Oplopne uzroci i simptomi\nZdravlje srca Otkazivanje Srca\nOrthopnea je ime doktora koriste za simptom dispnea (otežano dišu) koji se javlja kada osoba laže ravno. Orthopnea se smatra važnim simptomom uglavnom zato što je često znak pogoršanja srčane insuficijencije , ali može biti uzrokovan drugim zdravstvenim stanjima. Iz tog razloga, svako ko doživljava ortopnej uvek treba da ocenjuje lekar.\nŠta uzrokuje Orthopnea?\nKada se neko spusti ravno, gravitacija dovodi do redistribucije tečnosti unutar tela. Tipično, neki tečnosti u donjem delu tela, naročito nogu i organi abdomena, gravitiraju u grudni deo. Ova redistribucija tečnosti je obično sasvim mala i većina ljudi nema efekta na disanje.\nMeđutim, kod ljudi sa kongestivnom srčanom insuficijencijom , srce možda neće biti u mogućnosti da primi ovu dodatnu tečnost i ne može izvršiti dodatni rad koji je potreban da se ova dodatna tečnost ne akumulira u plućima. Kao rezultat, može doći do plućne zagušenosti - i ranog plućnog edema - i kratkotrajnog zračenja. Osim dispneja, neki ljudi će takođe doživeti kašalj ili piskanje dok leže. Ovakve teškoće u disanju uzrokovane pretpostavkom ležećeg položaja nazivaju se ortopnej.\nKada osoba doživi ortopnej, sedenje ili podizanje glave obnavlja neke od redistribucije tečnosti koja se desila i olakšava zagušenje pluća.\nSimptomi se tipično brzo poboljšavaju jednostavnim promjenom položaja.\nSlučaj srca nije jedini uzrok ortopneja, ali to je daleko najčešći uzrok. Ponekad ljudi sa astmom ili hroničnim bronhitisom imaju više problema sa disanjem dok leže. Međutim, simptomi piskanja i kratkotrajnog udisanja koji se javljaju uz ove uslove, obično ne nestaju brzo posle sjedenja, ali treba više vremena za rješavanje.\nApneja za spavanje takođe može izazvati simptome slične ortopeniji, ili češće, paroksizmalni noćnoj dispneji (pomenut u sledećem odeljku).\nJoš jedan simptom koji je jako povezan sa srčanom insuficijencijom je paroksizmalna noćna dispneja, ili PND . PND se takođe odnosi na redistribuciju tečnosti koja se javlja tokom spavanja, ali je to složenije stanje od "jednostavne" ortopneze. Uopšteno govoreći, ljudi koji imaju PND ne primežuju dispneju odmah posle ležećeg. Naprotiv, oni su probudjeni iz sna sa epizodom ozbiljne kratkotrajne daha što ih čini da odmah sednu za olakšanje. Osim dispneja, bolesnici sa PND-om često doživljavaju palpitacije , teško piskanje i osećaj panike.\nJasno je da je PND daleko dramatičniji događaj od ortopneja. Smatra se da je kod osoba sa PND prisutan neki dodatni mehanizam (osim jednostavne redistribucije tečnosti), možda povezan sa promjenama respiratornog centra mozga koji može biti povezan sa otkazom srca.\nNedavno su doktori prepoznali drugu vrstu simptoma kod ljudi s srčanim popuštanjem koji su takođe povezani sa redistribucijom tečnosti - " bendopneja " ili dispnea uzrokovanom savijanjem.\nDoktori treba rutinski pitati bilo koji pacijent sa srčanom insuficijencijom ili sumnjom na srčanu insuficijenciju, bilo da li imaju poremećaj prilikom leđanja.\nOvo je važno pitanje jer pogoršanje ortopne često ukazuje na pogoršanje kardijalne funkcije.\nMnogi ljudi sa ortopnomom podsvesno se suočavaju sa simptomom dodajući jastuk ili dva. Možda čak ni ne shvataju da im nedostaje dah kada leže ravno - možda se samo osećaju ugodnije uz povišene glave. Zbog toga će lekari često pitati koliko jastučića koristi pacijent sa srčanom insuficijencijom i zapisiće odgovore na grafikonu kao "dvoslojni ortopnej" ili "tri-jastučne ortopneja".\nZbog pogoršanja ortopneze često je rani znak pogoršanja srčane insuficijencije, svako sa srčanim popuštanjem (i njihovim značajnim drugima) treba obratiti pažnju na pogoršanja simptoma, pa čak i na broj jastuka koje koriste.\nRana intervencija kada su simptomi relativno blaga može izbjeći krizu srčanog udara i sprečiti potrebu za hospitalizacijom.\nOrthopnea je jedna od mnogih manifestacija plućne zagušenosti koja se javlja kod osoba sa srčanim popuštanjem. Početak ortopneja, ili promene u ozbiljnosti ortopneja, može ukazati na značajne promjene u ozbiljnosti srčane insuficijencije. Dakle, svako ko ima srčanu insuficijenciju treba obratiti pažnju na ovaj simptom.\n> Ganong WF. Podešavanja respiratora u zdravlju i bolesti. U: Pregled medicinske fiziologije, 12. izd. Los Altos: Lange Medical Publications, 1985; 558 "71.\n> Thibodeau JT, Turer AT, Gualano SK, i sar. Karakterizacija novog simptoma naprednog srčana insuficijencija: Bendopnea. JACC Heart Fail 2014; 2: 24-31.\n> Yancy CW, Jessup M, Bozkurt B, i dr. 2013 ACCF / AHA smernica za upravljanje srčanim insuficijencijama: Izvršni pregled: Izvještaj Američkog udruženja za akademiju za kardiologiju / Radna grupa Američkog udruženja za srce o smernicama za praksu. Tiraž 2013; 128: 1810.\nŠta je kardiološka amiloidoza?\nBendopnea: novi simptom naprednog srčana insuficijencija\nKako se srčana insuficijencija tretira\nVeza između nesanice i srčane nesposobnosti\nKada dobiti tifusnu vakcinu\nDermatitis Herpetiformis Fotografije\nMogu li steroidi (kao i prednizon) uzrokovati akne?\nKako se dijagnostikuje smrt mozga\nBora kiselina za vaginalno zdravlje\nKoji simptomi imaju svi autisticki ljudi?\nKako zdravstveni radnici mogu da upravljaju stresom vezanim za posao\nMikroglia u fibromialgiji i sindrom hronične umornosti


Mihajlović: Hrvatska - moj veliki motiv | Mondo Sport\nMihajlović: Hrvatska - moj veliki motiv\n15.07.2012. | 11:59 > 12:14 46\n"Vaspitanje i poštovanje prema poslu nalažu da se sa njim pozdravim. Ja, kao srpski selektor, moram da budem primer lepog ponašanja na terenu svojim igračima, navijačima i celoj zemlji. To što Štimac i ja ne razgovaramo, što nismo prijatelji nema nikakave veze sa fudbalom. Predstavljaću tada svoju zemlju i moram da se ponašam kako dolikuje. Da se sretnemo u gradu ne znam da li bismo se pozdravili", poručio je Mihajlović.\nPopularni Miha je rekao da je prilikom izbora za selektora obećao da će u reprezentaciju uvesti red, rad i disciplinu.\n"Kada sam ja igrao u reprezentaciji nije bilo reda. Nismo imali autoritativnog selektora i svako je radio šta je hteo. Čim sam postao selektor uveo sam veću disciplinu i standarde rada koji vrede u Evropi. Postavio sam sebi dva cilja: da se kvalifikujemo na SP u Brazilu i da promenimo loše mišljenje u evropskom i svetskom fudbalu o srpskim navijačima", rekao je selektor "orlova".\n20.09.2017. | 18:33 > 20:15 video 68 4\nU odloženom meču 6. kola Superlige Srbije sastaju se Partizan i Napredak. Ostanite uz MONDO i pratite dešavanja u...\n20.09.2017. | 19:59 > 20:02 0 1\n"Ali, na terenu ima mesta samo za jedanaestoricu", kaže Zvezdin trener.\n20.09.2017. | 19:56 video 0 2\nFudbaler Napretka se bunio zbog crvenog kartona, a kada pogleda snimak biće mu jasno da je sudija Anđelovski...\n20.09.2017. | 19:55 0 7\nNa utakmice Partizana dolazi sve manje publike. Scene s kraja prošle sezone, kada je poseta u Humskoj bila odlična,...\n20.09.2017. | 16:07 > 18:59 video 48 6\nCrveno-beli, iako bez nekoliko standardnih prvotimaca, lako izašli na kraj sa čačanskim Borcem.\n20.09.2017. | 18:04 > 18:05 8 4\nSuperligaš sa Dušanovca eliminisan u šesnaestini finala Kupa Srbije od Budućnosti iz Dobanovaca. Zlatibor izbacio...\nVažan paraf u Madridu... A onda šok!\n20.09.2017. | 15:16 4 0\nKarim Benzema produžio je ugovor sa Realom na još dve sezone, a otkupna klauzula milijardu evra!\nNikad nije video Matića da ovako igra!\n20.09.2017. | 13:15 > 13:21 1 96\nNikada nisam video Matića da igra ovako dobro. Ni Felainija, takođe", objasnio je Murinjo, ne želeći da se krije iza...\n20.09.2017. | 12:58 video 5 4\nMaskirani navijači Holštajn Kila izazvali incident zbog kojeg je kasnio početak derbija Cvajte\nKoliki je puls fudbalera tokom utakmice?\n20.09.2017. | 12:54 > 12:57 video 1 4\nZa ljubitelje fudbalske statistike evo zanimljivog istraživanja!\n20.09.2017. | 12:13 photo 15 88\nLegendarni brazilski fudbaler nalazi se u prestonici Srbije. Bio je i kod predsednika FSS Slaviše Kokeze.\n20.09.2017. | 11:03 > 11:05 12 4\nKarijera hrvatskog fudbalera mogla bi da bude dovedena u pitanje ukoliko su saznanja ukrajinskih novinara tačna.\n20.09.2017. | 10:48 > 10:52 5 2\nLjudi iz Bajerna bili su u subotu uveče na "Marasiju", gde je Milinković-Savić ponovo bio impresivan.\n20.09.2017. | 10:36 > 10:40 29 49\nCrvena zvezda ne bi smela da potceni Borac, ali je već sada jasno da sedmorica standardnih sa starta sezone neće...\n20.09.2017. | 10:36 > 10:37 video 16 7\nNavijači Liverpula ismejavaju Aleksa Okslejda Čemberlena, nazivajući ga "najvećim Klopovim promašajem". Pogledajte...\n20.09.2017. | 10:30 2 6\nIskusni trener Milorad Kosanović predvodiće ekipu Napretka, ali ne na večerašnjem meču protiv Partizana\nInteristi slave: Vraća se Morati, Tohir odlazi!\n20.09.2017. | 09:22 > 09:27 2 24\nLegendarni vlasnik i predsednik Intera, Masimo Morati, odlučio je da se vrati u klub posle četiri godine gazdovanja...\n20.09.2017. | 08:20 > 08:26 76 321\nNavijači Kelna otkupili su deo paketa za ulaznice Crvene zvezde u Ligi Evrope i potom, takođe deo, prosledili deci...\nMesi dao 4 gola našem reprezentativcu!\n19.09.2017. | 23:56 > 23:58 video 7 4\nNaizgled ravnopravna utakmica na "Kamp Nou" stadionu.\nLiverpul već ispao iz jednog takmičenja!\n19.09.2017. | 23:22 4 5\nNije prošao septembar, a Jirgen Klop ima "problem manje". Marko Grujić bio je starter na "King Power" stadionu.


U PETAK O PRIJEDLOGU ZAKONA O BUDžETU\nSARAJEVO, 24. JUNA /SRNA/ - Predsjedništvo BiH trebalo bi da u petak, 26. juna, utvrdi Prijedlog zakona o Budžetu institucija i međunarodnih obaveza BiH za 2020. godinu.... pogledajte\nU POSLJEDNjE TRI GODINE PRIHODI POVEĆANI ZA 12 MILIONA KM\nBANjALUKA, 24. JUNA /SRNA/ - Predsjednik Skupštine grada Banjaluka Zoran Talić izjavio je danas da je grad u posljednje tri godine imao povećane prihode za 12 miliona KM, dok je suficit u posljednje četiri godine u kumulativnom smislu bio viši od 23 miliona KM.... pogledajte\nZVORNIK, 24. JUNA /SRNA/ - Ministar spoljne trgovine i ekonomskih odnosa u Savjetu ministara Staša Košarac izjavio je danas da je Zvornik stabilna, organizovana i prepoznatljiva lokalna zajednica koja ima razvojnu perspektivu i u tom kontekstu treba napraviti analizu stanja i potrebe da se u narednom periodu otvori priča o izgradnji slobodne zone u ovom gradu.... pogledajte\nSARAJEVO, 24. JUNA /SRNA/ - Na sastanku ministra komunikacija i transporta u Savjetu ministara Vojina Mitrovića sa predstavnicima institucija civilnog vazduhoplovstva istaknuto je da je ovaj vid saobraćaja u padu više od 90 odsto u odnosu na prvu polovinu prošle godine, saopšteno je iz Ministarstva komunikacija i transporta.... pogledajte\nRADNIKE U MEDIJIMA TREBA NAGRADITI\nBANjALUKA, 24. JUNA /SRNA/ - Predsjednik Sindikata medija i grafičara Republike Srpske Nikola Šobat poručio je da je radnike u medijima, koji blagovremeno obavještavaju javnost, potrebno nagraditi, bodriti i pomoći im da se osjećaju vrijedni svoje struke i rada koji obavljaju.... pogledajte\nDERVENTA IMA SMJEŠTAJNE I UGOSTITELJSKE KAPACITETE\nDERVENTA, 24. JUNA /SRNA/ - Derventa ima smještajne kapacitete sa oko 200 ležajeva i ugostiteljstvo za učešće u realizaciji javnog poziva Ministarstva trgovine i turizma Republike Srpske za dodjelu turističkih vaučera, izjavio je Srni direktor Turističke organizacije ove opštine Mladen Pećić.... pogledajte\nPODRŠKA PRIVREDNICIMA SA TEŠKOĆAMA U POSLOVANjU\nBANjALUKA, 24. JUNA /SRNA/ - Program podrške preduzetnicima sa teškoćama u poslovanju pomoći će privrednicima da ponovo pokrenu poslovnu aktivnost i prebrode probleme, rečeno je na danas na konferenciji za novinare u Razvojnoj agenciji Republike Srpske u Banjaluci na kojoj su predstavljanju rezultati ovog programa.... pogledajte\nTREBINjE, 24. JUNA /SRNA/ - Ministar privrede i preduzetništva Republike Srpske Vjekoslav Petričević rekao je Srni u Trebinju da je jedan od najprepoznatljivijih brendova sir iz mijeha koji je se plasira u zemlje evropskog tržišta, a med i vina u Hercegovini, koji važe za najkvalitetnije, tržište nalaze u Japanu, Kini, širom EU i svijeta.... pogledajte\nU DRUGOJ POLOVINI GODINE BiH ĆE IMATI SREDSTVA ZA ZAPOČETE PROJEKTE\nSARAJEVO, 24. JUNA /SRNA/ - Ministar finansija i trezora u Savjetu ministara Vjekoslav Bevanda ocijenio je da je usvajanje nacrta budžeta u Savjetu ministara i njegovo upućivanje Predsjedništvu BiH dobra poruka, te da će BiH u drugoj polovini godine imati obezbijeđena sredstva za započete projekte kako bi snažnije odgovorila na akutna pitanja, poput migrantske krize i ispunjavanja uslova za pridruživanje EU.... pogledajte\nPOČELA DVODNEVNA KONFERENCIJA "INTERNACIONALIZACIJA-BIZNIS RESTART"\nTREBINjE, 24. JUNA /SRNA/ - Dvodnevna konferencija "Internacionalizacija-biznis restart" o jačanju intelektualnog vlasništva i transferu tehnologija u oblasti zelene mobilnosti, počela je danas u Trebinju u organizaciji Privredne komore Republike Srpske.... pogledajte\nUkupno strana: 1240 Trenutna strana: 10


<< Umni grdosija: Džon Viler\nKvantna teorija je najuspešnija fizička teorija svih vremena. Najviša formulacija kvantne teorije je standardni model koji predstavlja plod višedecenijskog rada na eksperimenata sa akceleratorima čestica. Delovi ove teorije testirani su s preciznošću od 1/1010. Ako se uvrsti masa neutrina, standardni model je bez izuzetka saglasan sa svim eksperimentima nad subatomskim česticama.\nAli koliko god uspešna bila kvantna teorija, eksperimentalno se zasniva na postulatima koji su pokrenuli prave oluje filozofske i teološke kontroverze u proteklih osamdeset godina. Naročito je drugi postulat izazvao gnev religija, jer postavlja pitanje ko odlučuje o našoj sudbini. Filozofe, teologe i naučnike je oduvek fascinirala budućnosti i pitanje da li je moguće saznati kakve su nam sudbine. U Šekspirovoj tragediji Magbet, Banko, očajno želeći da skloni veo koji zamagljuje našu sudbinu, izgovara čuvene stihove:\nAko vremena klice videti ste kadre I znate koje zrno će da klijaA koje ne, tad recite i meni... (Čin I, scena 3)*\n* Kultura, Beograd 1963, u prevodu Velimira Živojinovića. (Prim. prev.)\nŠekspir je ove reči napisao 1606. Osamdeset godina kasnije, još jedan Englez, Isak Njutn, usudio se da tvrdi kako zna odgovor na ovo drevno pitanje. I Njutn i Ajnštajn su verovali u determinizam, koncept po kome se svi budući događaji mogu načelno odrediti. Za Njutna, svemir je bio ogroman časovnik kojeg je navio Bog na početku vremena. Časovnik otad otkucava, poštujući njegova tri zakona kretanja, na precizno predvidljiv način. Francuski matematičar Pjer Simon de Laplas, savetnik Napoleona u oblasti nauku, napisao je da se pomoću Njutnovih zakona može predvideti budućnost sa istom preciznošću kao što se može posmatrati prošlost. Kad bi neko znao poziciju i brzinu svih čestica u kosmosu, naveo je Laplas, „za takav um ništa ne bi moglo biti neizvesno i budućnost bi se, poput prošlosti, razotkrila pred njegovim očima“. Kada je Laplas poklonio Napoleonu primerak svog remek-dela, Nebeska mehanika, car je rekao: „Napisali ste ovo obimno delo o nebesima, a nijednom niste pomenuli Boga“. Laplas je odgovorio: „Vaše veličanstvo, ta hipoteza nije mi bila potrebna“.\nNjutn i Ajnštajn su smatrali da je pojam slobodne volje, ideja da smo gospodari svoje sudbine, samo iluzija. Ajnštajn je to zdravorazumsko viđenje realnosti po kome su konkretni objekti koje dodirujemo stvarni i postoje u konačnim stanjima, nazivao objektivnom realnošću. Jasno je predočio svoj stav na sledeći način:\nDeterminista sam, primoran da se ponašam kao da slobodna volja postoji, jer ako želim da živim u civilizovanom društvu, moram da se ponašam odgovorno. Filozofski mi je jasno da ubica nije odgovoran za svoje zločine, ali radije ne bih da pijem čaj s njim. Moju karijeru odredile su različite sile nad kojima nemam kontrolu, pre svega one nedokučive žlezde u kojima priroda spravlja samu srž života. Henri Ford to možda zove svojim unutarnjim glasom, Sokrat je pominjao da je to njegov demon: svaki čovek na svoj način objašnjava činjenicu da ljudska volja nije slobodna... Sve je određeno... silama nad kojima nemamo kontrolu... za insekta kao i za zvezdu. Ljudska bića, povrće ili kosmička prašina, svi plešemo prema misterioznom vremenu koje negde daleko izvodi nevidljivi svirač.\nI teolozi su se hvatali u koštac sa ovim pitanjem. U većini svetskih religija postoji neka vrsta predestinacije, ideje da Bog nije samo svemoguć i sveprisutan, već i sveznajući (zna sve, pa i budućnost). U nekim religijama to znači da Bog zna hoćemo li otići u raj ili u pakao i pre nego što se rodimo. U suštini, negde na nebu postoji knjiga sudbine sa imenima svih nas uz koja su, za svakog ponaosob, zapisani datum rođenja, neuspesi i pobede, radosti i porazi, čak i kada ćemo umreti, kao i da li ćemo živeti u raju ili večno prokleti.\n(Ovo delikatno teološko pitanje predestinacije delom je doprinelo podeli katoličke crkve 1517. godine, kada je Martin Luter zakucao devedeset pet teza na vrata crkve u Vitenbergu. U njima je osudio crkvu što prodaje oproste greha, odnosno zbog primanja mita da bi se popločao put ka nebu za bogate. Luter je smatrao da Bog možda zaista unapred zna našu budućnost i da su naše sudbine predodređene, a ne može se ubediti da promeni mišljenje zbog naših izdašnih priloga crkvi.)\nAli fizičarima koji usvajaju koncept verovatnoće, najkontroverzniji je bez premca treći postulat, koji je zadavao glavobolje generacijama fizičara i filozofa. Opservacija je slobodan, slabo definisan koncept. Povrh toga, oslanja se na činjenicu da postoje dve vrste fizike: jedna za čudan subatomski svet u kome elektroni po svemu sudeći mogu da budu na dva mesta u isto vreme, i druga za makroskopski svet u kome živimo, koji se izgleda povinuje zdravorazumskim Njutnovim zakonima.\nPrema Boru, postoji nevidljivi zid koji razdvaja atomski svet od svakodnevnog, nama bliskog makroskopskog sveta. Dok atomskim svetom vladaju neobična pravila kvantne teorije, mi živimo živote izvan tog zida, u svetu dobro definisanih planeta i zvezda u kome su se talasi već urušili.\nViler, koji je kvantnu mehaniku učio od tvoraca te teorije, voleo je sažeto da predstavlja dve škole mišljenja u vezi sa ovim. Daje primer trojice sudija na bejzbol utakmici koji raspravljaju o istančanijim detaljima igre. U donošenju odluke, trojica sudija se rukovode narednim načelima:\nBroj 1: Presuđujem kako vidim.\nBroj 2: Presuđujem kako jeste.\nBroj 3: Dok ne presudim, ništa ne postoji.\nZa Vilera, drugi sudija je Ajnštajn, koji je mislio da postoji apsolutna realnost van ljudskog iskustva. Ajnštajn je to nazivao objektivnom realnošću, tu ideju da objekti mogu da postoje u konačnim stanjima bez ljudskog uplitanja. Treći sudija je Bor koji je smatrao da realnost postoji samo ako dođe do opservacije.\nFizičari ponekad na filozofe gledaju sa izvesne visine, citirajući Cicerona koji je jednom rekao: „Nema ničeg tako apsurdnog što filozofi nisu rekli.“ Matematičar Stanislav Ulam, koji se protivio davanju otmenih imena šašavim konceptima, zapazio je jednom prilikom: „Ludilo je sposobnost uočavanja finih razlika između različitih vrsta besmislica.“ Ajnštajn je o filozofiji napisao sledeće: „Nije li sva filozofija kao šećerlema? Izgleda predivno dok se razmišlja o njoj, ali kada se ponovo pogleda, ničeg više nema. Ostaju samo koještarije.“\nFizičari vole da ispričaju i neproverenu priču o dekanu koji je pobesneo saznavši koliki budžeti su planirani za katedre za fiziku, matematiku i filozofiju. Navodno je rekao: „Zašto vi fizičari uvek tražite tako skupu opremu? Katedra za matematiku traži novac samo za papir, olovke i kante za đubre, dok je katedra za filozofiju još bolja. Ona čak ne trebuje ni kante za đubre.“\nMeđutim, možda će se filozofi smejati poslednji. Kvantna teorija je nedovršena i počiva na nesigurnim filozofskim osnovama. Kvantna kontroverza nas upućuje da se vratimo radu filozofa kakav je biskup Berkli koji je u osamnaestom veku tvrdio da objekti postoje samo zato što su ljudi tu da ih opažaju. Takvo filozofsko stanovište zvalo se solipsizam ili idealizam. Ako stablo padne u šumi, ali nikoga tamo nema da to vidi, onda i nije palo, tvrdili su predstavnici ove škole mišljenja.\nSada imamo kvantno tumačenje stabala koja padaju u šumi. Pre nego što izvršite opservaciju, ne znate da li je palo ili nije. Zapravo, stablo istovremeno postoji u svim mogućim stanjima: može biti spaljeno, posečeno, isečeno na cepanice za potpalu, samleveno u piljevinu itd. Kada dođe do opservacije, stablo iznenada dospeva u konačno stanje i vidimo da je, na primer, posečeno.\nPoredeći filozofsku težinu relativnosti i kvantne teorije, Fajnman je jednom rekao: „Nekada se u novinama pisalo da samo dvanaestorica ljudi razume teoriju relativnosti. Ne verujem da je ikad bilo takvo vreme... S druge strane, smatram da mirno mogu reći kako kvantnu mehaniku niko ne razume.“ On piše da kvantna mehanika „opisuje prirodu kao apsurdnu iz perspektive zdravog razuma. A potpuno se slaže sa eksperimentima. Zato se nadam da možete prihvatiti prirodu kakva jeste – apsurdna“. To je uznemirilo mnoge fizičare koji se osećaju kao da prave čitave svetove od peska. Stiven Vajnberg piše: „Priznajem da donekle osećam nelagodu zato što čitav život radim u teorijskom okviru koji niko ne razume u potpunosti“.\nU tradicionalnoj nauci, posmatrač pokušava da bude što manje subjektivno vezan za svet. (Kako reče jedan šaljivčina: „Uvek možete da prepoznate naučnika u klubu sa striptizetama, jer on je jedini koji odmerava publiku“.) Ali sada, prvi put u istoriji, vidimo da je nemoguće razdvojiti posmatrača i posmatrano. Maks Plank je jednom zapazio: „Nauka ne može da reši konačnu misteriju prirode. Razlog je to što smo, po poslednjoj analizi, mi sami deo misterije koju pokušavamo da objasnimo.“


Nazovi kanton Sarajevo radi rasipništva | Frontal\nSocijalne kategorije u Sarajevu žive po bečkim cijenama\nIako sarajevske opštine posjeduju stotine stanova koji navodno stoje prazni i zapečaćeni, Vlada kantona Sarajevo je od 2002. do 2018. godine dala više od 11 miliona KM bečkoj stambenoj zadruzi za korištenje ili najam stanova u prigradskom naselju Otes za smještaj socijalno ugroženih stanovnika kantona Sarajevo. Cijena najma 164 stana se, prema ugovoru sa investitorom i vlasnikom zgrada od kog su iznajmljeni na 30 godina, usklađuje sa troškovima života u Austriji, pa je sa 693.623 KM iz 2002 došla do 940.965 KM u 2018. godini.\nUz najam, kanton Sarajevo Stambenoj zadruzi Željezničar plaća održavanje zgrada 4.051,12 KM mjesečno, ali plaća i režije - vodu, struju i grijanje za šta je dug krajem 2018. godine bio veći od 400.000 KM. Osim visokih troškova stanovanja, ove socijalno ugrožene porodice i pojedinci smješteni u ove stanove žive u nekoj vrsti geta.\n"U ovim zgradama svi koji su stariji od 15 godina imaju veze sa drogom i narkomanijom. Ovdje žive ljudi od zla oca i od zle matere. Ovdje ne može doći obični policajac. Ovdje vlada kriminal i mafija, svake godine se pojavljuju drugi ljudi kojima, po izgledu, ne treba nikakva socijalna pomoć. Ove zgrade treba srušiti jer ovo su Favele kao u Brazilu. Ne postoji gore mjesto za živjeti od Otesa", piše jedan komentator na društvenim mrežama.\nIz Ureda za reviziju institucija u FBiH upozoravaju da je ovakav ugovor na period od 30 godina više nego nepovoljan.\nKanton Sarajevo je 2002. godine zaključio ugovor sa firmom GPA\nDruštvo za razvoj i stanogradnju d.o.o. Sarajevo o zakupu stanova za lica u stanju socijalne potrebe u objektima O-9 i O-10 na lokaciji Otes koji imaju 164 stana, 18 poslovnih prostora, šest unutarnjih garaža i 60 vanjskih parking mjesta, na rok od 30 godina. Ugovorom je definisana godišnja cijena zakupa u iznosu 693.623 KM što predstavlja 5% vrijednosti objekata s tim da se ista usklađuje s indeksom porasta cijena prema podacima Austrijske centralne službe za statistiku. Napominjemo da je na osnovu ovog parametra cijena zakupa u 2017. godini porasla na iznos od 892.352 KM, utvrdio je Ured za reviziju institucija u FBiH.\nPrema Analizi ugovora o zakupu zgrade u naselju Otes, koju je 11. aprila 2017. godine izradila tadašnja ministrica Amela Dautbegović, Skupština kantona Sarajevo je 2008. godine donijela odluku da kupi sporne zgrade, predeviđena je cijena od 14,48 miliona KM koji su trebali biti izdvojeni u budžetu kantona Sarajevo, pripremljen je i ugovor, ali je kasnije, iz dokumentacije kojom raspolaže Ministarstvo za rad, socijalnu politiku, raseljene osobe i izbjeglice u Vladi KS, uočeno da Ugovor o zakupu iz 2002. nema mišljenje kantonalnog pravobrnaitelja, da je Skupština kantona Sarajevo stavila van snage odluku Vlade kantona Sarajevo o ovlaštenju tadašnjeg premijera da potpiše sada sporni ugovor, te da ugovorom nije ispoštovan zaključak Vlade KS da se u ugovor o zakupu stanova ugradi odredba o amortizaciji zgrada, ali jeste ugrađena odrednica o usklađivanju troškova zakupa sa indeksom portošačkih cijena u Austriji.\nAktuelna ili nova Vlada kantona Sarajevo i ministar za socijalna pitanja Malik Garibija nastoje da izađu iz ovog problema.\nRazmatramo mogućnost da otkupimo tu zgradu jer je neprihvatljivo da i narednih godina plaćamo ovako veliku zakupninu koja je, prema cijeni iz 2017. godine, bila više od 450 KM mjesečno po stanu samo za zakup, a uz to na teret budžeta ide i održavanje, ali i režije - struja, grijanje, voda...i da 2032. godine moramo izaći iz tih zgrada. No za mene je mnogo veći problem to što mi sada više od stotinu socijalno ugroženih porodica držimo praktično u nekoj vrsti geta i na taj način im dodatno otežavamo socijalizaciju, pa bih ja volio da, ukoliko i otkupimo tu zgradu, nađemo način da to naselje ne ostane geto jer mi te ljude ne smijemo gurati daleko od sebe, u udaljeni dio grada jer na taj način im nećemo pomoći, kaže Garibija i upozorava da ako se bude išlo na raskid ugovora treba voditi računa o tome da nakon toga treba zbrinuti 164 porodice koje su u stanju socijalne potrebe.\nPotpisnik ugovora sa GPA - Društvo za razvoj i stanogradnju d.o.o. Sarajevo (firma kćerka WBV-GPA), tadašnji premijer kantona Sarajevo Nermin Pećanac ne zna kako su došlo do spornih uslova u ugovoru.\nDavno je to bilo, prije 16 godina. Oni su bili investitori i ne sjećam se baš svega, ali mislim da je to tada bila procjena oko koje smo se svi složili. Znam samo da tu nema ništa protuzakonito i, osim toga, poslije mene je bilo pet premijera, pa je pitanje zašto niko nije pokrenuo pitanje tog ugovora ako je toliko štetan, kaže Pećanac i tvrdi da se ne sjeća kako je došlo do toga da austrijska stambena zadruga gradiu socijalne stanove u Sarajevu.\nNama je to u tom trenutku izgledalo kao spasonosno rješenje jer smo imali stotine različitih socijalnih slučajeva koji nisu bili ratne kategorije. Ti Austrijanci su došli i ponudili da grade socijalne stanove, a toga kod nas nije bilo ranije i mi smo bili ponosni na sebe što smo prihvatili njihovu ponudu, priča jedan od učesnika u procesu dogovaranja sa Austrijancima koji se ne sjeća detalja o usklađivanju cijene najma sa troškovima života u Austriji, a prema dostupnoj dokumentaciji u članu 4 ugovora o zakupu stoji da obzirom na činjenicu da se radi o dugogodišnjem zakupu, te da novac gubi vrijednost bez obzira u kojoj valiti je izražen, radi očuvanja realne vrijednosti zakupnine, ugovorne strane su saglasne da se iznos zakupnine veže za promjene potrošačkih cijena u Austriji, a da se izračunava prema indeksu objavljenom od strane Austrijske centralne službe za statistiku, odnosno, ukoliko ova nije objavljena, prema općem indeksu koji se koristi u Austriji.\nProteklih godina je bilo kontakta između resornih ministarstava i predstavnika kompanije koja je vlasnica stanova – GPA Društvo za razvoj i stanogradnju d.o.o. Sarajevo, a bilo je i više zastupničkih pitanja i inicijativa za prekid ugovora. Tako je zastupnik Solaković Adnan zatražio da se nađe mogućnost kupovine zgrada kako bi nepovoljan ugovor prešao u ugovor od interesa za Kanton na šta je tadašnji resorni ministar odgovorio da je pisao vlasniku zgrada, GPA - Društvo za razvoj i stanogradnju d.o.o. Sarajevo, i tražio izjašnjenje o mogućnosti kupovine zgrada, te mogući cijenu, ali GPA-Društvo za razvoj i stanogradnju d.o.o. Sarajevo nikada nisu odgovili na to pitanje. Bilo je i sastanaka predstavnika vlasti kantona Sarajevo, ministar Muamer Bandić i ministrica Amela Dautbegović su se sretali sa vlasnicima zgrada, predstavnicima kompanije WBV GPA koje je predvodio Stefan Loicht, ali nije bilo i informacija da se razgovaralo o mogućoj kupoprodaji zgrada u Otesu ili promjeni uslova iz ugovora. U saopštenjima nakon tih sastanaka stoji da je, recimo, ministar Bandić izrazio zahvalnost predstavnicima austrijske kompanije koja je realizacijom ovog projekta dala značajan doprinos u dosadašnjem vođenju socijalne politike u Kantonu Sarajevo, da su gosti iz Austrije najavili mogućnost da se i poslovni prostori u ovim objektima pretvore u nove manje stambene jedinice, te da je konstatovano da resorno ministarstvo redovno izmiruje sve nastale obaveze i da predstavnici austrijske kompanije očekuju da će sa dosadašnjom dobrom praksom nastaviti u budućnosti.\nU rijetkim medijskim sadržajima na ovu temu pominje se 13 miliona KM kao iznos koji bi Vlada KS mogla ponuditi jer je na toliko 2002. godine procijenjena vrijednost investicije, a pominju se i krivične prijave, ali ne i imena ljudi ili nezakonito djelo na koje bi se ona odnosila.\nU samom naselju, u zgradama za koje Vlada kantona Sarajevo plaća kiriju, održavanje i režije, živi se dosta teško, kaže jedan od stanara i objašnjava da su daleko od grada, da je naselje prilično neuredno, da ima stanova koji su prazni i nezaključani i da u njima neko samo odlaže smeće...\nMi smo ti ovdje zaboravljeni od svih. Za nas koji smo zdravi još i nekako, ali ima dosta invalida i starih ljudi koji žive sa jako malim primanjima i bolesni su. Imamo struju vodu i grijanje, ali nije lako, kaže jedan od stanovnika ovih zgrada kog zatičemo ispred jednog od haustora.\nPrema podacima Ministarstva prostornog uređenja, građenja i zaštite okoliša od 21.03.2018. godine, u 2017. godini je u upotrebi bilo 163 stana, jedan poslovni prostor koji koristi JU Kantonalni centar za socijalni rad i pet unutrašnjih garaža. Ugovor o korištenju stana na godinu dana je imalo 67 korisnika i svi su u cijelosti bili oslobođeni plaćanja zakupa dok 96 nije imalo ugovore, uglavnom zbog toga što nisu izmirili obaveze za komunalne usluge.\nUvidom u prezentiranu dokumentaciju utvrdili smo da, iako određeni broj korisnika stanova po ugovorima iz prethodne godine nije u cijelosti bio oslobođen plaćanja zakupnine za stanove, u knjigovodstvenim evidencijama iskazani su samo prihodi od podzakupa pet garaža u iznosu 2.972 KM, upozoravaju revizori i naglašavaju da je dug korisnika stanova za odvoz smeća, vodu, plin i električnu energiju dostigao 409.874 KM i da će, s obzirom da nisu zaključeni ugovori o podzakupu, izmirenje tih obaveza pasti na teret Ministarstva, odnosno Budžeta Kantona.\nTi troškovi svaki dan rastu što potvrđuje neracionalno i neefikasno trošenje budžetskih sredstava. Više je nego očigledno da se iznajmljenim objektima, odnosno stanovima, poslovnim prostorima i garažama, nesavjesno i neodgovorno raspolaže, odnosno gazduje. Smatramo da nema opravdanja što sa 96 korisnika stanova nisu zaključeni ugovori o podzakupu iz razloga što isti korisnici ne izmiruju obaveze čak ni za komunalne naknade, zaključuju revizori.\nNo nisu ovi stanovi jedini stanovi kojima se na području kantona Sarajevo nedomaćinski gazduje.\nSamo opština Centar posjeduje oko 150 stanova koji su zapečaćeni i još 300 koje koristi kanton i za koje vjerujemo da su takođe zapečaćeni ili nezakonito dodijeljeni ili je neko provalio u njih i koristi ih nezakonito. Vijećnici su više puta od opštinskih službi tražili spisak tih stanova i nikada ih nismo dobili bez ikakvog obrazloženja. Dodati problem je zakon prema kom izvorni vlasnik ne može ući u taj stan ako on nije sasvim oslobođen od ljudi i stvari, dakle ako ima i jedan papir u tom stanu opština ne može ući u njega, priča jedan od vijećnika u opštini Centar koji želi da ostane anoniman jer se, kaže, još uvijek nada da će jednom dobiti taj spisak.\nU Centru za promociju građanskih interesa direktor Zoran Ivančić ne krije iznenađenje.\nAko se ikada dočepamo vlasti koja će stvarno biti za transparantnost i korištenje javnog samo u interesu građana, trebat će nam ozbiljna služba za forenzičku reviziju da se iskopaju svi štetni poslovi napravljeni u ime države i u ime građana. Toliko je vlada i ministarstava, toliko je smjena vlasti, prelazaka iz stranke u stranku da prosječni građanin ne može ni zapamtit ko je kada za šta bio odgovoran. Bez obzira je li ovo nominalno i tehnički privatno-javno partnerstv, a ima sva obilježja takvog posla koji nam se nudi i predlaže kao rješenje problema građana koji ne dobivaju adekvatne javne usluge, postoji problem građana, nesposobne vlasti, privatni kapital kojim se problem može riješiti u mandatu, profit investitora i ogromna šteta koja nastupa nakon mandata. Utjeha nam može biti da su se i veliki i pametniji gradovi od Sarajeva upecali na takve poslovne ponude i privatno javna partnerstva. Brinuti nas može što veliki i pametni, nakon analize, iz takvih dilova mogu izaći uz plaćanje penala, a mi ćemo se uvalit u dužničko ropstvo, kaže Ivančić.\n2011. godine je GPA Društvo za razvoj i stanogradnju d.o.o. Sarajevo Bosanskopodrinjskom ili goraždanskom kantonu nudila da gradi socijalne stanove za potrebe kantona, a krajem 2018. je objavljeno da će u Kelnu za potrebe tamošnje Nadbiskupije graditi više od 600 stanova za socijalno stanovanje.\nInače GPA - Društvo za razvoj i stanogradnju d.o.o. Sarajevo je prema nekim dokumentima smješteno u Sarajevu u ulici Hasana Kikića broj 13, prema nekim u Lukavcu u ulici M. Riđanovića 16, ali u javnim imenicima nemaju broj telefona, nemaju javno istaknutu firmu ni vlasničku strukturu izlistanu na poslovnom portalu Akta prema kom su privatno vlasništvo, imaju jednog zaposlenog i nekoliko godina im je godišnji prihod oko 880.000 KM, a manjak ili gubitak oko 200.000 KM.\nOdlukom Skupštine Kantona Sarajevo od 10.07.2003. godine stanovi uzeti u zakup raspoređeni su na kantonalna ministarstva na sljedeći način: Ministarstvo za boračka pitanja 84 stana, Ministarstvo za rad, socijalnu politiku, raseljena lica i izbjeglice 53 stana, Ministarstvo za obrazovanje, nauku i mlade i Ministarstvo kulture i sporta po osam stanova, Ministarstvu unutrašnjih poslova šest stanova i Ministarstvo zdravstva pet stanova. Zaključivanje ugovora o podzakupu dato je u nadležnost Ministarstva prostornog uređenja, građenja i zaštite okoliša, odabir korisnika stanova je u nadležnosti ministarstava, a odluke o oslobađanju obaveze plaćanja zakupa donosi JU Kantonalni centar za socijalni rad.\n29.01.2019. u 10:54h


Velika tuga u Cazinu: Život izgubio devetnaestogodišnji Amar - uskvijesti.ba\nVelika tuga u Cazinu: Život izgubio devetnaestogodišnji Amar\n18 svibnja, 2022 u 11:06\nOvu je vijest na svome FB prenijela i njegova škola, JU I srednja škola Cazin čiji je ovogodišnji maturant bio i sam\nDetalje o ovoj tužnoj vijesti u kojoj je ugašen još jedan mladi život iz našeg grada, kao i vrijeme džnaze i mjesto ukopa objavićemo naknadno.\nMolimo Boga dragoga da Amaru podari džennet, a porodici sabur i da nas sve sačuva teških iskušenja\nMANDAT KOJEG SU “POJELI” NEZNANJE I NEPOTIZAM\nOd jutros na pumpama širom Federacije BiH nove cijene goriva: Drastično skuplje…..\nPotvrđena optužnica protiv Razima Halkića, predsjedavajućeg Skupštine USK, zbog trgovine uticajem\nMinistar Hopovac još uvijek ceka rjesenje situacije koja je nastala u Osnovnoj skoli Koprivna.\nKad grom udari, više nema vremena da se pokriju uši\nMinistar Dedić:Izabran projektant za izgradnju brze ceste od Bihaća do Velike Kladuše\nJasmin Musić se definitivno bori za Općinu Ključ: 50 000 KM za lokalni put Smajići.\nSDA: Pojačati inspekcijski nadzor distributera goriva, građanima pomoći novcem iz budžeta\nBuduće hadžije iz BiH se okupile u Sarajevu prije polaska za Mekku\nGorivo je skuplje od 3,50 KM, puter 10 KM, a vlast spava – može reagovati, ali ne reaguje\nCijene goriva u BiH neprestano rastu:Očekuje se rast i do 4 km\n816 Potvrđena optužnica protiv Razima Halkića, predsjedavajućeg Skupštine USK, zbog trgovine uticajem\n109 Buduće hadžije iz BiH se okupile u Sarajevu prije polaska za Mekku\n45 Od danas u BiH skuplje 34 vrste cigareta, nova poskupljenja od 1. jula\n30 SDA: Pojačati inspekcijski nadzor distributera goriva, građanima pomoći novcem iz budžeta\n21 Gorivo je skuplje od 3,50 KM, puter 10 KM, a vlast spava – može reagovati, ali ne reaguje\n9 Kad grom udari, više nema vremena da se pokriju uši\n6 Ostajeli BiH bez još jednog talenta.\n5 Udaren biciklista u ulici Jablanska Bihać.\n4 Učesnica Zadruge otkrila najveću tajnu porodice Periš: Evo zašto su pokojni Matej i njegovi najbliži vezani za misteriozni brod!\n4 Velika Kladuša: Zašto se ruši hotel “KONAK” u centru grada?\nZa koga ćete glasati na izborima u oktobru?


01-489 Hotelsko-ugostiteljsko-turističko-preduzeće "KLADUŠNICA" dioničko društvo Velika Kladuša Nurija Miljković Nadzorni\n01-489 Hotelsko-ugostiteljsko-turističko-preduzeće "KLADUŠNICA" dioničko društvo Velika Kladuša Redžo Mustedanagić Nadzorni\n01-761 INA BH, trgovina naftnim derivatima i tekućim plinom, dioničarsko društvo Sarajevo Darko Markotić Nadzorni\n01-761 INA BH, trgovina naftnim derivatima i tekućim plinom, dioničarsko društvo Sarajevo Ratko Marković Nadzorni\n01-761 INA BH, trgovina naftnim derivatima i tekućim plinom, dioničarsko društvo Sarajevo Vesna Šikić Nadzorni\n01-761 INA BH, trgovina naftnim derivatima i tekućim plinom, dioničarsko društvo Sarajevo Zoran Dautović Zastupa\n01-761 INA BH, trgovina naftnim derivatima i tekućim plinom, dioničarsko društvo Sarajevo Zoran Dautović Uprava\n01-87 Industrija domoopreme "Helios" d.d. Banovići Alma Omerović Durgut Uprava\n01-87 Industrija domoopreme "Helios" d.d. Banovići Enes Mujić Uprava\n01-87 Industrija domoopreme "Helios" d.d. Banovići Fikret Junuzović Nadzorni\n01-87 Industrija domoopreme "Helios" d.d. Banovići Latif Bečarević Uprava\n01-87 Industrija domoopreme "Helios" d.d. Banovići Miralem Kudumović Uprava\n01-87 Industrija domoopreme "Helios" d.d. Banovići Mujić Enes Zastupa\n01-87 Industrija domoopreme "Helios" d.d. Banovići Muradif Handalić Nadzorni\n01-87 Industrija domoopreme "Helios" d.d. Banovići Muzafer Brigić Nadzorni\n01-87 Industrija domoopreme "Helios" d.d. Banovići Zlatko Hirkić Uprava\n01-88 Industrijsko građevinsko dioničko društvo "Visokogradnja" Donji Vakuf-Zatovreno dioničko društvo Almir Smajić Zastupa\n01-88 Industrijsko građevinsko dioničko društvo "Visokogradnja" Donji Vakuf-Zatovreno dioničko društvo Almir Smajić Uprava\n01-88 Industrijsko građevinsko dioničko društvo "Visokogradnja" Donji Vakuf-Zatovreno dioničko društvo Fuad Idrizović Nadzorni\n01-88 Industrijsko građevinsko dioničko društvo "Visokogradnja" Donji Vakuf-Zatovreno dioničko društvo Nihad Kulaš Nadzorni\n01-88 Industrijsko građevinsko dioničko društvo "Visokogradnja" Donji Vakuf-Zatovreno dioničko društvo Đulaga Bulić Nadzorni\n01-16 INTEREUROPA RTC, Međunarodna špedicija, skladištenje, pretovar i transport d.d. Sarajevo Drago Kajtezović Knez Zastupa\n01-16 INTEREUROPA RTC, Međunarodna špedicija, skladištenje, pretovar i transport d.d. Sarajevo Drago Kajtezović Knez Uprava\n01-16 INTEREUROPA RTC, Međunarodna špedicija, skladištenje, pretovar i transport d.d. Sarajevo Ernest Gortan Nadzorni\n01-16 INTEREUROPA RTC, Međunarodna špedicija, skladištenje, pretovar i transport d.d. Sarajevo Igor Lukić Nadzorni\n01-16 INTEREUROPA RTC, Međunarodna špedicija, skladištenje, pretovar i transport d.d. Sarajevo Marija Štajduhar Nadzorni\n01-640 INTERŠPED dioničko društvo Sarajevo Adi Ahić Zastupa\n01-640 INTERŠPED dioničko društvo Sarajevo Adi Ahić Uprava\n01-640 INTERŠPED dioničko društvo Sarajevo Mirnesa Šehović Nadzorni\n01-640 INTERŠPED dioničko društvo Sarajevo Samir Musa Nadzorni\n<<First <Prev 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100 101 102 103 104 105 106 107 108 Next> Last>>\nQuery took 58.1 miliseconds


pink.rs | U beogradskoj sinagogi pomen za žrtve iz Pitsburga (FOTO)\nU beogradskoj sinagogi pomen za žrtve iz Pitsburga (FOTO)\nU sinagogi Sukat Šalom u Beogradu večeras je održan pomen žrtvama nedavnog napada na sinagogu "Drvo života" u Pitsburgu u kome je ubijeno 11 osoba.\nPomenu su, između ostalih, prisustvovali ministar za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja Zoran Đorđević, zamenik gradonačelnika Beograda Goran Vesić, ambasador SAD u Srbiji Kajl Skot, ambasador Velike Britanije u Srbiji Denis Kif i predsednik Jevrejske opštine Beograd Danilo Medić.\n- Šta reći u ovakvom času? Nema reči koje mogu opisati naš bol, patnju, niti naš stid zbog onog što je čovek, ljudsko biće, u stanju da učini - rekao je Skot.\nPodsetio je da je u napadu u sinagogi "Drvo života" u Pitsburgu ubijeno 11 osoba, a da je ranjeno još šestoro, od čega četiri policajca.\n- Taj nečovek, zver, bio je vođen mržnjom, neznanjem i netolerancijom. Za sve nas bio je to grubi podsetnik da se u nekim mestima Amerike još uvek može naći senka antisemitizma, baš kao i drugde u svetu. Sve ovo nas tera da se zagledamo u sopstvenu dušu i dušu našeg naroda jer ne može biti stvarne pravde niti stvarnog mira sve dok čovek ili žena mogu biti progonjeni zbog toga ko su ili na koji se način mole - istakao je Skot i dodao:\nNadamo se da ćemo se u ovom mračnom času iznova zavetovati da poštujemo jedni druge, da volimo bližnje i da se zajedno sa svim pripadnicima različitih nacija, rasa i vera ponovo posvetimo traženju mira i sloge".\nAmbasador je zahvalio predstavnicima Vlade Srbije, Grada Beograda i jevrejske zajednice Beograda na gestu solidarnosti sa Pitsburgom i narodom SAD-a u ovom, dodao je, bolnom času.\nPrisutnima se obratio i istaknuti član Jevrejske opštine Beograd Avram Izrael koji je rekao da je žrtva napada u sinagogi u Pitsburgu bila i 97 godina stara Nona Rose koja je, kako je dodao, preživela Holokaust, ali ne i ubicu.\n- Danas je Beograd Pitsburg. Danas je Beograd svet. Danas se Beograd pridružio metropolama širom sveta u tuzi, bolu i iskrenom saosećanju sa porodicama žrtava. Ne znamo šta će biti sutra, prekosutra. Imamo samo veru u budućnost čoveka, ali jedno znamo, ako je ikada bilo doba kada Jevreji treba da istraju - to je ovo doba - rekao je on.\nU pucnjavi u sinagogi u Pitsburgu u subotu ubijeno je 11 osoba.\nNapadač Robert Bauers (46) je uleteo u sinagogu i otvorio vatru uz povike "svi Jevreji moraju da umru".\nPUCNJAVA U SINAGOGI U PITSBURGU: Najmanje osam osoba ubijeno, napadač uhapšen! (FOTO+VIDEO)\nNapadač na sinagogu optužen po 44 tačke, umesto 29


Већа безбедност у Спомен парку “Чачалица”\nVeća bezbednost u Spomen parku “Čačalica”\nShodno slovu zakona, u Spomen parku “Čačalica” biće angažovana profesionalna služba obezbeđenja.\nNatpisi u pojedinim medijima doveli su u zabludu građane o ingerencijama budućih čuvara reda na omiljenom izletištu Požarevljana.\nUslovima javne nabavke koju je Gradska uprava Požarevca raspisala za poslove fizičko-tehničkog obezbeđenja Čačalice predviđeno je angažovanje četiri radnika, jedan u svakoj smeni. U tehničkoj specifikaciji ove javne nabavke, između ostalog, stoji:\n– Za vreme vršenja poslova fizičke zaštite, službenik obezbeđenja OVLAŠĆEN je da proveri identitet lica koje ulazi ili izlazi iz objekta ili prostora koji se obezbeđuje i u samom štićenom prostoru, pregleda lice ili vozilo na ulazu ili izlazu iz objekta ili prostora i u samom štićenom prostoru, zabrani neovlašćenim licima ulaz i pristup u objekat ili prostor koji se obezbeđuje. Takođe, službenik obezbeđenja ovlašćen je i da naredi licu da se udalji iz objekta ili prostora koji se obezbeđuje, ako se lice tu neovlašćeno nalazi, upozori lice koje svojim ponašanjem ili propuštanjem dužne radnje može ugroziti svoju bezbednost, bezbednost drugih ili izazvati oštećenje i uništenje imovine. Obezbeđenje može i da privremeno zadrži lice koje je zatekao u objektu ili prostoru u vršenju krivičnog dela i težih prekršaja narušavanja javnog reda i mira, do dolaska policije. Navedena ovlašćenja službenik obezbeđenja može primeniti i upotrebiti samo u štićenom objektu ili prostoru. – stoji u tekstu tehničke specifikacije.\nSlučajnim ili namernim propustom pojedini mediji su naveli da će pripadnici obezbeđenja biti u obavezi da sve građane u Spomen parku Čačalica legitimišu, pretresaju, ili da im, po sopstvenom nahođenju, zabrane ulaz ili narede da napuste štićeni prostor. Sve to je uznemirilo građane i navelo na pomisao da će na Čačalici vladati neki poseban režim očuvanja reda i mira, naveo je zamenik načelnika Gradske uprave Grada Požarevca.\nIstina je da je ova javna nabavka potpuno u skladu sa Zakonom o privatnom obezbeđenju i članom 46. koji propisuje sva ovlašćenja službenika obezbeđenja, uključujući i nošenje oružja. Takođe, javna nabavka propisuje i da mogu konkurisati samo firme sa licencom dobijenom od strane nadležnih službi.\nPored toga, obezbeđenje sa istovetnim ingerencijama je već dve godine angažovano na požarevačkom hipodromu i nije zabeležen nijedan slučaj prekoračenja ovlašćenja kao i bilo kakvih neprijatnosti po prolaznike.


“Fukcionalno znanje - učenje je igra“ održan seminar u prepunoj sali Skupštine grada Kragujevca - iKragujevac\nutorak, 18 septembar 2018 15:34\nTradicionalno početkom školske godine u većim gradovima Srbije realizujemo besplatno predavanje za roditelje, na koja dolaze vaspitači i učitelji, kako bi saznali šta ima novo i da im ukažemo da neke greške koje naprave u razvoju deteta mogu da ih oštete za celi život, kaže Rajović. Razvoj mozga i kako greške roditelja mogu da uspore i oštete njegov razvoj jedna je od tema naših seminara, a kao ključni faktor Rajović navodi prezaštićivanje. On objašnjava da dete kao biološka jedinka mora da trči, padne, popne se na drvo. Imajući u vidu da se razvojem motorike razvija i mozak, roditeljskim zabranama da to ne čine, odnosno blokiranjem razvoja motorike utiče se i na razvoj kognitivnih sposobnosti.\nS obzirom na to da je funkcionalno znanje prioritet svake države Evrope, jer se stalno pojavljuju nova zanimanja, koja pre deset godina nisu ni postojala naša veoma važna tema je razvoj inteligencije i koje to igre aktiviraju misaone procese kod deteta. Današnjim sistemom obrazovanja mi spremamo decu za zanimanja koja neće postojati za 20 do 30 godina. Funkcija škole i obrazovnog sistema je da učimo decu da misle i da povezuju informacije, a ne da uče napamet, ističe Rajović.\nZa predavanja o NTC metodi učenja je uvek veliko ineteresovanje, jer roditelji uočavaju probleme i hoće da vide šta ima novo. Takođe nam i učitelji govore da je svaka nova generacija prvaka slabija od prethodne. To znači da problem nastaje pre škole, ali ne u vrtiću i od strane roditelja, već zbog promene okruženja, tvrdi Rajović i dodaje da zbog toga moramo da menjamo metode i pomognemo deci, jer ako ostavimo iste metode deca će nam biti sve slabija i postavlja se pitanje šta ćemo dobiti za deset godina.\nNTC sistem učenja, čiji su rezultati kod dece vidljivi već posle dva do tri meseca, realizuje se u 28 država Evrope, a kao akreditovani program od strane Ministarstva obrazovanja predaje se na fakultetima, sprovode obuke po školama i vrtićima i preko projekata EU u još 20 zemalja.\nPredavanje u Kragujevcu u saradnji saradnji sa Savezom udruženja učitelja Srbije, organizovao je “Kragujevački razvojni centar za kvalitetno obrazovanje - KRCKO“ uz podršku lokalne samouprave.\nGrad Kragujevac je zajedno sa Vladom Republike Srbije u poslednjih nekoliko godina uložio oko pet miliona evra u rekonstrukciju i izgradnju novih školskih objekata, osnovnih i srednjih škola na teritoriji grada, podsetio je prof. dr Nedeljko Manojlović, pozdravljajući učesnike skupa. Grad podržava i kvalitativne programe i projekte iz oblasti obrazovanja kakav je i ovaj - programe, u cilju podrške razvoja kvalitetnog obrazovanja, podsticanja razvoja funkcionalnog znanja i primene NTC programa u našem gradu. Biti funkcionalno pismen znači protumačiti kontekst u okviru kojega je i podatak dat, shvatiti i dovesti stvari u određenu vezu i koristiti naučeno znanje u različitim situacijama. Funkcionalna znanja je potrebno razvijati od ranog detinjstva, tj od vrtića što ovaj program i podrazumeva. Ovaj vid znanja trebalo bi da podigne nivo razmišljanja, povezivanja i zaključivanja, kazao je prof. dr Manojlović.\nkragujevac\tSkupština Grada Kragujevca\tgradska uprava\tlokalna samouprava


Ambasada Savezne Republike Njemačke Sarajevo - Međunarodna parlamentarna stipendija (IPS)\nVi ste ovdje Međunarodna parlamentarna stipendija (IPS)\nSliku povećati Njemački Parlament (Bundestag) u saradnji sa Slobodnim univerzitetom Berlin, Humboldt-univerzitetom u Berlinu i Tehničkim univerzitetom Berlin svake godine dodjeljuje oko 120 stipendija za mlade apsolvente iz 28 nacija. Program traje svake godine od 01. marta do 31. jula.\nTrenutno u zemlje učesnice spadaju: Albanija, Armenija, Azerbejdžan, Bjelorusija, Bosna i Hercegovina, Bugarska, Estonija, Francuska, Gruzija, Izrael, Kazahstan, Kosovo, Hrvatska, Latvija, Litva, Mekedonija, Moldavija, Crna Gora, Poljska, Rumunija, Srbija, Slovačka, Slovenija, Češka, Ukrajina, Mađarska i SAD. Sliku povećati Zgrada njemačkog parlamenta (© Deutscher Bundestag/Lichtblick, A. Melde)\nU okviru cjelodnevne akt Sliku povećati Stipendisti IPS-programa (© Deutscher Bundestag) ivnosti stipendisti se upoznaju sa različitim zadacima jednog poslaničkog ureda. Pri tome se veliki značaj pridaje aktivnom sudjelovanju: U to spadaju stručni elaborati, pisanje govora, članaka i pisama, pripremanje sjednica kao i obavljanje sekretarijatskih dužnosti. Pored toga, stipendisti prate svoje poslanke na sjednice komisija, frakcija i drugih tijela i pri tome dobivaju uvid u unutrašnje funkcionisanje, odnose i tokove postupaka rada Parlamenta. Predviđena je takođe i jedna posjeta izbornoj jedinici poslanika.\nNjemačko-francuska parlamentarna stipendija počinje sredinom oktobra, a završava 31. jula svake godine. Francuski stipendisti su u zimskom semestru upisani kao studenti Humboldt-unverziteta u Berlinu. Zainteresovani se s pitanjima mogu direktno obratiti Humboldt-univerzitetu u Berlinu. Sliku povećati Zasjedanje parlamenta (© Deutscher Bundestag)\nKrajnji rok za prijavu je 30. juna 2018. godine, a formulare za prijavu kao i druge informacije možete naći pod: www.bundestag.de/ips\nUkoliko imate dodatnih pitanja, molimo da se obratite Ambasadi na: sarj%27%diplo%27%de,info


Održan Fašnik u Goričanu prepun kreativnih, zanimljivih i maštovitih maski | Općina Goričan\n23. Veljača 2020. 10:21\nKako je bilo pogledajte u fotogaleriji!\nvlažnost zraka: 30%\nvjetar: sjeveroistočni NE, 3,36 m/s\ntlak zraka: 1023,2 hPa


Pozivni broj 01951 / +441951 / 00441951 / 011441951, Ujedinjeno Kraljevstvo\nPozivni broj 01951 (+441951 / 00441951 / 011441951)\nPozivni broj: 01951 (+441951)\n01951 je pozivni broj telefonskog okruga za Colonsay. Za fiktivni broj telefona 3827156 i pozivni broj grada 01951, broj za pozivanje je 01951 3827156. A Colonsay se nalazi u Ujedinjeno Kraljevstvo.\nPrefiks pozivnog broja grada dodeljuje broj telefona pretplatnika određenoj lokaciji. Pored pozivnog broja grada, postoje i druge vrste prefiksa: prefiksi međunarodnih država, prefiksi pružalaca usluga mobilne telefonije i prefiksi raznih usluga. Oni se kombinuju tako da odgovaraju za nekoliko svrha. Prilikom pozivanja iz jedne države u drugu u slučajevima kada primalac poziva ima fiksnu liniju, prefiks države se kombinuje sa pozivnim brojem grada i brojem pretplatnika. Za fiktivni broj telefona 3827156, pozivni broj grada 01951 (Colonsay) i Državni pozivni broj 0044, broj za pozivanje je 0044 1951 3827156. Ako se poziv upućuje na mobilni uređaj, Državni pozivni broj se kombinuje sa prefiksom pružaoca mobilnih usluga i brojem pretplatnika. Ako se poziv upućuje pretplatniku u istoj državi, Državni pozivni broj se može izostaviti. U slučaju nacionalnih poziva sa jedne fiksne linije ka drugoj, pozivni broj grada se takođe može izostaviti u mnogim državama kada oba pretplatnika imaju isti pozivni broj grada. Naravno, pozivni broj grada se takođe mora birati, u ovom slučaju 01951, naročito u državama u kojima su pretplatnici u mogućnosti da zadrže isti broj telefona nakon preseljenja na drugu lokaciju ili u drugi grad.\nAko ste van Ujedinjeno Kraljevstvo i želite da pozovete osobu u Colonsay, pored pozivnog broja, treba vam i pozivni kod zemlje koju želite pozvati. Pozivni kod za Ujedinjeno Kraljevstvo je +44 (0044), pa ako ste u Srbija i želite da pozovete osobu u Colonsay, morate da dodate +44 1951 njegovom broju telefona. Nula ispred pozivnog broja telefonskog okruga je u ovom slučaju izostavljena. Za fiktivni broj telefona 3827156, pozivni broj grada 01951 (Colonsay) i Državni pozivni broj 0044, broj za pozivanje je 0044 1951 3827156.


Beta 8. jula 2020. 01:06\nProtesti širom sveta: Srušen spomenik trgovcu robljem u Britaniji,…\nSpontaniPROTEST ISPRED SKUPŠTINEZbog vanustavnog uvođenja policijskog časa u Beogradu, od strane lažnog predsednika Srbije.Idemo uživo na lice mesta:\nGepostet von Čuvari/ke vatre am Dienstag, 7. Juli 2020\nDemonstranti su skandirali „izdaja, izdaja“ i pevali „Oj Kosovo Kosovo“, „lopovi, lopovi“, „Ostavka, ostavka“ i uvreda na račun Vučića, dok su policajcima skandirali bacite štitove.\nBivši poslanik Dveri Srdjan Nogo je za TV N1 rekao da ne zna čije su pristalice okupljene i da „ovde treba da se rešava jedan bolesnik koji uništava ceo narod.“\nNogo se na platou ispred Skupštine pojavio na početku protestaa posle 20 časova, ali su mu okupljeni skandirali „Nogo idi kući“.\nNekoliko desetina gradjana Novog Sada protestovalo je večeras u centru gradNekoliko desetina gradjana Novog Sada protestovalo je večeras u centru grada nakon najave uvodjenja vanrednog stanja u Beogradu, a možda i u drugim gradovima Srbije.\nAšimi: Proglasivši me islamskim fanatikom hteli da sakriju Markovića Palmu i…\nAšimi: Proglasivši me islamskim fanatikom hteli da sakriju…\nIgor Jurić: Potpuno sam siguran da službe znaju za pedofile…


Nikko auto na daljinsko upravljanje Cannonball 0124212: Igračke sa daljinskim upravljanjem: SveZaKucu.rs Prodaja, Cena, Beograd, Srbija\nKarakteristike proizvoda: Nikko auto na daljinsko upravljanje Cannonball 0124212\nAutomobil na daljinsko upravljanje\nRazmera automobila: 1:24\nKreće se napred i nazad\nRadi na frekvenciji 40MHz\nMaksimalna brzina 5.5 km/h\nRadi pomoću 4xAA baterije i 1x9V (kupuju se posebno)\nDimenzije vozila: 18x12x10cm\nOpis proizvoda: Nikko auto na daljinsko upravljanje Cannonball 0124212\nAutomobil na daljinsko upravljanje, napravljen u razmeri 1:24. Kreće se napred i nazad, radi na frekvenciji od 40MHz. Maksimalna brzina 5.5 km/h. Namenjen je za uzrast 4 i više godina. Potrebne su 4xAA i 1x9V baterije (kupuju se posebno). Dimenzije vozila 18x12x10 cm.\nIzdiktirajte operateru šifru proizvoda - šifra ovog proizvoda je: 26650\nSifra 26650, kolicina (za 1 komad kucate 1, za 3 komada 3), Ime i prezime, Adresu isporuke, Poštanski broj, Grad, Kontakt telefon, e-mail adresu (e-mail adresa nije obavezna)\nPrimer: Sifra 26650, 2, Pavle Milosevic, Obalska 18, 11000, Beograd, 063123123, pavmi@szk.com


Deponije u Srbiji: Ekološke tempirane bombe - BBC News na srpskom\nProlazeći magistralom pored Prijepolja, u oči upada brdo smeća na „privremenoj" deponiji Stanjevine koja se prostire oko kilometar uz reku Lim.\nJavno komunalno preduzeće iz tog mesta ovde svakodnevno baca oko 30 tona različitog otpada - iako je njeno zatvaranje davno najavljeno.\nOve „ekološka tempirana bomba", kako je vide meštani obližnjeg naselja Zalug, gori od ponedeljka 5. avgusta uveče a stanje je „nikad gore" - gotovo cela limska dolina je u dimu i smradu. Proglašena je vanredna situcija, a vatrogasci kažu da je saniranje požara otežano zbog debljine naslaga, kao i da nije izvesno kada će biti ugašen, prenosi lokalni portal PP Media.\n„Svakog trenutka može da se desi eksplozija. Tu ima i mrtvih životinja i kojekakvog hemijskog otpada, industrijskog, sve i svašta se trpa i sada kada se to zapalilo, zaista je nesnošljivo", za BBC na srpskom kaže Esad Hodžić iz Zaluga.\nIzmeđu divljih deponija kojih je na hiljade širom zemlje, i 164 opštinskih i zvanično registrovanih gde ide većina đubreta - nema suštinske razlike jer su efekti na životnu sredinu isti, ističu stručnjaci za BBC na srpskom.\nAutor fotografije, Alem Rovčanin\nŠiroka par stotina metara, dugačka oko kilometar, a na nekim mestima visoka nekoliko metara - ovo je deponija kod Prijepolja u požaru.\nVećina deponija na koje odlazi prikupljeni otpad u Srbiji ne zadovoljava sanitarne standarde, za BBC u dopisu navodi Agencija za zaštitu životne sredine - što znači da štetne i opasne materije završavaju u zemljištu, u biljkama i životinjama, u vazduhu koji udišemo, u vodi koju pijemo i hrani koju jedemo.\nVeća ulaganja u infrastrukturu i sistem za skupljanje đubreta, reforma javnih komunalnih preduzeća kao i oštrije kazne za sve koji ne odlažu otpad po propisima su neka od rešenja koja predlažu stručnjaci - od zaštitnika životne sredine do Fiskalnog saveta Srbije.\nSva naša smetlišta\nNaše đubre je u nama.\n„Filtracijom kroz đubre, voda sa raznim štetnim materijama dospeva u zemljište, iz zemljišta stiže do biljaka, iz biljaka do životinja, a preko njih i do nas i naših tanjira", objašnjava za BBC Tanja Petrović, izvršna direktorka Mladih istraživača Srbije.\nNedeljno u sebe unesemo oko pet grama plastike - proporcionalno jednoj kreditnoj kartici, a najveći izvor mikroplastike koju unosimo je voda, podaci su Svetske organizacije za prirodu.\nNaše nesortirano đubre mahom ide na jednu od opštinskih deponija, a po podacima iz Strategije upravljanja otpadom svaki stanovnik Srbije proizvede godišnje oko 318 kilograma smeća.\nTaj otpad uglavnom ne prolazi ni kroz kakav tretman pre odlaganja - ostaci hrane, organski otpad, plastika, karton, kućna hemija, i ko zna šta sve ne - samo se sruči u zemlju.\nZamislite sada kišu i sneg koji padaju na tone i tone otpada na smetlištima širom zemlje, a zatim sve što je u njemu se rastvara i praktično cedi kroz zemljište.\nJavna komunalna preduzeća odlažu otpad na barem 123 ovakva smetlišta, od kojih značajan broj ne ispunjava „ni minimum tehničkih standarda" i predviđeno je njihovo zatvaranje, kažu iz Agencije za zaštitu životne sredine za BBC na srpskom.\nIako se ove deponije nalaze na zemljištu koje je u vlasništvu Republike Srbije, čak 70 odsto njih nije predviđeno prostorno-planskim dokumentima i nemaju urađenu studiju o proceni uticaja na životnu sredinu, niti potrebne dozvole, navode iz Agencije.\nKao jedan od verovatno najekstremnijih primera ovakvih smetlišta gde javna komunalna preduzeća bacaju otpad Petrović ističe baš prijepoljsku deponiju Stanjevine.\nMeštani Zaluga već skoro 20 godina zbog ove nesanitarne deponije imaju probleme - umesto da se ukloni, planina đubreta raste, a otpad povremeno upada u reku ili na put. Kažu da se često čuju eksplozije od nataloženih zapaljivih gasova poput metana od kojih lako izbija požar.\nPored akutne opasnosti po zdravlje, nekontrolisano gomilanje đubreta na ovoj deponiji može dovesti i do „stvarne katastrofe širih razmera".\n„Mi svakodnevno strahujemo da bi ona mogla da kompletno sklizne u Lim i da zatvori tok reke", kaže Esad Hodžić i ističe da lokalna vlast pokazuje nesposobnost i nedostatak želje i odgovornosti da nađe rešenje uprkos brojnim apelima i protestima meštana.\nOpština Prijepolje je dobila tri miliona dinara za saniranje i zatvaranje deponije Stanjevine, a prema odluci Vlade Srbije otpad treba da se usmeri na regionalnu deponiju u Užicu, prenosi list Danas. A da bi se to desilo, potrebno je da se završe radovi na proširenju užičke deponije.\nOzbiljna opasnost po zdravlje i prirodu\nDeponije su, i divlje i opštinske, veliki zagađivači, ali i velika opasnost - požari su česti, a moguće je i širenje zaraza.\n„Ne postoji kontrolisano odvođenje deponijskog gasa koji nastaje razgradnjom otpada u deponiji, što može dovesti do požara ili eksplozije.\nProcedne vode se ne sakupljaju niti prečišćavaju, što ugrožava podzemne i površinske vode i zemljište zbog visokog sadržaja organskih materija i teških metala", kažu iz Agencije za zaštitu životne sredine.\n„Samo jedan litar motornog ulja može da zagadi do milion litara pijaće vode", ističe za BBC na srpskom Igor Jezdimirović, predsednik udruženja Inženjeri zaštite životne sredine.\nDoktor Danko Jović iz Zavoda za zaštitu prirode objašnjava da se na ovakvim mestima povećava broj glodara koji prenose razna oboljenja, a za njima i čitav niz predatorskih vrsta, od zmija do lisica i vukova.\nTakođe, baca se i otpad poput papira i kartona koji je moguće reciklirati, umesto da se seku nove šume, navodi Jezdimirović.\nStrategijom upravljanja otpadom predviđena je izgradnja 26 regionalnih sanitarnih deponija, a do sada izgrađeno 10.\n164 registrovanih opštinskih deponija\n70% nema potrebne dozvole i procene uticaja na životnu sredinu\n"Većina"ne zadovoljava tehničke standarde, predviđeno zatvaranje\n2170registrovanih divljih deponija\n20%komunalnog otpada završi na divljim deponijama\nKako i koliko Srbija „čisti dvorište"\nSrbija je 2010. godine donela državnu Strategiju upravljanja otpadom koja ističe ove godine i prema Jezdimiroviću, nije dala očekivane rezultate.\nNjome je predviđena izgradnja 29 regionalnih sanitarnih deponija, 44 transfer stanica, 17 reciklažnih centara, sedam centara za kompostiranje i četiri spalionica - do 2019. godine.\nPrema podacima Agencije, od 2010. do 2017. je izgrađeno tek deset sanitarnih deponija. Nezvanično, privode se kraju radovi na još sedam - što je čak i skupa daleko od dovoljnog, smatra Petrović.\nPitanje izgradnje preostalih sanitarnih deponija nije prioritet onih koji donose odluke, i na državnom i na lokalnom nivou, jer traži ulaganja koja su duža od jednog mandata, ocenjuje Jezdimirović.\nPored toga, lokalne samouprave često nemaju sredstva, a imaju odgovornost i nadležnost.\n„Neke od njih ne mogu da ispoštuju taj zakon jer ili nemaju sredstava ili nema političke volje", kaže Petrović.\nMladi Podgoričani zarađuju na otpadu\nŠta su sanitarne deponije i zašto su nam potrebne?\nSanitarna deponija, u skladu sa propisima EU, ima zaštitu zemlje koja sprečava da đubre i štetne materije prodru do podzemnih voda, gasne bunare za sakupljanje štetnih gasova, sistem za kompostiranje, kao i postrojenja za preradu otpadnih voda.\nRegionalne sanitarne deponije izgrađene do 2017. nalaze se u Užicu, Lapovu, Kikindi, Jagodini, Leskovcu, Pirotu, Sremskoj Mitrovici i Pančevu, dok su dve lokalne u Vranju i Gornjem Milanovcu, po evidenciji Agencije za zaštitu životne sredine.\n„Sve ostalo se može smatrati divljim", smatra Petrović, a saglasan je i Jezdimirović.\nMeđutim, pored velikih novčanih ulaganja neophodnih za gradnju preostalih deponija i zatvaranje postojećih, neophodno je uspostaviti sistem upravljanja tim otpadom.\nTo podrazumeva mere kojima bi se smanjila količina otpada, ponovnu upotrebu onog koji je moguće koristiti, reciklažu, energetsko iskorišćenje smeća, kao i deponovanje.\nČekajući da se to desi, većina opštinskih smetlišta se „na mišiće" održava u životu.\n„Ako na sanitarne deponije budemo odlagali sav otpad pre njegove separacije i tretmana, vrlo brzo ćemo i njih zatrpati", ističe Jezdimirović.\nAutor fotografije, Zoran Milich / Getty\nPlastične flaše, kese i drugo đubre često završe u našim rekama, baš kao ovo u Dunavu.\nDivlje deponije kao pečurke\nNa divljim deponijama koje niču na svakom koraku završi, prema procenama, petina komunalnog smeća Srbije.\nIma ih oko 4.500 po navodima ministra zaštite životne sredine Gorana Trivana, dok Agencija za zaštitu životne sredine pominje oko 2.170.\nKoliko god da ih ima - štetne su i opasne.\n„U većini slučajeva divlja smetlišta se nalaze u seoskim sredinama", navode iz Agencije za zaštitu životne sredine.\nOna nastaju najčešće zbog nedostatka sredstava za pružanje najosnovnijih usluga kao što su sakupljanje, transport i sanitarno odalaganje otpada, navode iz Agencije za zaštitu životne sredine.\nSelima nedostaje, pre svega, sitna infrastruktura poput kontejnera, a i samo odvođenje otpada je jako loše organizovano, kaže Petrović.\n„Ljudi nemaju gde da bacaju, već smisle sami šta će s tim", dodaje ona.\nSamo dva od 25 sela, koliko ih je u opštini Sokobanja, ima organizovan odvoz smeća, zbog čega na svakom koraku niču divlje deponije i pretpostavlja se da ih ima stotinak, pišu Južne vesti.\nNema racionalnog objašnjenja zašto smeće često završi baš u blizini reka i jezera, osim narodnog verovanja da „voda nosi sve" - od zlih čini do đubreta, smatra Petrović.\nMnoge od ovih deponija je skoro nemoguće očistiti jer nastaju na nepristupačnim mestima poput jama i vrtača.\nNa uklanjanje divljih deponija troše se milioni dinara - samo u Nišu je izdvojeno četiri miliona ove godine - ali često ponovo izniknu - te mnogima deluje da je njihovo saniranje Sizifov posao i rupa bez dna.\nGrađani kao aktivisti\nIako javnost u Srbiji sve više prepoznaje problem postupanja sa otpadom, ne oseća ga i ne doživljava kao svoj, već kao tuđi, ocenjuju iz Agencije za zaštitu životne sredine.\nDr Jović dodaje da stanovništvo mora da bude više informisano o uticaju deponija na životnu sredinu kako bi se izgradili drugačiji stavovi, navike i ponašanje za očuvanje prirode.\nI zaista, sve je više inicijativa građana da se đubre ukloni - bilo samoorganizovano u akcijama čišćenja ili prijavljivanjem problema nadležnim organima.\nDivlje deponije, smeće pored reka i na ulicama bile su najčešće pritužbe koje su građani Leskovca slali zaštitniku građana.\nU Somboru, moguće je prijaviti komunalni problem i preko veb aplikacije, a na teritoriji Beograda i preko Tvitera.\nIpak, „sistem ne sme da se zasniva na entuzijazmu pojedinaca ili grupica koje se bune i svesni su da nešto ne valja", ističe Tanja Petrović.\nOvoj porodici zaštita životne sredine nije samo sporedna aktivnost, već način života.\nŠta je rešenje za naše đubre?\nPoštovanje zakona i veća ulaganja u infrastrukturu.\nSama po sebi, izgradnja regionalnih deponija može mnogo doprineti rešavanju problema imajući u vidu da većina gradova i opština nema trajno rešeno pitanje odlaganja smeća, smatra dr Jović.\nMeđutim, neophodno je i sprovođenje sistematske kontrole i kaznene politike za sve koji nelegalno bacaju otpad, kako se ne bi pojavljivale nove divlje deponije, dodaje on.\n„Potrebno je i da se pooštri kaznena politika ka opštinama i gradovima koji se ne bave ovim pitanjem i truju građane divljim - gradskim deponijama", ističe i Jezdimirović.\nNisu samo ekolozi svesni problema koje Srbija ima sa smećem. I stručnjaci Fiskalnog saveta uvideli su da je drastično povećanje ulaganja u zaštitu životne sredine i društveni i fiskalni prioritet.\nJedan od tri ključna problema je prikupljanje i tretman otpada, kojem je znatno doprineo dugogodišnji neodgovoran odnos države, piše u analizi Saveta.\nProcenjuje se da su za rešavanje nagomilanih problema lošeg upravljanja otpadom u Srbiji potrebne investicije od oko 1,5 milijarde evra, a iz Saveta ističu brojne pozitivne efekte ulaganja u zaštitu životne sredine, kao i neophodnost reformisanja javnih komunalnih preduzeća.\nElektronski otpad u grafikonima: Kako svet godišnje baca 62 milijardi dolara\nJedna od tih reformi je, po rečima Tanje Petrović, i način naplate odglaganja otpada - u Srbiji se plaća po kvadratu stana, a ne po količini koju svako proizvodi. U mnogim evropskim zemaljama je usvojen model „plati koliko bacaš" kojim se građani stimulišu da smeće razdvajaju pre bacanja.\nFiskalni savet smatra da budžetska stabilnost neće biti ugrožena investicijama i reformama, dodajući da trenutno postoje sredstva u budžetu koja se mogu odvojiti za rešavanje problema.\nTo je „prilika koju ne bi trebalo propustiti", zaključak je saveta.\nAli vlasti u Srbiji još uvek nisu razmotrile ove preporuke.\nA šta mogu pojedinci?\nIgor Jezdimirović smatra da mogu da vrše pritisak na odgovorne i one koji donose odluke, ali i same sebe. Da, gde god je moguće i bez obzira na nedostatak finasijsku motivaciju, razdvajaju otpad i šalju na recikliranje ono što je moguće ponovo iskoristiti.\nSuština je jednostavna: „Zakon, kazna, stimulacija", zaključuje Petrović.\nNajveći ekološki problemi Balkana: Prljavi kopovi i uništavanje reka\n„Zarađujem od umetnosti od papira“\nVideo, Deportacija Novaka Đokovića - šta kažu ljudi u Beogradu, Trajanje 2,02\nVideo, Da li drveće pamti, Trajanje 2,38\nPoslednji put ažurirano 19 septembar 2021


M. D.\t 2. decembra 2016. 10:03\nFudbaler Crvene zvezde Dušan Anđelković izjavio je da mu je krivo što njegova ekipa nije iskoristila da pobedom protiv Mladosti iz Lučana poveća bodovnu prednost na tabeli Superlige Srbije.\nCrvena zvezda je na svom terenu protiv Lučanaca odigrala nerešeno 2:2, iako je više od 40 minuta imala igrača više i baš u tom periodu primila drugi gol.\n“Krivo nam je što nismo pobedili i iskoristili remi Vojvodine i Partizana. Ušli smo dobro u utakmicu, ali smo primili gol iz polukontre. Mladost je dobro igrala pozadi, cvrsta su ekipa. Napadali smo, preokrenuli, imali i igrača više, a nismo ni pomišljali da mogu da naprave onakav kontranapad sa desetoricom. Radivojević je odlično pogodio za izjednačenje”, rekao je Anđelković posle utakmice, a prenosi klupski sajt.\nAnđelković, strelac gola na jučerašnjem meču, ističe da ekipa mora što pre da zaboravi remi sa Mladosti i okrene se narednim obavezama.\n“Imali smo posle mnogo polušansi, ako ne stopostotnih, ali nismo uspeli da postignemo treći gol. Moramo da zaboravimo rezultat jer već za tri dana imamo novu utakmicu”, kaže Andelković.\nDuel Crvene zvezde i Mladosti ostao je u senci povrede Srđana Plavšića, što je prema rečima iskusnog levog beka mnogo uticalo na aktuelnog šampiona.\n“Povreda Plavšića nas je omela, njegova brzina bi nam značila. Sa druge strane, i Luka Adžić je odigrao dosta dobro, s obzirom na njegove godine. Nebitno je da li je moglo da bude osam bodova prednosti, manje, ili više, uvek je svima krivo kada se kod kuće ne pobedi protivnik”, zaključio je Anđelković.\nFudbaleri Crvene zvezde u narednom 19. kolu Superlige gostuju Voždovcu u nedelju od 13 sati.


Volf najbrži u Šapcu – Dnevni Magazin\nVolf najbrži u…\n“Bila je jako brza etapa od početka, ali sam u jednom trenutku krenuo u beg, niko me nije ispratio i uspeo sam da dođem do pobede. Bio sam na ovoj trci pre dve godine i mogu vam reći da je organizacija još bolja nego tada. Ne znam šta da očekujem u preostala tri dana, ali se nadam da ću završiti među 20 najboljih jer mi sprint nije baš jača strana, a pred nama su dve etape, po konfiguraciji izrazito ravničarske”, rekao je Volf.\n“Posebno sam srećan što smo proslavu dana našeg grada uveličali ovako eminentnim događajem koji je značajan ne samo za Šabac, nego za Srbiju i Republiku Srpsku” rekao je gradonačelnik Šapca Aleksandar Pajić.\n“Beograd organizuje mnogo događaja tokom godine, ali nam je ovaj najdraži jer spaja isti narod iz dve zemlje, ali i ceo Balkan. Već 15. put pokazujemo da smo zajedno i u sportu i životu”, rekao je Vesić.\n“Svake godine se radujem trci koja je jedan od najbolji simbola spajanja našeg naroda. Trka je izuzetno značajna za privredni i turistički razvoj Republike Srpske i Srbije, je okuplja učesnike iz svih krajeva sveta”, rekao je šef predstavništva Republike Srpske u Srbiji Mlađen Cicović.


I sa fakultetskom diplomom teško do posla (SETimes.com)\nI sa fakultetskom diplomom teško do posla\nIako je školski sistem u zemljama regiona proteklih godina reformisan, kritičari tvrde da i dalje ne ispunjava zahteve današnjeg tržišta rada.\nMuhamet Brajšori za Southeast European Times iz Prištine -- 16.4.2012. Svršeni studenti sa diplomom na kraju često završe na poslovima koji nemaju veze sa onim što su studirali. [Laura Hasani/SETimes]\nNa to se žali veliki broj porodica koje odvajaju od usta da bi im deca završila studije, da bi na kraju došla u situaciju da ne mogu da se zaposle. I na Balkanu se mladi sa univerzitetskom diplomom suočavaju sa dva pitanja: nedovoljno poslova u ponudi i obrazovni sistem koji im ne obezbeđuje potrebne veštine koje zahtevaju poslodavci. Pored toga, kažu stručnjaci, po završetku srednjeg i fakultetskog obrazovanja ne dobijaju se diplome iz specijalizovanih, već iz opštih oblasti.\nErmal Krasnići, ekonomista u Kosovskom društvu za društvena istraživanja, kaže za SETimes: „Studenti uglavnom dobijaju teorijsku obuku koja je veoma slaba, a ne praktično iskustvo, zbog toga što univerziteti to ne zahtevaju. Ako ga, pak, i dobiju, preporuče ih za neko pripravničko mesto jer imaju vezu.“\nJaz između obrazovanja i tržišta rada uglavnom je rezultat nekompetentnih profesora, zastarelih obrazovnih metoda i nastavnog plana i programa, kao i malog broja raspoloživih radnih mesta.\nHazir Krasnići (49), direktor firme Krasnići Pablišing, lično je iskusio taj jaz. „U decembru su mi bili potrebni lektori i mislio sam da neću imati poteškoća da pronađem jednog“, kaže on za SETimes. „Onda sam, međutim, shvatio da 90 odsto ljudi koji su se javili na oglas ne mogu da rade taj posao; nisu posedovali potrebne jezičke sposobnosti, nisu mogli da lektorišu, a još manje su bili u stanju da pišu.“\nRina Beriša (23), koja je diplomirala na Univerzitetu u Tirani, kaže za SETimes da, kada se uzme u obzir kako je prošla, priželjkuje da je krenula drugačijim putem.\nStudenti se žale i na problem prenatrpanosti, koji utiče na kvalitet nastave koju dobijaju. [Laura Hasani/SETimes]\n„Godinu dana posle diplomiranja nisam imala posao. Znala sam da ću imati taj problem, ali sam to vreme iskoristila da se usavršavam i dodatno učim. Radila samo dosta volonterski upravo da bih nešto naučila. Za vreme studija nisam volontirala, jer sam smatrala da je to gubljenje vremena. Odbijanje da se volontira je jedan od razloga što studenti ne poseduju potrebne veštine.“\nLiridon Šehu, diplomirani pravnik iz Prištine, kaže da kvalitet nastave može da bude problem jer ima previše studenata. „Na pravnom fakultetu svake godine prime hiljadu studenata, koji dele istu zgradu sa studentima ekonomije, kojih se svake godine upiše isti broj, ako ne i više. Ne dobijamo potreban kvalitet jer nema dovoljno prostora. Nemoguće je imati kvalitet u prostoriji sa 100 ili više studenata, a nekim profesorima nije ni stalo do toga: samo ih interesuje da prime platu.“\nKvalitet bi zaista mogao da bude problem. Na nedavno objavljenoj listi najboljih 400 univerziteta na svetu nema univerziteta sa Balkana: pojavljuju se samo dva iz Turske. Slični tekstoviLoading\nTu je pitanje da li su bolji državni od privatnih univerziteta. Prema rečima Ermala Krasnićija, „mnogi kažu da privatni univerziteti nude najbolje obrazovanje. To je možda tačno za neke koji su kvalitetni, ali iz onog što smo imali priliku da vidimo, veća vam je šansa da nađete posao sa diplomom državnog univerziteta, zbog većeg kvaliteta i garancije da se 'diploma ne može kupiti'.“\nJedan stručnjak napominje da je potrebna nova generacija stručnjaka, kao što su, na primer, elektroinžinjeri. [Rojters]\nBaškim Imeri je njegov kolega sa diplomom pravnog fakulteta u Tetovu, Makedonija. Po njegovom iskustvu, „većina diplomiranih studenata radi u oblasti drugačijoj od one koju su studirali. Ili to, ili nemaju posao. Na tržištu nema dovoljno poslova. Mnogi pravnici ili ekonomisti rade u hotelima ili na farmama jer moraju nešto da rade“, kaže on za SETimes. Ermal Krasnići se slaže i ponavlja da je obrazovni sistem taj koji pogrešno usmerava mlade ljude. „Mnogi studenti provode vreme učeći oblasti u kojima ne mogu da pronađu posao. U mnogim oblastima, kao što su poljoprivreda, inženjerstvo i prirodne nauke, nema dovoljno diplomiranih stručnjaka da popune upražnjena radna mesta i u tim oblastima još uvek ima radnika starijih od 40 godina.“\nOn kaže da bi univerziteti trebalo da se više potrude da zadovolje potrebe tržišta rada usmeravajući studente prema oblastima gde postoji potencijal za zapošljavanje. „To znači da pravni i ekonomski fakultet više ne bi trebalo da upisuju hiljadu, već 100 studenata godišnje, a da poljoprivredni i mašinski/elektrotehnički fakultet treba da upisuju hiljadu novih studenata i ponude školarine kako bi motivisali studente i razvili nove nastavne programe. To su mere koje je potrebno preduzeti, ali ih ne shvataju ozbiljno jer bi to značilo da bi ljudi koji su ovlašćeni da donose odluke na univerzitetima mogli da izgube posao.“


Napad sa teritorije Jemena na američki razarač - Sputnjik Srbija\n05:10 14 Avgust 2020\n11:01 10.10.2016 (osveženo 14:28 10.10.2016) Preuzmite kraći link\n„Razarač Mejson je primetio dva projektila u razmaku od 60 minuta dok je plovio Crvenim morem u blizini obale Jemena. Oba projektila su pala u vodu pre nego što su stigla do broda“, izjavio je portparol Pentagona Džef Dejvis, preneo je Rojters.\nOn je rekao da na brodu nije bilo povređenih ni štete.\nAmerički razarač pokušao da „otera“ ruski brod od „Harija Trumana“\nAP navodi da je prethodno jedan brod Ujedinjenih Arapskih Emirata pretrpeo veliku štetu u sličnom raketnom napadu.\nU međuvremenu, sa teritorije Jemena je ispaljen još jedan projektil, a meta je, kako se čini, bila saudijska vazduhoplovna baza u blizini Meke, što je do sada napad najdublje u teritoriju te zemlje koji su izvršili šiitski pobunjenici i njihovi saveznici.\n„Pokret Huti negira da je gađao bilo koji brod u vodama Jemena“, rekao je Rojtersu jedan od njihovih funkcionera koji je želeo da ostane anoniman.\nHuti su ispalili niz projektila na Saudijsku Arabiju od kada je koalicija arapskih zemalja predvođena Saudijskom Arabijom pokrenula ofanzivu protiv njih u Jemenu u martu 2015. godine.


Najbolje fotografije netaknute prirode naše zemlje na izložbi u Nišu - juGmedia\nU EU info kutku u Nišu danas od 17 sati zvanično će biti otvorena izložba najboljih fotografija pristiglih na konkurs “Priroda u pozitivu”.\nNa izložbi će biti predstavljeno 19 najboljih fotografija sa konkursa koji su organizovali Delegacija Evropske unije u Srbiji i časopis „Nacionalna geografija“ na srpskom jeziku.\nOtvaranju izložbe u Nišu prisustvovaće i urednik Nacionalne geografije u Srbiji Igor Rill, a kako najavljuju organizatori, ovo će biti jedinstvena prilika da u neformalnom, opuštenom razgovoru saznamo kako funkcioniše Nacionalna geografija u Srbiji i kakav je pogled kroz čuveni žuti okvir svetskog brenda koji pruža uvid u svet geografije, kartografiije, istorije, ekologije, astronomije i drugih prirodnih i društvenih nauka.


Branislav Borenović, predsjednik PDP-a: Kriza u BiH ne jenjava, a sve je to zbog izbora (Video) | Infomedia Balkan\nPolitika | 28.Dec.2021 - 21:32 h\nBranislav Borenović, predsjednik PDP-a: Kriza u BiH ne jenjava, a sve je to zbog izbora (Video)\nSva kriza oko koje se govori u poslednje vrijeme dešava se zbog, kako kaže, nesretnih izbora. „Najvažnije je da politike sukoba i tenzija, svađa, ratova zamijenimo sa politikama ili takmičenjima u znanju, u vještinama, u tehnologijama, u zdravim konkurencijama, bez tenzija koje nam nameću aktuelne vlasti", rekao je u rubrici Bez uvijanja BN televizije Branislav Borenović, predsjednik PDP-a.\nOn je najavio da će PDP danas na Predsjedništvu stranke predstaviti program obnove Republike Srpske, a biće poznati i potencijalni kandidati za predstojeće opšte izbore.\nSva kriza oko koje se govori u poslednje vrijeme dešava se zbog, kako kaže, nesretnih izbora.\n"Ne postoji treći, četvrti ili peti put, postoje samo dva puta kojima ide Republika Srpska – postojećim, koji zagovara vladajuća oligarhija i put koji zagovaramo mi, iskreni ljudi u opoziciji, dovoljno snažni i odlučni i sa jednim značajnim brojem kvalitetnih i dobrih ljudi. Treba nam i pravićemo sistem u kom ćete ići u zatvor ako kradete, u kom ćete raditi projekte bez ugrađivanja.\nNa pitanja da li je to moguće uraditi, Borenović odgovara potvrdno.\n"Ako pričamo realno imamo dva mlada gradonačelnika Bijeljine i Banjaluke. Otvorili su brojne afere u svom gradu, a možete zamisliti koliko ih je tek na republičkom nivou. Otvaranje borbe protiv korupcije je važna stvar, ona je najveći neprijatelj Republike Srpske."\nBorenović je, kako navodi, po ko zna koji put pozvao pravosuđe da otvore krupne koruptivne afere.\n"Dovedite te afere do kraja, nemojte da mi ukazujemo prstom i kažemo „On ili ona su krivi“. Vi dovedite do kraja i neka svako nosi svoju odgovornost i neka ide u zatvor. I eto jasne poruke. Većina svoj posao ne radi onako kako treba, u prilog tome ide i primjer da je u 2019. godini u 19 različitih Tužilaštava u BIH u kojima radi 370 tužilaca bila je samo jedna potvrđujuća optužnica za visoku korupciju, što daje lažnu sliku da živimo u savršenoj državi", kaže on.\nNa pitanje da li je za sankcije koje su, kako je naveo američki ambasor u BIH Erik Nelson, na stolu, Borenović je kazao da je on za narodne sankcije.\n"Najproduktivnije sankcije su na izborima. Ljudi olovkom treba da sanckionišu. Pravosuđe treba da utvrdi sankciju za nekog ko je krao, narod treba da utvrdi da li je neko za 4 godine svog mandata dobro radio ili ne", dodao je on.\nBorenović ističe da su četiri godine od 2018-2022. veoma značajne jer je nakon 8 godina Srbin bio predsjedavajući Savjeta ministara BiH.\n"Umjesto da se to iskoristi za interese Srpske, Dodik to koristi za krizu i svjesno sa svojim koalicionim partnerima, sa Bakirom Izetbegovićem i Draganom Čovićem pravi vječitu krizu u ovih nekoliko godina mandata u kojima se trebalo iskoristiti da Republika Srpska zbog te pozicije i predsjedavajućeg Srbina iskoristi za neki svoj razvoj i napredak. Oni su nas dodatno izolovali, svaki dan slušamo crne vijesti o nama, slušamo o sankcijama, sve to ima implikacije na nekog ko bi možda da reinvestira ili neko ko bi da investira nešto novo – on će sigurno zaobići Republiku Srpsku i otići negdje drugo", naglasio je on.\nČlan predsjedništva BiH Milorad Dodik napravio je mnogo neprijatelja Republici Srpskoj, kazao je predsjednik PDP-a.\n"Danas imamo više neprijatelja nego prošle godine. Zbog jednog „prijatelja“ mi danas imamo 26 neprijatelja".\nNedavno se pojavila i vijest da je evropski komesar za proširenje Oliver Varhelji krajem novembra ove godine dogovorio je sa Miloradom Dodikom održavanje posebne sjednice Narodne skupštine Republike Srpske na kojoj je razmatrano pitanje prenosa nadležnosti, na pitanje šta to tačno znači i predstavlja Borenović odgovara:\n"Jasno je da je u pitanju vrlo perfidna, ali opasna i rizična politička igra Dodika i SNSD-a, koji krizu hoće da drže najmanje 270 dana. Valovima tih političkih kriza koje mogu imati svoje vrlo loše posljedice, ne samo po ekonomske, političke, nego i po sigurnosne prilike u ovoj zemlji."


Estetika i opšta stomatologija Beograd Savski Venac | S\nEstetika i opšta stomatologija Beograd Savski Venac\nDr Aleksandra Kostića 2, 11000 Beograd, Savski venac\nEstetika i opšta stomatologija Beograd Savski Venac |\nStomatološka ordinacija Inova Dent sa sedištem u Beogradu, posluje od 1988. godine.\nNalazimo se na adresi Dr Aleksandra Kostića 2.\nPonosni smo na saradnju sa mnogim zadovoljnim klijentima na teritoriji Beograda ali i cele Srbije.\nU piranju je ordinacija opšte stomatologije\nNaše radno vreme je od 10-18h radnim danima.\nOrdinacija opšte stomatologije Beograd Savski Venac


Piscina Comunale di Verolanuova : hoteli blizu, fotografije, adresa, Италија plan, blizu, rezervacija\nPiscina Comunale di Verolanuova (Италија)\nAdresa: Viale Italia, 9, Verolanuova\nU hotelu Loft Hotel pronaći ćete sve usluge, a posebno: Room Service, Sobe za nepušače, Perionica, Besplatan parking. Kategorija mu je tri zvezdice, a stil Porodičan.Na 16 minuta hodom udaljenosti od Nastavakcentra, ovaj hotel u ulici Via San Martino Del Carso,45 sa pozicijom severoistok za grad Manerbio, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samo nekoliko dana ili planirate duži boravak.Deo je lanca OBZ.Možete da se opustite zahvaljujući pogodnostima koje nudi hotel, kao što je na primer teretana. Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: konferencijske sale.Napomena:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju besplatan parking.Sakrijte\nNa 4 minuta kolima udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici Via Donatori Di Sangue, 13 sa pozicijom severoistok za grad San Paolo, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajetNastavake samo nekoliko dana ili planirate duži boravak.Stil ovog hotela za grad San Paolo je Luksuzan, a kategorija četiri zvezdice. U njemu ćete naći razne usluge, kao što su: Restoran, Room Service, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Novine, Sobe za nepušače, Poslovni centar, Perionica, Posluženje doručka u sobi , Besplatan parking, Ekspres prijava/odjava gostiju, Klimatizovano, Satelitska televizija.Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: terasa.Pripada hotelskom lancu YX.Ima brzu internet konekciju.Korisne informacije:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju parking uz naplatu.Sakrijte\nHotel ima 23 soba/e/u, i to od soba tipa Room do soba tipa Room. Cene najjeftinijih soba u hotelu Nigahotel kreću se od 4 225 dinar - Srbija . Pozicija ovog hotela je severozapad za grad Azzano Mella,Nastavak a nalazi se u ulici Via Milano 1, na samo 12 minuta hodom od centra grada.Stil hotela Nigahotel je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: n.a.. Sakrijte\nU hotelu NIGA HOTEL pronaći ćete sve usluge koje treba da ima hotel kategorije tri zvezdice za grad Azzano Mella: n.a.. Stil ovog hotela je Porodičan.Nalazi se u ulici VIA MILANO 1, pozicija mu je sevNastavakerozapad za grad Azzano Mella, a od centra je udaljen samo 14 minuta hodom.Deo je lanca YX.Sakrijte


Kuda ide metal? - Page 16 - Opšta metal diskusija - yumetal.net forum\nAlbuma Aces High i The Evil That Man Do = sve u redu....\nPogrešiti Iron Maiden nazive albuma = hevi metal samoubistvo.\nNaveo sam albume, pa sam prepravio u pesme, a ovo "albuma" nisam izbrisao. Greška, ne mogu na milion stvari istovremeno da mislim.\nPa sad, nije baš sasvim tako. Ja volim Maidene, ali mi nije do jaja što ih White Wizzard kopira. Možda je muzika White Wizzard generalno po mom ukusu, ali kompozicije nisu u rangu Aces High i The Evil That Men Do albuma. S druge strane, kad Aria kopira Maidene, to mi jeste do jaja, jer imaju pregršt kompozicija koje su u rangu, ako ne i bolje od Maidena. Tako da ne možemo da generalizujemo - nekad je dobro, a nekad loše što bend nije originalan, sve zavisi od toga da li pravi dobre pesme.\nне кажем ја да их буквално копира, већ да их узима као главне узоре у својој свирци. да искористи тај калуп који су они направили, и да по томе ради своје песме. а сад, излишно је причати о томе да копије могу бити боље од оригинала. наравно да не могу. али, није то моја поента, већ управо то што сам у првој реченици написао. јбг, сваки нови бенд који настане има неке своје узоре, и то је сасвим нормално. топла вода је одавно измишљена, и нема потребе покушавати са увођењем неких иновација, посебно ако се већ угледаш на неки одређени бенд.\nшто се оригиналности тиче, мени је, на пример, Надимач веома оригиналан бенд, ако ништа друго онда бар за наше поднебље. они су на почетку били Спид/Треш, а сада су кросовер, али не класични какав можеш да чујеш код Municipal Waste-a, Excel-a, Suicidal Tendencies-a..., већ раде то на неки свој фазон. због тога и није случајно то што имају албум издат за страну издавачку кућу, спремају други, и требали су да свирају као предгрупа једном Аssassin-y. наде има, свакако, али потребан је рад. јебига, најлакше је сад рећи "а што да се ја прихватам нечега, кад знам да од тога нема хлеба". па, са таквим ставом га неће ни бити. али ако си упоран да истрајеш у ономе шта желиш да радиш, онда свакако да можеш да постигнеш много тога. јебига, излишно је причати како ниједан нов бенд (небитно одакле је) никада неће достићи славу и успех једних Мејдена, Моторхеда, Слејера... али, свакако ће се бар зацртати на тој некој светској мапи, па нека за неких 30 година тадашњим металчићима тај бенд буде узор, као што су нама данас Слејери, Моторхеди и остали.\nNeko ko tvrdi da je kvalitet u muzici objektivna stvar zaista nema prava da ocenjuje da li je neko dobra "individua" za diskusiju ili ne\nKvalitet jeste objektivna stvar,samo gluvaci i nemuzikalni papci ne mogu proceniti sta je kvalitetno a sta nije. U koju grupu od ove dve ti spadas,to vec ne znam.\nHej mala uključi ce de plejer\nPa odvrni Motorhed i Slejer\nKako si ti izdao scenu!Ne znas tekst najkultnije pesme sa najkultnije domace kompilacije ikada.Veliki minus,nemas opravdanje za ovu blasfemiju.\nNema potrebe da se vređamo sada, ti si na mnogim temama pokazao da se razumeš u cela dva i po benda, tako da nema potrebe da pokušavaš da se izvadiš nebuloznim tvrdnjama o "kvalitetu" muzike\nEdited December 2, 2010 by Wonderfall\nE bandero, aj se potkuj malo pa dođi da pričaš sa mnom.\nna temu objektivnosti u "ocenjivanju kvaliteta" ja smatram da se neke stvari mogu objektivno meriti, a neke ne.\nnpr. licni dozivljaj i muzicke emocije koje neko delo izaziva se ne mogu uverljivo podvesti pod objektivna merila (neke discipline se bave time, postoje razna psihoakusticka istrazivanja ali obicnom slusaocu to ne znaci nista posebno).\ns druge strane, mnoge spoljasnje odlike se definitivno mogu meriti, pogotovo u metal zanru (npr "tehnikalnost", "tezina/brutalnost", "melodicnost", "progresivnost", "inovativnost", "produkcija") i tu se mogu objektivno dati neke ocene (skoro uvek u kontekstu odredjenog zanra)\ntu je i organizovanost/haoticnost kompozicije, jednostavnost/slojevitost aranzmana, faktori kao sto su "zaraznost", "slusljivost" etc.\nkvalitet i zrelost teksotva moze isto da se meri (isto kao sto svako normalan moze da potvrdi da je poezija radovana karadzica sranje, tako moze da potvrdi i za mnoge metal tekstove)\ncinjenica da se pesma ne istice po objektivnim merilima ne znaci da nekom ne treba da se dopada, npr. ja uzivam slusajuci kičastu i u velikoj meri neorginalnu muziku (drugorazredni i reciklirani progresive rok), ali cinjenica je da kad me neka pesma/album bas zaintrigira uglavnom je razlog to sto ima neke posebne kvalitete (uglavnom to da je ili bas originalna/sveza, ili da je odlican i inventivan primer neke standardne forme, npr.)\nEdited December 2, 2010 by наркопедер\nSamo da znate, prva pesma koju ćete čuti zove se Sick Girl.\nTo je ispovest neke devojke koja se smuvala sa tobom?\nKad će Oroz reuinon? Iskoristi svoju trenutnu popularnost.\nKako trenutno stvari stoje,nikada.Ali radi se na jednom projektu,mnogo zescem,uskoro ces imati prilike cuti. Brate.\nEdited December 2, 2010 by lemmy sixx\nZnači može se očekivati neki Subotički demonski treš metal?\nОчекујем неочекивано од Лемија...значи, нека фина блекерица.\nNe, mada može i tako da se skonta. Tekst (ovoga puta ja radim i muziku i tekstove, nema zajebancije ) je inspirisan jednim treš horor filmom i ide ovako:\nIf you're riding through the village\nMake sure you can do it fast\nKeep in mind that otherwise\nThere's a crazy chick inside this\nShe could make this destination be your\nNo matter whether gun or knife\nBeware the sick girl\nIf you're walking near the barn, you\nJust a few steps more and darkness\nYes, she wanted to be fucked by\nHer big bro, but lost the game\nNow everybody else around her\nShe'll put you under heavy lock\nAnd slice your cock\nDon't let her do this anymore\nJust kill the whore\nPa nisam prolupao tebra.\nTotalno horor atmosfera, King ode u penziju posle ovog.\nFlešbekovi na Von Trier-ov "Antichrist" odmah.\nKakav film takav i bend.\nIma scena odsecanja kurca pri kraju. I ne samo to, nego nešto još grđe odmah nakon toga, ali ne bih unapred da pričam, ako neko hoće da gleda film.\nJedna pesma baviće se i De Palminim kultom Carrie, to već nije underground.\nBudalastine.Daj bre napravi nesto iz postovanja prema Skorsezeu,mani se ovih "umetnika".\nNisu samo horor teme. Ima i filozofska - Paragon, kao i heavy metal himna Old Boys. Njihove tekstove ću objaviti kad krnemo da ih privodimo kraju. Za sada samo Sick Girl, pošto tu još samo solaže treba da legnu.\nheavy metal himna Old Boys.\nGostuje li Lotke ovde?\nMožeš i te stihove iz potpisa, neki Running wild tribute.\nlajkujem ovu temu\nLjudi sta vam je sa tim generickim forama, metal ima formu od koje se ne odstupa, ... Jeste vi slusali neku metal muziku jbt? Ako u metal muzici nema mesta za beskrajne kombinacije, onda ne znam u kojoj vrsti muzike ima.\novaj čovek je potpuno upravu. prisustvovao sam nekim svirkama gde 30 njih stoji ispred jer kao nemaju 100 dinara za ulaz a pri tom drže dvolitarku u ruci i pušedu neke smešne cigare. a za to imate, jeli? razumem ja šta znači kad nemaš para, ali ovo je proseravanje teško.\nŠto bi se radilo o besparici samo, ljudima se ne svidja bend...što bi bili unutra i smarali se kad mogu da bleje i loču...uostalom, ko zna, možda su nekome pravili i sačekušu.\nZbog tako nekih ''beskrajnih kombinacija'' danas imaš gomile nekih hibrida koji i prolaze i po eurosongovima, i na pinku i po splavovima...\nšto se tiče tih beskrajnih kombinacija može u svakoj muzici da ih ima, eto ti ga ceo grand, i ovaj novi nazovi etno pop talas, gde se najavljuje kombinacija sa metal i rock muzikom...sve zavisi kako ko pristupa osnovnoj formi i koliko će od nje da odstupa i koliko će varijanti od nje da izoblikuje.\nMetal je nažalost toliko otišao u kurac danas, da koliko još ima odličnih bendova ima koji znaju da narpave dobru i kvalitetnu muziku, ima i duplo više govana, koja ne možeš da izvrtiš ni jednom u celosti a kamoli više u playeru. A sve zahvaljujući kompjuterima, internetu i mogućnosti da svaka budala uz par programa napravi neko govno što će da etiketira kao metal.\nNe kažem da toga nije bilo ni osamdesetih ili devedesetih, ali ne u tolikoj meri...\nПа ја не знем,овде неки причају како метал треба да се подржи куповањем дискова,а 90% тих металаца нема 100 динара за улаз.\nКако онда да купе дискове?Е сад по мени нема логике да платим улаз негде где нећу имати после пара бар за једно пиће.Онда боље да купим нешто па да пијем кући са екипом.А кад немам пара не идем у град да се жицкам около.\nPravilo se sranja uvek, samo što ti je sad svako sranje na dohvat ruke, klik na torent ili link i eto ti diskografije litvanske powerfolkgrind underground atrakcije za koju osamdesetih ne bi nikada ni čuo.\nosamdesetih je prosečan čovek imao manje ploča i kaseta u kući nego sada na jednom mp3 cd-u, da ne pričamo o veličini harda. A kad su se kupovali originali i slušale dve radio stanice, i postavljao se finansijski izbor između kupovine albuma nekog kultnog benda i kupovine nekih levih nepoznatih tek da čuješ. Taj izbor je obično bio veoma jednostavan, i taj filter većina sranja nije mogla ni da prođe.\nKada se MTV borio samo sa TV stanicama, mogao je da bude posvećen pre svega muzici, i takav je ostao televizija za pamćenje, sa jakim procentom dobre muzike. Danas treba da se izbori sa internetom, sa mnoogo više tv stanica, i onda muzika nije dovoljan, onda mora da se gura svakakvo sranje da bi se popunio program i prikazalo nešto novo i premijerno, samo da se privuče još ljudi, jer sto bi kog đavola čekao premijeru spota na MTV-ju kad možeš pre premijere da odgledaš na netu..\nPorastao je kvantitet, porasla je dostupnost tog kvantiteta. Kako krša i sranja ima mnogo više od kvaliteta, i prosek deluje mnogo gore nego pre 20 godina, iako visok kvalitet može i danas da se nađe.\nNa stranu što mnoge stvari iz osamdesetih koje su sad klasici onda nisu tako shvatane, i trebalo je vreme da bi bile opšteprihvaćene, dok su neke nikakve pesme bile hitovi. Trebaće vremena i današnjoj muzici da se iščisti od nekvaliteta i da se neke stvari zaborave. Priča o dobrim starim vremenima je uvek varljiva, i uvek vuče na stranu detinjstva posmatrača..\nZasto je toliki problem sto ima mnogo sranja u muzici? Traziti da ceo jedan blok muzicke umetnosti bude savrsen u celosti je cista glupost. Kao da trazis da svi ljudi budu pametni i razumni, drugim recima, not gonna happen. Tu nema nista lose btw, cak stavise, covek nauci da ceni ono sto je zlato kada ga nadje medju toliko govana.\nDakle, posle 22 strane, zaključak je sledeći - kvalitet se može objektivno utvrditi, ali je za to neophodna muzikalnost, koju ovde ima samo Lemmy, koji se kune u Slejer, glem i Mitra Mirića.\nApelujem na sve članove foruma da pobacaju/pobrišu sve kvalitetno što imaju.\nEdited December 2, 2010 by oʞɾoƃ


Da li oni koji jedu manje zaista duže...\nManji unos kalorija je kod majmuna produžio životni vek, pokazalo je n...\nPotrebno: dve srednje glavice kiselog kupusa 400 grama mlevenog mešanog mesa (i ne mora) 250 grama suve slanine dve glavice…\nPita sa pirinčem i prazilukom obavezno je predjelo na posnoj trpezi! Sastojci: 500 g tankih kora250 g pirinča4 struka praziluka2…\nIzuzetno jednostavno, ali i veoma ukusno jelo. Sastojci 9 krompira 2 crvena luka 5 kašika kisele pavlake (12% masti) 150…\nSastojci 4 krmenadle (po 180 g)2 kašike uljaso, biber200 g neutralne pavlake100 ml belog vina150 ml supevlašac2 kašike šarenog biberakašika…


SRBI U OVE 3 ZEMLJE MOGU SLOBODNO DA PUTUJU: Nema mera po povratku, ne treba ni PCR! | Mondo Portal\nKorona virus Srbija putovanja povratak u Srbiju bez mera\nSRBI U OVE 3 ZEMLJE MOGU SLOBODNO DA PUTUJU: Nema mera po povratku, ne treba ni PCR! 5 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nAutor Nataša Petrović 15.09.2020. / 21:19\nIpak, mnogi su se zapitali da li pod nove mere potpadaju turisti koji se nalaze u Turskoj i Egiptu i koje svoje letovanje tek planiraju na ovim destinacijama.\nNišta od otvaranja? |\n"Hrvatsku, Crnu Goru, BiH i Albaniju smo morali da stavimo na tu crvenu listu jer se tamo nalazi od 10 do 12 hiljada naših ljudi. Prema tome, Egipat nije na tom spisku, on je ipak u tzv. žutoj zoni, odnosno može se kontrolisati stanje. Takođe je i Turska dosta dobra jer se tamo dosta disciplinovano ponašaju".\n"Moramo shvatiti, pred nama je period kada će ljudi ići na zimovanje. Razumem agencije i da su u teškoj ekonomskoj situaciji, pa moramo da razmišljamo koje su to mere koje ćemo doneti, a da njima omoguće da funkcionišu", zaključio je Tiodorović.\nTakođe Turska, Bugarska i Egipat ne traže nikakvu zdravstvenu potvrdu, odnosno ne traže PCR test, pa je ulazak srpskih državljana u ove države slobodan.\nŠta treba da uradite po povratku |\nMilina, ali... |\nSenićić objasnio |\nPovećan broj letova |\nkoronavirus putovanja srbija\n16.09.2020. / 00:52\nEgipat trazi PCR test. Na izlasku iz aviona morate da im predate stampanu potvrdu o negativnom PCR testu.\nMislim da egipat trazi pcr\nEgipat trazi PCR test.