BIA DOČEKUJE ČETNIKE, A ISLAMISTE NE SME: Ko su radikalni islamisti iz Srbije?\nBIA DOČEKUJE ČETNIKE, A ISLAMISTE NE SME: Ko su radikalni islamisti iz Srbije?\nOko 40 radikalnih islamista je otišlo iz Raške oblasti da ratuje u Siriji, uglavnom za terorističku organizaciju „Islamska država“.\n„Operativni podaci govore da je njih oko 40 otišlo pojedinačno ili po dvojica preko Turske do Sirije. Njih desetak se vratilo jer je bilo razočarano stanjem na terenu. Jezgro radikalnih islamista u Raškoj čini grupa od oko 120 ljudi. Oni organizuju ilegalne vehabijske škole u podrumima privatnih kuća“, kaže izvor “Blica” iz bezbednosnih struktura.\nDržave nastale od bivših republika SFRJ, i još neke balkanske države, razmenjivale su spiskove radikalnih islamista kako bi ih zaustavili na svojim granicama. Najveću opasnost, prema rečima operativaca i stručnjaka za bezbednost, predstavljaju, u stvari, povratnici sa ratišta, koji su okrvavili ruke i zato će oni biti pod posebnom prismotrom.\nZasad najveći broj radikalnih islamskih boraca iz Evrope u Siriji i Iraku čine Albanci. Akcije hapšenja, koje sprovode vlasti u Prištini pokrenute su na inicijativu zapadnih zemalja, pre svega SAD. Formalno, sve je prepušteno kosovskoj policiji i pravosuđu, ali se sprovodi pod budnim okom američkih službi nadležnih za terorizam.\nPoslednji je prekjuče uhapšen (nešto kasnije i pušten) Šefćet Krasnići, imam iz Prištine, pod sumnjom da je organizovao obuku i slanje radikalnih islamista u Siriju i Irak. Dosad je privedeno više od 40 osumnjičenih za krivična dela organizovanja i učestvovanja u terorističkoj grupi. Za 17 osoba se traga.\nPoznato je da je među predvodnicima radikalnih islamskih ideja nekoliko imama, a među njima se posebno ističe gnjilanski Zekerija Ćazimi. Ovaj imam je bio učitelj dosad najpoznatijeg albanskog borca u Siriji Lavdrima Muhadžerija (25), koji je nedavno ubijen u sukobima u toj zemlji. On se na društvenim mrežama hvalio objavljivanjem fotografija odsecanja glave sirijskom devetnaestogodišnjaku. Muhadžeri, rodom iz Kačanika, bio je nadležan za albanske regrute u terorističkoj organizaciji „Islamska država“, koja deluje na teritoriji Sirije, Iraka i Libana.\nOsim Muhadžerija, tužilaštvo na okupiranim teritorijama je teretilo Iljira Berišu i Sedata Topojanija da su regrutovali albanske mladiće iz Kačanika i Đeneral Jankovića za odlazak u Siriju. Među 17 njih koji su izbegli hapšenje je i Muhadžerijev prijatelj Bujar Brahimi iz Mitrovice, koji je 508 dana bio pripadnik „Islamske države“ u Siriji. Poznat je i slučaj Patriota Matošija (19), iz okoline Gnjilana, koji je poginuo kao pripadnik „Islamske države“ u borbama u Siriji.\nRadončić: Neki političari štite vehabizam\nPrema podacima bezbednosnih službi BiH, u ovoj zemlji ima čak 5.000 članova vehabijskog pokreta i oko 200 džihadista, saznaje “Blic”. Oni su, prema tvrdnjama analitičara, nastali od mudžahedina koje je tokom rata u BiH dovodila najjača bošnjačka stranka SDA, na čelu sa Alijom Izetbegovićem.\n„Masovna hapšenja u BiH pokazala su da se prvi put u njenoj istoriji radi na osnovu novog Krivičnog zakona kojim je odlazak na strana ratišta zatvorski sankcionisan. Međutim, vlasti u Sarajevu ovakvu vrstu netolerancije trebalo je da pokazuju i ranije, jer su SDA i Bakir Izetbegović radili na tome da se ovde instalira ideologija koja nema nikakve veze sa tradicionalonim islamom“, kaže za „Blic“ Fahrudin Radončić, bivši ministar bezbednosti BiH.\nAnalitičar Škeljzen Malići kaže za “Blic” da očekuje da akcija prištinskih vlasti bude usmerena ka predvodnicima radikalnih pokreta, koji regrutuju mlade ljude.\n„To nije velika grupa, uglavnom regrutuju mlade između 20 i 30 godina. Postoje neki imami koji žele da zloupotrebljavaju društvo na Kosovu i šire takve ideje“, kaže Malići.\nProfesor kriminolog Dobrivoje Radovanović smatra da su akcije protiv terorista na Balkanu inicirale strane sile, pre svega SAD.\n„Obučeni pojedinici zadojeni radikalnim idejama veoma su opasni jer njima treba samo korak do terorističke akcije. Suština svake akcije protiv takvih grupa je da im se preseku tokovi novca i da se uhapse vođe koje regrutuju uglavnom mlade ljude. Nažalost, vođe su često verski lideri“, upozorava profesor Radovanović.\nSlučaj Mirze Ganića\nMirza Ganić (19) iz Novog Pazara jedan je u nizu mladića koji su poginuli kao vehabije ratujući na strani pobunjenika u Siriji. Pre nego što je otputovao u Siriju kako bi postao sveti ratnik džihada, Mirza je na prvi pogled bio sasvim običan dečak iz sela Gornje Sebečevo koji pohađa Gimnaziju u Pazaru. Đak generacije u osnovnoj, odličan učenik u srednjoj, miran i povučen, ničim nije pokazivao sklonost ka radikalnom islamu. Odjednom, početkom prošle godine, prilikom obreda u seoskoj džamiji počeo je da širi agresiju, zbog čega je proteran iz tog verskog objekta. Svoje ideje nastavio je da širi u džamiji u Pazaru, a par meseci kasnije, pod okriljem laži da putuje na studije matematike, pobegao je u Siriju, gde se pridružio pokretu pobunjenika.\nInače, Ganić je bio jedan od najglasnijih vehabija iz Sirije, koji je javno zapretio ministru BiH Fahrudinu Radončiću zbog iniciranja zakona o zabrani odlaska na strana ratišta, kao i potpredsedniku Vlade Srbije Rasimu Ljajiću i Aidi Ćorović. Uznemirujuće fotografije ubijenog Ganića objavio je njegov saborac Ebu Malik. On je pojasnio da je Mirza ranjen u nogu, ali je vrlo brzo iskrvario i preminuo.\nBez džihadista u Hrvatskoj\nI hrvatska Sigurnosnoobaveštajna agencija (SOA) kao jedan od bezbednosnih problema navodi pitanje džihadista koji su poreklom iz jugoistočne Evrope, ali i naglašava da među njima nema osoba koje žive u Hrvatskoj. Ukazuje se da se teritorija Hrvatske obično koristi kao tranzitno područje prilikom njihovog odlaska ili povratka.


Novi Beograd, Arena, 1.5. VI/VII Snižena cena - Optimist nekretnine\nProdaja 137.500 € - Stan\n57.00 m22.0 Sobe1 CG VI/VII Štampaj\nOptimist nekretnine Vam nude lep, funkcionalan, 1.5 stan u izvornom stanju. Veoma očuvan i izvanredno održavan. Nalazi se na odličnoj lokaciji.\nZa više infomacija možete nas kontaktirati na broj telefona: 011/63-063-44 ili 064/222-82-82\nBlok 19a, Bulevar Arsenija Čarnojevića, 4.0\nNBGD, Gandijeva, 88m2+terasa, 4/4\nOptimist nekretnine Vam nude odličan troiposoban stan za svaku preporuku. Izuzetno svetao, dvostrano orijentisan, dva mokra čvora. Stan je prazan i odmah useljiv. Velika terasa koju koriste dva stana na spratu. U cenu stana ulazi garažno mesto. Prostorije: hodnik, kuhinja, trpezarija, dnevni boravak, tri spavaće sobe, kupatilo, toalet, terasa. Stan se nalazi u blizini svih potrebnih infrastrutura za udoban život. Za više informacija, možete nas kontaktirati na brojeve telefona: 011/63-063-44 ili 064/222-82-82 Hvala što ste izdvojili vreme za naš oglas!\nBlok 22, 3.0, 75m2, 4/7\nOptimist nekretnine Vam nude uknjižen trosoban stan na odličnoj lokaciji u Bloku 22. Stan je u izvornom stanju, lako adaptibilan u četvorosoban. Svetao, funkcionalan, okružen zelenilom i zaštićen od buke. Oko zgrade se nalazi veliki parking. Prostorije: - hodnik, - dnevna soba, - trpezarija, - dve spavaće sobe, - kupatilo, - toalet, - terasa. Stan se nalazi u blizini svih potrebnih infrastruktura za udoban život. Za više informacija, možete nas kontaktirati na brojeve telefona: 011/63-063-44 ili 064/222-82-82 Hvala što ste izdvojili vreme za naš stan!\nProdaja Stan BEOGRAD-Novi Beograd do 4818 €/m2


Priče koje moramo ispričati: Telekomizacija kulture\nOtužno je i pomalo razočaravajuće kada pisanje jednog teksta kojemu je cilj propitivati stanje u bosanskohercegovačkoj kulturi, morate početi konstatacijom da je prethodnog vikenda održana 70. po redu, Čevljanska korida. Ovaj svojevrsni festival bosanskog ruralnog folklora s kulturom, zapravo, ima tačno onoliko veze koliko i upotrijebljeni eufemizam s njegovim sadržajima.\nPa ipak, među ovogodišnjim čevljanskim sponzorima našao se i BH Telecom, javno preduzeće koje, u posljednje vrijeme, čini mi se, sve više gubi kulturološku orijentaciju u sklapanju sponzorskih ugovora i davanju podrške projektima od značaja za lokalnu zajednicu. Ovaj klasični laicizam odraz je jedne sveopće bezidejnosti i nedostatka dugoročne kulturne strategije na svim nivoima vlasti u Bosni i Hercegovini. Odsustvo bilo kakve vizije u profilaciji bosanskohercegovačkog kulturnog identiteta, postalo je, nakon srpskog i hrvatskog, toliko izraženo i unutar bošnjačkog političkog tijela, da ga je, posebice u manjim sredinama, jednostavno nemoguće ne primijetiti.\nStoga bi se odmah na početku valjalo zapitati: šta bi, na primjer, jedna takva strategija uopće trebala sadržavati? Na koja pitanja bi trebala dati odgovore? Postoji li danas i kako se definira bosanskohercegovački kulturni identitet, te u kakvom je on odnosu s kulturnim identitetima konstitutivnih bosanskohercegovačkih etno-nacija?\nNi na jedno od ovih pitanja, čini mi se, vladajuća politika nema precizan odgovor. Duboka unutarnja podijeljenost unutar bošnjačkog nacionalnog spektra na ono što je u njegovom identitetu zasebno, bošnjačko, i na ono što mu je zajedničko s drugim autohtonim bosanskohercegovačkim etno-nacionalnim kulturama, dakle opće, bosansko, stvorila je u javnom prostoru jednu vrstu bizarne konfuzije, u kojoj je, eto, postalo sasvim normalno i društveno prihvatljivo da državna preduzeća (su)finansiraju čevljanske fieste, a da se, recimo, s liste telekomovih sponzorstava za ovu godinu maknu „452. skokovi sa Starog mosta“, sporstki događaj s višestoljetnom tradicijom. Ili da, recimo, „Mostar blues & rock festival“ i „Gitarijada“, dva kulturna projekta s integrativnom dimenzijom, već godinama bezuspješno pokušavaju dobiti to isto sponzorstvo.\nOvakav odnos spram navedenih projekata dobrim dijelom je posljedica i intelektualne provincijalnosti upravljačkih struktura mostarskog ogranka ovog preduzeća, koji, na štetu, rekao bih, svih građana Mostara, a pogotovo onih kojima je savršeno dosta lokalnog nacionalno-političkog onirizma, već drugu godinu zaredom insistiraju na tome da se grantovima ove kompanije finansiraju isključivo oni projekti koji nose esdeaovsku političku oznaku. Obzirom na njihovu etno-nacionalnu programsku orijentaciju, te na činjenicu da takvi projekti po pravilu odlično prolaze i na grantovima Federalnog misnistarstva kulture i sporta, odnosno Ministarstva civilnih poslova, s pravom bi se moglo reći da je u onom dijelu grada koji je pod političkom kontrolom SDA, u toku potpuna rebošnjakizacija kulturnog prostora. Potpuno isti, ako ne i rigidniji oblik kulturne renacionalizacije, odavno već traje tamo gdje gradom vlada HDZ.\nStoga bi čitavu ovu priču možda trebalo vratiti na sami početak, na njenu suštinu, i zapitati se šta je uopće kultura i zašto je ona u bh. kontekstu u potpunosti izgubila svoju prosvjetiteljsku dimenziju?\nDjelimični odgovor na drugi dio ovoga pitanja možda bi se mogao pronaći u višedecenijskom jačanju evropskog kulturalizma, koji kulturu vidi isključivo kao dio političke ideologije. Sve tri političke nacije u Bosni i Hercegovini bezrezervno zastupaju ovaj koncept, ulazeći u afirmativan odnos isključivo prema vlastitom kulturnom naslijeđu i tradiciji, s tim da se oni elementi njihovog kulturnog identiteta, koji bi se mogli nazvati zajedničkima, svim silama nastoje prebrisati i u potpunosti zatrti. U takvom ambijentu, projekti poput, recimo, već spomenutog Mostar blues & rock festivala, upravo su zbog svoje anacionalnosti (matična, američka kultura bluesa ovdje je potpuno nevažna) i snažnog integrativnog faktora, trenutno najbosanskohercegovačkiji kulturni projekti na geografskom prostoru južno od Ivan-sedla, pogotovo ako se pri usvajanju te ocjene u obzir uzme mostarski, pa i hercegovački etno-nacionalni unikum.\nU vjerovatno najpoznatijoj studiji o etničkom identitetu, Devereuxovoj Komplementarističkoj etnopsihoanalizi, kao glavni vid otpora procesu akulturacije, navodi se puki tradicionalizam, odnosno ustaljeno mišljenje unutar određenog kolektiviteta da valja štovati isključivo ono što je u njegovom identitetu starodrevno, tradicionalističko. U savremenom bosanskohercegovačkom društvenom kontekstu, kultura ne samo da se sve više odriče svoje akulturacijske uloge, nego je, usvojivši tribalne modele ostvarivanja, svoje ciljeve definirala, isključivo, kroz tradicionalistički i politički pristup etničkom identitetu.\nSamo je u tako kreiranom kulturnom prostoru moguće da čevljanska korida bude promovirana u kulturno-sportski događaj od sponzorske važnosti za BH Telecom. Da se to ikako može – a nije isključeno da će se u bliskoj budućnosti pronaći i takav modus – ovu bi manifestaciju, siguran sam, i Federalno ministarstvo kulture i sporta još davno uvrstilo na svoj grant podrške kulturnim projektima – i to možda čak i onaj od posebnog značaja za Federaciju BiH. U ovom postratnom periodu bilo je već i dovoljno glupih i dovoljno bezobraznih ministara koji bi to istoga časa bili spremni uraditi da se ne boje pritiska javnosti.\nZato mnijem da je iznimno važno pledirati prosvjetiteljsku dimenziju kulture u bosanskohercegovačkom društvenom kontekstu. Onu, po kojoj bi kultura, prije svega, trebalo da bude – slobodna!\nObjavio/la Elvedin Nezirovic u 02:37


Učesnici Dečije lige specijalni gosti turnira RTS | Takmicenja\nponedeljak, 16 april 2012 18:55\nU nedelju, 22. aprila 2012. godine se održava redovno kolo Dečije lige u mini rukometu grada Beograda u dvorani SC "Voždovac" na Banjici. Prva utakmica dnevnog programa počinje u 7:30, a poslednja u 15:30 časova.\nU nedelju se ujedno u SC "Voždovac" održava i završnica manifestacije 13. Memorijalnog međunarodnog turnira u malom fudbalu pod nazivom "IGRAJMO ZA ŠESNAEST" koji zajednički organizuju Radio televizija Srbije, Olimpijski komitet Srbije i Rukometni savez Beograda.\nManifestacija i memorijalni turnir se organizuju u znak sećanja na poginule radnike RTS za vreme bombardovanja zgrade RTS 1999. godine.\n16:00č Otvaranje Olimpijske radionice OKS za sve učesnike Dečije lige\n17:00č Utakmica između novinarki RTS i Studija B\n17:30č Utakmica između glumaca TV serije "Vojna akademija" i Olimpijaca\n18:00č Finalna utakmica 13. Memoriijalnog turnira "IGRAJMO ZA ŠESNAEST"\n18:30č Izvlačenje dobitnika Nagradne igre (poluvreme finalne utakmice)\nRadio televizija Srbije će vršiti direktan prenos ove manifestacije u periodu od 17:00 do 19:00 časova na Drugom i SAT kanalu.\nOvim putem pozivamo sve učesnike Dečije lige da prisustvuju završnoj manifestaciji "IGRAJMO ZA ŠESNAEST" koja počinje u 16:00 časova, a završava se u 19:00 časova. Svi posetioci u dvorani imaće priliku da učestvuju u Nagradnoj igri u kojoj se deli 30 nagrada, a glavna nagrada je LCD televizor. Po jednu pozivnicu sa kuponom za nagradnu igru može besplatno dobiti svaki učesnik Dečije lige.


Čovek epohe humanizma i renesanse\nSubota, 06 April 2013 21:08\nČovek epohe humanizma i renesanse Istaknut\nĐorđo Vazari - Portret gospodina iz Firence\nEpohu humanizma i renesanse je obeležilo pomeranje vrednosti i smisla života od zagrobnog, koje je nametala crkva svojim dogmama, ka ovozemaljskom životu. Ljudska ličnost koju je u srednjem veku hrišćanstvo podredilo svojim dogmama postepeno se oslobađala.\nČovek epohe humanizma i renesanse sticao je sve više pouzdanja u sebe i u snagu ljudske misli i sve se manje osećao zavisnim od milosti i volje Božje, volje monarhije ili sizerenove. Ovladavanje jezikom i stilom antike, a preko njih i antičkim načinom mišljenja i filozofijom, smatralo se važnim uslovom za oslobađanje ličnosti.\nEpoha humanizma i renesanse je epoha snažnih ličnosti koje traže svoje mesto u društvu i u životu. Nemački filozof Fridrih Engels, o toj epohi i o tim ljudima kaže: "Bio je to najveći progresivni pokret što ga je čovečanstvo dotada doživelo, doba koje je zahtevalo džinove i rađalo džinove, džinove po moći mišljenja, po strasnosti i karakteru, po mnogostranosti i učenosti. Ljudi koji su zasnovali modernu vladavinu buržoazije bili su sve pre nego građanski ograničeni. Naprotiv, bili su više ili manje nadahnuti pustolovnim karakterom toga doba. Jedva da je tada živeo i jedan značajan čovek a da nije proputovao daleke zemlje, da nije govorio četiri-pet jezika, da nije blistao u nekoliko stvaralačkih oblasti. Leonardo da Vinči nije bio samo veliki slikar nego i veliki matematičar, mehaničar i inženjer, kome najrazličitije grane fizike imaju da zahvale za važna otkrića; Albert Direr bio je slikar, graver, vajar, arhitekta; Nikolo Makijaveli je bio državnik, istoričar, pesnik, a u isti mah i prvi pomena vredni vojni pisac novijeg doba..."\nTežnje čoveka epohe humanizma i renesanse su dobile svoje ostvarenje u mnogim novim vrednostima u kulturi, a posebno u umetnosti. Nove vrednosti su ostavile dubok trag u razvitku kulture čovečanstva. Mnogi umetnici renesanse istovremeno su bili arhitekti, vajari, slikari, naučnici i pesnici.\nRenesansa se najpre javila u Italiji, što se može objasniti i time što u toj zemlji nije bilo centralne feudalne vlasti i velike i moćne feudalne države, već je postojao čitav niz manjih država i državica. U tim italijanskim državicama na čelu su bili najčešće ljudi koji su do tih položaja dospeli najviše zahvaljujući političkom talentu, energiji i sopstvenim sposobnostima, a ne po poreklu i naslednom pravu. I njihovi najbliži i najvažniji saradnici bili su često ljudi koji su se sami uzdigli svojim znanjem i sposobnostima.\nRenesansa je u Italiji imala svoje preteče u velikim književnim stvaraocima, kao što su Dante Aligijeri, Frančesko Petrarka i Đovani Bokačo, a zatim značajne renesansne pisce, kao što su Ludoviko Ariosto, Torkvato Taso. Uz njih su i veliki italijanski vajari i slikari Leonardo da Vinči, i Mikelanđelo Buonaroti, slikari Ticijan Večeli, Đorđone, Sandro Botičeli, vajar i arhitekta Filipo Bruneleski, vajari Lorenco Giberti, Donatelo.\nIako je kolevka renesanse bila u Italiji. Iz Italije, gde je trajala od polovine XV do kraja XVI veka, renesansa se proširila, u raznovrsnim oblicima i dalje: u Francusku, Englesku, Španiju, Holandiju, Nemačku i druge zemlje. I tu su se javila velika imena u književnosti. To su na primer, Migel de Servantes, Lope de Vega i Pedro Kalderon de la Barka u Španiji, Fransoa Rable, Pjer de Ronsar i pesnička grupa Plejada u Francuskoj, Vilijam Šekspir u Engleskoj. U umetnosti se takođe javljaju velika imena kao što su na primer, slikari Jan van Ajk, Hijeronimus Boš, Jan Brojgel Stariji u Holandiji, grafičar i slikar Albert Direr u Nemačkoj.\nPročitano 7522 puta\tPoslednji put izmenjeno Petak, 11 April 2014 16:29\nHumanizam i renesansa u književnosti\nViše iz ove kategorije « Vuk Stefanović Karadžić - Miloš Stojićević, vojvoda Pocerski\tDesanka Maksimović - O sebi »\nVi ste ovde: Home Pero Čovek epohe humanizma i renesanse


Ništa bez pite! - Topličke Vesti | Topličke Vesti\tNišta bez pite! - Topličke Vesti\nNišta bez pite!\nAutor Slavoljub Vuković 10 jan 2019\nPROKUPLJE- Ne znamo tačno kada su “spašene” domaćice da ne razvlače domaće kore za pitu, ali šezdesetih godina, već su u Prokuplju bili Goranci i Makedonci, koji su izvodili svoju čaroliju iza zatvorenih vrata.\nSrećnici bi krajičkom oka, ako su vrata radionice bila otškrinuta, mogli da vide ogromnu svežu koru, razvučenu preko belog platna, koja je širila specifični miris.\nU glavnoj ulici porodica Vitka Makedonca, koji je sada poznatiji kao vlasnik butika, i koji je izvesno vreme nastavio porodični zanat, a zatim posustao, da li pred teškim poslom, ili pred najezdom korara, tek, tih godina su bili neprikosnoveni u ručnoj izradi domaćih kora za razne vrste pita. Odmeravanje je bilo na licu mesta, nisu bile upakovane, a roditelji bi kad šalju decu po kore, uvek morali da naglase, da li su im potrebne – kore za gibanicu ili, pak, kore za “suvu pitu i baklavu”.\nŽena koja ih je prodavala bi veštom rukom stavljala na vagu sa dva tasa. Na jednom metalne tegove, na drugom kore. Vaga bi obično “poskočila” i preko pola kilograma, koliko je bilo potrebno našim majkama da prave razne pite, a da se ne namuče oko mešenja kora.\nI na taj način širio se progres po maloj varoši.\nA onda su početkom devedesetih krenuli razni proizvođači da plasiraju kore ujedinjene u “kore za pitu i baklavu”. Sve je bilo upakovano, s nazivom proizvođača, nudilo se na svakom koraku, razbijajući nam onu čaroliju iz šezdesetih godina.\nAli, pita je pita, naša omiljena, i posebno u vreme Božića, proslava, posta, Prokupčani uživaju u kulinarskim veštinama svojih žena, koje za pet minuta slože, pitu sa sirom, kupusnik, pitu sa zeljem, pečurkama, tikvenik, pa čak i praznu pitu …\nMada čovekova priroda, koja uvek stremi nezadovoljstvu, a i po malo elegičnom sećanju na prošlost, često nas natera da u sebi pomislimo – ipak ništa bez domaćih kora!\nOFK Topličanin vratio svoju decu 23. januara 2021.\nGradonačelnik Prokuplja primio vakcinu i pozvao građane da se prijave 23. januara 2021.\nJuče u Blacu dva pacijenta pozitivna na covid-19 23. januara 2021.\nKuršumlija: Ponovo skok broja zaraženih 23. januara 2021.\nSvetosavska povelja Kovid odeljenju Bolnice u Prokuplju, zahvalnice Kovid ambulantama u Kuršumliji, Blacu, Prokuplju i Žitorađi 22. januara 2021.\nKratak url URL: https://toplickevesti.com/?p=97356\n10 jan 2019. Komentari na vestima starijim od 7 dana su zatvoreni RSS 2.0.\nOFK Topličanin vratio svoju decu\nGradonačelnik Prokuplja primio vakcinu i pozvao građane da se prijave\nJuče u Blacu dva pacijenta pozitivna na covid-19\nKuršumlija: Ponovo skok broja zaraženih\nSvetosavska povelja Kovid odeljenju Bolnice u Prokuplju, zahvalnice Kovid ambulantama u Kuršumliji, Blacu, Prokuplju i Žitorađi\nOpština Blace dobila ekspertsku podršku za izradu Plana razvoja opštine\nKuršumlija: Juče sedam pozitivnih na korona virus\nDoc. dr Dejan Antić i arheolog Milan Savić održali predavanje povodom 143. godišnjice oslobođenja Kuršumlije od Turaka\nU Srednjoj školi u Blacu počinje „Svetosavska nedelja „


Posted on 24/03/2017 by admin\tunder Događaji\nVoda kao životna odrednica\nOvo je kratka priča o čoveku i tokovima civilizacije koja se rađala, razvijala i napredovala, ali\nnikada bez vode.\nDanas, kada se suočavamo sa problemom nestašice vode, zagađenost vodenih tokova i opasnost da ostanemo bez ovog važnog resursa, na nama je da razmišljamo o značaju vode koja je u velikoj meri odredila tok čovekovog života, o vodi koja jeste, suštinski, životna odrednica.\nIznosimo tvrdnju: Voda je preduslov opstanka života.\nJedan od takvih primera je praistorijska kultura Lepensakog vira koja je postojala u periodu između 6700. i 5500. godine pre n.e., punih 12. vekova.\nNaselje na desnoj obali Dunava duž Đerdapa, naselje ribara i lovaca, jedno je od najvažnijih i najsloženijih kultura praistorije. Naselje kraj vode, kraj reke koja protiče kroz 10 država, svedočanstvo je početaka civilizovanog života čoveka…u neposrednoj blizini Donjeg Milanovca, na tlu Srbije.\nU dolinama velikih reka koje su nudile obilje života ponikle su brojne civilizacije. Tako su se, uz\nobalu Tigra i Efrata, rađale i nestajale civilizacije koje su iza sebe ostvile brojna svedočanstva\nkao što je priča o Semiramidinim vrtovima u Vavilonu. Visedi vrtovi Vavilona nastali su oko 600.\ngodine pre n.e. po naređenju kralja Nabukodonosora II. On je ove vrtove darovao svojoj voljenoj Semiramidi.Dakle, voda je čovekova osnovna životna potreba, ali i dokaz kako ljubav od vode čini čuda.\nVodom se bavio i čuveni filozof, hidroteničar i nautički inžinjer, Tales iz Mileta. Talas je smatrao da je voda pramaterija od kojeg je sačinjen svet. Bez nje nema vlage, a bez vlage nema hrane, života, ni toplote. Iz nje sve proizlazi i u njoj se sve razrešava. Između ostalog, Tales je zabeležio: “Voda se menja u paru, sneg, led: tako od vode postaje i sve drugo i pretvara se natrag u vodu”. Posmatrajudi vreme i doba u kojem je živeo, njegova misao je bila smela i napredna.\nOd kakvog je značaja voda kazuje sama činjenica da se u religijama od najstarijih vremena do danas konstantno pominje i koristi. Tako se u Bibliji pominje čak 442 puta.\nMojsije u svojim knjigama beleži „tama se prostirala nad površinom bezdana vodenog, a Božji\nduh delovao je nad površinom voda”. Isus Hrist se krstio u reci Jordan oprostivši se od starog načina života koji je do tada vodio.Reka Jorda se u Starom zavetu pominje 175 puta, a u Novom zavetu 15 puta.\nOd antičkih vremena do srednjeg veka odnos prema vodi se nije menjao.Uz obale mora, reka, jezera nastajali su gradovi pa su tako brojni vodeni tokovi postali mesta susretanja ljudi, razmene dobara i ideja. To su bila naselja zanatlija i trgovaca, pomoraca poput Dubrovnika na obali Jadranskog mora, na severu Evrope duž Baltičkog mora gde je u periodu od 1358. do 1669. godine monopol u trgovoni držala Severnonemačka hanza ili su to bila odbrambena naselјa poput Golupca na obali Dunava koji se u ugarskim spisima pominje još od 40-tih godina XIV veka.\nMagična mod vode odvela je Kolumba preko Atlantika do novog sveta, a Magelana na putovanje oko sveta. Ova putovanja su pokazala da voda nije prepreka ved izazov, poprište borbe za život.Čovek je kroz ova putovanja i otkrida spoznao da „more omogudava uspostavlјanje odnosa među narodima, olakšava razmenu različitih dobara, doprinosi širenju civilizacije”.Vodeni tokovi su deo geografskog prostora i određuju način života ljudi u naseljima koja su nastala kraj njih. Svako od tih naselja, sela ili gradskih centara, sa svojom rekom, sa svojim morem ima i određeno značenje.\nTakvi su i gradovi prikazani u prezentaciji „Voda kao životna odrednica“:\nPERT – na obali Indijskog okeana i reke Svon (Zapadna Australija), osnovan je 1829. godine\nBRUK – na reci Lajti, 40 km jugoistočno od Beča predstavljao je austrijsko-ugarska granicu do\nSARAGOSA – na reci Ebro u pokrajina Aragon (Španija) sa posebno uređenim vodnim sistemom\nsnabdevanja i kanalizacije. Reka, inače, protiče kroz neobične krajolike, od pustinje do guste\nšume, livada i planina.\nKINŠASA – na južnoj obali reke Kongo najvede reke u zapadnom delu Centralne Afrike, glavni je\ngrad Demokratske Republike Kongo (Zair), a osnovan je 1881. godine.\nVoda nije prepreka. Preko nje je čovek sagradio brojne mostove i povezao različite svetove.Voda mu je pružila obilje i šansu da joj uzvrati istom merom.1894. pušten je u promet pokretni most na Temzi.Sečenjijev lančani most na Dunavu 1849. godine spojio je Budim i Peštu.Golden gejt otvoren 1937. godine, visedi most dugačak 2.737 metara, sagrađen je iznad istoimenog moreuza i povezuje San Francisko i okrug Marin.Gradnja mosta Mehmeda paše Sokolovida na Drini završena je davne 1577. godine… A, on, još uvek traje!\n2014. godine preko reke Zambezi pušten je u rad savremeni drumski most u provinciji Tete.U dalekom Iranu, rekonstruisani Khaju most sagrađen je još 1650. godine preko reke Zajande, a ima višestruku namenu – most, brana, mesto javnih okupljanja, turistička atrakcija.Najduži most na svetu, Kingdao Hajvan dug 42,5 km (174 puta vedi od Tauerbridža), iznad Žutog mora u istočnoj Kini, završen je 2012. godine.\nI tako redom, redosledom koji mi sami odaberemo, možemo ređati imena ovih velelepnih građevina koje su spojile različite svetove preko, čini se, nepremostivih vodenih tokova.Voda je čoveku pružila izazov, radost, ushidenje…\nAli, nije voda uvek donosila radost.\nNekada je voda bile obojene krvlju i ostala zapamdena po nemrljivim ljudskim žrtvama kao što\nje primer čuvene Kolubarske bitke (16. novembar 1914. – 15. decembar 1914.) iz Prvog svetskog rata. Mesec dana borbi na Kolubari ostavili su dubok i bolan pečat istorijskog trenutka u kojem je nadljuskim naporima ostvarena pobeda srpske vojske nad austro-ugarskom vojskom.Voda je donela, voda je i odnela! Voda je nekada bila prekretnica u rešavanju ključnih situacija u velikim ratnim sukobima. Čak i u ratu, razmišljajudi o vodi, o velikom vodenom prostoru zaključili su ljudi poput čuvenog admirala iz Drugog svetskog rata Čarlsa Henrija Nimica: „More je kao i život, izuzetno surovo.\nNajbolјi način da uspeš je taj da naučiš najviše što možeš, da daš sve od sebe i ne brineš previše, posebno o onim stvarima na koje ne možeš da utičeš.”\nAko se odvojimo od loših misli o vodama na kojima su se odigrali nemili događaji vodu možemo posmatrati i iz drugog ugla. Najlepše pesme posvedene su vodi – jedna takva, Lepenica, protiče kroz Kragujevac nekadašnju prestonicu Srbije – kroz grad u kojem su pokrenute “Novine srbske”, osnovana “Knjaževskosrpska banda”, udareni temelji “Knjaževsko-srpskog teatra”, otvorena gimnazija, osnovan Licej i otpočela sa radom čuvena “Topolivnica”. I sve to u gradu kroz koji reka protiče.Širom sveta poznata je i evropska reka Dunav.\nDunav protiče ili čini granicu 10 država (Nemačka, Austrija, Slovačka, Mađarska, Hrvatska, Srbija, Bugarska, Rumunija, Moldavija i Ukrajina). Nazivaju ga žilom kucavicom Evrope dugom 2850 km i jedina je velika evropska reka koja teče od zapada ka istoku, od Švarcvalda do Crnog mora. Pamte ga po Štrausovim valcerima koji su mu posvedeni, posebno “Na lepom plavom Dunavu”, ili po “Dunavskim valovima” koje je komponovao čuveni rukovodilac Rumunskog vojnog orkestra i poznati kompozitor banatskih Srba Jovan Ivanovid.Milione lјudi snabdeva vodom za pide. Ogromna količina vode u koritu Dunava čini ga, takostručnjaci tvrde, najzdravijim izvorom pijade vode u centralnoj Evropi.Voda je sastavi deo svakog živog bida pa i čoveka. Ona je najbitniji sastojak organizma. Naša\nkrv se sastoji od 90% vode, a naše telo potseda na mašinu koja funkcioniše na principu korišdenja vode. U proseku oko 70% ljudskog tela čini voda.Koje su karakteristike vode koje je čine neophodnom po organizam?\n* Voda reguliše telesnu temperaturu\n* Voda uklanja štetne otrove iz tela\n* Voda transportuje hranljive materije od vitalnog značaja za ljudsko telo.\nPojedini organi ljudskog tela sadrže različit procenat vode, ali podjednako važan za njihovo funkcionisanje, kao i za funkcionisanje čitavog organizma. Uostalom, voda je hemijsko jedinjenje koje predstavlja glavni sastojak fluida svih živih bida.Ona je, jednostavno rečeno, providna tečnost koja formira reke, jezera, okeane i kišu.Niz je zanimljivosti koje su povezane sa vodom.Tako, u skadu sa zakonitostima prirode, znamo i za najkišovitije mesto na planeti. To je planina Vajaleale na Havajima, gde za godinu dana padne 11.700 mm kiše, što je oko 25 puta više negobilo gde u Srbiji.Iako je izuzetno retka u pustinjama, gde plјusak naiđe jednom u nekoliko godina, kiša pada u svim delovima Zemlјe.\nI dok razmišljate o svemu onome što smo danas pokušale da vam prezentujemo nemojte zaboraviti na to da je voda dragoceni resurs koji je potreban i nama i generacijama koje dolaze iza nas. Ponekad je to priča o problemima sa kojima se svakodnevno sredemo, kao što je priča u filmu „Kišni čovek“, priča o autizmu i kako ga pobediti (glumci: Tom Kruz, Dastin Hofman, Valerija Golino).Ponekad je to priča sa srednim krajem. Onako pitka, čini čoveka srednim i kada, kao kiša, pljušti, baš kao u filmu „Pevanje na kiši“.\nŠta je to što ne smemo zaboraviti?\nVoda je resurs kojem je čovek ostao dužan!Zašto?\nZaboravio je šta mu je voda pružila!\nZaboravio je da bez vode nema opstanka živog sveta!\nČini nam se da je, u neku ruku, Tales bio u pravu kada je rekao:\nIZ VODE SVE DOLAZI ,U VODU SE SVE VRAĆA!\nRukovodilac tima: Olgica Lukač, prof.\nSaradnice iz odelјenja II-4 Hemijsko-medicinske škole:\nNikolina Zrnić, Jelena Moromilin, Marija Nikić, Ksenija Todorović, Veroslava Kornić\n2017-03-23 Svetski dan voda – saopštenje – ol\n2017-03-23 Osmeh za vodu 2017 plakati\n1_Voda kao životna odrednica – PowerPoint\nPREVIOUS POST ← Vesti – 24.03.2017.\nNEXT POST Vesti – 25/26.03.2017. →


HRVATI OCRNILI FILM TOMA: Bjela IMITIRA Kustu, glumci su kao MRTVACI iz 108\t1.5k\nĆERKA NAJBOGATIJE SRPKINJE NA SVETU ŽIVI U VILI OD 200.000.000 $: Luksuzna 20\t222\nDOSTAVLJAČ PICE ODBIO DA ORGIJA SA MANEKENKAMA! Veliki skandal izbio zbog 8\t160\nDanijela Vujsic\t 27.09.2021. 11:51h 11:55h\nSestre Petra Benčine, Nada i Ana Benčina, iako su bliznakinje nimalo ne liče, a dosta se razlikuju i karakterno. Dok se Nada bavi odnosima s javnošću, Ana je balerina, koreograf i učitelj plesa, a obe gaje neizmernu ljubav prema članovima svoje mnogobrojne porodice.\nОбјава коју дели Benčina Ana (@ana_bencina)\nPetar ima i starijeg brata Igora (39), a svo četvoro vrlo su vezani i ne može da prođe niti jedno slavlje ili važan događaj da nisu zajedno, iako vrlo često Nada i Ana nisu u Beogradu jer obožavaju da putuju i istražuju nove destinacije.\nSestre, o čijoj lepoti je nepotrebno govoriti, ne vole publicitet i retko kada se sa braćom glumcima mogu videti u javnosti. Svaka od njih fokusirana je na svoj put, te tako Ana uživa u pedagoškom radu. Ima svoju plesnu školu, a pored baleta zanimaju je i pčelarstvo, kampovanje, ali i planinarenje i ekstremni sportovi. Nedavno se pratiocima na “instagramu” pohvalila da se popela na Bobotov kuk 2523 metra nadmorske visine. S obzirom na to da se bavi sportom može se pohvaliti i vitkom linijom, a sestra bliznkainja nimalo u tome za njom ne kaska.\nSestre Petra Benčine vredne su i vrlo uspešne svaka u svom domenu, a ovih dana posebno su ponosne na aplauze koje glumac dobija povodom uloge u filmu “Toma”. Takođe su radosne što se oženio i ima decu i uživaju da provode vreme sa bratanicom Stašom i bratancem Lazarem, čijoj su proslavi drugog rođendana na Hvaru prisustvovale.\nОбјава коју дели Marina Benčina (@marina_bencina)\nPORODICA NIJE ZNALA DA I ON IGRA U FILMU O TOMI: Petar Benčina ispričao URNEBESNU scenu sa BAKOM i nasmejao sve!\nNEKADA SE OD GLUME ŽIVELO KOMOTNIJE: Tamara Dragičević odigrala je ŽIVOTNU ULOGU, a evo koliko je lik Silvane uticao na nju!\nVAŽNA PROSLAVA U PORODICI TAMARE DRAGIČEVIĆ I PETRA BENČINE! Glumački par lepe vesti zadesile na ODMORU: Najlepše je na plaži!\nPetar BemčinasestreNada BenčinaAna Benčinabliznakinje\nNJU JE MARKO ŽIVIĆ VOLEO: Glumac 10 godina bio u vezi sa devojkom Majom! Upoznali se u pozorištu! (FOTO) 4\t8\nĆERKA NAJBOGATIJE SRPKINJE NA SVETU ŽIVI U VILI OD 200.000.000 $: Luksuzna nekretnina poseduje SPA CENTAR I TEREN ZA SKVOŠ (VIDEO) 20\t222


Nasilje u porodici nije ˝privatna stvar˝ nego krivično djelo\n02.02.2021. u 18:26 Broj citanja: 616\nU okviru regionalnog projekta "Sprovođenje normi, mjenjanje stavova" kojeg finansira Europska unija, a provodi UN Women, U.G. Vive Žene Tuzla u partnerstvu sa Ministarstvom unutrašnjih poslova TK, provode projekat "Prevencija i sprječavanje nasilja na području Tuzlanskog kantona".\nU okviru kampanje "Čuješ, vidiš, znaš – REAGUJ!", u prostorijama MUP-a TK izvršena je primopredaja materijala za policijske službenike: Smjernice za postupanje policijskih službenika u slučajevima nasilja u porodici, Mjere zaštite porodice od nasilja i ujedno najavljena i aktivnost "Od vrata do vrata".\nU okviru navedene aktivnosti planirano je da studenti i policijski službenici u svojim lokalnim zajednicama razgovaraju sa građanima na temu nasilja u porodici, te ih informišu o Zakonu o zaštiti od nasilja u porodici FBiH, mogućnostima zaštite žrtava kroz povećan broj predlaganja zahtjeva za zaštitne mjere, postojanju Sigurne kuće na području TK i drugih institucija koje su subjekti zaštite kada se govori o nasilju u porodici.\nO cilju zaštitinih mjera govorila je Jasna Zečević predsjednica U.G. Vive Žene Tuzla:\nSafet Ibrahimović, direktor Uprave policije Ministarstva unutrašnjih poslova Tuzlanskog kantona, zahvalio se te rekao da će pripremljeni materijali svakako imati svoju ulogu u sprječavanju nasilja u porodici.\nPotrebno je povećati broj blagovremenih prijava krivičnog djela nasilja u porodici. Treba naglasiti da od 2003. godine nasilje nije poridični problem kako neki misle, nego krivično djelo.\nO tome je govorila i PR Uprave policije MUP-a TK Amra Kapidžić.\nOsnovni zadatak projekta je obezbijediti zaštitu žrtvama nasilja u porodici kroz dosljedno podnošenje Zahtjeva za izricanje zaštitnih mjera.\nRuski napad na Ukrajinu: Najnovija dešavanja Ruski napad na Ukrajinu: Pregled dešavanja 131-og dana rata Ruski napad na Ukrajinu: Pregled dešavanja 130-og dana rata\n05.07.2022. u 09:09\nPredmet javnog konkursa je prikupljanje prijava privrednih društava u privatnom vlasništvu za dodjelu sredstava koji se odnose na projekte iz zaštite okolice i to: - provedba energetskih programa, unapređivanje i izgradnju infrastrukture za zaštitu okoliša i zaštitu, očuvanje i poboljšanje kvaliteta zraka, tla i voda.\n05.07.2022. u 00:06\nHistorijski čas na Slanoj Banji\nJU Zavod za zaštitu i korištenje kulturno-historijskog i prirodnog naslijeđa TK će u okviru LJETNOG UNIVERZITETA u Tuzli u utorak, 5. jula 2022. godine upriličiti historijski čas i stručno vođenje na spomenicima baštine na Slanoj Banji i Barutani u Tuzli.\n05.07.2022. u 00:05\nOrganizuje Medžlis Islamske zajednice Tuzla:\nMedžlis Islamske zajednice Tuzla i ove godine povodom 11. jula, Dana sjećanja na Genocid u Srebrenici, organizuje program pod nazivom „11. juli u Tuzli". 05. jula 2022. godine u kinu Kaleidoskop u 20:00 sati bit će prikazan film „Usporeni genocid- što no nema sa Drine vedrine?" autora Avde Huseinovića\n05.07.2022. u 00:04 Broj citanja: 736\nPlanska isključenja električne energije za 05. juli\nIz Elektrodis tribucije Tuzla su za 04. i 05. juli najavili planske prekide isporuke električne energije u nekim od tuzlanskih naselja i ulica. Pregled planskog isključenja električne energije pogledajte u nastavku.\n05.07.2022. u 00:02 Broj citanja: 31053\n05.07.2022. u 00:01 Broj citanja: 16493\nBritanski obavještajci: Ukrajincima će se lakše braniti nakon pada Luhanska\nAko u 2023. budete htjeli na jednodnevni izlet u Veneciju, morat ćete kupiti ulaznicu


Moderni, mobilni i sposobni za borbu: Rusija završila glavnu reformu vojske - Sputnjik Srbija\n22:05 15.04.2021 Preuzmite kraći link\nMinistar odbrane Rusije Sergej Šojgu saopštio je da su glavne reforme u ruskoj vojsci završene.\n„Možemo reći da su glavne transformacije završene u celini. Oružane snage su svedene na tročlanu strukturu, a broj ljudstva je doveden do parametara utvrđenih ukazom predsednika Rusije“, rekao je Šojgu u intervjuu listu „Ruska gazeta“.\nKako je istakao, „formirane su samodovoljne grupacije trupa na strateškim pravcima, Snage za specijalne operacije, vojna policija i jedinice bespilotne avijacije“. Formirane su i Vazdušno-kosmičke snage Rusije i zajednička strateška komanda Severne flote.\nTakođe su „ojačane trupe na Krimu, kako bi se osigurala zaštita poluostrva i interesi Rusije u Crnom moru“.\nPrema njegovim rečima, Oružane snage Rusije danas ispunjavaju sve zahteve za vodeće armije u svetu.\n„Ruska vojska je moderna, mobilna, kompaktna i sposobna za borbu“, dodao je Šojgu.\nMinistar je istakao da su kopnene snage od 2012. godine dobile više od 15.500 savremenih primeraka naoružanja i tehnike, dok su Vazdušno-kosmičke snage i avijacija flote dobile više od 1.500 letelica, a Ratna mornarica – više od 190 brodova, čamaca i pomoćnih plovila.\n„Formiran je Nacionalni centar za upravljanje odbranom Rusije. Naši vojnici danas odgovorno i hrabro deluju u Siriji i Nagorno-Karabahu. Njihov rad je glavni faktor stabilnosti u tim regionima“, konstatovao je Šojgu.\nRanije je saopšteno da će Oružane snage Rusije uskoro dobiti prvu jedinicu, opremljenu udarnim robotima „Uran 9“, koji raspolaže automatskim topom kalibra 30 milimetara, protivtenkovskim navođenim raketama „Ataka“, kao i bacačem plamena „Šmelj“.


Poslao: 16 Dec 2007 13:26\nLaserJat ::Ti ne mozes promasiti ikonu ni da hoces\nPa to mi je i bio cilj\nPoslao: 16 Dec 2007 15:08\nnikoola ::Malo uz pomoc Montane (tnx) desk izgleda ovako [samo ne znam do kad]\naaaaaaa, katastrofa pa, zar ne mogu veće ikonice? ove bi bile dobre da ti je reza 20.000x15.000 pixela\ni tamna podloga ispod ikonica... nelepo\nPoslao: 16 Dec 2007 19:54\nMoj minimalisticki desktop:\nPoslao: 28 Dec 2007 01:59\nIkonice: TangoSuperPatcher (v7.0\nwindow border: True Transparency\nslika: ko zna odakle\ngadget za ram i cpu: Hyalo-RAM\nTaskbar je uklonjen na prilicno zeznut nacin (no ipak sam ga nasao):\nSve je objasnjeno u arhivi.\nPoslao: 28 Dec 2007 17:09\nEvo i slike mog Linuxa.S obzirom da sam totalni pocetnik jos se nisam petljao oko nekakvih tema i wallpaper-a.\nPoslao: 28 Dec 2007 22:11\nMalko sam kopirao Wizarda.\nPoslao: 28 Dec 2007 22:34\nuuuu... sada te moram ukloniti (tango ikonice samo ja smem da korstim)\nPoslao: 29 Dec 2007 00:02\nEvo i mog deskića:\nOvaj topic je pregledan 900983 puta


IZ FONDA GALERIJE SAVREMENE LIKOVNE UMETNOSTI\na povodom obele�avanja 40 godina postojanja Galerije.\nNi�ka Galerija savremene umetnostije je osnovana 9. juna 1970. kao prva institucija te vrste ju�no od Beograda a tre?a u Srbiji. Istaknuti kulturni radnici ( Miodrag Protic, Boris Vi�intin, Zoran Pavlovic, Zoran Kr�injnik...) iz svih krajeva nekada�nje Jugoslavije i kulturni poslenici i umetnici Ni�a ( Veselin Ilic, Ivan Vuckovic, Dragan Kostic, Vojislav Devic, Ljiljana Slijepcevic) ucestvovali su u osnivanju Galerije. Prvi v.d. direktor Galerije bio je prof Lazar Trifunovic a prvi predsednik Saveta akademik Ivan Tabakovic. U periodu od oktobra 1975. do kraja 1980. Galerija je funkcuonisal kao Odelenje savremene umetnosti pri Narodnom muzeju u Ni�u a od januara 1981. do danas GSLU Ni� je samostalna ustanova kulture.\nGalerija je formirana sa ciljem da putem organizovanja razli?itih vrta izlo�bi (kolektivnih, samostalnih, tematskih, retrospektivnih), zatim kroz strucnu dokumentaciju i naucno istra�ivacki rad pribli�i dela savremene umetnosti publici i s namerom da formira vlastiti fond koji ce svojim kvalitetom bitno afirmisati sredinu i biti trajna ostav�tina za buducnost. Osnovni segmenti aktivnosti GSLU su izlo�beni, muzeolo�ki i izdavacko informativni. Takodje, od svog osnivanja Galerija je preuzela brigu oko organizovanja Likovne kolonije u Sicevu a 2006. ustanovila je i Graficku radionicu u Sicevu. Za 40 godina postojanja GSLU je priredila 1055 izlo�bi od toga 605 samostalnih i 450 kolektivnih. Od osnivanja Galerija koristi Paviljon u Tvrdjavi kao izlo�beni prostor, 1982. dodeljen joj je i Salon 77 ( nekada�nja Bali begova d�amija) a 1994. i galerija "Srbija"\nU izlo�benom programu Galerije tokom prve decenije (1970-1980) dominiralo je predstavljanje savremene srpske likovne produkcije sa premijernim izlo�bama M.Popovica, P.Milosavljevica, O. Ivanjicki, M. Konjovica... Druga decenija (1980-1990) protekla je u znaku uspostavljanja bliske saradnje i zajednicke realizacije izlo�bi sa galerijama i muzejima iz mnogih gradova biv�e Jugoslavije ( Zagreb, Ljubljana, Tuzla, Mostar, Skoplje, Velika Gorica,Split). Tokom devedesetih godina, u bitno izmenjenim okolnostima uslovljenim raspadom SFRJ, ni�ka Galerija se svojim izlo�benim programom, ponovo koncentri�e na srpsku umetnost. U ovoj deceniji osim velikih retrospektivnih izlo�bi na�ih umetnika iz prve ( Milena Pavlovic Barili, Nade�da Petrovic, Borivoje Stevanovic ) i druge polovine XX veka ( Petar Lubarda, Kosa Bok�an i Petar Omcikus, Dado Djuric, Miodrag Protic, Radomir Damjanovic Damjan...) znatno je povecani broj izlo�bi strane umetnosti kroz kolektivne (Bugarska, Engleska, Peru, Francuska, Kanada...) ili samostalne izlo�be. GSLU Ni� poseduje impozantan fond umetnickih dela koji trenutno ima 1171 eksponata razvrstanih po zbirkama: savremeno slikarstvo 494 , savremena skulptura 41 , zbirka likovnih umetnika Ni�a 302 , zbirka grafika 223, zbirka crte�a 94 ; zbirka fotografija i pro�irenih medija 17 dela . Sa umetnickog, istorijskog i estetskog stanovi�ta fond ni�ke Galerije je najvrednija zbirka na�e savremene umetnosti na podrucju u�e Srbije. U fondu se cuvaju znacajna dela brojnih protagonista i aktera razlicitih paralelnih kretanja u na�oj umetnosti od sedamdesetih godina do danas.\nObele�avajuci jubilej postojanja GSLU ce u cetiri izlo�bena prostora izlo�iti ukupno 228 dela iz svog fonda �to je najobimnije predstavljanje fonda do sada. U galeriji "Srbija" i Salonu 77 bice izlo�ene slike i skulpture u Paviljonu u Tvrdjavi grafike i crte�i a u zgradi Sinagoge tematska izlo�ba slika "Motivi Siceva" po�to je fond GSLU uglavnom formiran zahvaljujuci Likovnoj koloniji Sicevo.\nBice izlo�ena dela Ivana Tabakovica, Mladena Srbinovica, Stojana Celica, Mice Popovica, Pedje Milosavljevica, Olje Ivaljicki, Zorana Pavlovica, Petra Omcikusa, Ota Loga, Jovana Kratohvila... gotovo svih umetnika iz Ni�a koji su zastupljeni u zbirci ali i znacajnih umetnika iz biv�ih republika cija se dela nalaze u fondu ( Petra Mazeva, Jo�e Cijuhe, Zdenke Golob, Branka Ru�ica, Ilije Arizanova, Miroslav �utej...) kao i pojedinih stranih umetnika.\nIzlo�bu prati obiman katalog sa osvrtom na istorijat Galerije, izlo�benu aktivnost sa kompletnim popisom dosada�njih izlo�bi i analizama pojedinacnih zbirki iz fonda.\nIzlo�ba ovog obima trajace do 5. jula. Kako su u fondu Galerije pojedini umetnici zastupljeni vecim brojem znacajnih dela u galeriji "Srbija" ?e od 8. jula biti izmenjena postavka a u Salonu 77 ?e od 8. jula biti izlo�en dokumentarni materijal ( plakati, fotografije i katalozi) Za GSLU Ni�\num. direktor Milica Todorovic\nMoguce su izmene i dopune programa u zavisnosti od izlagackih i gradskih potreba\nRadno vreme galerijskih prostora od 10 do 20 casova svakog dana sem ponedeljka\ne - m a i l : webmaster@gslunis.org - K e j K o l a S r p s k i h s e s t a r a 1 / I I - 1 8 0 0 0 N i s - S r b i j a - Tweet


kim kardasijan kanje vest razvod | Lifestyle | Poznati\nKAP KOJA JE PRELILA ČAŠU! Kim Kardašijan se razvodi da sačuva decu i svoje mentalno zdravlje 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\nKAP KOJA JE PRELILA ČAŠU! Kim Kardašijan se razvodi da sačuva decu i svoje mentalno zdravlje\nU prvim danima nakon dočeka Nove 2021. godine, svet šoubiznisa je uzdrmala vest da se razvode Kim i Kanje. Sad se polako otkriva šta je sve doprinelo odluci koju je donela jedna od najpoznatijih učesnica rijaliti programa na planeti.\nPosle skoro sedam godina braka, Kim Kardašijan se sprema na razvod od Kanjea Vesta, javljaju svetski mediji. Više izvora je potvrdilo da se zvezda rijaliti programa U korak sa Kardašijanima priprema za razvod i da je zbog toga u ozbiljnim razgovorima sa jednom od najboljih advokatica za ta pitanja, Lorom Vaser. Veruje se da bitka oko imovine biti teška, jer samo dom u kojem žive vredi 60 miliona dolara. Od toga, 40 je plaćena kuća pri kupovini, a 20 miliona je uloženo u renoviranje.\nODMOR POSLE TEŠKE GODINE\nSANJA MARINKOVIĆ NAKON RAZVODA NAPUSTILA SRBIJU: Evo ko je voditeljki vratio osmeh na lice\nPoznati reper i rijaliti zvezda već neko vreme su razdvojeni, pa Kanje živi u Vajomingu, na ranču vrednom 17 miliona dolara. Tvrdi se da je otvoreni sukob planuo kad je Kanje objavio da će se kandidovati za predsednika SAD. Kim je tada reagovala izjavom da njen suprug boluje od bipolarnog sindroma i apelovala na milione pratilaca da pokažu saosećanje za njihove probleme.\nKrajem leta, bračni par je čak proveo neko vreme ponovo zajedno, ali poznavaoci njihovih porodičnih prilika tvrde da je Kim sve to uradila zbog dece, dok se Kanje nije ponašao kao pravi roditelj. Uz to, počeo je da odbija terapiju koja mu je prepisana zbog psihičkih problema.\nKoja je to "kap koja je prelila čašu", pitaju se mnogi koji prate detalje u vezi sa poznatom Kardašijankom. Kako je otkrila njena dadilja iz najranijeg detinjstva, Kim nema sreće u ljubavi jer se njeni muškarci teško nose sa slavom i ogromnim bogatstvom koje uz nju ide.\nNavodno je i majka, Kris Džener, rekla da tom braku mora doći kraj. Ogromne zajednice na društvenim mrežama pronose glasine da je glavni krivac Džefri Star, transrodna zvezda s kojom je Kanje navodno u vezi.


Moguće pojeftinjenje registracije vozila u Srpskoj | Banja Luka 24 sata\nHome BiH Moguće pojeftinjenje registracije vozila u Srpskoj\n– Ukoliko se pokaže opravdanim, novo smanjenje premije moguće je do kraja ove godine – rekao je direktor Agencije Slaven Dujaković.\n– Prosječna premija je lani iznosila 284 KM i agencija je u septembru prošle godine smanjila premiju za deset odsto. Navedenom pojeftinjenju premija, prvom nakon 15 godina, prethodilo je opsežno prikupljanje podataka i detaljna analiza – kazao je Dujaković.\n– Očekujemo uskoro sastanak sa predstavnicima Agencije za osiguranje o toj temi. Mi smo razmatrali tu mogućnost i zaključili da to nije moguće. Prošlogodišnjim smanjenjem premije osiguravajuće kuće iz RS su stavljene u neravnopravan položaj u odnosu na društva iz FBiH – kazao je Durmić i dodao da su troškovi za isplatu odštetnih zahtjeva iz godine u godinu sve veći, ističući da će se taj trend nastaviti i u budućnosti.


Umetnički program za najmlađe na "Дočeku 7526." u Novom Sadu\nNa Дočeku 7526. u subotu, 13. januara, u organizaciji Fondacije Novi Sad 2021 - Evropska prestonice kulture, na više od 21 kultne lokacije širom Novog Sada među kojima su kulturna, administrativna, poslovna i obrazovna zdanja, kao i ugostiteljski objekti, izvođači najrazličitijih žanrova nastupiće na potpuno neočekivanim mestima. Među njima su i najmlađi predstavnici kulturne scene Novog Sada koji će se predstaviti kroz ukupno tri programa koji će biti otvoreni za sve posetioce.\nU Novosadskoj Sinagogi sa početkom u 17h nastupiće više od 60 muzičara Filharmonije mladih, čime će ovaj ansambl biti iznova pokrenut nakon dugog niza godina. Filharmonija mladih ima uzore u tradiciji simfonijskog muziciranja u Novom Sadu, koja je decenijama duga, ali već duže vreme ne postoji organizovani orkestar koji bi objedinio mlade od starijih razreda osnovne škole do završetka studija, te kontinuirano pomagao muzički razvoj i stasavanje nadarenih muzičara. Nastup na Дočeku 7526. samo je prvi korak, a u planu je veoma raznovrsno delovanje ansambla, otvaranje prema širokom auditorijumu, kao i inkluzivni rad uz popularizaciju klasične muzike i njeno povezivanje sa drugim žanrovima.\nU 18h, u dvorcu Eđšeg, Udruženje „Visoko C“ izvešće operu za decu "Pepeljuga". Udruženje „Visoko C“ čine operski pevači, među kojima su i članovi Opere Srpskog narodnog pozorišta i vokalni pedagozi sa Akademije i muzičkih srednjih škola, koji za cilj imaju izgradnju kvalitetnog muzičkog ukusa kod najmlađih. Opera je prilagođena deci do 3 do 11 godina.\nKonačno, u Studiju M od 16h biće biće održan i pop/rok koncert novosadskih muzičkih škola, gde će se u instituciji koja je oduvek slovila za hram kvalitetnih muzičkih sadržaja predstaviti mlade nade budućnosti domaće muzičke scene.\nUlaz na predstave za najmlađe u okviru Дočeka 7526. je besplatan. Inkorporiranje umetničkih sadržaja za najmlađe u program dočeka Nove godine je jedinstvena prilika da u Novom Sadu bude stvoreni sadržaji koji su utemeljeni u tradiciji, a opet sveži i novi, jer ih stvaraju nova deca i novi budući umetnici. I nije slučajno što se to dešava upravo u 2018. godini, koja je proglašena "godinom kulturne baštine".\nSatnica i program Дočeka 7526. godine u organizaciji Fondacije Novi Sad 2021 - Evropska prestonica kulture dostupni su na sajtu Novi Sad 2021.\nNOVE ŠANSE ZA MLADE Fondacija "Novi Sad 2021" poziva sve zainteresovane za volontiranje na festivalu u Rumuniji\nNovosađani glasali za "Most nade"\nDušan Svilar sa novosadskim i osiječkim tamburašima u Studiju M\nPrvi cirkuski kabare za Дoček 7526. godine\nPosle punih koncertnih dvorana Zoran Predin i Matija Dedić stižu u Novi Sad\nKonkurs: Nova prilika za vizuelne umetnike!\n"DELFINI" GAZE REDOM NA EVROPSKOM PRVENSTVU Vaterpolisti Srbije slomili otpor Rusa\nCRVENO-BELI BEDEM POD OBRUČIMA KOMPLETIRAN Odžo stigao u Crvenu zvezdu! /VIDEO/\n'ZALJUBLJENA SAM': Luna Đogani PONOVO BACILA OKO NA OŽENJENOG!\nMilan RAZVEZAO JEZIK o Radi: OTKRIO PRIVATNE DETALJE!\nDETALJI POROĐAJA Miljane Kulić: Carski rez pod totalnom anestezijom!\nSaša Popović PRODAJE GRAND, a evo u šta ULAŽE 5 MILIONA EVRA!


март 2016 - NBG Leasing\nмарт 28, 2016 at 16:56\nKako do novog Merecedesa po najpovojnijim uslovima?\nмарт 23, 2016 at 11:40\nInovativni partner velikih kompanija\nInovativni pristup poslovanju malih i srednjih preduzeća koji se bazira na podršci velikih kompanija i sistema predstavlja osnov oporavka i rasta srpske privrede, rečeno je na tribini koja je, pod nazivom „Mala i srednja preduzeća partner u razvoju organizacija”, održana u Privrednoj komori Srbije u prisustvu velikog broja preduzetnika.\nŠta je potrebno da se od dobre poslovne ideje dođe do realizacije? Koji je ineteres velikih kompanija da podrže mala i srednja preduzeća? Koji su načini finansiranja najefikasniji? Kakvi modeli razvoja i realizacije poslovnih ideja postoje? Na koji način država može i treba da pruži podršku saradnji domaćih i stranih kompanija, kao i malih i velikih poslovnih sistema, samo su neka od pitanja na koja su učesnici panel diskusije, g. Miroslav Miletić, potpredsednik Privredne komore Srbije, g. Fabian Gems, tgovinski ataše pri Ambasadi Austrije, gđa Silvana Tričković, generalni direktor – NBG Leasing –a, g. Kristof Cetll, generalni direktor – GRAWE osiguranja i g. Tomas Gabriel, direktor međunarodne prodaje – AUTONOM TALENT® davali odgovore prisutnim preduzetnicima i predstavnicima medija.\n„Lizing je ekonomski najefikasnije i najpovoljnije rešenje za finansiranje poslovanja malih i srednjih preduzeća kroz nabavku opreme potrebne za realizaciju ili unapređenje poslovanja i predstavlja primer dobre saradnje velikih i malih kompanija”, rekla je gđa Silvana Tričković, generalni direktor NBG Leasing –a, i dodala: “ukoliko neko ima dobru poslovnu ideju i strategiju, a neophodna mu je finansijska podrška za finansiranje opreme, lizing predstavlja pravi izbor putem koga će doći do alata neophodnih za njegov biznis. U proteklih nekoliko godina finansirali smo opremu za različite namene, od fitness centara, proizvodne opreme do poljoprivredne mehanizacije u čemu vidimo veliku šansu u budućnosti.”\nPanel diskusija, organizovana je uz podršku Privredne komore Srbije i Advantage Austria.


Redovni sadržaji jutarnjeg programa za BiH su i vijesti i muzika. 25 juni/lipanj 2012 Prethodni dan Naredni dan 00:00 - 01:00 Regionalni program U Mostu se ovaj put razgovaralo o značaju Miroslava Krleže tri decenije nakon njegove smrti. Sugovornice Omera Karabega su bile Snježana Banović, rediteljka iz Zagreba, i Borka Pavićević, dramaturg iz Beograda.\nProgramska stranicaPretplataPretplataGoogle čitač 08:00 - 09:00 Radio 27 - Jutarnji program za BiH Voditelj: Ešref Hodžić Jutarnji program za BiH koji se emituje uživo.\n- Čućete i da građani Srbije prvenstvo Evorpe u fudbalu doživljavaju kao letnju razonodu bez mnogo stersa, jer ni na ovom velikom takmičenju nema srpske reprezenatacije. SlušajteRedoslijed\n- O očekivanjima da li će Evropska unija ove sedmice otvoriti pregovore o članstvu sa Crnom Gorom.\n- O odluci crnogorske Vlade da odbaci prijedlog o progresivnom oporezivanju čime je praktično zaštitila bogate. SlušajteRedoslijed\n- Šefica Kancelarije vlade Kosova u severnoj Mitrovici, Adrijana Hodžić, pozvala građane sa severa na saradnju sa kosovskim institucijama.\n- Eksplozija u fabirici oružja u Lučanima. Nema teže povređenih. Istraga u toku.\n- U osmoj sedmici neuspešnih pregovora, pitamo šta je razlog što Srbija nema novu Vladu?\n- Potomci Milana Nedića traže povraćaj imovine.\n- Hrvatska obeležava Dan nezavisnosti. „Danas smo evropska zemlja stabilne demokratije“, poručio predsednik Josipović.\n- Zapad čestitao novom predsedniku Egipta Mohamedu Morsiju. SlušajteRedoslijed\nProgramska stranicaPretplataPretplataGoogle čitačITunes 15:00 - 15:30 BiH u tri Voditelj: Gordana Sandić-Hadžihasanović Voditelj je Gordana Sandić Hadžihasanović\n- Sarajevska "trojka" nakon dva mjeseca ponovo vozi, i to obnovljenim tramvajskim šinama. Radovi su izazivali velike saobraćajne gužve u centru grada. SlušajteRedoslijed\nProgramska stranicaPretplataPretplataGoogle čitačITunes 18:00 - 18:29 Aktuelno Voditelj: Biljana Jovićević U emisiji koja je pred vama istražujemo konfuziju oko formiranja nove vlade u Federaciji BIH\n- Kolika košta odugovlačenje sa formiranjem vlade Srbije\n- Da li se mafijaški obračuni vraćaju po beogradskim ulicama SlušajteRedoslijed\nProgramska stranicaPretplataPretplataGoogle čitačITunes 18:30 - 18:59 Politički magazin: Dokumenti dana Voditelj: Biljana Jovićević U Dokumentima dana poslušajte:\n- Zašto BIH ne cijeni svoje uspješne ljude SlušajteRedoslijed\nProgramska stranicaPretplataPretplataGoogle čitačITunes 22:00 - 23:00 Regionalni program Voditelj: Biljana Jovićević U emisiji koja je pred vama istražujemo konfuziju oko formiranja nove vlade u Federaciji BiH\n- Da li se mafijaški obračuni vraćaju po beogradskim ulicama\nProgramska stranicaPretplataPretplataGoogle čitač 25 juni/lipanj 2012 Prethodni dan Naredni dan Slušaj radioRaspored emitovanjaPodkast Kalendar januar/siječanj


Dedić i Popović u Lapljem Selu: Obrazovanje je stub društva | Radio Kosovska Mitrovica\nDedić i Popović u Lapljem Selu: Obrazovanje je stub društva\n9. February, 2021 15:16 |\nNačelnica školske uprave Jasmina Dedić danas je boravila u opštini Gračanica. Ona je zajedno sa predsednikom opštine Srđanom Popovićem i predsednikom PO opštine Priština Ljubinkom Karadžićem posetila renoviranu osnovnu školu u Lapljem Selu gde su najboljim učenicima i deci iz socijalnih kategorija podeljeni tablet računari.\nDvanaest učenika iz tri škole koje nastavu pohađaju u zgradi osnovne škole u Lapljem Selu danas je dobilo tablet računare. Učenicima ove osnovne škole kao i učenicima Gimnazije i Ekonomske škole tablet računare podelili su načelnica Školske uprave Jasmina Dedić, predsednik opštine Gračanica Srđan Popović, predsednik Privremenog organa opštine Priština Ljubinko Karadžić i direktorica opštinskog odeljenja obrazovanja Brankica Nićić.\n„Zahvaljujući Vladi Republike Srbije i ljudima koji predstavljaju srpski narod u kosovskim institucijama , privremenom organu i Kancelariji za Kosovo i Metohiju ni jedna škola koja radi po planu i programu ministarstva prosvete Republike Srbije nije nesređena. U svakoj je nešto uloženo, negde više negde manje, tamo gde je manje biće više tako da je mislim budućnost svetla na ovom prostoru i to je ono što moramo da obezbedimo našim potomcima. Obrazovanje je jedna od najjačih institucija i jedan od stubova društva i vredi ulagati u obrazovanje“, kazala je Dedić u Lapljem Selu.\nPredsednik opštine Gračanica Srđan Popović ponovio je da u obrazovanju leži budućnost srpskog naroda na ovom prostoru.\n„Danas se nalazimo u jednom potpuno renoviranom objektu škole u Lapljem Selu. Pored ove mi smo rekontruisali školu „Kralj Milutin“ u Gračanici i „Knez Lazar“ u Donjoj Gušterici. Na svakom koraku je primetno da ulažemo u infrastrukturu da poboljšavamo uslove u školama za našu decu. Naša deca ne smeju da oskudevaju ni u jednom segmetu. Samim tim što je ulaganje u obrazovanje evidentno evidentno je i naše prisustvo na samom terenu i želja da ulažemo u budućnost našeg naroda na ovom prostoru“, naglasio je Popović.\nPopović je naglasio da će se sa infrastrukturnim ulaganjima nastaviti i u narednom periodu i najavio da očekuje skoro otvaranje Srednjoškolskog centra u Lapljem Selu kao i nove škole u Suvom Dolu.


Kreće prva rusko-evropska misija za traženje života na Marsu (video) - Sputnjik Srbija\n08:25 14.03.2016 (osveženo 14:17 14.03.2016) Preuzmite kraći link\nSa kosmodroma Bajkonur biće poslata misija za traženje života na Crvenoj planeti „Egzomars 2016“, rezultat zajedničkih napora Rusije i EU.\nSa kosmodroma Bajkonur danas će biti lansirana raketa-nosač „Proton M“ sa aparaturom zajedničke rusko-evropske misije za traženje tragova života na Marsu „Egzomars 2016“.\nNa Crvenu planetu se šalju kosmički aparat Egzomars TGO i desantni modul Skjapareli. Oni će stići na Mars za sedam meseci. Modul bi u atmosferu planete trebalo da uđe 19. oktobra.\n„Glavni zadatak misije 2016. godine — traženje dokaza postojanja metana u atmosferi, koji bi mogao da potvrdi svetu postojanje života na Marsu, danas ili u prošlosti, kao i da se testiraju ključne tehnologije za drugu ekspediciju ’Egzomars‘, naznačenu za 2018. godinu“, saopštio je predstavnik ruske kosmičke korporacije.\n#ExoMars #Baikonur media briefing — @esa @roscosmos + others present ahead of mission launch tomorrow! pic.twitter.com/CN0qs9XnrY\n— Daniel Hawkins (@DanhawkinsDh) March 13, 2016\nŠef Roskosmosa Igor Komarov i direktor Instituta za kosmička istraživanja Ruske akademije nauka Lav Zeljoni tokom konferencije za novinare na kosmodromu Bajkonur izjavio je da je „Egzomars“ samo početak perspektivnih projekata za osvajanje kosmosa. Nije isključeno da će nove misije biti poslate i na Mesec i Veneru.\nKomarov je naglasio da je „Egzomars 2016“ dobra mogućnost da se „svi problemi ostave na Zemlji i razvija saradnja u kosmosu“.\n#ExoMars brief: Even after Crimea conflict we launched Rus EU & US astronauts, building a global alliance in space, building bridges- Wörner\nJedan od ciljeva „Egzomarsa“ biće proučavanje prisustva metana na površini Crvene planete. Na zemlji se više od 90 odsto ovog gasa dobija od živih organizama. Zalihe ovog gasa otkrivene su u blizini severnog pola Marsa.


Ponovni odlazak u USA - Page 2 - Amerike - Klub putnika\nPonovni odlazak u USA\nStarted by nemoguca, April 28, 2014\nNisam rekao da radi u US, zaboravio sam da spomenem da je kod sestre u Cikagu , dakle imaju adresu gde se on nalazi sve vreme. Ne znam zasto bi mu ponisitili vizu ako udje opet iz Mexica @mveruovic ?\n@ThirstyTraveler ukoliko aplicira za h2b, da li se ponistava ova turisticka b1/b2?\nPonistili bi mu (mozda) zato sto Cikago nije toliko zanimljiv da treba da se obilazi turisticki godinu (ipo) dana.\nOdgovor na to sto si me pitao ne znam.\nPonistava se ako dobije. Mada je ovde pisao decko da su ga zvali iz ambasade odmah posle da se vrati nakon odbijanja (radne sezonske) pa su mu ponistili i turisticku.\nA da l radi ili ne, iz aviona se vidi da je mutno da neko provede godinu i po dana, makar da on i stvarno ne radi.\nMozda ja ne razumem nesto, ukoliko nekoga ne puste da udje da li to automatski znaci da mu je viza ponistena ili je samo vracen nazad a viza ostaje validna za neki drugi pokusaj?\n6 minutes ago, dzonisrb said:\nNema tu mnogo 'automatski' - sve zavisi od slucaja do slucaja. Vrlo je moguce da ce imigracioni sluzbenik koji ne pusti posetioca nesto uraditi i po pitanju validnosti vize...\nUkoliko mu ne roknu pecat da je viza ponistena i dalje “vazi” ali mogu i iz ambasade da ga kontaktiraju nekako kad se vrati.\nA u slucaju da se vrati u Srb, koliko bi bila preporuka da ostane pre nego sto pokusa ulazak opet, s'obzirom da je ovo bila treca godina za redom u USA?\nSve zavisi od granicara, moze da bude i par godina ovde pa da ga sacekaju na zicer sledeci put. Pogotovo ako je rekao na ulasku da ostaje mesec a ostao 6 meseci.\nMolim vas malu pomoć, vidim da ste ostajali po par mjeseci u Americi, pošto se i ja spremam da idem u 9 mjesecu i ostala bi isto tako par mjeseci, kakvu avionsku kartu da kupim? Da li ste kupili u jednome smjeru ili?\nPrve godine u USA sam isla kao J1 student, na osnovu cega sam dobila SSN. Iduce godine sam dobila turisticku vizu i posla preko ljeta da radim 3 mjeseca, ali koristila sam SSN . Planiram ponovo da idem iduce godine pa me interesuje da li cu imati problema prilikom sletanja u USA? Da li provjeravaju koriscenje SSN? Mogu li me vratiti kuci sa aerodroma?\nKakvo pitanje... Pa, naravno da mogu! Gdje ti je pamet bila da radiš na crno i koristiš SSN?\nne mora da znaci..SSN nije vezan za ime...ti SSN se nikad ne brise iz sistema, cak i kad covek umre..vrlo cesto se desava da se SSN brojevi preprodaju, pogotovu kod mrtvih ljudi, ai se to radi i kod dece, zivih....\ntako da, otkud ti mozes da znas ukoliko je neko koristio tvoj SSN...\nda li na papiru na kome ti je napisan SSN stoji pecat da je validan samo dok traje vazeca viza uz koju se dobija?\nJa mislim da na svim ssn karticama koje se dobiju preko neimigrantskih viza pise da je dozvoljen rad samo uz autorizaciju i da je to obaveza preko nekog obrasca da proveri poslodavac.\n16 hours ago, mveruovic said:\nu pravu si...zato mi nije jasno kako je petra radila, kad bez pasosa sa vizom koja omogucava rad, ne moze da se zaposli...\nali u sv. slucaju, nisam siguran da li na grani gledaju SSN broj....zasto bi, uostalom?\npogotovu sto on nije vezan striktno za ime....i cesto se desavaju malverzacije sa njim\nDa, ne pise ime... A kad popunjavate DS 160 formular unosite broj SSN.\n5 hours ago, bam-bam said:\nTo je greska poslodavca jer ne proverava, moraju da provere po zakonu, ali ih boli uvo. Ne proveravaju na granici ssn, ali kda je sluzbenik u sistem ubaci moguce da ce videti da prijavljuje da je radila.\nJa cu u Februaru sledece godine da idem na Havaje, a putujem iz Vjetnama. Pa me zanima sta da radim za osiguranje ? Da li ce mi traziti uopste...prvi put ga nisam vadio bio sam kod ujaka pa je on garantovao za mene, a sad idem na svoju ruku pa veze nemam.\nI kako uopste da izvadim isto odavde ? Jer prilikom reslizacije ti uvek traze da im posaljes pecat izlaska iz Srbije, a ja izaso pre sto godina..\n49 minutes ago, Rufio said:\nNikada mi nisu tražili bilo kakvo osiguranje prilikom ulaska (a bilo ih je preko 20 kom u posljednjih par godina). Jedino adresa i koliko novca nosim (mislim da ih je više interesovalo da ne nosim više 10.000USD).\nE sad kolike su cene lečenja u SADu, ne bih se usudio da idem bez osiguranja.\n1 minute ago, deleter said:\nTo svakako...ja sam zarentao preko airbnb, kamper na plazi, jeftina varijanta, ali vise od toga mi i ne treba za dve nedelje tamo 😂\nNe znam kakvo je ovo Tokio Marine HCC.\nSvakako da bih ti savetovao da uzmes osiguranje, narocito za SAD, gde ako te nesto zadesi, moze bas da bude papreno. Jeste i samo osiguranje skupo, s razlogom i verovatno je proporcionalno potencijalnim troskovima. Uzmi to Tokio Marine HCC, ono mozes da rezervises i bez da si u svojoj maticnoj zemlji. Vodi racuna da odaberes opciju osiguranja "Worldwide, inlcuding USA". Ja ga uvek uzimam kad putujem negde, a da polazak nije iz Srbije. Nisam jos imao potrebe da ga koristim, ali, verujem da nema razloga da se brines oko toga, svakako su ugledna osiguravajuca kuca i ukoliko u slucaju nuzde sve odradis po propisima, nema razloga da lupas glavu.\nEdited December 20, 2018 by Dragance\nHvala puno, a na koliko da se osiguram, jel mi ovo 50 000 dovoljno ?\nZdravo svima, potreban mi je savet vazano za ovu temu.\nImam turističku vizu na 10 godina, isao sam u septembru, tacnije 15.septembra 2018. Godine u Njujork i Majami, preko turističke agencije na 2 nedelje i vratio se 1. Oktobra.\nZatim sam 25. decembra opet isao, ovog puta u Cikago, bez problema sam prosao, ali sam ostao skoro 6 meseci, pecat su mi lupili do 22.juna, vratio sam se 16.juna, znaci skoro 6 meseci ali nisam prekoracio.\nIsao bih ponovo sada polovinom oktobra , razmisaljao sam do Njujorka opet kartu da uzmem, da li mislite da me mogu cimati s obzirom da sam bio 6 meseci i sto idem sada posle 4 meseci nakon povratka? I da li imam sanse posto sam opet prvi put ispostovao 2 nedelje, drugi put nisam, al opet nisam prekoracio vizu.\nHvala puno svima na odgovorima!\nSta ces da kazes na pitanje zasto si ostao 6 mjeseci? Imas li dovoljno novca da budes turisticki tamo toliki period? Sigurno ce te pitati to. Svako bi posumnjao da radis na crno.\nZnam, upravo za to i pitam, jer ce vrv posumnjati ili me ispitivati, mada znam slucajeve iste koje nisu nista cimali, a znam i one negativne, pa rekoh da li ima nekoga sa slicnim iskustvom\nSve je to individualno. Spremi dobru pricu i srecno! I da, ili ostani tamo za stalno ili skrati odmor


2. STRUČNI SASTANAK-neugodni susreti\nArhiva dešavanja iz KPR-a 2. STRUČNI SASTANAK-neugodni susreti Web Sajt\nUdruženje ljekara/liječnika porodične/obiteljske medicine Federacije Bosne i Hercegovine\nAssociation of Family Physicians of Federation of Bosnia and Herzegovina\nAdresa: Hasana Kikića 8, 71 000 Sarajevo\nTel/fax: 033/ 215 751\ne-mail : info@afpfbih.org\nPODRUŽNICA ZA KANTON SARAJEVO\nSarajevo, 12.06.2010. godine\nCentar za edukaciju porodične medicine, OJ DZ Centar, Vrazova 11/II\n2. stručni sastanak\n,,Porodični ljekari i pacijenti - Neugodni susreti’’\nDana 12.06.2010. godine održan je 2. stručni sastanak udruženja ljekara/liječnika porodične/obiteljske medicine FBiH – podružnica za Kanton Sarajevo u prostorijama Centra za edukaciju porodične medicine OJ DZ Centar, Vrazova 11. Na sastanku je učestvovalo 34 ljekara iz Sarajeva, Tuzle, Mostara i Konjica.\nProgram stručnog sastanka je u prilogu.\nU prvom dijelu stručnog sastanka su izneseni podaci o incidentom ponašanju pacijenata u zemljama okruženja, kao i zemljama zapadne Europe, predstavljni su teroretski okviri uzroka, prevencija i tretman agresivnog ponašanja u ambualnatama porodične medicine. U sklopu uvoda iznesen je i jedan slučaj agresivnog ponašanja prema doktorici.\nNakon diskusije prisutni su odlučili da se pokrene inicijativa za unaprijeđenje odnosa između porodičnih ljekara i pacijenata. U ovoj inicijativi će se obratiti pažnja na informisanje pacijenata (letci, brošure, posteri), razvijanje odnosa sa lokalnom zajednicom (sastanci u mjesnim zajednicama i općinama), iznalaženje regulativnih mogućnosti zaštite ljekara na radnom mjestu, sprovođenje ankete među ljekarima porodične medicine, kreiranje Procedure i formulara za prijavu incidentnih situacija, poboljšanje odnosa sa menadžmentom JU Dom zdravlja Kantona Sarajevo, uspostavljanje dobre saradnje sa pisanim i elektronskim medijima i edukacija ljekara porodične medicine.\nU organizaciji 2. Stručnog sastanka učestvuju Javna ustanova Dom zdravlja Kantona Sarajevo i Bosnalijek dd.\ndr. Meliha Holjan - Karahmet Učesnici stručnog sastanka\nmr.med.sci.prim.dr. Zaim Jatić\nTel. 061 810 774


Krstarica 19. aprila 2006. 00:00\nLjubomora nije osećanje kojim neko voli da se hvali, ali je istina da mala doza ljubomore ponekad može da bude dobar začin u vezi. Ukoliko vaša izabranica oseti da postoji bojazan da će s mesta prve u vašem životu preći na drugo, učiniće sve da dobro utvrdi svoju poziciju.\nNaravno da vi želite da je stalno viđate, ali nemojte prihvatati svaki njen poziv. S vremena na vreme odbijte je bez ikakvog posebnog objašnjenja. To će je učiniti još odlučnijom da vas zadrži. Ne bi bilo loše da se već početkom nedelje dogovorite s njom šta ćete raditi za vikend, tako da ima vremena da isplanira i nešto drugo osim viđenja s vama. Nadajte se ipak da za to vreme neće sedeti kod kuće i pokušavati da hipnotiše telefon ne bi li zazvonio i ne biste li je vi pozvali. Ukoliko ona pozove i pita vas šta radite, gledajte da ne kažete: „Ništa.“\nDevojke vole da budu predstavljene na pravi način. Ako je s vama u vezi, ona očekuje da je tako i predstavite svojim prijateljima. Ukoliko se odlučite za verziju koja ukazuje na to da je tu u pitanju neka vrsta platonskog odnosa, sigurno neće biti zadovoljna. S druge strane, predstavljanje drugima važno je i vama, jer ako je njoj svejedno kako ste je predstavili, postoji mogućnost da ne mari mnogo za vas.\nMuškarci su predodređeni za takmičenje, zato i reagujemo burno kada osetimo da postoji rival u našoj blizini. Međutim, ni žene nisu imune na takve reakcije. Benigni komentari drugih devojaka koje mi izgovorimo bez neke zadnje namere ponekad umeju toliko da ih razgoropade da je teško poverovati da su one pripadnice lepšeg i nežnijeg pola. Kao što nama smeta ako ona komentariše druge muškarce, tako ni njima nije prijatno ako mi uputimo kompliment nekoj devojci. Zbog toga nije loše da vam se pogled povremeno zaustavi na nekoj lepoj prolaznici, ali vodite računa da ne preterate u tome.


Naslovna » Svetlo/Lampe » MH Sijalice\nMH Sijalice (5)\nSuperGrow 250W MH (Metal Halide) sijalice predstavljaju poslednju generaciju MH sijalica specijalno dizajniranih od strane kalifornijskih proizvođača. U odnosu na standardne MH sijalice unapređene su u svim segmentima do 3%. SuperGrow MH sijalice pokazale su znatno bolje rezultate od standardnih MH sijalica. Performanse SuperGro..\nSuperGrow MH 400W\nSuperGrow 400W MH (Metal Halide) sijalice predstavljaju poslednju generaciju MH sijalica specijalno dizajniranih od strane kalifornijskih proizvođača. U odnosu na standardne MH sijalice unapređene su u svim segmentima do 3%. SuperGrow MH sijalice pokazale su znatno bolje rezultate od standardnih MH sijalica. Performanse SuperGro..\nSuperGrow 600W MH (Metal Halide) sijalice predstavljaju poslednju generaciju MH sijalica specijalno dizajniranih od strane kalifornijskih proizvođača. U odnosu na standardne MH sijalice unapređene su u svim segmentima do 3%. SuperGrow MH sijalice pokazale su znatno bolje rezultate od standardnih MH sijalica. Performanse SuperGro..\n3,696 Din 3,096 Din\nSuperGrow MH 1000W\nSuperGrow 1000W MH (Metal Halide) sijalice predstavljaju poslednju generaciju MH sijalica specijalno dizajniranih od strane kalifornijskih proizvođača. U odnosu na standardne MH sijalice unapređene su u svim segmentima do 3%. SuperGrow MH sijalice pokazale su znatno bolje rezultate od standardnih MH sijalica. Performanse SuperGr..\nSunMaster Cool DeLuxe MH 250W predstavljaju profesionalne sijalice kompanije SunMaster, lidera na tržištu sijalica i balasta. Odlikuju ih: • Brži razvoj korena i veće grananje biljaka • 7200K za najbolje rezultate u vegetaciji • Jake žbunaste biljke zahvaljujući plavom spektru 250W SUNMASTER COOL DELUXE METAL HALIDE ..\nSunMaster Cool DeLuxe MH 400W predstavljaju profesionalne sijalice kompanije SunMaster, lidera na tržištu sijalica i balasta. Odlikuju ih: • Brži razvoj korena i veće grananje biljaka • 7200K za najbolje rezultate u vegetaciji • Jake žbunaste biljke zahvaljujući plavom spektru 400W SUNMASTER COOL DELUXE METAL HALIDE ..\nSunMaster Cool DeLuxe MH 600W predstavljaju profesionalne sijalice kompanije SunMaster, lidera na tržištu sijalica i balasta. Odlikuju ih: • Brži razvoj korena i veće grananje biljaka • 7200K za najbolje rezultate u vegetaciji • Jake žbunaste biljke zahvaljujući plavom spektru 600W SUNMASTER COOL DELUXE METAL HALIDE ..\nSunmaster COOL DELUXE Metal Halide je jedina sijalica koja daje boju od 7200K koja je dostupna kod nas! Pruža neuporedive rezultate performansi u fazi vegetacije I intenzivnog rasta! Najbolja MH sijalica u našoj ponudi! • Brži razvoj korena I veće razgranavanje • 7200K za najbolje rezultate u vegetaciji • Jake žbunaste biljke zahvaljujući plav..\nSylvania MH 400w Britelux\nSylvania MH 400w Britelux HSI-TSX predstavlja najsavremeniju seriju metal haldnih sijalica koju karakterise belo/plavi svetlostni spektar od 4200K koji se usled ispitivanja pokazao kao idelan u periodu vegetacije, pogotovu za mlade biljke. Svetlostni spektar od 4200K je najviše nalik prolećnom suncu i kao takav pro..


Nacionalne penzije će moći i da se ODUZMU! Evo kako i kome | Najnovije vesti - Srbija danas\n04.03.2019. • 10:26 Srbija Danas/Agencije\nPredlozi ministarstva kulture predviđaju promene koje se odnose na kriterijume za dodeljivanje priznanja "nacionalne penzije", a koje uključuju i neku vrstu "moralne podobnosti", kao i mogućnost oduzimanja već dodeljenog priznanja.\nMinistarstvo za kulturu pripremilo je predloge za promenu člana Zakona o kulturi koji se odnosi na dodeljivanje priznanja za vrhunski doprinos.\nLepe vesti za zadrugare: Pomoć od države u okviru projekta "500 zadruga u 500 sela"\n- Ukoliko nosilac priznanja svojim ponašnjem ili učešćem u aktivnostima u obalasti kulture šteti ugledu kulture, i na taj način, ugledu Republike Srbije, Vlada može, na predlog Ministarstva, rešenjem odučiti da ne dodeli, odnosno ukine priznanje - navedeno je u predogu.\nPoklanja zemlju, seme i znanje, ima li ko da radi?\nNacionlane penzije Ministarstvo kulture Srbija penzije\nDanas svečano otvaranje Kopaonik biznis foruma, "Kako postići ekonomski rast Srbije?" CENTRALNA TEMA\nSubvencije za dizel: Samo zahtev, novac leže, a evo i kada\nNovi srpski brend, koji se našao na svetskom tržištu!\nZa produžetak Turskog toka potrebne garancije EU


The cleaning is done by the guests themselves (all the needed cleaning products are provided by the owners). Replacement of bed linen and towels is every three days.\nIf there’s more than six person in the apartment, there’s a supplement 10e per night, per person.\nVIDIC goran9.2.2020 18:35:07\npostovani dali je slobodan apartman u terminu 01.08 do1 13.08 12 dana ili neki priblizan datum\nPoštovani Zanima me cena apartmana u periodu od 12.08-22.08? Pozdrav Alelsandra\nStojan Bojic13.6.2019 18:50:28\nMolim Vas da mi kazete kada imate slobodnih termina u julu i koja je cena. Pozdrav, Stojan\nKakva je situacija sa parkingom, posto planiramo da dodjemo sa dva automobila?\nPoštovani, tražimo smeštaj za 2 odraslih i 4 dece (9,13,15 i 15 godina), u treminu od 8-20. jula na 10 noći, i to apartman za 6 osoba ili dva za 3 osobe. Da li je ovaj smeštaj slobodan u tom terminu? Ako nije u kojem jeste?\nStevan Aćimović29.4.2019 14:06:06\nMolim cenu za 23.06.2019 deset noci,dvoje odrasli i troje dece 15,10,7 hvala\nStevan Aćimović29.4.2019 14:03:29\nMolim vas cena za 23 06 2019 dvoje odraslih i troje dece 15,10,7 hvala unapred


Ispunite obećanje - dođite ponovo\nJoš jednom se potvrdilo da hevimetalci imaju najverniju publiku - obožavaoci koji su stigli iz cele Srbije, ali i Hrvatske, Slovenije, Engleske i Norveške, napravili su neverovatnu atmosferu, a Brus Dikinson i ekipa su nakon koncerta bili oduševljeni prijemom publike, a po rečima organizatora, ...\nStotine fanova dočekalo 'Maidene'\nUragan „Iron Maiden“\nPevač „Maidena“ fanove dovozi avionom\nĐilas predsednik beogradskog DS-a\nBeograd -- Za organe Gradskog odbora glasalo oko 56 odsto članova stranke, Dragan Đilas dobio podršku 96 odsto izašlih. Na jučerašnjim neposrednim izborima za organe beogradskog odbora Demokratske stranke, za predsednika Gradskog odbora Beograda izabran je Dragan Đilas.\nČlanstvo o lideru beogradskog DS-a\nNeposredni izbori za organe DS-a\nĐilas jedini kandidat za predsednika beogradskog\n"TO Vukovara formirao Mrkšić"\nBeograd -- Svedok izjavio da je TO Vukovara formirana po naređenju Mileta Mrkšića. Penzionisani oficir JNA Radoje Trifunović rekao je danas na suđenju optuženima za ratni zločin na poljoprivrednom dobru Ovčara da je Teritorijalna odbrana Vukovara formirana 20. novembra 1991.\nOdbrana: Osloboditi Šljivančanina\nTraže se doživotne za Vukovar\nZavršne reči za Ovčaru u Hagu\nDejan Mihajlov kažnjen sa 100.000 dinara\nPopović je Mihajlova tužio jer je 24. aprila 2003. godine u emisiji 'Most' Radija 'Slobodna Evropa', koju je preneo list 'Danas', izjavio da je on smenjen sa tog mesta i da je nelegalno držao brifinge za novinare tokom policijske akcije 'Sablja'.\nMihajlov osuđen za klevetu\n"Popoviću 200.000, ne 450.000"\n"Presuda u korist Popovića"\nAhmadinedžad govori u SB?\nNjujork -- Iran uputio zahtev da se predsednik te zemlje Mahmud Ahmadinedžad obrati Savetu bezbednosti tokom rasprave o uvođenju sankcija Iranu. Pet stalnih članica tog tela i Nemačka već su se dogovorile o novom paketu mera i poslale nacrt nove rezolucije privremenim članicama.\nNačelan dogovor o sankcijama Iranu\nDogovor o novim sankcijama Iranu?\nIzrael ublažava retoriku oko Irana\nŠturanović je izjavio da potpisivanjem sporazuma Crna Gora počinje drugu fazu suštinske integracije Crne Gore u EU. Ren je rekao da sporazum donosi konkretne koristi Crnoj Gori i njenim građanima jer znači više trgovinske saradnje sa EU, a samim tim i otvaranje više radnih mesta i bolje mogućnosti ...\nCG: Sporazum o pridruživanju EU\nCrna Gora potpisuje sporazum sa EU\nTokom najcrnjih dana komunizma u Poljskoj 1982. godine, kada su tenkovi osiguravali policijski čas, na ulicama Varšave je uhapšen Andžej Kravčik, aktivista Sindikata „Solidarnost“. Policija je kod njega pronašla više od 1.000 letaka u kojima se građani pozivaju na proteste protiv totalitarne vlasti.\nValensa hoće ponovo da se lustrira\nČeška: Lustracija i Lenjin\nNovi Pazar -- Policija jutros u Novom Pazaru uhapsila nekoliko osoba zbog povezanosti s prostitucijom. Mahmut Ljajić, vlasnik proizvodnog građevinskog preduzeća Maja u Novom Pazaru, za koje je ekipa B92 otkrila da se, osim striptiza, mušterijama nude seksualne usluge, uhapšen je u akciji ...\n"Devojke stalno zlostavljane"\n"Džet set" i novopazarski SUP\nProširena istraga protiv Čejovića\nSMEDEREVO - Dan nakon prvog saslušanja profesora kragujevačkog Pravnog fakulteta Bore Čejovića, osumnjičenog da je primao mito, tužilac je juče protiv njega zatražio proširenje istrage. Kako je za 'Blic' rekao istražni sudija Predrag Lukić, profesor Čejović se tereti za još pet krivičnih dela ...\nČejovića saslušao njegov bivši student\nAfera Indeks: Pritvor Bori Čejoviću\nO imovini stečenoj kriminalom\nBeograd -- Specijalno tužilaštvo, OEBS i Ambasada SAD organizovali konferenciju o svetskim iskustvima o oduzimanju imovine stečene kriminalom. Ambasador SAD u Srbiji Majkl Polt izjavio je da SAD oduzimaju nelegalno stečenu imovinu kriminalaca da bi zaustavile njihove aktivnosti.\nSrbiji neophodan zakon za oduzimanje imovine mafijašima\nPotreban zakon o oduzimanju imovine


DETALJI RUŠENJA KONAKA KOD ULCINJA Mašine i policija su došli bez najave, čitav prostor je pod opsadom, svi smo zatečeni\n19:16h STRAŠNA SAOBRAĆAJNA NESREĆA U ČAČKU: BMW udario u pežo, povređeni prevezen u Opštu bolnicu (FOTO)\n19:12h AJKULA NAPALA ŽENU I ZARILA JOJ ZUBE U RAME: Kamera snimila borbu za život, ronilac joj pritekao u pomoć u poslednji čas (VIDEO)\n19:10h PREMINUO OSNIVAČ SABORA TRUBAČA U GUČI: Njegovo ime će zauvek ostati upamćeno u ISTORIJI Dragačeva\n19:09h HAOS NA AUTO-PUTU U BEOGRADU: Saobraćajna nezgoda izazvala kilometarsku kolonu u pravcu ka Zagrebu (KURIR TV)\n19:01h BEBA JOJ BUKVALNO ISPALA IZ STOMAKA: Tijana se tuširala, a onda joj je pukao vodenjak i počela je DRAMA\nSEKSUALNA CRNA GORA: Poslanica pokušala da kritikuje Krivokapića, bolje 37\t525\nSLOBIN TELOHRANITELJ 1. PUT OTKRIVA: Gligorov sa Miloševićem dogovorio 45\t97\nKUČI NISU NAJSREĆNIJI EKSPERTSKOM VLADOM CRNE GORE Krivokapiću, nismo se 7\t40\nSKUPŠTINA CRNE GORE IZGLASALA NOVU VLADU: Krivokapić položio zakletvu i 12\t181\nDODIK PORUČIO INCKU: Hajde majstore, promeni me! Savet za sprovođenje mira 4\t10\nRUŠENJE KRENULO OD RANE ZORE\n10.06.2020. 10:27h 10.06.2020. 10:28h\nNadležne institucije Crne Gore jutros od rane zore počeli su sa rušenjem konaka pri manastiru Svetog Vasilija Ostroškog Čudotvorca na Briskoj Gori kod Ulcinja. Barski paroh Slobo Zeković koji se nalazi na licu mesta za Sputnjik kaže da su takvim postupkom nadležnih svi bili zatečeni.\nOn navodi da su na Brisku Goru, bez ikakve najave i obaveštenja, došle jake policijske snage i specijalne antiterorističke jedinice, a za njima i građevinske mašine.\n"Još uvek ne znamo tačno koja je (građevinska) firma u pitanju koja je pristala da izvrši ovaj sramni čin. Prilazni putevi su bili blokirani od strane policije. Niko nije mogao da pristupi. Monahinje manastira su uspele nekako kroz šumu da se probiju do crkve. Isto tako smo se i mi sveštenici preko ovih čuka i brda, kroz šumu i šiblje probijali, i uspeli smo da dođemo do manastira", kaže otac Zeković.\nOn ipak rezignirano priznaje da su nadležni obavili sramni posao zbog koje su došli, te da je pola konaka pri manastiru Svetog Vasilija Ostroškog već srušeno.\n"Trenutno policija se povukla nekih možda 50-tak metara od crkve i konaka. Tu su postavili kordon specijalaca i trenutno se građevinske mašine ukrcavaju u ove velike transportne kamione i polako se povlače sa lica mesta. A zaista su prisutne jake policijske snage, čitav prostor je pod opsadom", kaže Zeković uz opasku da je u pitanju jedan zaista srmani čin režima u Crnoj Gori.\n"Ako su oni spremni da udare na Svetog Vasilija i njegov manastir onda ne znam šta sledeće možemo da očekujemo", upozorava otac Slobo.\nBarski paroh dodaje da je režim očigledno počeo sa primenom sramnog zakona o slobodi veroispovesti koji su izglasali, te da se ide i mimo onoga što su propisali zakonom.\n"Ovo je nasilje i otvoreni udar na crkvu. Progon crkve i progon sveštenstva se nastavlja. Ovo je sramota kakvo nasilje i kakav progon crkve se u jednoj evropskoj državi radi u 21. vijeku. Hapse se episkopi i sveštenici zbog toga što obavljaju svoju svešteničku dužnost. Nažalost danas je glavni i prioritetni zadatak crnogorske policije postao progon crkve. Umesto da se bave svojim redovnim poslovima jedina preokupacija im je Srpska pravoslavna crkva, i to na žalost cele Crne Gore, a na sramotu režima koji sve ovo ovako čini", zaključuje Zeković.\nOVO JE ČOVEK KOJI SA JURIŠNICIMA SAJ RUŠI VASILIJA OSTROŠKOG: Miloš Radulović sravnio sa zemljom srpsku svetinju\nDRAMA KOD ULCINJA U toku je rušenje konaka novog manastira Svetog Vasilija, policija ne dozvoljava nikome da priđe VIDEO\nKREĆU LITIJE U CRNOJ GORI Otac Gojko Perović: Sada imamo i više razloga za okupljanja vernika!\nMILOVA VLAST OSUĐENA NA PROPAST, STEŽE SE OBRUČ: Institut iz Ljubljane ocrnio Đukanovića u najnovijoj analizi\nCrna Gorarušenjekonakmanastirmanastir Svetog VasilijasvešteniciSPCmonahinjezakon o slobodi veroispovestiodbrana svetinjapolicijablokadaUlcinj\nU Bulevaru Tanaska Rajića\nSTRAŠNA SAOBRAĆAJNA NESREĆA U ČAČKU: BMW udario u pežo, povređeni prevezen u Opštu bolnicu (FOTO)\ndrama u crvenom moru\nAJKULA NAPALA ŽENU I ZARILA JOJ ZUBE U RAME: Kamera snimila borbu za život, ronilac joj pritekao u pomoć u poslednji čas (VIDEO)\npreminuo u 90. godini\nPREMINUO OSNIVAČ SABORA TRUBAČA U GUČI: Njegovo ime će zauvek ostati upamćeno u ISTORIJI Dragačeva\nGUŽVA DO GENEKSA\nHAOS NA AUTO-PUTU U BEOGRADU: Saobraćajna nezgoda izazvala kilometarsku kolonu u pravcu ka Zagrebu (KURIR TV)\nBEBA JOJ BUKVALNO ISPALA IZ STOMAKA: Tijana se tuširala, a onda joj je pukao vodenjak i počela je DRAMA\nSEKSUALNA CRNA GORA: Poslanica pokušala da kritikuje Krivokapića, bolje da nije! BRUKA I SRAMOTA parlamenta! Lapsus DOVEKA! 37\t525\nSLOBIN TELOHRANITELJ 1. PUT OTKRIVA: Gligorov sa Miloševićem dogovorio da Makedonija bude u Jugoslaviji, a onda se desio atentat! 45\t97\nKUČI NISU NAJSREĆNIJI EKSPERTSKOM VLADOM CRNE GORE Krivokapiću, nismo se baš ovako dogovorili! Možemo mi ponovo pešice u Podgoricu 7\t40\nDIVNE VESTI! SRBIJO, USPELA SI: Skupljen novac za lečenje Anike Manić u Budimpešti 46\t4.5k\nVUČIĆ: OD PETKA NOVE EKONOMSKE MERE: Penzionerima za Svetog Nikolu po 5.000 dinara, ugostiteljima jedna minimalna zarada! 96\t1.7k\nKSENIJA PAJČIN BI DANAS NAPUNILA 43 GODINE! Bila je lepotica sa beogradske kaldrme, a PRIZOR SA SAHRANE je bez teksta ostavio sve 12\t785\nPREMINUO SLAVIŠA ŽIVKOVIĆ: Direktor Puteva Beograd umro u 42. godini od korone 46\t782


Mondelez International proširuje program protiv deforestacije u regijama u kojima se proizvodi kakao - Bizlife.rs\n11:52 Beograd, 21/03/2019\nMondelez International je objavio svoje vodeće planove za zaštitu i obnavljanje šuma u regijama za uzgoj kakaoa, u pokušaju da osigura održivu budućnost kakaoa time što će farme učiniti otpornijima na klimatske promene. Planovi pokrivaju dva najveća tržišta za proizvodnju kakaoa, Ganu i Obalu Slonovače, kao i treće po veličini, Indoneziju.\nPosvećenost kompanije održivoj proizvodnji kakaoa reflektuje njenu strategiju: Snacking made right. Kao jedan od najvećih svetskih proizvođača čokolade, pronašli smo način da uvedemo promene u lanac snabdevanja kakaom tokom dugog niza godina i pokrenuli naš 10-godišnji projekat Cocoa Life u 2012. godini vredan 400 miliona dolara, sa ciljem da njime pokrijemo više od 200.000 poljoprivrednika u šest zemalja.\n„Naši planovi za borbu protiv krčenja šuma uključuju i obavezu da do kraja 2019. godine pokrijemo 100% poljoprivrednih gazdinstava koja snabdevaju kakaom Mondelez International „, rekao je Cedric van Cutsem, pomoćnik direktora Cocoa Life progama.\n„Određivanje i praćenje farmi će nam dati dublje razumevanje potreba poljoprivrednika u cilju da dovedemo do efektivne pomoći u proizvodnji. Osim toga, naši planovi uključuju i finansijske podsticaje koji će ohrabriti poljoprivrednike i zajednice da zaštite i obnove šumske oblasti“, dodao je van Cutsem.\nMondelez International je u 2015. godini bio prva kompanija koja je pokrenula pitanje deforestacije u proizvodnji kakaoa na samitu COP21 u Parizu i prvi proizvođač čokolade koji je potpisao Memorandume o sporazumevanju sa vladama Gane i Obale Slonovače.\n„Mondelēz International je ključni partner u inicijativi za zaštitu kakaoa i šuma u Obali Slonovače. Njihov akcioni plan je u potpunosti u skladu sa strategijom očuvanja, rehabilitacije i proširenja, koju je Vlada usvojila u januaru 2019. godine,” rekao je Alain-Richard Donwahi, Ministar šumarstva i vodoprivrede Obale Slonovače.\n„Impresioniran sam konstantnim zalaganjem Mondeleza u zaštiti i obnovi šuma, koje su i predstavljene ovim akcionim planom. Nadamo se da ćemo zajedno napraviti dinamičan i stabilan lanac snabdevanja kakaom, istovremeno menjajući živote poljoprivrednika i njihovih zajednica“, dodao je Donwahi.\nMondelēz International, kao član osnivač Inicijative za očuvanje kakaoa i šuma (CFI), ima akcioni plan sa tri fokusna područja CFI-a: zaštita i obnova šuma, održiva proizvodnja i poboljšanje života poljoprivrednika, njihova socijalizacija i uključivanje u zajednicu, kroz sledeće korake:\n– Mi smo jedan od prvih proizvođača čokolade koje se obavezao da će do kraja 2019. godine imati plan za 100% farmi u okviru Cocoa life programa, kako bi se osiguralo da poljoprivrednici ne posluju na zemljištu pod šumama. Već smo pokrili 70% ovih farmi, koristeći Global Forest Watch kako bismo procenili rizik od gubitka drveća.\n– Mi smo prva organizacija koja je uvela podsticaje u vidu sporazuma o plaćanju usluga za zaštitu životne sredine (PES) u kontekstu uzgoja kakaoa, ohrabrujući poljoprivrednike da zaštite i obnove šume, sa ciljem da do 2022. godine imamo sporazume sa 33.000 farmera\nSvesni smo da se deforestacija ne može rešiti samo adresiranjem proizvođačima kakaoa pojedinačno, tako da uključujemo cele zajednice. Do 2022. godine, skoro 1.300 zajednica koje se bave uzgojem kakaoa će imati aktivne programe obnove i zaštite šuma kroz Cocoa Life.\nčokolada mondelez kakao


RADOŠ BAJIĆ: Ruska mafija je pokušala da me ubije\nDanas, posle skoro dve decenije, teško mi je da poverujem da sam realno bio u takvoj opasnosti. Ostao sam živ isključivo zbog toga što sam bio ludo hrabar.\nGlumac i reditelj Radoš Bajić naredne godine obradovaće nas novim filmom i serijom “Heroji Halijarda”. Međutim, do kraja godine biće objavljena u izdanju “Službenog glasnika” njegova autobiografija, a Kurir je ekskluzivno dobio priliku da zaviri u ovaj rukopis u nastajanju.\n– Kao ni svaki živi stvor, ni ja ne znam šta me čeka u budućnosti koja je preda mnom. Jedino što znam je da će trajati mnogo kraće od života koji je iza mene. Takođe znam da je za šest i kusur decenija života, koliko sam pregurao, u ličnom i profesionalnom smislu ubedljivo najteži period mog života razdoblje od 1996. do 2006. godine. Decenija pakla, izgona iz profesije, neizvesnosti, poslovnih sunovrata, strahova i velike bitke za opstanak moje porodice, u čijem središtu je bila borba za ozdravljenje moje supruge Milene, koja se u septembru 1995. suočila s karcinomom dojke i neizvesnim životnim perspektivama. Početkom 1996. u najboljem životnom dobu za svakog čoveka, sa 43 godine, prav, zdrav i u najboljim godinama, sa zavidnim opusom od preko 80 uloga na filmu i televiziji, odlučujem da zauvek napustim profesiju i posao kojim sam se bavio, a koji u godinama razaranja, opšte propasti i raspada Jugoslavije, ratova, bede, siromaštva, strašnih socijalno-društvenih razlika, NATO bombardovanja, pada Miloševića i promena vlasti nikome nije bio ni potreban, ni važan. Za moju takvu odluku imao sam i veoma jasan, nedvosmislen i direktan povod…\nNažalost, kasno sam ukapirao fakat koji oduvek važi u trgovini s braćom Rusima, a koji je poražavajući. Da više od 70% prometa cementa, uglja, betonskog gvožđa, veštačkih đubriva i ostalih strateških sirovina koje Rusija izvozi i plasira po svetu kontroliše njihova mafija, koja je jedna od najmoćnijih i najstrašnijih u svetu. A poznato je da ruska mafija ne likvidira dužnike, nadzire ih, neguje, čuva i pritiska da bi kad-tad naplatila potraživanja. Ali zato, gotovo po pravilu, likvidira svoje poverioce. Zašto da nekome duguju više od pola miliona dolara, kad mogu da ga pošalju u večna lovišta – i duga više nema. Danas, posle skoro dve decenije – teško mi je da poverujem da sam realno bio u takvoj opasnosti. Poznavaoci prilika o pravilima i etičkim kodeksima ruske mafije me uveravaju da sam ostao živ isključivo zbog toga što sam bio ludo hrabar. Usudio sam se da sednem u avion i odem u Moskvu, da se raspitam “gde je moja roba i gde su moje pare”. Danas znam da sam bio opserviran od operativaca FSB (Federalna služba bezbednosti), ali su me videli i bosovi mafije koji su zapravo bili moji pravi partneri, a da ja o tome nisam imao ni pojma. Od dve mogućnosti – da me likvidiraju u njihovom dvorištu ili da me trajno ostave na miru, oni su se, srećom, odlučili za ovo drugo.


VODOVOD – Naselja Dubrave, Par Selo, dio Pasaca, dio Demirovića i ulica Bone Markovića bez vode zbog kvara čije se otklanjanje očekuje...\nNa putevima u Bosni i Hercegovini ovoga jutra saobraća se uz slabiji promet vozila, po suhom i mjestimično...\n27. Oktobar 2016. 8:58 31 Rukometna reprezentacija Bosne i Hercegovine danas na Ilidži počinje okupljanje za susrete protiv selekcija Španije i Austrije na startu kvalifikacija za evropsko prvenstvo 2018.... Tuzla servis\n27. Oktobar 2016. 8:56 26 VODOVOD – Naselja Dubrave, Par Selo, dio Pasaca, dio Demirovića i ulica Bone Markovića bez vode zbog kvara čije se otklanjanje očekuje tokom dana.\nMUP... Stanje na putevima\n27. Oktobar 2016. 8:53 62 Na putevima u Bosni i Hercegovini ovoga jutra saobraća se uz slabiji promet vozila, po suhom i mjestimično vlažnom kolovozu. Na saobraćajnicama u gradskim... Večeras u 22:40 sati gledajte film ”Bruce i Lloyd: Izvan kontrole”\n27. Oktobar 2016. 8:44 124 Večeras u 22:40 sati gledajte film ''Bruce i Lloyd: Izvan kontrole''\n26. Oktobar 2016. 23:57 178 U okviru 5. kola Prve federalne lige za rukometaše – grupa Sjever, u srijedu je u Tuzli ekipa Žepča pobijedila domaću Sloboda Solanu rezultatom... Dva gola Džeke u pobjedi Rome, Pjanić strijelac i asistent\n26. Oktobar 2016. 23:05 521 Edin Džeko postigao je dva gola u pobjedi Rome u gostima nad Sassuolom, u 10. kolu italijanske Serije A.\n26. Oktobar 2016. 21:58 1022 Preduzeće ''Centralno grijanje'' d.d. Tuzla je dana 26.10.2016. godine pismenim putem od strane Termoelektrana ''Tuzla'' obaviješteno o privremenom prekidu isporuke toplinske energije iz magistralnog... Tribunal odbio Mladićev zahtjev za izuzeće sudija\n26. Oktobar 2016. 19:45 438 Haški tribunal odbio je zahtjev Odbrane Ratka Mladića za izuzeće trojice sudija Žalbenog vijeća.\n26. Oktobar 2016. 19:33 276 Bosanskohercegovački teniser Damir Džumhur poražen je u osmini finala ATP turnira serije 500 u Beču, vrijednog 1,88 miliona eura.\n26. Oktobar 2016. 19:30 300 Dom naroda Parlamentarne skupštine BiH bi na sjednici zakazanoj za sutra trebalo da razmatra Prijedlog zakona o dopunama Zakona o parničnom postupku pred Sudom... Suđenje za zločine u Srebrenici počinje 12. decembra\n26. Oktobar 2016. 19:29 482 Početak suđenja osmorici pripadnika Specijalne brigade MUP-a Republike Srpske optuženih za zločine nad civilima u Srebrenici danas je zakazano za 12. decembara, pred Odjeljenjem... Roditelji oprez: Evo šta vaše dijete mora znati o kontaktu sa nepoznatim osobama!\n26. Oktobar 2016. 19:00 3279 Zbog sve češćih slučajeva otmice djece, Magazin za roditelje, učenike i školarce izdao je uputstva roditeljima kako da svoju djecu podsjete na vrijedne i... Obavijest za vozače koji putuju u Hrvatsku\n26. Oktobar 2016. 18:30 5904 Iz Auto moto kluba Livno obavještavaju vozače koji putuju u Hrvatsku da od nedjelje, 30. oktobra, u toj zemlji stupa na snagu obveza uključivanja... SIPA dobila opremu vrijednu 20.980 eura\n26. Oktobar 2016. 18:00 304 Državna agencija za istrage i zaštitu (SIPA) danas je od Evropske unije dobila opremu u vrijednosti od 20.980 eura, koja će poboljšati rad tijela... 1231.0002.000...2.271Sljedeća Stranica 1 od 2.271 RTV SLON – UŽIVO\tRADIO SLON - UŽIVO


Košarkaši Zvezde otišli u Atinu: Jedan igrač povređen, Faje odmara zbog Kine, Kuzmić čeka dozvolu - Telegraf.rs\n16/09/19 | 16:08\nFaje će ipak malo odmoriti zbog učešća u Kini\nSenegalski reprezentativac Mohamed Faje dobio je produženi odmor nakon ucešća na Svetskom prvenstvu, dok centar Ognjen Kuzmić i dalje čeka dozvolu lekara da se postepeno uključuje u treninge ekipe.\n- Putujemo u Atinu, gde ćemo uostalom i otvoriti novu sezonu Evrolige početkom oktobra. Poslednja je faza priprema i očekuju nas dobre provere, da vidimo gde smo, šta je dobro, šta treba da se koriguje. Idemo bez Branka Lazića koji ima lakšu povredu i ne želimo ništa da rizikujemo. Ostaju i Faje i Kuzmić, svi ostali igrači su spremni - rekao je Tomić za klupski sajt.\n- Biće to dobre, jake utakmice za nas u trenutku kada ulazimo u finiš priprema koje smo počeli podsećam, pre nepunih mesec dana, 19. avgusta okupljanjem u Beogradu. Takođe, igramo tri utakmice u četiri dana, što je neki ritam koji nas očekuje u takmičarskoj sezoni koja uskoro počinje.\nSamo napred ZVEZDO zgazi IH sve.\n16. septembar 2019 | 17:05\nPojesce vas Partizan!