su Društva za zaštitu i proučavanje ptica Srbije. Kada se tom broju pridoda i oko 45.000 zvanično krivolovljenih jedinki, jasno je da se populacija ove male koke selice masovno i bezobzirno uništava u Srbiji. Situacije nije bolja ni u drugim balkanskim državama, niti na Bliskom Istoku i severu Afrike gde tokom seobe stradaju milioni ptica.\nOd sredine osamdesetih godina prepelice se u Srbiji masovno krivolove na zakonom zabranjen način, uz upotrebu elektronskih vabilica. Ovaj lov ima za cilj ubijanje velikog broja ptica za kratko vreme i posledično brzu zaradu.\n„Od 1. avgusta do 30. septembra, kada traje sezona lova na prepelice, širom Srbije više od 800 elektronskih vabilica emituju oglašavanje prepelica i mame ih u sigurnu smrt“, kaže Milan Ružić, predsednik Društva za zaštitu i proučavanje ptica Srbije, i dodaje: „Korišćenje ovih nelegalnih uređaja krivolovcima osigurava do deset puta više ubijenih prepelica nego u legalnom lovu, kao i siguran profit nakon što se te prepelice prokrijumčare preko granice“.\nPrepelice koje se krivolove u Srbiji neretko se krijumčare u inostranstvo gde njihovo meso dostiže cenu od 10 evra po komadu, dok se za ubijanje u Srbiji plaća 4 puta manje.\nNajveća zaplena krivolovljenih ptica u Evropi desila se u novembru 2001. kada je kamion sa oko 120.000 ptica poreklom iz Srbije zaustavljen na granici Slovenije i Italije, a u njemu je bilo više od 40.000 ubijenih prepelica, zamrznutih za luksuzne restorane.\nOd tada do danas malo toga se promenilo, a strani državljani, posebno Italijani, Maltežani i Grci i dalje krivolove širom Srbije zaštićeni od strane lokalnih lovačkih udruženja i turističkih agencija koje ih odvode u ove pohode.\nDZPPS organizuje ovaj skup u okviru projekta „Civilno društvo i javnost zajedno za unapređenje stanja životne sredine u Srbiji” u okviru kog rade na unapređenju zakonskog okvira u pogledu zaštite ptica i prirode u Srbiji, sa posebnom pažnjom na donošenje novih propisa i poštovanje regulativa koji su već usvojene, kroz jačanje kapaciteti civilnog društva i angažovanje javnosti.


Grupa građana Stop kolektoru: Od ovog trenutka odustajemo od pregovora sa lokalnom samoupravom - Volim Danilovgrad\nTagged: Grupa građana Stop kolektoru u Centar Danilovgrada, kolektor, Nedeljko Babić, otvoreno pismo\nPredsjednica opštine Danilovgrad, Zorica Kovačević, je u jučerašnjem intervjuu za PR Centar, između ostalog, najavila početak izgradnje kolektora i prečišćača otpadnih voda na lokaciji Landža. Predstavnici građana okupljeni oko inicijative o promjeni lokacije, nisu ostali bez riječi i njihovo saopštenje prenosimo u nastavku ovog teksta.\nRadi javnosti i motiva koji stoje iza reakcije Grupe građana “Stop kolektoru u Centar Danilovgrada”, prenijećemo dio iz intervjua Zorice Kovačević, a koji se tiče kolektora i prečišćača na lokaciji Landža:\n„Iskoristiću da u narednim mjesecima upoznam građane o tome šta smo to naknadno uradili vezano za njihova pitanja. Daću sve od sebe da izgradnja kolektora bude po najvećim evropskim standardima i time otklonimo sve opravdane dileme i bojazan građana vezanih za njegovu izgradnju. To je za nas najvažniji infrastrukturni projekat, imajući u vidu da smo proglasili Rijeku Zetu Parkom prirode, a da je Danilovgrad jedan od većih zagađivača Rijeke Zete, jer sve fekalije koje imamo u gradu idu u rijeku Zetu“, navela je Kovačević.”\nPodsjetićemo javnost da je Grupa građana, na pomenutoj sjednici, isključivo zahtjevala promjenu lokacije a ne iznalaženje “tehničkih rješenja” za sanaciju budućih i izvjesnih incidentnih situacija. U prilog tome, u nastavku, cjelokupan snimak sa sjednice SO Danilovgrad na kojoj su svoje stavove iznijeli građani. (Početak ovog dijela zasijedanja je na 03:41:48)\nGrupa građana je putem svog zvaničnog kanala komunikacije uputila otvoreno pismo javnosti, koje prenosimo u cjelosti:\n“Poštovani građani Danilovgrada, u obavezi sam da Vas obavijestim, a posebno posle izjave Predsjednice opštine da će uprkos našim zalaganjima i naporima, ipak početi izgradnja Postrojenja za prečišćavanje otpadnih voda.\nA kako i ne bi, kad je lokalna samouprava navodno prihvatila inicijativu građana, a ona ustvari uplatila avansno pola miliona eura nekoj grčkoj firmi, za koju niko nije čuo bez 2 odbornika DPS-a, i to na brzinu preko Googla, dok je trajala Skupština Opštine Danilovgrad.\nEto toliko o servisu građana. Od ovog trenutka odustajemo od pregovora sa lokalnom samoupravom , jer to nema nikakvog smisla i grupa građana će se u ime svih stanovnika Danilovgrada obratiti Predsjedniku države, Premijeru, Predsjedniku Skupštine, kancelariji EU, kao i nizu relevantnih institucija , u nadi da će neko konačno shvatiti, prihvatiti i uzeti u razmatranje ovako važan problem jednog od najljepših gradova Crne Gore.\nSTOP KOLEKTORU U CENTAR DANILOVGRADA”\nPismo predsjednici opštine Danilovgrad, Zorici Kovačević, uputio je i Nedeljko Babić, direktor fabrike kafe i konditorskih proizvoda, Crnagoracoop-a. Gospodin Babić je pismo dostavio i Predsjedniku države, Predsjedniku Vlade, Predsjedniku Skupštine, Potpredsjedniku Vlade i Ministru poljoprivrede, Ministarki ekonomije kao i Predsjedniku Privredne komore Crne Gore.


Elektronika i komponente : IP Wi-Fi smart kamera - WFIP-5632T 18.10.2020 - ID 103357511 - KupujemProdajem\nElektronika i komponente > Video nadzor > ID oglasa: #103357511 (postavljen: pre nedelju dana)\nIP Wi-Fi smart kamera - WFIP-5632T\nSmart kamera kompaktnih dimenzija sa vodootpornim metalnim kućištem.\nKamera se putem Wi-Fi konekcije povezuje sa aplikacijom na Vašem pametnom telefonu.\nPreko telefona možete gledati sliku uživo ili podesiti da na detekciju pokreta šalje notifikacije na Vaš mobilni.\nPored jasne slike u 1080P rezoluciji, pruža mogućnost i dvosmerne audio komunikacije.\nPodržava memorijske kartice do 128GB, što osigurava snimanje i čuvanje velikog broja video zapisa.\nTip IP Wi-Fi Kućište Bullet\nSenzor slike 1/2.9" 2MP\nGC2033 Procesor GK7102\nRezolucija 1080P Kadrova u sekundi 25 fps\nVideo izlaz Nema Šum signala veće ili jednako 55 dB\nIR aktivacija Automatska Minimalno osvetljenje 0 Lux sa IR diodama\nOptika Fiksna Fokus 3.6 mm\nIP zaštita IP66 Materijal\nRačunarska mreža 1 x RJ45, 10/100 Mb\nethernet Protokoli TCP/IP, ICMP, HTTP, HTTPS, FTP, DHCP, DNS, DDNS, RTP, RTSP, RTCP, NTP, SMTP Wi-Fi Da,2.4 GHz\nPodrška SD memorijske kartice Da\n, microSD do 128 GB\nCasio - GA-710B-1A9\nSat odlican, odlicno upakovan, svaka preporuka.\nElektrični nazidni kamin sa Wi-Fi kontrolom 2000W - FKK3000W\nPreporucujem svaku saradnju, dogovor maksimalno ispostovan, konverzacija odlicna!


Inženjerska revolucija: Ovo je Boing 777-9X (VIDEO)\nIz Boinga su napokon objavili konačni dizajn za njihov nadolazeći avion 777-9X, najveći dvomotorni putnički avion na svetu s rasponom krila od neverovatnih 71,8 metara.\nOsim po veličini, krila ovog aviona posebna su po tome što će se na kraju moći saviti kako bi se omogućilo jednostavnije kretanje aviona po pistama. Dodatna površina krila trebala bi novom Boingu omogućiti manju potrošnju goriva i veće uštede, a u odnosu na glavnog konkurenta, Erbasov model A350-1000, primaće više putnika (najmanje 400 prema 366 putnika koliko stane u Erbasov model), kabina će biti 40 cm šira, biće više mesta za putnike, a prozori će biti oko 15 odsto veći u odnosu na konkurentske avione.\nNa CNN-u kažu kako je ovaj avion deo 'inženjerske revolucije' koja omogućuje avionima s dva motora letenje većinom istih ruta širom sveta, ali i avionima s četiri motora poput Boinga 747 i Erbasa A380. Jedna od bitnih stvari za avio kompanije jeste potrošnja goriva, pa će takommodel 777-9X štedeti dvanaest odsto više goriva u odnosu na konkurentski avion iz Erbasa. Inženjeri Boinga na ovom avionu rade već dve godine, a prošle nedelje napokon predstavili njegov konačan dizajn, a sledeći korak su testiranja prototipa i finaliziranje detalja u samom avionu, što se očekuje uskoro, dok će proizvodnja Boinga 777-9X početi tokom 2017. godine.\n« Boginja smrti Kali najavila uništenje i masovnu smrt Amerike! Kasete se ponovo vraćaju u modu? »


Policijski službenici SIPA-e uspješno završili obuku iz prezentacijskih vještina na engleskom jeziku - SIPA.GOV.BA\nPolicijski službenici SIPA-e uspješno završili obuku iz prezentacijskih vještina na engleskom jeziku\nU okviru projekta „ProAccession“ koji provodi Britansko vijeće, u periodu od 17.09. do 24.10.2013. godine, u prostorijama Državne agencije za istrage i zaštitu (SIPA), na engleskom jeziku održana je šestosedmična obuka na temu „Prezentacijske vještine“, koju je uspješno završilo 11 policijskih službenika SIPA-e. Navedena obuka nastavak je aktivnosti koje se provode sa ciljem razvoja i jačanja kadrovskih kapaciteta Agencije.\nOvo je druga godina za redom da se u okviru istog projekta organizira obuka na kojoj se policijski službenici SIPA-e stručno usavršavaju i osposobljavaju u prezentacijskim vještinama ali i u vještinama efikasnog vođenja sastanka na engleskom jeziku.\nObuku su realizirale državne službenice SIPA-e Selma Delalić, Nataša Tešanović-Šojić i Amira Đozo, koje su certificirani treneri Britanskog vijeća.\nPrisutnima na ceremoniji obratio se drugi sekretar Britanske amabasade u BiH Jon O’Shaughnessy i učesnicima projekta uručio certifikate.\nNastavak ovog projekta planiran je za početak iduće godine, a cilj je kontinuirano profesionalno usavršavanje kadrova, što će doprinijeti ukupnom napretku i jačanju svih kapaciteta Agencije.


Tekst objavljen: 25.10.2016 14:10\nDolar je u ponedeljak zabeležio devetomesečni maksimum u odnosu na korpu valuta, potpomognut očekivanjima da će američka Uprava federalnih rezervi (Fed) povećati kamatne stope ove godine i da Donald Tramp neće postati američki predsednik.\nNakon tri uzastopne nedelje rasta, dolarski indeks - koji meri vrednost dolara u odnosu na korpu šest glavnih valuta - ojačao je na čak 98,84 poena na ranom prepodnevnom trgovanju, što je najviši nivo od 3. februara.\nAnalitičari su, međutim, mišljenja da bi razočaravajuće cifre koje se odnose na privredni rast mogle drastično da smanje očekivanja o povećanju kamatnih stopa u decembru.\nEvro je ojačao 0,1 procenat na 1,0896 dolara, što je blizu nivoa zabeleženog u petak, najnižeg od 10. marta.\nDragi je zadržao mogućnost za uvođenje novih podsticaja, gušeći tako spekulacije da je banka spremna da smanji svoj program kupovine obveznica.\nDomaće međubankarsko devizno tržište otvorilo se u ponedeljak na nivou od 123,00/30. Tokom\nprepodnevnog dela trgovanja dinar je bio stabilan.\nObim zabeležen na međubankarskom tržištu do 12,30 časova iznosio je 8,1 milion evra po prosečnom kursu od 123,2067. Tokom popodnevnog dela trgovanja nije bilo promena. Tržište se zatvorilo na 123,00/30.\nObim na međubankarskim prekonoćnim pozajmicama (BEONIA) iznosio je 9.285 miliona dinara na nivou od 2,70 - 2,95.\nfed australuijski dolar


Nemačka: Stari tandem Jović-Radonjić - KOS magazin\nNemačka: Stari tandem Jović-Radonjić\nDejan Radonjić je dobro počeo misiju u Bajernu. Nije bilo lako protiv Ulma, primili su čak 95 poena, ali su Bavarci na kraju nekako bukvalno isčupali pobedu. To je bio zaostali susret iz 18. kola, a briljantnu partiju u redovima Bajerna odigrao je Nihat Đedović, autor 20 poena. Vrlo dobar učinak imao je srpski tandem Stefan Jović (12 p, 5 asistencija,1 skok)-Vladimir Lučić (14 p, 3 skoka, 1 asistencija). Treba istaći i gest navijača Bajerna koji nisu zaboravili rad Aleksandra Đorđevića, i zahvalili su mu se na svemu što je uradio u njihvom klubu.\nA u redovnom 28. kolu u Minhenu je gostovao Gisen, koji je deklasiran u Audi-domu. Tim trenera Radonjića bio je dominatan od početka. Podsetio je na svoja najbolja izdanja iz ove sezone. Odlično su šutirali za 2 poena, čak 71,7 %, vrlo dobro za tri (57%) i uspeli da nadskoče Gisen, koji je najbolji skakački tim Lige. Najefikasniji kod pobednika bio je Danilo Bartel sa 18 poena, Stefan Jović ponovo dobar (12 p, 6 as, 2 sk), Vladimir Lučić 7 poena, 4 skoka i asistencija. Predpostavljam da trenera Radonjića zadovoljava i odbrana jer su od četvrtog napadačkog tima Lige primili 83 poena. Kad smo već kod Bajerna treba istaći da je njihov centar Melvin Buker izabran u idelnu petorku Evrokupa.\nIskreno, više ne znam šta treba uraditi kako bi se pobedila Alba. Predrag Krunić je sa svojim momcima u Bonu odigrao gotovo perfektnih 35 minuta, i na kraju – izgubio. Do poluvremena Albatrosi su dali svega 29 poena, nije bolje bilo ni u nastavku, a posebno ih je izdao šut van linije 6,75. Na pet minuta do kraja nakon trojke Tomislava Zupčića Bon je imao prednost 69-61. Usledio je tajmaut Aita i serija njegovog tima o kojoj će se pričati narednih dana. Četiri od ukupno svojih 10 trojki na utakmici Berlinci su dali u ovom periodu, što je još interesantije sve su ih postigli različiti igrači. Usput su ukrali par lopti, i dali domaćinu čak 33 poena u poslednjem kvartalu. Najbolji utisak u Albi ostavio je Jošiko Sajibu sa 15 poena, Stefan Peno je bio rezervisan u ovom duelu , dao je 4 poena uz po 2 skoka i asistencije. U Bonu još jednu odličnu predstavu je pružio Tomislav Zupčić sa 20 poena.\nMiteldojčer je došao do pobede na svom parketu protiv Ulma, i još više ovaj tim udaljio od doigravanja. Trener Igor Jovović može biti zadovoljan defanzivnim učinkom svoje ekipe koja je protivniku dozvolila samo 69 poena. Odličan je bio Đorđe Drenovac sa 18 poena, 7 skokova i asistencijom. Đorđe Pantić je doprineo sa 3 poena, 7 skokova i asistencijom. Treći trijumf na strani napravio je Erfurt. Pobeda dobija na značaju jer je izborena na parketu direktnog konkurenta za opstanak Getingena. Sava Lešić je u odličnoj formi što je potvrdio i na ovom meču sa 14 poena, 8 skokova i asistencija.\nBamberg je nakon velike borbe izvukao bodove na severu Nemačke. Ubedljivo najbolji u redovima šampiona bio je Dorel Rajt sa 30 poena. Luka Mitrović je bio u sastavu i igrao 18 minuta, uz učinak 4 poena, 3 skoka i 2 asistencije. Kolo su otvorili Bajrojt i Frankfurt. Domaćini, razočarani nakon eliminacije u četvrtfinalu Lige šampiona, su bili manje loši i na kraju se radovali. Meč se može dobiti i sa mizernim šutem za tri od 21,1% , 10 promašenih slobodnih bacanja i 15 izgubljenih lopti. Možete samo zamisliti kako je tek onda igrao Frankfurt. Zanimljivo da je Bajrojt Skajlajnerse izbacio u četvrtifinalu Kupa, a može ih ovaj poraz koštati i plasmana u samu završnicu. Kod pobednika treba izdvojiti učinak bivšeg košarkaša Igokee Džejmsa Robinsona, koji je sa 9 uzastopnih poena doneo važnu pobedu svom timu nakon tri poraza.\nLudvigsburg u odličnoj formi putuje u Atinu na Fajnal four Lige šampiona FIBA. U derbiju je savladao Oldenburg i prekinuo niz vicešampiona od 5 vezanih pobeda. Jena je očekivano trijumfovala u Tibingenu, dok je Vircburg savladao Braunšvajg. U poraženom sastavu Nemanja Jaramaz dao je 8 poena, uz 6 skokova. Dirk Bauerman napušta Vircburg zbog ponude iz Kine koja se ne odbija.\nRezultati 28. kola: Bajrojt-Frankfurt 69-62, Bajern-Gisen 107-83, Getingen-Erfurt 75-88, Tibingen-Jena 64-91 ,Ludvigsburg-Oldenburg 90-86, Vircburg-Braunšvajg 72-45, Miteldojčer-Ulm 80-69, Bremerhafen-Bamberg 76-83, Bon-Alba 76-84.\nTabela: Bajern 25-3, Alba 24-4, Ludvigsburg 22-6 ,Oldenburg 18-10, Bajrojt 17-10 (-1), Bon 17-11, Bamberg 16-11 (-1), Frankfurt 16-12, Ulm, Vircburg, Gisen 14-14, Braunšvajg, Jena 12-16, Miteldojčer 9-19, Getingen,Bremerhafen 7-21, Erfurt 6-22, Tibingen 1-27.


Muke Hale Beri: Čovjek pokušao da joj ukrade kuću?! - BIGportal.ba\nHale Beri je pre nekoliko godina dospela na naslovne strane zbog “agresivnog progonitelja” koji bi je pratio u stopu. Jednom je ispričala da je zakoračila u predsoblje svoje kuće i pokušala da zatvori vrata “kada je nešto osetila iza sebe”.\nPolicija je privela muškarca koji je pokušao da zameni brave na njenoj kući u Los Anđelesu. Muškarac star 59 godina nonšalantno je ušetao na glumičin posed i krenuo da menja bravu, kada ga je zaustavilo njeno obezbeđenje. Otišao je, ali se i vratio posle par dana, i čak uspeo da zameni jednu bravu! Kada mu je obezbeđenje prišlo, ON je pozvao policiju da dođu po “neznance koji su ušli na njegov posed”.


Šta će Rusija ako Jermenija zatraži pomoć - 23.04.2018, Sputnik Srbija\nPortparol predsednika Rusije Dmitrij Peskov izjavio je da nije umesno hipotetički govoriti o mogućem pružanju pomoći Jermeniji u rešavanju unutrašnjih političkih... 23.04.2018, Sputnik Srbija\nrusija, vesti, svet, jermenija\n12:27 23.04.2018 (Osveženo: 12:33 23.04.2018)\nPortparol predsednika Rusije Dmitrij Peskov izjavio je da nije umesno hipotetički govoriti o mogućem pružanju pomoći Jermeniji u rešavanju unutrašnjih političkih problema.\nProtesti u Jermeniji se nastavljaju: Vojnici izašli na ulicu (foto)\n23 April 2018, 12:01\n„Ne mogu vam ništa reći. Znate da je predsednik nedavno imao kontakte, on je čestitao svojim kolegama na izboru. Međutim, ne mogu vam tačno govoriti o konsultacijama“, odgovorio je Peskov na pitanje novinara da li se Jerevan obraćao Moskvi za konsultacije ili pomoć u vezi sa smirivanjem protesta u Jerevanu.\nNa molbu da kaže kada će Moskva biti spremna da se umeša, on je odgovorio pitanjem:\n„Zašto bi Moskva trebalo da se meša?“\nNa pitanje šta će Rusija odgovoriti ako Jermenija zatražiti pomoć, Peskov je odgovorio:\n„Neumesno je hipotetički govoriti.“


Zona "Istok": OFK 019 bolji od ekipe Tanasko Rajić - Glas Zaječara\nHome Sport Zona „Istok“: OFK 019 bolji od ekipe Tanasko Rajić\nZona „Istok“: OFK 019 bolji od ekipe Tanasko Rajić\nU sredu su odigrane utakmice 22. kola Zone „Istok“. OFK 019 savladao je ekipu Tanasko Rajić, Hajduk Veljko bolji od Senjaka, Đerdap poražen u Dimitrovgradu, dok je Brodoremont savladao ekipu Rajko Mitić.\nU okviru 22. kola Zone „Istok“, OFK 019 savladao je ekipu Tanasko Rajić rezultatom 2:1, Hajduk Veljko je bio uspešniji od Senjaka i slavio sa 3:1, Đerdap je poražen sa 4:2 od ekipe Balkanskog, dok je Brodoremont rezultatom 4:1 pobedio fudbalere Rajka Mitića.\nLužnica – Branik 5:0\nJedinstvo P – Polom 3:0\nOFK Slatina – BSK 1:4\nPrvi na tabeli su fudbaleri Hajduk Veljka sa 54 bodom, drugi su fudbaleri Bora sa 47 bodova i utakmicom manje, treći je Tanasko Rajić, dok su četvrti fudbaleri Balkanskog.\nU narednom kolu Hajduk Veljko dočekuje Lužnicu, OFK 019 putuje za Kladovo, Bor dočekuje Branik, dok dok Knjaz putuje za Pirot.\nSenjak – OFK Slatina\nBSK – Jedinstvo P\nPolom – Brodoremont\nRajko Mitić – Balkanski\nPrethodni tekstSrpska liga „Istok“: Timok savladao Župu, Kablovi poraženi sa 12:0\nNaredni tekstTeniski klub AS „Timok“ organizuje besplatni kurs škole tenisa


limun Archives | KulinarskiRecepti.Info\nRecipes and Posts Tagged limun\nLimun – osveženje za vaš organizam!\nBy: Danijela\t| 0 Comments\t| Updated: October 31, 2016 | Category: Saveti i Preporuke | Tags : detoksikacija organizma, limun, limun je dobar za sagorevanje masti, limunska svojstva, šta uništava kancerogene stanice, zašto je limun zdrav\nBogat antioksidansima i vitaminom C limun je idealna namirnica za eleminaciju toksina iz organizma. Telu je potrebno visok nivo Vitamina c za proizvodnju glutationa, antioksidansa koji pomaže jetri u procesu detoksikacije. Limun sadrži limunsku kiselinu, koja sagoreva masti, ubrzava matabolizam, potpomaže proces čišćenja organizma i doprinosi intezivnijoj proizvodnju želudačne kiseline, te samim...\tmore


Kenijcu Kiprutu zlato na 3000m zapreke! - Index.hr\nKenijcu Kiprutu zlato na 3000m zapreke!\nKENIJSKI atletičar Brimin Kiprop Kipruto osvojio je zlatnu olimpijsku medalju u utrci na 3000 metara sa zaprekama u Pekingu.\nOtrčao je najbolji rezultat sezone (8:10.34), te u finišu tijesno slavio u borbi s na kraju drugoplasiranim Francuzom Mahiedineom Mekhissijem te brončanim sunarodnjoakom Richardom Kipkemboijem Mateelongom.\nTreći Kenijac u utrci, olimpijski pobjednik iz Atene i najbolji s kenijskih predolimpijskih kvalifikacija - Ezekiel Kemboi, završio je tek sedmi s više od šest sekundi zaostatka. To je onaj atletičar kojemu je vlastiti, Kenijski atletski savez uoči Igara prijetio isključivanjem iz olimpijske reprezentacije jer je skakao mimo vodene zapreke, na suhi dio staze.\nOlimpijske igre, atletika, muški, 3000 metara zapreke:\n1. Brimin Kiprop Kipruto (Ken) 8:10.34\n2. Mahiedine Mekhissi (Fra) 8:10.49\n3. Richard Kipkemboi Mateelong (Ken) 8:11.01...


Odlukom Ustavnog suda Republike BiH iz 1992. godine poništeni su dokumenti koji su u tom periodu vodili nastajanju tada paradržavne tvorevine Srpske republike BiH.\nOvaj dokument veoma je značajan, jer jasno pokazuje kada je RS nastala, odnosno da je nastala u Dejtonu, a ne 9. januara 1992. godine.\nUstavni sud Republike BiH, tada već međunarodno priznate i suverene države, članice UN, 8. oktobra poništio je Deklaraciju o proglašenju Republike srpskog naroda u BiH, nastalu 9. januara 1992. godine, te Ustav Srpske republike BiH iz 28. februara, zajedno sa izmjenama nastalim 11. augusta i prvog septembra 1992. godine. Poništeni su i opći akti dopneseni na osnovu navedenih dokumenata. U obrazloženju Ustavnog suda Republike BiH navodi se da je Deklaracijom proglašena takozvana Republika srpskog naroda u BiH, te da je Deklaracijom utvrđeno da će se ta tvorevina nalaziti u sastavu savezne države Jugoslavije kao federalna jedinica. Navodi se i da je Deklaracija propisala kako će se razgraničenje sa drugim narodima urediti ustavom.\nUstavni sud BiH (08.10.1992.) : Stvaranjem takve tvorevine proizvedene su nesagledive posljedice. Izvršena je agresija na nezavisnu i suverenu državu BiH, kao i genocid nad muslimanskim i hrvatskim narodom, s ciljem etničkog čišćenja na određenim prostorima Republike BiH i uspostavljanja etnički čistog srpskog prostora. Ovaj genocid izvršen je na najbrutalniji način.\nUstavni sud tada navodi da je teritorija BiH jedinstvena i nedjeljiva, ali i da je 6. aprila 1992 godine stekla međunarodno priznanje, te primljena u UN.\nUstavni sud BiH (08.10.1992.) : Na istoj teritoriji, na kojoj postoji suverena država Republika BiH, proglašena je posebna „Republika srpskog naroda“, čime je, po ocjeni Ustavnog suda, narušen osnovni ustavni princip ravnosparvnosti građana, naroda i narodnosti BiH i njena jedinstvenost i nedjeljivost. Pored toga, takva tvorevina, prema navedenim aktima, proglašena je sastavnim dijelom druge države (Savezne države Jugoslavije), čime je narušen i osnovni princip nepovredivosti granica, odnosno teritorijalnog integriteta Republike BiH.\nU zaključku Odluke, koju potpisuje tadašnji predsjednik Ustavnog suda Ismet Dautbašić, navodi se kako, po ocjeni Suda, akti nisu u saglasnosti s Ustavom Republike BiH, jer se njima uspostavlja republika samo jednog – srpskog naroda i to na prostorima postojeće Republike BiH. Time se, na neustavan način, uspostavlja novi, ustavno – pravni sistem, što predstavlja najgrublju povredu Ustava Republike BiH.


Gimnazijalci učestvuju na seminaru iz robotike i programiranja u Osijeku – Info Centar Juga\nUčešće na projektu u Petnici i u Osijeku je besplatno za sve škole, a svaka škola može imati samo jedan tim koji čine 1 nastavnik i 2 učenika. Prvi seminar već je održan u Istraživačkoj stanici Petnica u januaru ove godine tokom kojeg su aktivnosti realizovane u petničkim laboratorijama i na radionicama iz oblasti robotike, o čemu smo već pisali, a završni seminar održava se u Biznis inkubatoru Sveučilišta u Osijeku od 25. do 30. juna ove godine. Gimanziju iz Lebana u Osijeku predstavljaće učenice Katarina Stanojković i Teodora Srećković i profesorka matematike Dušanka Srećković.\nObrazovni aspekt projekta traje šest meseci i sadrži seminare u Petnici, Osijeku i aktivnosti u online fazi. Izabrane škole će sa svojim timovima imati prilike da sa najboljim stručnjacima iz Srbije, Hrvatske, EU i SAD rade na sopstvenoj edukaciju iz oblasti programiranja, robotike, inovativne nastave, kao i drugih tema vezanih za STEM oblasti. Na prvom seminaru u Petnici svaka škola, učesnik dobila je komplet robota STEMI hexabot.\nUčenicama i njihovoj profesorki želimo srećan put u Osijek i da uspešno završe seminar, a po povratku zajendo ćemo sumirati utiske iz Hrvatske.\nU nedelju besplatni pregledi u Domu zdravlja i leskovačkoj bolnici


SEDNICA PREDSEDNIŠTVA SNS: Sudski dokazano da bubrezi mog brata nisu napali pendrek (VIDEO) | Najnovije vesti - Srbija danas\n09.10.2021. • 10:50 Srbija Danas\nSEDNICA PREDSEDNIŠTVA SNS: Sudski dokazano da bubrezi mog brata nisu napali pendrek (VIDEO)\nSrpska napredna stranka održala je sednicu Predsedništva u sedištu SNS\nSrpska napredna stranka održala je sednicu Predsedništva danas u sedištu SNS u Beogradu.\nSednica je održana u 11 sati.\nPRIČAĆE O NAJVAŽNIJIM PITANJIMA ZA NAŠE DRUŠTVO: Vučić se danas obraća naciji\nSKORO 50 LJUDI SASLUŠANO, A TUŽILAŠTVO I DALJE ĆUTI! Nelegalno prisluškivanje Vučića još nije dobilo epilog\nSastanak u 11 sati u Beogradu: Danas sednica Predsedništva SNS\n- Sloboda medija je da rade šta hoće, nije važno dal je vlasnik Đilas ili neko drugi, mogu da objavljuju šta žele. Što se tiče novca još nisam čuo nijedan demant, neka građani razmisle, neću da govorim o političkim protivnicima. Ljudi vide koliko se miliona evra tu okreće, koje su ukrali od građana Srbije, a danas se to deli medijski i partiskim drugovima. Ogroman novac, zato je teško boriti se protiv takvih protivnika, ali ljudi u Srbiji to prepoznaju - rekao je Vučić.\nHoće li biti struje u Srbiji?\n- Biće struje. Šta je dovelo do poremećaja cena? Uvođenja novih karbon taksi, nedostatak gasa zato što su Kinezi preusmerili sve na sebe, mnogi su izbacivali gas svim svojim privrednicima na početku korone po malim cenama. Gas je skočio na 450, 500, na hiljadu kubnih metara gasa. Mi smo se postarali da imamo gas. 1. oktobra smo pustili gas, završili smo kompresorsku stanicu, obnovili sve stanice na putu Horgoš-Beograd. Sve smo rupe rešili i sve probleme. Isporučujemo Mađarima, a mi sebi uzimamo procenat - rekao je Vučić.\n- Veoma je važno da privreda ne trpi. Mi za građane Srbije držimo najmanju cenu električne energije u Evropi. Imamo najveće plate u regionu, a najmanju cenu struje. Imali smo pametnu odluku što nismo ugasili naše rudnike. A najbolju cenu struje u Evropi ima Poljska. A mi pričamo sa Amerikancima da radimo Đerdap 3, da bi za 15 podigli proizvodnju električne energije. Struja je berzanska roba, moramo da obezbedimo veće količine struje, postupili smo pametno, nismo uništili naše resurse, nećemo uništiti Kolubaru i Kostolac. Albanija je uvela vanrednu situaciju, moraju da uvezu struju, mi nismo, mi smo u balansu, moramo da skladištimo struju kada je najeftinija, a da prodajemo kada je najskuplja. Hvala rudarima našim herojima, zahvaljujući njima danas imamo struju - rekao je Vučić.\n- Kinezi kupuje struju iz svih zemalja, jer je Si pametan, uvozi iz Afrike, Tadžikistina... Što se domaćinstva tiče oni če imati i struju i gas, mogu slobodno da se kreću u majicama po stanu. Čak ne mora ni da poskupljuje cena gasa, mi smo super - rekao je Vučić.\nPriština nastavlja sa svojim akcijama, uveli su nove mere, na tome neće stati, ostalo je još nedelju dana do izbora.\n- Moja poruka Srbima da budu složni, da izađu na izbore u što većem broju, da političari budu uz narod. Mi nemamo izbora, moramo da opstanemo na svojim ognjištima. Misle da će naneti veliku ekonomsku štetu Srbiju, ali neće. Time samo govorite o sebi, govorite koliko vas boli to što se desilo na Jarinju. Ne mogu da stave tri grančice ispod kruzera. Oni su to već primenjivali, i nije im uspelo. Ne razumem ih što to rade - rekao je Vučić.\nŠta je sa Nebojšom Stefanovićem?\n- Razgovarao sam sa njim, u mom kabinetu. Što se tiče relacije Stefanović-Đukanović, neću da pričam o tome. Naša partija preuzima odgovornost u teškim situacijama, guramo zemlju kada je teško, zemlja mora da bude apsolutno nezavisna, vojno neutralna, a postoji neki ljudi koji drugačije misle u stranci. Postoje ljudi koji različito misle unutar stranke - rekao je Vučić.\nPredsednik kaže da mnogo toga možemo da uradimo sa našim prijateljima u Ugandi, Burundiju, Kongu, Maroku, Alžiru, Egiptu.\n- To su samo afričke zemlje. Mi možemo bezbroj stvari da uradimo. Dolaze nam predstavnici Indije. Planiramo i posetu predsednika Egipta El-Sisija - rekao je Vučić.\n- Vulin mi je rekao da će pozvati neke policajce na poligraf, ja sam mu rekao da oni to neće prihvatiti i bio sam u pravu. Nezakonito su me prisluškivali 1.882 puta. Nikada nisam razgovarao ni sa Radojičićem ni sa Veselinovićem. Neko je želeo da mog brata potopuno nevinog ubaci u slučaj Koluvija. Sudski je dokazano da bubrezi mog brata nisu napali pendrek, nego da je bilo obrnuto. Na kraju smo ispitali da nisu bubrezi moga brata napali pendrek, već obrnuto. Sada je sudski dokazano da nije imao veze ni sa Koluvijom. Jednu po jednu laž morate da demantujete. Posao je na nadležnim organima da ga urade - rekao je Vučić.\n- Moramo brzo da izlazimo iz kovid režima, jer imamo hiljkade ljudi koji čekaju na ortopediji, ubrzavamo dolazak najvažnijih lekova, jedne pilule radi Fajzer, drugi je msd. Razmišljamo koliko toga da kupimo da bismo mogli ljudimo što pre da damo - rekao je Vučić.\n- Za 20 dana ćemo pomeriti skupštinu stranke, prvi razlog su korona brojevi, da ne ugrozimo zdravlje bilo koga, biće bolja situacija za pet nedelja. SNS će imati najveću ulogu u kreiranju budućnosti građana Srbije, tako da drugi razlog je taj što želimo da izađemo pred njih sa konkretnim planom. U narednom periodu imaćemo rođendan stranke i slavu - rekao je Vučić.\n- 2/3 delegata je izabrano, imamo 4.000 delegata koji će odlučuvati o najvažnijim stranačkim funkcijama, imaćemo veliki skup, i on će značiti početak primene novog plana, novog programa u Areni, i to 13 ili 14. Predstoji na velika borba, borba za život, borba za gas, pokrenuli smo rezervu cenu gasa - rekao je Vučić.\n- Naša probleme smo rešili, ali nas će pogađati evropsko i svetsko tržište i svako povećanje cene, ali potrudićemo se da ćemo imati toplu zimu, da ne bude isključenja kao što će biti u drugim zemljama. Obezbedili smo besplatno deo količine lekova. Žurimo da bismo spasili živote ljudi, ovo nema tri zemlje u svetu, imamo 500 doza, košta oko 5.000 dolara - rekao je Vučić.\nOko 12.00 časova završila se sednica Predsedništva u sedištu SNS.\nU 11.00 časova počela sednica Predsedništva u sedištu SNS.\nVučić stigao na sednicu Predsedništva stranke\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić stigao je na sednicu Predsedništva stranke.\nVučić će se nakon sednice obratiti javnosti.\nNa sednicu stigla i premijerka Srbije\nU sedište stranke stigli su ministar finansija i član predsedništva Siniša Mali, kao i premijerka Ana Brnabić.\nMirović i Vesić stigli na sednicu\nU sedište SNS na Novom Beogradu stigli su Igor Mirović i ministar zdravlja i član Predsedništva SNS Zlatibor Lončar.\nFunkcioneri stižu u sedište stranke\nMeđu prvima su stigli Jorgovanka Tabaković, Irena Vujović, Zoran Đorđević, Boško Ničić i Goran Vesić.\nStigao je i podpredsednik Glavnog odbora SNS Aleksandar Šapić.\nU sedište SNS stigli su i Maja Gojković, Zorana Mihajlović i Jadranka Joksimović.\nIzborna skupština naprednjaka planirana je u periodu od 21. i 24. oktobra\nPodsećamo, kako je ranije rekao potpredsednik stranke Miloš Vučević, Predsedništvo SNS zaduženo je da tehnički pripremi i sprovede sve radnje u periodu do održavanja kongresa.\nIzborna skupština naprednjaka planirana je u periodu od 21. i 24. oktobra, rekao je nakon sednice Glavnog odbora potpredsednik stranke Miloš Vučević.\nSNS predsednik Srbije Aleksandar Vučić Predsedništvo Srpska napredna stranka sednica


Ideal Standard Vidima AD je među najvećim i najznačajnijim strukturama matične kompanije sa svoje dve fabrike - proizvodnja sanitarnih armature i proizvodnja sanitarne keramike, distributivnim centarom, trgovinskom organizacijom "Klaster Bugarska" i evropskim strukturama - IT-kompetencije i Centrom za finansijske usluge.\nFabrika sanitarne keramike\nFabrika sanitarne keramike Ideal Standard Vidima AD proizvodi kupatilske sanitarije: umivaonike, WC šolje, bidee, tuš kade i još mnogo toga. Ona zapošljava preko 1.400 radnika. Izgrađena je kao "green field" projekat u rekordnom roku od jedanaest meseci 1997. godine. Proizvodna obast zauzima 97.000 km2. Fabrika sanitarne keramike je najveća i najmodernija kompanija u okviru Ideal Standard International. Sa godišnjim kapacitetom od 3 miliona jedinica, kompanija spada među najveće u Evropi. Proizvodi se plasiraju u Evropi pod različitim brendovima.


Novi klub nekadašnjeg igrača Partizana je Bašakšehir.\nGoran Bošković 12/07/2018, 07:39\nZa godinu dana odigrao je 20 utakmica za “milionere” i postigao četiri gola. Deo Kelna bio je pune tri sezone, ali je napustio “jarčeve” nakon ispadanja u “Cvajtu”. Jojić je za Keln odigrao 59 bundesligaških utakmica i postigao osam golova.\nPrevious article Ništa bolje u Nikšiću nego u Pljevljima\nNext article ISKORISTITE JULSKI POPUST I MOGUĆNOST KUPOVINE NA RATE-SEZONSKA ULAZNICA – KK PARTIZAN NIS 2018/2019\nMiletić van trenažnog procesa do kraja godine, povredio ligamente!\nBC Partizan TV: Jaramaz i Zagorac pred utakmicu protiv Mege\nVazura: Pitate za Savu? Sve je u redu!\nNOVICA VELIČKOVIĆ :Svi znamo šta za Partizan znači hala na Novom Beogradu i kakvu emotivnu vrednost ima\nRazgovor Vazure i Miloševića\nDrinkwater na “Zatvorili bi nas da nam država ne daje pare!”\nDrinkwater na Zašto Partizanu drhte noge kad je gusto i da li Miloševiću uzde time izmiču iz ruku?\ncrno-beli svet na “Zatvorili bi nas da nam država ne daje pare!”


Tema: Sky net\n21.01.2007., 18:22 #1\nDa li nekoga zanima sky net?\n21.01.2007., 18:45 #2\nRe: Sky net\nDa li me zanima? Svaki noć i dan skinem ponešta...\nInače, skidam sa 7E, pošto na Alicesatu na Astri 19.2 nemam signala!\n21.01.2007., 21:17 #3\nDa li koristis program ili modul u progdvb-u?\n21.01.2007., 21:24 #4\nSkynet program... Ne idem preko progdvb-a...\n21.01.2007., 21:27 #5\nJa koristim modul i bolje se pokazao od programa.Evo ti regex-s sa dosta ekstenzija za skidanje,pa probaj u programu posto ga ja koristim u modulu.\nregex.zip (2,5 KB, 142 pregleda)\n21.01.2007., 23:07 #6\nsto ne koristis sam program ovako preko modula mora da ti progdvb budei uvek ukljucen\ntestirajte i mannu malo pa da vidite sta je bolje\n22.01.2007., 02:34 #7\nDa li mi preporucujete Sky Grabber, da li preko njega stize puno virusa?\n22.01.2007., 13:26 #8\nSkyGrabber sam koristio malo, ali mi se ne svidja... Ubiješ se dok ga namestiš da počne da radi... Prvo su tu neki njegovi bagovi, zatim nece da menja transpoder i sl.... Probao sam i manu, ali ona za razliku od Skyneta ne skida veće fajlove... Najveći fajl koji sam uspeo da skinem je *** od 50-tak megabajta...\nSa Skynetom kadkad uhvatim i neki divx film od 700 mb, poneka jača igrica, manje igrice stalno i sl.\nPritom, muzike ima na tone! Nažalost, naše nema!\n22.01.2007., 14:26 #9\nSky Grabber je sranje,mozes samo male fajlove da skidas( slike,muziku).Ali za vece fajlove bolji je sky net.Samo kao program moras da dezuras kada skidas zbog opterecenja,a kao modul ne.Sky net je dobar za avi,mpg,sofcam key,mp3.........Imas spisak u regexu.\n22.01.2007., 15:08 #10\nDa li postoji na HOTBIRDU neki kanal za skidanje\n22.01.2007., 15:24 #11\nGde ima da se skine program SKY NET ,i ono ,podesavanje programa(filteri,itd)??\n22.01.2007., 16:54 #12\nUbaci ovo u module dir u prog dvb.I izaberi sky net i uzivaj.A na ASTRi izaberi alicesat.\nModules.zip (47,9 KB, 139 pregleda)\n22.01.2007., 17:36 #13\nPa sto lepo nenapisete gde ima da se skine Sky Net, koja verzija kako namestiti.......\nP.S. Ja nekoristim ProgDVB pa ovi moduli otpadaju....... Jeste da je veoma jednostavan ali zato je jako spor skeniranje astre 19.2 e traje oko 10 min............. Ja koristim AltDVB komplikovaniji je ali zato skeniranje astre 19.2e traje 150 sec ( ! ! ! ) podrzava Picture in Picture brzi je manja zauzetost procesora............\n22.01.2007., 23:09 #14\nMeni uopste ne staje komp dok radi skynet... Cak skinem i po 50 gigabajta (za dva dana neprestano) i nikad mi ne zakoči, tj. da mi zauzima dosta radne memorije... Jer je podesen da posle recimo 20 minuta, sve što je propalo izbriše...\nA kao modul verovatno radi isto... Mislim da tu nema nikakve razlike ili se varam?\n23.01.2007., 00:33 #15\n27.01.2007., 01:23 #16\nJel moze neki tutorial za Sky Net ??\n27.01.2007., 01:39 #17\n27.01.2007., 17:34 #18\nkoristio sam ga ja pre ali sam zaboravio sta gde treba da kucam i sve to........\n02.02.2007., 13:13 #19\nJa sam skinuo skynet r32(program) nesljaka na 7E.Neznam zasto?Da li mozes da psaljes tvoj program ili ini?\n# 7e Eutelsar W3A -BYT 7est\n#tuner=11362000 V 18093000 A\novaj transponder mi je u ini-ju....\nPoslednji put ažurirao/la lakinen : 02.02.2007. u 13:15\n02.02.2007., 14:03 #20\nskini # isperd tuner i pids i ima da sljaka na 7e\n02.02.2007., 14:22 #21\nHvala majstore sljaka ko doksa.Da li moze i na astri?\n02.02.2007., 14:53 #22\nevo skini ovaj skynet ini i uzivaj samo kak menjas satelit sa kog zelis da skidas skini mu # a koji je do sad bio dodaj valjda razumes\nskynet.zip (1,5 KB, 146 pregleda)\n02.02.2007., 14:59 #23\nHvala.I jos jedno pitanje.Jer ima jos neki transponder na 7E ili pid za ovaj sto sam naveo?Ovo je uzasno malo fajlova za skidanje(nekako sporo deluje) nego u modulu za progdvb.\n02.02.2007., 15:01 #24\nSorry.U ovom iniju je brdo pid-a i trnspondera.Stacu kada mi je tastatura brza od pameti.\n03.02.2007., 12:59 #25\nOvaj novi Skynet R32 nije los sinoc sam uspeo i da skinem divx film.Neznam da li je neko uspeo i dvd da skine sa ovim programom?


GRIT IZ BIJELE “ODLAZI” U OKTOBRU ZA ŠPANIJU – Radio Herceg Novi\n25. Mart, 2019 5:33 pm\nHomeDruštvoGRIT IZ BIJELE “ODLAZI” U OKTOBRU ZA ŠPANIJU\nsep. 07, 2018 at 11:47 am\nGRIT IZ BIJELE “ODLAZI” U OKTOBRU ZA ŠPANIJU\nprije 7 mjeseci nema komentaraBropdogradilište Bijelagritkompanija Valgo\nVeć desetak dana u Jadranskom brodogradilištu u Bijeloj su predstavnici francuske kompanije “Valgo”, kojoj je povjeren odvoz 110. 000 tona grita, a prvi brod sa ovim otpadom trebalo bi da isplovi za Španiju krajem oktobra.\nPodsjetićemo „Valgo“ je jedna od sedam kompanija koja je dostavila ponudu na tender koji je raspisala država u okviru projekta uklanjanja ekoloških crnih tačaka, za koji je Crna Gora dobila kredit od Svjetske banke u iznosu od 50 miliona eura. Za sanaciju terena i uklanjanje grita u Bijeloj kompanija “Valgo” tražila je nešto manje od 19 miliona eura, a ugovorom je predviđeno da posao završe za 21 mjesec.\nU Brodogradilištu se nalazi 133.114 tona grita. Planirano je da se izveze oko 110. 000 tona. Od toga, 54.478 tona čini opasni, a ostatak je kontaminirano zemljište koje će, takođe, biti izvezeno. Preostalih 23.558 tona neopasnog grita biće tretirano u Brodogradilištu.\n-Sa preko 150 hiljada tona materijala koji će se tretirati na površini od oko 18 hiljada kvadratnih metara, projekat se oslanja na ekspertizu „Valga“ u vezi sa detaljnom analizom zagađenog tla i tretmanom osjetljivog otpada.\n„Valgo“ je firma specijalizovana za remedijaciju tla i rehabilitaciju zagađenih lokacija, koja od 2014. godine posluje u Italiji, Francuskoj, Argentini i Brazilu. Do sada je uspješno uradila nekoliko hiljada operacija remidijacije.\nTagovi:Bropdogradilište Bijelagritkompanija Valgo\nPRESS: POSLEDNJE, ŠESTO ZAPRAŠIVANJE PROTIV KOMARACA


Veterani velikih ratova\nIdeja da isprobamo dva stara mitraljeza, sve više nam se sviđala, kako je vreme prolazilo. Uporediti na strelištu dve potpuno različito koncipirane konstrukcije koje su masovno korišćene u najvećim ratnim sukobima i to u arsenalu suprotstavljenih snaga, zanimljivo je iskustvo. Pogotovo što se još uvek nalaze u naoružanju, čak i kod dobro opremljenih vojski.\n"Rivali" su nas sačekali u bazi SAJ u Batajnici. Oružar naše elitne specijalne jedinice Ivan Živkov, potrudio se da primerci koje smo testirali budu besprekorni, kao da su sišli sa proizvodne linije. Od Živkova smo saznali i neke zanimljive pojedinosti vezane za ova oružja. Radi se o primercima u balistički sličnim kalibrima, čiji se razvoj odvijao u bitno različitim okolnostima i vremenskim razdobljima - iako su u više ratova korišćeni na suprotnim stranama.\nEkspedicioni korpus Vojske SAD, uključio se u Veliki rat (kako je nazivan Prvi svetski rat) krajem 1917. Bez obzira na visok moral, raspolagali su malom količinom pretežno zastarelih mitraljeza, zbog čega su bili prinuđeni da pozajmljuju oružje od francuskih saveznika. To je komandu prisililo da hitno naruči novi mitraljez. Među malobrojnim konstruktorima, sposobnim da odgovore ovom izazovu, izbor je pao na oružarskog genija Džona Brauninga (što se pokazalo kao pravi potez). Rezultat je stigao u rekordnom roku. Da bi izašao na kraj sa vremenskim ograničenjima, Brauning je samo preradio svoje rešenje iz 1901. Već na prvom testu obavljenom na Kapitol Hilu, prototip je ispalio 20.000 metaka bez zastoja, što je i po modernim standardima impresivan rezultat. Da nije u pitanju slučaj i srećna okolnost, pokazao je drugi prototip sa istim rezultatom. Oduševljena, vojna komisija je usvojila konstrukciju i odmah je naručeno 40.000 komada novog oružja.\nSve Brauningove konstrukcije mitraljeza koriste isti sistem kratkog trzaja cevi, koji preko poluge prenosi impuls kretanja na zatvarač, a bravljenje se obavlja uz pomoć tzv. "padajućeg bloka". Za razliku od većine savremenih konstrukcija, mitraljez puca iz zatvorenog zatvarača, što povećava preciznost. Iako radi samo na automatskom režimu, uravnotežene komponente mehanizma omogućavaju mekan rad koji se lako kontroliše. Hranjenje modela M1917 obavlja se preko platnenog redenika i to u dve faze: svaki metak se najpre izvuče iz redenika i spusti u prorez T oblika na čelu zatvarača, a zatim se potiskuje u cev. Ispaljene čaure izbacuju se kroz otvor na dnu sanduka. Istovremeno, sa kretanjem zatvarača pomera se i poluga na gornjoj strani sanduka, čija je uloga da transportuje redenik s leve, na desnu stranu. Na zadnjoj strani sanduka je pištoljski rukohvat, ispod koga je jednostavna poluga okidača. Cev je ušrafljena u sanduk i može da se skine, ali to nije brz proces. Svaki put kada se demontira, zahteva podešavanje čeonog zazora uz pomoć odgovarajućeg alata ili dolazi do zastoja, čak i lomljenja delova. Oko cevi je valjkasti rezervoar za vodu, čija je uloga da hlađenjem cevi omogući duže rafale bez rizika od pregrejavanja oružja. Iz današnje perspektive, ovakvo rešenje deluje nepotrebno nezgrapno, ali u vreme nastanka ovog mitraljeza važila su drugačija taktička pravila. Osnovno oružje pešadije bila je repetirka-petometka, a konjica je i dalje predstavljala okosnicu napada u kopnenim sukobima. Uz to, u većini vojski najčešće artiljerijsko oruđe je bio top 76 mm koji je i po tadašnjim kriterijumima, prilično anemičan izbor. U uslovima materijalnog i doktrinarnog ograničenja, mitraljez u puščanom kalibru predstavljao je oruđe za podršku na nivou čete, pa su formirana posebna mitraljeska odeljenja. Osnovna uloga ovih formacija je da gustom, neprekidnom vatrom odbijaju neprijateljske juriše, koji su u statičnom, rovovskom ratu, praktično, bili jedina pešadijska akcija. Sposobnost neprekidne paljbe bila je važnija od brzog menjanja vatrenog položja, pa je M1917 sa postoljem i punim hladnjakom imao masu od čak 42,1 kg i četiri člana posade: nišandžiju, pomoćnika i dva nosača vode i municije.\nNa sreću, rat se ubrzo završio, a vojni planeri morali su da razvijaju nove metode upotrebe pešadije. U SAD, gde je konjica još uvek imala značajnu ulogu, raste broj zahteva za modifikacijom mitraljeza M1917. Zadržana je odlična osnovna konstrukcija, a umesto vodenog hlađenja sa rezervoarom, usvojena lakša i kraća, vazduhom hlađena cev, koja je i dalje mogla da izdrži intenzivnu paljbu. Umesto platnenog redenika, osetljivog na vodu i uslove skladištenja, uveden je metalni, člankasti. Takođe, promenjeno je i postolje koje je postalo višestruko lakše, a dodat mu je i mehanizam za pokretanje oružja po elevaciji i horizontali. Tako je nastao M1919 A1. U godinama koje su usledile, isprobavane su mnoge druge konstrukcije, ali nijedna nije uspela da nadmaši Brauningovo rešenje. Istina, ono je stalno usavršavano, tako da je 1936, Vojska SAD usvojila M1919 A4, koji je postao osnovni mitraljez. Masovno je korišćen tokom Drugog svetskog rata, u Koreji, čak i u Vijetnamu. Kada su SAD 1957, prešle sa kalibra .30-06 na 7,62 mm NATO, deo mitraljeza konvertovan je za novi metak. Izrađivan je po licenci u Belgiji, Poljskoj i Švedskoj, a bio je i u arsenalu JNA gde je stigao u okviru vojne pomoći. Još uvek se može videti na starijim modelima izraelskih tenkova Merkava. Korpus mornaričke pešadije (USMC) dobio je verziju M1919 A6 sa sklopivim nožicama umesto postolja i drvenim kundakom. Korišćen je kao puškomitraljez, umesto problematičnog BAR M1918.\nPočetkom tridesetih godina 20. veka, čuveni nemački konzorcijum pristupa razvoju novog pešadijskog oružja - univerzalnog mitraljeza. Stvoren da podrži doktrinu "munjevitog rata", legendarni "šarac" MG34 je prvi, stvarno uspešan puškomitraljez. Ipak, uz sve prednosti i dobre strane, ni on nije bio savršen. Već tokom prve godine rata, nemačka vojska shvata da joj je potreban mitraljez veće vatrene moći, manje mase, pouzdaniji i jeftiniji za proizvodnju. Konstruktori Gruner i Horn ponudili su rešenje koje je Wermarcht oberučke prihvatio pod oznakom MG42. Princip rada zasnovan je na odloženom trzaju uz korišćenje Vorgrimler brave sa dva valjčića. Relativno tanka cev se jednostavno i brzo menja kroz vratanca na desnoj strani oružja i na taj način omogućava ispaljivanje većeg broja metaka bez kritičnog pregrevanja. Puni se redenikom koji se uvodi sa leve strane, može da se opremi dobošem u koji se smešta redenik kapaciteta 50 metaka. Tako oružje može da se koristi bez prevođenja iz marševskog u borbeni poredak. Bio je lakši, kraći, spretniji za upotrebu i manje osetljiv na blato i sneg, nego stari MG34. Zbog kraće nišanske linije, velike brzine paljbe i vibracija, imao je lošiju preciznost od starijih modela, naročito kada se uporedi sa Maxim MG08. Zbog izuzetno visoke kadence, dobio je nadimak “Hitlerova testera”. Radi samo na automatskom režimu paljbe. Poznat je u celom svetu, jer su ga, sem Nemačke, koristile i SAD, Španija, Turska, Iran, Pakistan, Italija i bivša SFRJ, gde je proizvođen pod oznakom PM M53.\nKvalitet i upotrebljivost\nPostavljeni jedan pored drugog, mitraljezi jasno pokazuju da pripadaju različitom vremenu. M1919 A4, iako na postolju, deluje kompaktnije, više podseća na mašinski uređaj, nego na oružje. Po silueti asocira na model M2 HB u kalibru 12,7x99 (M2 je i nastao proporcionalnim uvećavanjem M1919, kao što je i metak za njega nastao povećavanjem .30-06). Sve je na ovom mitraljezu urađeno na stari način, glodanjem i brušenjem. Kvalitet je neosporan, ali to je i najskuplji način proizvodnje. To je najuočljivije kada se oružje rasklopi. Sanduk je od čeličnih ploča spojenih zakovicama, masivni zatvarač ima tri sklopa objedinjena u celinu, koju čine zatvarač, nosač i amortizer. Sve zajedno, ima priličnu masu. Cev je zaštićena cilindričnom oblogom, izbušenom radi efikasnijeg hlađenja. Na postolju postoje podeoci za određivanje polja dejstva i zauzimanje nišanske daljine.\nNasuprot njemu, MG42 izgleda poput "besnog psa" - kao da će početi da puca sam od sebe. Rastavljen na osnovne delove, ne krije jednostavnu konstrukciju i izradu od presovanog lima, ali to mu ne umanjuje kvalitet i upotrebljivost. Jednostavno, vidi se da je reč o pravom vojnom oružju. I to dobrom. Na strelištu, mete za ispitivanje preciznosti su postavljene jedna pored druge. U kontrolisanim uslovima, na poznatoj daljini, pokušaćemo da što preciznije smestimo pogotke "u crno".\nPočinjemo sa M1919 A4. Praktično, tronožno postolje sa mehanizmom za zauzimanje elevacije i usmeravanje po pravcu omogućava da se ovi elementi jednostavno podese jednom rukom. Mehanički nišan ima dve opcije. Kada je pločica zadnjeg nišana u horizontalnom položaju, dejstvuje po ciljevima na zemlji, a kada je uspravljena, prate se ciljevi u vazdušnom prostoru. Bilo je neobično iskustvo gađanje iz oružja koje nema klasičan kundak, koji mogu da oslonim u zgib ramena. Pištoljska drška nije najsrećnije rešenje, jer je okidač postavljen malo prenisko. Bez obzira na to, pucanje iz M1919 je veoma prijatno. Niska kadenca i stabilna platforma sa solidnom masom znatno ublažavaju trzaj, pa je kontrola oružja veoma dobra. Rafal iz ovog mitraljeza zvučao je kao motor Harley Davidson na niskom broju obrtaja (neka nam bajkeri oproste, imali smo antifone). Uz malo pažnje, nije problem da se ispaljuje samo po jedan metak. Na meti, rezultat je veoma dobar, čak i sa nešto dužim rafalom. Bezmalo, vek stara konstrukcija i danas zaslužuje poštovanje. Problem se javio kada je trebalo da se angažuje više meta brzim prenošenjem vatre. Fiksiran na tronošcu, ovaj mitraljez je dobro rešenje u rovu, bunkeru ili na vozilu. Nije za pešadijske "egzibicije", iako bismo voleli da isprobamo puškomitraljesku verziju M1919 A6.\nLežeći iza MG42 brzo postaje jasno da su njegov koncept i kostrukcija aktuelni i danas. Niska silueta ne traži od rukovaoca da se neprijateljskoj vatri izlaže više nego što je neophodno, a kundak i rukohvat pružaju udoban položaj nišandžiji. Okidanje je pristojno, ali Brauningovom rešenju je teško parirati. MG42 puca iz otvrenog zatvarača, pa ovaj oko 500 g težak komad čelika, potiskivan snažnom oprugom jurne unapred pre opaljenja svakog metka, menjajući balans oružja u trenutku samog opaljenja. Brzina paljbe je tolika, da nikako nismo uspevali da opalimo samo jedan metak. Sa distance od stotinak metara, zvuk rafala je prodoran i brz, kao cepanje platna. Rezultat na meti je blizak onome sa M1919, ali je transport oružja znatno lakši. Pri prenošenju vatre, MG42 funkcioniše brže i njime se lakše rukuje. Uostalom i SAD su usvojile mitraljez M60, iako su imali mnogo nekorišćenih M1919.\nPo našem mišljenju, M1919 je sjajan izbor za stacioniranu vatrenu tačku poput bunkera ili montiran na vozilo, pre svega zbog pouzdanosti i niske kadence. Ukoliko bi nas čekalo pešačenje, radije bismo nosili "šarca", sa dobošem municije. Kakva god bila vaša odluka, sigurno je da i protivkandidat ima bitnih prednosti. Što se nas tiče, bio je to sjajan dan na strelištu u društvu veterana.


Vesti Autor:Beta23. maj. 202214:504 komentara\nIzvestilac Evropskog parlamenta za Srbiju Vladimir Bilčik izjavio je da EU očekuje da se sve zemlje koje teže članstvu u Uniji pridruže sankcijama protiv Rusije i dodao da je to pitanje važan deo u njegovom izveštaju o Srbiji.\nBilčik je u intervjuu za Kosovo onlajn rekao da restriktivne mere protiv Rusije „nisu simboličan potez, nego veoma važan“, i dodao da EU očekuje da se sve zemlje pridruže „što je pre moguće“.\n„I to je prilika za novu izabranu Skupštinu i buduću Vladu Srbije. Razumemo da su bili izbori i da je potrebno vremena, ali ovo pitanje neće nestati sa stola, nego će ostati i već je važan deo u mom izveštaju o Srbiji o kojem će se raspravljati u junu i julu. Naravno, zavisno od toga šta će Srbija uraditi, jezik i zaključci u izveštaju mogu biti veoma različiti do jula“, kazao je Bilčik.\nNaveo je da je usaglašavanje sa spoljnom politikom EU „krucijalni deo“ za napredak u pristupnim pregovorima sa EU i dodao da „ne postoji specifičan datum za Srbiju za uvođenje restriktivnih mera Rusiji“.\n„Ali poenta je da postoji nova politička dinamika, a pričanje o datumima je propuštanje poente. Poenta je da svi u EU gledaju šta se dešava na Zapadnom Balkanu i pitanje je da li zemlje zaista rade zajedno s nama da nam pomognu da se suočimo i odbranimo od ruske agresije, jer se Ukrajnici bore i za nas u Evropi i bore se za evropsku budućnost Zapadnog Balkana“, rekao je Bilčik.\nOn je kazao da Srbija „ima priliku da bude evropski lider u regionu“, ali da „mora da napravi neke važne izbore, i kada je u pitanju dijalog sa Prištinom, ali i kako da stane rame uz rame sa EU kada je u pitanju ruska agresija“.\n„Ne vidim alternativu dijalogu Beograda i Prištine“\nBilčik je naveo da ne vidi alternativu dijalogu Beogradu i Prištine, da „ceni sve korake“ koje je Beograd učinio, i da je posle kosovskih izbora „problem mnogo više u rukama“ vlade Kosova.\n„Nadam se da svi u regionu razumeju da nema vremena niti mesta da se igraju sa vatrom. Imamo rat u Evropi, ruska agresija je stvarna, civili umiru kao rezultat brutalnog napada Rusije na Ukrajinu, i Balkan je uvek potencijalno ekspolozivan sa ruskim prisustvom i uticajem u regionu“, rekao je Bilčik.\nOn je izrazio uverenje da je „budućnost Srbije evropska, a ne ruska ili kineska“, navodeći da „u tom smislu vidi priliku da se ubrza dijalog, ali i da se pomogne Srbiji da napravi korake da ne bude zavisna od Rusije“.\n„U ovom trenutku je teško sedeti na nekoliko stolica istovremeno. Evropska stolica jednostavno nije kompatibilna sa Rusijom (predsednika Vladimira) Putina i u ovom svetlu vidim mogućnosti za dijalog i on može da krene napred, što bi bilo dobro za Beograd i region. Preuzete obaveze od obe strane u dijalogu moraju da budu primenjene i ispunjene“, kazao je.\nPo pitanju zahteva Kosova za ulazak u Savet Evrope, Bilčik je naveo da „ne pomažu koraci koji podrivaju prethodne sporazume ili dijalog“.\n„Mislim da ne pomažu bilo koji jednostrani koraci u pravcu koji ne ide u korist dijalogu Beograda i Prištine i zato sam zabrinut da dijalog možda ne ide napred nego nazad, a to je nešto što svi želimo da sprečimo. Potrebno je državničko ponašanje u regionu o ovim pitanjima i nadam se da ovo shvataju u Beogradu i Prištini. To je sve što ću reći o ovom apliciranju, ne mislim da neki koraci pomažu onome što je ključno, a to je dijalog“, dodao je Bilčik.\ndijalog Beograda i PrištineEvropska unijaKosovosankcije RusijiVladimir Bilčik


Španski premijer obećao da će zabraniti prostituciju – Krstarica\nTanjug 17. oktobra 2021. 21:55\nMADRID – Premijer Španije Pedro Sančez obavezao se danas da će ponovo zabraniti prostituciju u toj zemlji.\nObraćajući se svojim pristalicama na kraju trodnevnog kongresa Socijalističke partije u Valensiji, Sanćez je naglasio da prostitucija „porobljava“ žene.\nU izveštaju BBC se podseća da je prostitucija u Španiji dekriminalizovana 1995. godine, a UN su 2016. godine procenile da seksualna industrija u toj zemlji ostvaruje prihode od 3,7 milijardi evra.\nMedutim, drugi izvještaj objavljen 2009. godine sugeriše da bi ta brojka mogla biti i veća, dok se u studiji UN iz 2011. godine navodi da je Španija treći najveći centar prostitucije u svetu, iza Tajlanda i Portorika.\nProstitucija u Španiji trenutno nije regulisana i nema kazni za one koji svojom voljom nude seksualne usluge sve dok se to ne dešava u javnom prostoru, međutim, podvođenje ili posredovanje između seksualne radnice i potencijalnog klijenta je nezakonito.\nOd dekriminalizacije 1995. godine ova industrija je doživela procvat i procenjuje da danas oko 300.000 žena u Španiji rade kao prostitutke.


Bekir Hodžić, mladi je golman sa velikim rezultatima u svojoj sportskoj karijeri. Iskusan je čuvar mreže u Malonogometnom klubu „Bosna Kompred“ sa kojim je ušao u Premijer ligu i reprezentativac je u futsalu, dvoranskom odnosno malom fudbalu. Nakon što je promjenio nekoliko klubova poput Slavena Živinice, Slobode Tuzla i tojšićke Sloge, Hodžić je već dvije godine član tuzlanskih dobro uigranih malonogometaša.\n„Mlada ekipa i isti sportski cilj, a to je osvajanje Kupa BiH, svakako su dobitna formula kojom se naš tim razlikuje od drugih i zbog čega je tako uspješan u ovom sportu. Ono što me čini ponosnim jeste činjenica da sam sa 20 godina bio prvak Federacije BiH u malom nogometu, a potom je uslijedio i poziv u reprezentativnu ekipu što je san svakog sportiste“, priča nam Bekir.\nNa svoje rezultate je s pravom ponosan, a igrači nemaju puno briga kada je on na mreži. Malo je, kažu, toga što Bekir ne odbrani. Znaju to i igrači suparničkih timova zbog čega Bekirove vještine znato doprinose odličnim rezultatima matičnog kluba.\n„San svakog igrača je da svoj trud naplati tako bih i ja volio da sam sportista čiji su transferi dovoljni za pristojan život njegove porodice. To se obično vezuje za fudbal, dok je sa futsalom situacija nešto drugačija. Ipak, braniti u Tuzli, gdje je publika odlična i zna da cijeni svaki odbranjeni go je zaista fantastičan elan da budete još bolji“, pun je riječi hvale Bakir za navijače u Mejdanu.\nSvjestan je da golmanovu grešku niko ne može popraviti i da se njegova loša forma ne može prikriti kao što je to slučaj sa pojedinim igračima i njihovim pozicijama na terenu. Pozitivne kritike ga motivišu i tu vidi prostor za svoje napredovanje. Volio bi da jednoga dana njegov talenat naslijedi sin sa kojim rado provodi svoje slobodno vrijeme kojeg, uz sve obaveze, i nema previše.\nDobra organizacija, rad i posvećenost onome što se voli ne mogu biti nezapaženi, mišljenja je naš sagovornik o kojem ćemo svakako čuti još puno toga jer sportsku karijerijeru temeljito gradi.


Butik Buket Bojčinska šuma - Butik Buket\nDanas u šetnji Bojčinskom šumom inspiracija i milion ideja u našoj glavi….\nPrirodna oaza nadomak Beograda, savršeno mesto za izlet u toku dana, piknik, šetnja, veridba ili venčanje 🙂\nMočvarna šuma koja je pod zaštitom države,sa prelepim zelenilom.\nŠuma zauzima površinu od 629,51 hektara. Na njenoj teritoriji posebno je zastupljen hrast lužnjak, kao fragment nekada ogromnih starih nizijsko-močvarnih šuma. U šumi je ukupno evidentirano 185 biljnih vrsta, od kojih 15 imaju status zaštićenih i strogo zaštićenih vrsta. U šumi raste 165 vrsta gljiva, od kojih 15 vrsta uživa status zaštite, dok se dve vrste nalaze na Crvenoj listi gljiva Evrope. Osim hrasta, šuma je bogata je i grabom i lipom, zastupljeni su topola, dren , zova i divilja ruža. U jednom delu šume raste sremuš, dok je na proleće ima do sta šumskih jagoda, u močvarnim delovima ima perunike, a veoma je zastupljena i kopriva.\nZbog svojih prirodnih vrednosti, istorijskog značaja i očuvanih objekata sa spomeničkim svojstvima, Bojčinska šuma je još 1965. godine zaštićena kao memorijalni prirodni spomenik. Lepota koja se doživljava prilikom šetnje šumom nemoguće je opisati rečima. Veliki broj staza za šetanje, u šumi se nalazi i trim staza dužine 2 km sa 16 prepreka za vežbanje.\nKonjički klub „Bojčin“ organizuje vožnje fijakerom i jahanje lipicanera.\nNa ulasku u Bojčinsku šumu se nalazi etno restoran sa lokalnom i nacionalnom kuhinjom. Naša preporuka http://www.koleba.rs/ idelan prostor za dnevnu zabavu, kao i za organizaciju bilo kog vida proslave. Na početku Bojčinske šume 2010. godine je izgrađena letnja pozornica po projektu arhitekte Zdravko Milinkovića, gde se održava Bojčinsko kulturno leto, ko ima mogućnost neka obavezno svrati.\nMi smo uživale u šetnji i boravku u etno restoranu, a kada nas put nanese i vreme dozvoli dolazimo ponovo.\nNaš izbor 🙂


Regionalni prajdovi u vrijeme pandemije - LGBTI.ba\nPandemija izazvana novim koronavirusom COVID-19 u potpunosti je promijenila naš način života. U trenucima kada smo svi bili zatvoreni u svoja četiri zida, ogolilo se značenje ove, (pre)često korištene floskule kojom homofobno, bifobno i transfobno društvo nastoji gurnuti LGBTI osobe na marginu njihovog postojanja. Nametnuti uslovi življenja i ponašanja za vrijeme pandemije odnose se na sve građane/ke. Međutim, najteže pogađaju one kojima se način života i ponašanja svakodnevno nastoji nametnuti, one kojima je heteronormativno društvo davno sagradilo zatvor nazvan “Četiri zida”, u koji žele zatvoriti njihovu slobodu.\nPovorka ponosa Zagreb 2020, izvor: Zagreb Pride\nPrajd, odnosno, povorka ponosa, još od svojih početaka, imala je za cilj podizanje svijesti o problemima sa kojima se LGBTI osobe svakodnevno susreću, borbu za jednaka prava, život bez diskriminacije i nasilja. Kao takva, još uvijek se svake godine organizuje u zemljama regiona, a po prvi put je, prošle godine, organizovana u Makedoniji i BiH. Međutim, ove godine to nije bilo moguće. Odgađanje povorke ponosa u BiH, ali i u zemljama regije, nije značilo da borba za prava LGBTI osoba prestaje, samo su se morali pronaći novi, alternativni, načini njenog vođenja. Na koji način su to uradili u Grčkoj, Bugarskoj, Makedoniji, BiH, a kako planiraju u Crnoj Gori, te kako je pademija utjecala na LGBTI zajednicu, razgovaralo se na Regionalnom Prajd panelu, koji je održan u petak, 18.09.2020. godine, u okviru programa petog dana Beograd Prajda i Nedjelje Ponosa. Kako je istakao Marko Mihailović iz Beograd Prajda, LGBTI zajednica je marginalizirana i vrlo često se krivi za širenje korone. Kako se to ne bi desilo i oni su, kao i većina organizacija u regiji, ove godine odlučili da većinu aktivnosti, predviđenih u Nedjelji Ponosa, provode online.\nRegionalne povorke ponosa – ista borba, drugačija sredstva\nOvogodišnji European Pride se trebao održati u Grčkoj. Međutim, kako je rekao Evangelos Chouliaras, Thessaloniki Pride je morao biti odgođen zbog pandemije COVID-19. “Prvo smo morali odgoditi, a onda otkazati, zbog utjecaja brojnih faktora. Najveći faktor bila su državna uputstva, koja su bila protiv masovnih okupljanja. Drugi je bio sponzorstvo, jer su se mnogi sponzori povukli.” Također, istakao je i utjecaj psiholoških faktora. “Niko iz tima, nakon lockdown-a-, nije imao istu radost kao prije”, rekao je Chouliaras, istakavši da su željeli da European Pride 2020. bude što veći. Međutim, zbog ograničenih mogućnosti kretanja, to ne bi bilo moguće organizovati, te samim tim to ne bi bio European Pride u svojoj suštini.\nProšle godine u Skoplju i Sarajevu je održan prajd po prvi put. Nažalost, ove godine to nije bilo moguće. Kako je rekao Stefan Petrovski, iz Skoplje Prajda, kada su u februaru i martu počele restrikcije, počeo se javljati i strah kod ljudi, naročito kod LGBTI osoba koje su bile prisiljene da se, na neki način, ponovo vrate “u ormar”. Veliki broj LGBTI osoba se morao vratiti kući, živjeti sa svojim roditeljima, ili starateljima, ili ljudima koji ih ne prihvataju. Upravo zbog toga, kako je rekao, već u martu je zabilježen veliki broj zahtjeva ljudi koji su trebali pomoć vezanu za vlastito mentalno zdravlje. “Počeli smo razmišljati o tome kako možemo pomoći, i formirali smo malu facebook grupu koja je vrlo brzo postala velika. Tako da smo pomagali jedni drugima za vrijeme ovog perioda, od marta do danas”, dodao je Petrovski. Iako su se nadali da će se do juna, kada je bilo predviđeno održavanje drugog Skoplje Prajda, situacija popraviti, to se, nažalost, nije desilo, te je Pride Week održan online. “Mislim da je bilo dosta dobro, s obzirom na ograničeno vrijeme i ljude koji su mogli da pomognu sa resursima i održavanjem online aktivnosti. Pokušali smo dati sve od sebe i organizovati događaj koji će biti za zajednicu i od zajednice”, istakao je Petrovski.\nPoslije prošlogodišnje, uspješno organizovane, prve Bh. povorke ponosa, Organizacijski odbor druge Bh. povorke ponosa je donio odluku o njenom odgađanju. Međutim, iako je protestna šetnja odgođena, Bh. povorka ponosa je ipak obilježena zauzimanjem javnog prostora uličnim akcijama, kao što je, između ostalog, postavljanje LGBTI zastava na trebevićku žičaru, održavanje performansa, akcije pod nazivom Ponos na četiri točka, ali i veliki broj drugih online aktivnosti. Akcija Ponos na četiri točka, odnosno vožnja automobilima dijelom rute kojom je prvobitno planirana šetnja, kako je rekao Amar Ćatović, ideja je koja je nastala kada su se suočili sa problemima, ne samo zbog epidemiološke situacije, nego i zbog institucijske diskriminacije. “Svi drugi protesti koji nisu LGBTI, nisu imali slične probleme. To je bio odgovor na epidemiološku situaciju i institucijsku diskriminaciju. Vrlo smo zadovoljni, jer i pored ove direktne institucijske diskriminacije, uspjeli smo da nađemo način da dobijemo javni prostor za LGBTI osobe”, rekao je Ćatović.\nSofia Pride je još jedan od ovogodišnjih prajdova koji je morao biti odgođen. Kako je istakao Simeon Vasilev, na dan kada je planirano održavanje Sofia Pride-a, 13.06.2020. godine, reproduciran je, ranije snimljen, live koncert, koji je do danas imao skoro 40.000 pregleda. To ih je navelo na razmišljanje da na sljedećem, fizičkom, prajdu imaju neku vrstu mješavine, odnosno dijelova programa koji će se održavati uživo, ali i dijelova koji će se emitovati online, kako bi im se pridružili i ljudi koji ne mogu biti fizički prisutni.\nDanijel Kalezić, iz Montenegro Pride-a, osvrnuo se na sve ono što se u proteklom periodu dešavalo u Crnoj Gori, a što je imalo direktnog utjecaja na LGBTI zajednicu. Pored pandemije COVID-19, koja nam je svima zajednička, kako je rekao Kalezić, “išli smo od jedne nevejrovatne stvari koja se desila – konačnog usvajanja zakona o regisrovanom partnerstvu, što je bilo nešto za što smo se borili osam godina. Sa druge strane, tu su rezultati izbora, i sada imamo najmanje 27 zastupnika u Parlamentu koji će formirati Vladu sa druge dvije političke partije koji su im saveznici, a koji su orijentirani krajnje desno, koji su direktno protiv naših ljudskih prava, protiv prava žena, protiv seksualnih i reproduktivnih prava. To se sve desilo u svega nekoliko mjeseci. Ali mi ćemo nastaviti da se borimo, zato smo tu, i zato radimo sve ono što radimo”, istakao je Kalezić.\nOvogodišnji Montenegro Pride nije održan u ljetnom periodu, kako je planirano, zbog striktnih mjera donesenih u cilju sprječavanja širenja pandemije COVID-19. Međutim, kako je potvrdio Kalezić, to nije spriječilo političke partije da u vrijeme predizborne kampanje organizuju javne događaje i krše sve propisane zakonske mjere. “Nekoliko dana poslije izbora, oko 50.000 ljudi se okupilo na Glavnom trgu u Podgorici, i niko nije uhapšen, ali samo zato što je organizovan od srane političkih stranaka”, rekao je Kalezić, ukazujući na neravnopravan status LGBTI zajednice. Međutim, naglasio je da oni neće odustati, te da će u narednom periodu raditi na organizaciji Nedjelje Ponosa, u skladu sa trenutnim stanjem. “Mi nećemo odustati, sigurno. Radit ćemo sve u skladu sa zakonom, i poštovat ćemo sve mjere, ali je za nas veoma važno da ne posustanemo u ovom trenutku, naročito zbog političke situacije”, istakao je na kraju Kalezić.\nČin izlaska na ulice je važan, jer je LGBTI osobama, vrlo često, oduzeto upravo pravo na slobodno kretanje. Važno je da ulice upiju antifašističke parole, da osjete stope ljudi koji imaju iste obaveze kao i svi/e građani/ke, ali ne i ista prava. Međutim, učesnici Regionalnog Prajd panela, dijeleći iskustva iz svojih zemalja, pokazali su da borba za jednaka prava LGBTI osoba ne može, niti će, biti ugušena. Možda će promijeniti oblik, ali cilj ostaje isti, i traje do nekog boljeg sutra u kojem ćemo svi/e biti slobodni/e i ravnopravni/e.