Zategnute babe protiv izboranih devojčica - Pasarela\nZategnute babe protiv izboranih devojčica\nDa li ste se pitali ko su zategnute babe a ko izborane devojčice?\nSvet koji danas znamo favorizuje mladost na jedan veoma neobičan način. Biti mlad, danas znači imati zategnuto lice, grudi koje prkose gravitaciji i pozadini koja je toliko tvrda da ženama stoji na sredini leđa. Stanje duha i energija mladosti, kao da su bačeni u zapećak, te opipljive materijalne osobine postaju merilo svežine ženinog opšteg stanja.\nNije da tu nema neke istine, starost se zaista ispoljava fizički i nije sporno da su žene oduvek težile večitoj mladosti. Kakav bi svet danas bio da su još onomad u mitskim vremenima postojali plastični hirurzi kakve danas poznajemo?\nDa je u lepotu lepo, a danas i korisno ulagati, dokazale su žene širom sveta. Postoje izvesne mere koje treba postići i vrata uspeha – širom se otvaraju… Starlete u besnim kolima, moderne štrumpfete koje su podvođene od strane televizija sa nacionalnim frekvencijama, najočigledniji su dokaz tog ogromnog uspeha. Prostituisanje kasnije evoluira u zabavljanje masa uz pomoć pravog mikrofona, te ove dame neretko postaju i melodične. Melodramatične.\nEskort devojke, koje su ponekad i lepe, ali pilećeg mozga, ustvari sve to rade iz ogromnog straha.\nOne su mlade babe zategnutog lica, prestravljene od života. To su nekada bile tinejdžerke, koje su se plašile sopstvene mladosti, razvile obesti i podvrgle se operacijama. Najverovatnije da nisu same krive, jer tu pedigre igra veliku ulogu. Vaspitanje, roditelji, porodica i na kraju mediji i društvo, u najvećoj meri su odgovorni za izbor tako mladih devojaka. To su bila deca koju život nije mazio, a roditelji nisu zaštitili. Najstariji zanat su smatrale izlazom iz svoje ekonomske klase. Najverovatnije je da su donekle to i uspele da postignu. Nije ni to problem za ovo društvo, koliko afirmacija takvog načina života. Radiodifuzna agencija i nadležno ministarstvo, trebali bi konačno da se obračunaju sa tim trovanjem društva.\nIzborane devojčice su žene koje su shvatile šta je život i prolaznost tela. One učenjem i saznavanjem rade brain-lifting umesto face-liftinga. One su mame, domaćice, profesionalci, heroine koje u ovom krugu medijskog pakla ne zavređuju nikakvu pažnju. One itekako vode računa o sebi i svom izgledu, ali nemaju strah od onoga što dolazi. One ne žive samo u prvom licu, i to je njihova najveća snaga i slabost. One su devojčice zbog svoje nezavisnosti. Nije im potrebno da ih muškarci animiraju, mada i to ponekad nije na odmet. Grade svoje svetove u kojima uživaju i razvijaju se, u ulogama koje su same izabrale. One su rasle i stasavale u ono vreme, kada nije bilo starleta i ostalih devijacija.\nOd kada je “Muzički tobogan” evoluirao u “Pinkove zvezde”, a “Metla bez drške” u “Farmu” i “Parove”, Balkan je odustao od pravih heroja. Zategnute babe ili možda bejbe su preplavile scenu. Ne treba se vraćati unazad, to nikako, ali neke stvari se ipak moraju cenzurisati!


Hrvatska podržava transformaciju KSB u vojsku Kosova\nHrvatska podržava transformaciju Kosovskih snaga bezbednosti u Vojsku Kosova, saopštio je u ponedeljak u Prištini hrvatski ministar odbrane, Josip Buljević, javlja dopisnica RSE.\nBuljević se nalazi u dvodnevnoj poseti Kosovu gde će se sastati sa državnim vrhom.\nPoseta je počela sastankom s kosovskim ministrom snaga bezbednosti, Hakijem Demolijem.\nNa zajedničkoj konferenciji za novinare, Buljević je kazao da će se raditi na tome da prijateljski odnosi dveju zemalja postanu bratski. Naveo je da svaki put kad dođe na Kosovo vidi napredak u svim sferama društvenog života.\n“Cilj nam je stvoriti mozaik država na jugoistoku Evrope koje neguju evroatlanske vrednosti, a tu Kosovo vidimo kao značajan faktor. Primer Crne Gore i njezinog napretka na putu u NATO nas veseli. Želio bih da Kosovo ide u tom smeru i da bude što uspešnije i brže. U tom smeru ćete imati podršku Ministarstva odbrane Republike Hrvatske”, kazao je on.\n“Vidim i da je značajan napredak postignut u kosovskim snagama. Ono što mogu reći u ime Republike Hrvatske jeste da mi želimo da se ta transformacija izvrši što brže i što uspešnije. Mislim da su kosovske snage vrlo kvalitetne. U to smo se uverili kroz međusobnu saradnju i naše je stajalište da što se pre dogodi ta transformacija to bolje. Zaista smo spremni da pružimo svu podršku tome”, dodao je Buljević.\nKosovski ministar, Haki Demoli kazao je međutim da je pitanje transformacije snaga u Vojsku Kosova talac aktuelne političke situacije, te dodao da je ministarstvo izvršilo sve pripreme za ovaj proces i da se čeka na političke uslove.\nHrvatski ministar će se u toku posete Kosovu sastati i sa predsednicom, Atifetom Jahjaga, te premijerom, Isom Mustafom.\nOn će posetiti i Glavni štab KFOR-a i NATO-a gde će razgovarati sa komadantom Guglielmom Luigiem Migliettom. Potom će se susresti i s hrvatskim vojnicima – pripadnicima Oružanih snaga RH raspoređenim u misiji KFOR-a na Kosovu.


Dijeta za različite oblike kroničnog gastritisa želuca - Čir 2020\nDragi čitatelji, gallstones često otkrivaju sasvim slučajno. I mnogi su zainteresirani za postojanje graničnog stanja koje prethodi razvoju bolesti žučnih kamenaca. Da, to je - sindrom bilijarnog mulja ili mulja.


Tango za Buenos Ajres : Tomas Eloj Martines : 978-86-7666-118-3 : Knjizara.com: Knjige\nTomas Eloj Martines (autor)\nNaslov originala: El cantor de tango / Tomás Eloy Martinez\nReč je o poslednjem Martinesovom romanu, u kome se radnja odvija na naglašenim adresama Buenos Ajresa. Mapu ovog grada i njegove lavirinte iscrtava argentinski tango. Tako je Martines nastavio da prikazuje raznolikost pristupa ovoj temi koju je Geopoetika začela knjigom "Istanbul" nobelovca Orhana Pamuka. Valja znati da je originalni naslov ove izvrsne knjige "Pevač tanga", a da je Tomas Eloj Martines veoma rado pristao na izdavačevu sugestiju da naslov za srpsko izdanje preinači u "Tango za Buenos Ajres".\nIzašao je u susret valjano obrazloženoj želji Geopoetike da svaki naslov ma kako međusobno različitih knjiga u ovoj ediciji sadrži ime grada u čiju počast je i napisana.\n2007; latinica; 24 cm; 220 str.; 978-86-7666-118-3;\nIzdavač: Geopoetika; 2007; latinica; 24 cm; 220 str.; 978-86-7666-118-3;\nTomas Eloj Martines\nTomas Eloj Martines je autor mnogobrojnih romana od kojih su "Roman o Peronu" i "Evita" već hispanoamerički klasici. Profesor je latinoameričkih studija u SAD. Knjige su mu prevođene na više od četrdeset jezika.\nTango za Buenos Ajres, Tomas Eloj Martines\nPiše: Rastko Simić\nRazna lica Buenos Ajresa otkriva ova knjiga. Buenos Ajres kao grad tanga, kao Borhesov grad, ali isto tako i Buenos Ajres kao poprište uličnih demonstracija u kojima kao jedan od glavnih rekvizita figuriraju šerpe.\n„Nesreća nas Argentinaca je u tome što nismo do kraja stvorili naciju od onog sveta koji je počeo da škripi, a zatim i da se ruši, te tako u ovoj zemlji nemamo čak ni onaj privid večnosti što ga u Evropi, Meksiku ili Kusku predstavljaju hiljadugodišnje ruševine. Jer mi ovde nismo ni Evropa ni Amerika, mi smo naprosto iščašena oblast, nestabilno, tragično nemirno područje lomljenja i satiranja“ kaže jedan od likova iz Sabatovog romana O junacima i grobovima. Slično mišljenje o svojoj zemlji na jednom mestu izražava i Tomas Eloj Martines. „Mnogi delovi argentinske istorije završeni su činom nasilja“ kaže on. „Diktatura je okončana ratom sa 30000 nestalih (desaparecidos) u koncentracionim logorima. ve priče su zagađene nasiljem.“\nU svom romanu Sabato prikazuje nerede na ulicama Buenos Ajresa iz 1955. kada je izbila pobuna mornara protiv Perona, i kada su mornarički avioni bombardovali mitinge Peronovih pristalica. U Tangu za Buenos Ajres opisani su neredi iz decembra 2001, izazvani finansijskim slomom, koji su rezultirali smenom pet vlada za dve nedelje i iza kojih je ostalo 30 mrtvih.\nU takav grad, dakle, stiže glavni junak ovog romana, američki doktorant koji piše disertaciju o Borhesovim esejima posvećenim korenima tanga. Pri tom se nikako ne može reći da je grad pozadina na kojoj se odvijaju zbivanja. Naprotiv, zbivanja su ovde u drugom planu i nalaze se isključivo u funkciji potrage za specifičnim duhom Buenos Ajresa. Uostalom, roman je navodno i nastao tako što je Martines bio zamoljen da napiše faktografsku knjigu o svom gradu. On je, međutim, tu knjigu mogao da vidi jedino u obliku romana. Faktografija i fikcija prepliću se na stranicama ovog dela, ali uvek na štetu fikcije.\nZaplet je prilično jednostavan i mogao bi se sažeti u dve osnovne linije. Jedna prati potragu glavnog junaka za (izmišljenim) tango pevačem Huliom Martelom (originalni naslov i glasi El cantor de tango, dakle Pevač tanga), a druga, i manje važna, njegovo prijateljstvo sa dvojicom domorodaca začeto zahvaljujući Borhesovoj priči Alef. One se sustiču i razrešavaju u finalu romana, tvoreći klišeiziran i u mnogome neuverljiv rasplet. Međutim, kao što rekoh, u ovoj knjizi zaplet i nije ono primarno. Grad, niz priča, uglavnom sa istorijskom pozadinom, koje su sa njim nerazdvojno povezane, i drama čitave argentinske nacije ovde su u fokusu.\nOvakav sled stvari nameće romanu njegovu strukturu i ritam pripovedanja. Naime, dobar deo knjige čine priče iz različitih perioda istorije Buenos Ajresa, koje sa osnovnim zapletom nemaju nikakve veze. Taj postupak, međutim, motivisan je upravo strukturom zapleta. Tragajući za tango pevačem, junak saznaje da ovaj povremeno nastupa na različitim lokacijama po gradu. Postepeno on otkriva da iza svakog mesta koje pevač odabere stoji priča. I baš kako Martines reče – sve ove priče zagađene su nasiljem. Tu su, između ostalih, i Peron, i njegova treća žena Isabel, i vojna hunta, i guerra sucia, i mnoge druge mračne epizode argentinske istorije. Jedna od verovatno manje poznatih je ona koja stoji iza Martelovog nastupa pred klanicom, a tiče se sprave zvane pikana. Ona se sastoji od dve bakarne žice kroz koje se pušta električno pražnjenje i služi da se stoci zadaju strujni udari. Zahvaljujući izvesnom Leopoldu Lugonesu, ova naprava bila je u jednom periodu argentinske istorije primenjivana na političkim zatvorenicima. Ovom pričom Martines uspostavlja vezu sa jednim od temeljnih dela hispanoameričke književnosti, pripovetkom Klanica Estebana Ečeverije, koja se bavi sličnom temom.\nTek na kraju junak će uspeti da otkrije logiku kojom se pevač služi i da, povezavši mesta njegovih nastupa, stvori mapu koja predstavlja svojevrsni alternativni vodič kroz istoriju Buenos Ajresa. Hulio Martel naime peva na mestima na kojima su počinjeni zločini koji su ostali nekažnjeni. Njegovi nastupi nisu samo svojevrstan omaž žrtvama. Ovaj osebujni umetnik veruje da su oni način da se niz nasilja i nepravde prekine.\nUtoliko Hulio Martel može biti shvaćen kao srodnik onog neobičnog lika koga je u filmu Ritam zločina igrao Fabijan Šovagović. Obojica se, naime, na jedan duboko ličan i samo njima razumljiv način bore protiv nasilja u svojim gradovima. Ritam zločina snimljen je po Pavličićevoj priči Dobri duh Zagreba. Hulio Martel je, dakle, svojevrsni dobri duh Buenos Ajresa i izvesna, ma kako slaba, protivteža talasu nasilja i zločina koji je tamo, kao i u svim velikim gradovima uostalom, odavno zavladao.\nPrevod: Silvija Monros-Stojaković\nEvo knjige čiji je glavni junak jedan grad - tajanstveni, pitoreskni, drugačiji, neponovljivi Buenos Ajres. Priča prati studenta koji stiže u Buenos Ajres, u potrazi za pevačem čiji je mitski glas uspeo da tangu vrati onu izvornu inspiraciju, strast i naboj, onom tangu koji je hipnotički delovao i na samog Borhesa. No, tražeći pevača, pred junakom se otvara grad, u kome paralelno teku prošlost, sadašnjost i budućnost, čuda svakodnevnih dana, veličanstvenost drugačijih jutara, tajni znaci noći. Buenos Ajres postaje tajna mapa preko koje glavni junak pronalazi ne samo suštinu tanga, veći i neka od bezbrojnih lica grada koji pisca Martinesa opseda očito koliko i Darela Aleksandrija. Tomas Eloj Martines napisao je roman neobičnog aromata, štivo koje sažima suštinu tanga čijom bi muzičkom pratnjom mogao da se posmatra ceo grad. Stvarnost Buenos Ajresa razgranava se u niz zapleta. No, najlepši u ovom delu je ritam kazivanja - muzički, uzdržan, na momente - rubato. Tomas Eloj Martines autor je mnogobrojnih romana od kojih se Roman o Peronu i Evita smatraju već hispanoameričkim klasicima, profesor je latinoameričkih studija u SAD. Knjige su mu prevedene na više od četrdeset jezika. Naši čitaoci su ovog neobičnog pisca upoznali preko romana Evita.


Ekspanzija Android virusa koji može napasti poslovnu mrežu - CERTRS.org\nEkspanzija Android virusa koji može napasti poslovnu mrežu\nOtkriveni su novi slučajevi DressCode virusa na Google Play-u. Prošlog mjeseca istraživači iz Trend Micro su otkrili preko 400 aplikacija koje sadrže ovaj virus, da bi se broj povećao na 3 000 aplikacija ovog mjeseca. Iz Trend Micro-a procjenjuju da je ovaj virus inficirao između 100 000 i 500 000 uređaja.\nOvaj virus se najčešće krije u inficiranim temama, igrama i softverima za optimizaciju Android uređaja. Pošto je njegov kod malih dimenzija u poređenju sa ostatkom aplikacije teško ga je detektovati. Nakon infekcije DressCode kontaktira C2 server kako bi dobio dalje instrukcije.\nOvaj virus je posebno opasan jer ima pristup mreži na koju je priključen uređaj. U današnje vrijeme kada se korisnici masovno oslanjaju na mobilne uređaje pri obavljanju svakodnevnih poslova zaraženi uređaji bi mogli dospjeti u poslovne mreže. Ovo bi omogućilo napadačima da preko mobilnog uređaja izvrše dalje napade na mrežu i dođu do osjetljivih podataka.\n← Utrostručena nagrada za iOS 10 ranjivosti


GARI KASPAROV O IZBORIMA – Top vesti\nGARI KASPAROV O IZBORIMA\nod Petar od 3. studenoga 2020.\nGARI KASPAROV O IZBORIMA “Pobedio ili izgubio – sa Trampom se pripremite na NEZAMISLIVO NAKON IZBORA”\nNakon četiri godine haosa i laži iz administracije američkog predsednika Donalda Trampa, vreme je da se pripremimo za najgore, iako se nadamo najboljem, piše za CNN Gari Kasparov, bivši svetski prvak u šahu, autor i politički aktivista.\n“Svaki put kad smo pomislili da se ne može spustiti još niže, da nema granica zakonitosti ili pristojnosti koje bi prekršio, on bi nadmašio sebe”.\nNavodeći da je Tramp do sada hvalio diktatore, napadao veterane, ponižavao žene, diskreditovao demokratiju i predao se u pandemiji, Kasparov je istakao da ne možemo tačno da znamo šta će Tramp uraditi uoči izbora, ali da će svakako misliti “samo na sebe”.\nTramp na reliju u Opa-Loki na Floridi\n“Ako proglasi pobedu tokom izborne noći, bez obzira na neprebrojane glasove, šta onda? Šta ako nazove čitave izbore prevarom i zatraži da se brojanje glasova obustavi? Ili ako njegove naoružane pristalice usliše njegov poziv da zastraše glasače na biralištima? Šta ako izađe na Tviter sa parolom Oslobodimo Ameriku! a njegovi MAGA fanatici odgovore?”, upitao je Kasparov.\nOn je poručio da neki na ovo mogu “zakolutati očima”, ali da takve stvari “nisu nezamislive niti nerealne”. Kasparov je u aprilu pisao kako bi bilo logično da neko kao Tramp pokuša da sabotira američku Poštansku službu ukoliko misli da bi mu to poboljšalo šanse za reizbor, što se i dogodilo.\n“Možete napraviti veoma dugu listu stvari za koje su stručnjaci tvrdili da ih autokrate nikad ne bi uradile, ali se na kraju to ipak desilo. I sam sam napravio takvu listu, o Vladimiru Putinu (ruskom predsedniku)”, navodi Kasparov.\nProtesti u Njujorku uoči izbora\nOn je u knjizi iz 2015. “Zima dolazi” izneo listu stvari koje Putin nikad ne bi uradio, a uključila je stvari poput preuzimanja privatnih medijskih kompanija, hapšenje najbogatijeg Rusa i invaziju na Ukrajinu. Kasparov je naveo da je sa kolegama godinama upozoravo da Putin gradi diktaturu, ali da se svet opirao da prizna tu istinu.\n“Autokrate su svesne posledica sa kojima se mogu suočiti za štetu koju čine, ali oni veruju da ih mogu da izbegnu ako ostanu na vlasti, zauvek ako je potrebno. Tramp bi možda bio osuđen više puta da ga nije štitila kancelarija”, piše on, dodajući da zbog tog osećaja nekažnjivosti autokrate postaju nemarne.\n“Tramp bez sumnje veruje da će više izgubiti ako napusti kancelariju nego ako se bori – zakonito ili ne – da ostane”, navodi Kasparov.\nOštar intervju našeg bivšeg ambasadora u SAD: “Tramp je bruka i sramota za Ameriku, a Bajden misli da je POPIO SVU MUDROST SVETA”\n“OSVOJI JE I POBEDIO SI” U ovoj državi se LOME KOPLJA, a u njoj živi veliki broj SRBA: Za koga ona glasa – taj postaje predsednik SAD\n“KOŠTA NAS ŽIVOTA ZBOG SVOG EGA” Nova studija povezala smrti 700 ljudi sa TRAMPOVIM MITINZIMA\nOn je ukazao da se sa tim sigurno slažu “oligarsi i siledžije kojima se Tramp toliko divi”.\n“Putin i (krunski saudijski princ) Mohamed bin Salman, da imenujem dvojicu, sigurno su požnjeli mnogo koristi od Trampa sem političkih. Trebaće godine da se razmrsi mreža njegovih finansijskih dogovora i kako su bogatstvo i moć Sjedinjenih Država iskorišćeni da služe predsednikovim ličnim interesima i njegovih ‘pajtaša’”, naveo je Kasparov.\nOn smatra da će Tramp, ako bude poražen na izborima, pokušati da diskredituje svoje protivnike i sam sistem. Ali šta ako pobedi?\nTrampove pristalice u Opa-Loki na Floridi\n“Recimo da Tramp ostane u kancelariji, bilo šokantntim osporavanjem izbora bilo njegovim lično odabranim sudijama Vrhovnog suda koji rade ono zbog čega ih je izabrao… Da li vi stvarno mislite da je Trampa briga za ograničenja prava na abortus ili originalnost Ustava ili bilo šta što ne može da stane u njegov džep?”, zapitao je Kasparov.\nTrampu bi pobeda, kako smatra, obezbedila legitimizaciju njegove politike “onako kako su izbori iz 2016. normalizovali njegovu retoriku”.\n“Onda, nakon još četiri godine Trampizma, jedino pitanje će verovatno biti – ko je sledeći Tramp u nizu?”, zaključuje Kasparov.\nOn ističe da je najvažniji korak poraziti Trampa na biralištima, ali ukazuje da je to samo prvi korak.\n“Amerikanci koji žele da vide da se obnovila i ojačala vladavina prava moraju biti spremni da se bore za nju – na sudovima i ulicama ako je potrebno, mirno ali istrajno – jer je malo sumnje u to da će Tramp i njegove pristalice otići u tišini”, navodi Kasparov.\n“Tramp je proveo pet godina dehumanizujući svoje protivnike i predstavljajući ih kao smrtne neprijatelje Amerike, uslovljavajući svoje pristalice da gledaju na stvari onako kako ih on vidi. Oni neće lako napustiti teren, ali moraju da odu, ili američka demokratija neće nadživeti”, zaključio je on.\nPrethodna objava Evropska solidarnost\nSljedeća objava SVE NAPETIJE NA IZBORIMA U AMERICI


Cela Indija kune se u nju: Evo koje sve bolesti leči obična prokuvana voda! - Njamm\nPristalice tradicionalne indijske ajurvedske medicine veliki broj bolesti leče “lekom” koji nazivaju Ušnodaku (Ushnodaku), što u prevodu znači – vruća voda. Da, dobro ste razumeli – oni se kunu da prokuvana voda ima posebna isceljujuća svojstva!\n0 comments on “Cela Indija kune se u nju: Evo koje sve bolesti leči obična prokuvana voda!”\n← Ako želite da živite dugo morate jesti ovu salatu: Sprečava gojenje, starenje i holesterol! (RECEPT)\nOva žena sipa suncokretovo ulje u sve odvode: 25 godina koristi ovaj trik! →