Dan online - Politika: Ušli u NATO, ali bez olakšica za vizni režim - 2019-11-16\nPolitika ŠEF DIPLOMATIJE NEĆE DA ODGOVORI ZAŠTO JOŠ NIJESU POJEDNOSTAVLJENI USLOVI PUTOVANJA ZA CRNOGORSKE GRAĐANE\nSrđan Darmanović Ušli u NATO, ali bez olakšica za vizni režim Od 199 rangiranih zemalja, firma Arton pasoš Crne Gore po individualnom indeksu stavlja na 85. mjesto, uz napomenu da postoji 121 država u koju crnogorski državljani mogu putovati bez vize,. Državljani Srbije bez vize mogu da putuju u 131 državu\nMinistarstvo vanjskih poslova Crne Gore nije odgovorilo na pitanje „Dana“ kako komentarišu rezultate istraživanja koji pokazuju da su pasoši Srbije i BiH bolje rangirani od crnogorskog, kao i da li je na pomolu olakšanje viznog režima za putovanje crnogorskih državljana na Zapad. Iako je od članstva u NATO-u prošlo više od dvije godine, a crnogorska vlast uporno ponavlja da je naša zemlja lider u procesu evropskih integracija, zanimljivo je da državljani Republike Srbije, koja nije dio zapadne vojne alijanse, mogu da putuju u više država bez vize nego crnogorski državljani.\nMinistarstvo vanjskih poslova, koje vodi ministar Srđan Darmanović, nije odgovorilo na pitanje „Dana“ da li je blizu ukidanje viza za crnogorske građane za putovanja u SAD i Ujedinjeno Kraljevstvo.\nTu je i „Sovrejn Men indeks”, koji Crnu Goru svrstava na 79. mjesto u svijetu po vrijednosti njenog pasoša. Srbija je po tom indeksu na 54. poziciji, a bolje od crnogorskog i rangiran je i pasoš Bosne i Hercegovine, koja je na 69. poziciji.\nPrema ranijim objašnjenjima iz Vlade, koja je lansirala program prodaje pasoša, takozvano ekonomsko državljanstvo, predviđeno je da do 2.000 stranih državljana u naredne tri godine stekne crnogorsko državljanstvo ako ispune kriterijume u smislu minimalne investicije – odnosno od 100 do 450 hiljada, zavisno od regiona u koji se ulaže. Jedan od uslova je i da nijesu pravosnažno osuđivani.\nFirma Arton kapital, koja je poznata po promociji programa „pasoš u zamjenu za ulaganja“, redovno objavljuje indeks prohodnosti i atraktivnosti svjetskih pasoša. Interesantno je da se od 199 rangiranih zemalja crnogorski pasoš po individualnom indeksu nalazi tek na 85. mjestu, uz napomenu da postoji 121 država u koju crnogorski državljani mogu putovati bez vize ili sa vizom koja se dobija na dolasku.\nDa situacija nije nimalo ružičasta pokazuje i to što su pasoši nekih znatno nestabilnijih zemalja mnogo bolje rangirani od crnogorskog pasoša, pa je tako, prema ovom indeksu, pasoš Kolumbije na 78. mjestu, Venecuele na 74. mjestu, a Ukrajine na 68. mjestu. S druge strane, sa srpskim pasošem se može putovati bez vize ili sa vizom po dolasku u 131 zemlju.\nPodsjetimo, jedna od glavnih poruka crnogorskog režima bila je da će državi kada stekne samostalnost biti otvorena sva vrata svijeta, dok će Srbija ostati izolovana i zaglavljena u prošlosti zbog kosovskog problema i drugih političkih i ekonomskih problema.


Ostali sportovi - Rvanje: Proslavljen jubilej 100 godina rvanja u Srbiji\nRvanje: Proslavljen jubilej 100 godina rvanja u Srbiji\nNapisano u kategoriji Ostali sportovi, 6 marta, 2012\nMalo ko može da se pohvali sa vekom postojanja. U Srbiji su to Olimpijski komitet Srbije i Rvački savez Srbije. Najtrofejniji olimpijski sport ove godine obeležava sto godina postojanja, pa je tim povodom sinoć u Narodnom pozorištu organizovana Svečana akademija, na kojoj su se pojavili mnogi ljudi iz sveta srpskog i evropskog rvanja, predstavnici Ministarstva omladine i sporta, Sportskog saveza Srbije i predstavnici ambasada. Dobrodošlicu je poželeo predsednik Rvačkog saveza Srbije, Željko Trajković.\n– „S ponosom ističemo da smo najtrofejniji olimpijski sport. Posebno smo ponosni što ove godine slavimo sto godina postojanja“\n– rekao je Trajković, zahvalivši se, pre svega Rafaelu Martinetiju prvom čoveku FILA i Cenu Cenovu, predsedniku CELA, što su došli u Beograd.\nPosle Trajkovića, još jedna dobrodošlica je stigla od Dragana Atanasova:\n– „Rvači su veliki sportisti, ali i veliki ljudi lavljeg srca, koji pomeraju granice i crtaju istoriju ovog sporta, živeći za rvanje. Verujem da ćete u duhu fer-pleja i poštovanja protivnika na najiskreniji način nastaviti da promovišete prave vrednosti i, kao takvi, budete uzor mladim naraštajima i budućim sportskim naraštajima“\n– poručio je Dragan Atanasov.\nNa red su došli gosti. Rafael Martineti je, svakako, jedan od najvažnijih:\n– „Sama pomisao da čovek proživi ceo vek danas više nije u domenu apstraktnog. U svakom slučaju, pa i u slučaju sportske federacije, sto godina postojanja je sinonim za dug i trnovit put. Biti u sto godina starom sportu kao što je rvanje, znači iznedriti mnogo generacija koje su dale sve, ne samo da uspeju u ovoj disciplini, već i da je razviju i održe njenu tradiciju. Kada bih počeo da nabrajam imena lidera, trenera, sudija i rvača koji su posvetili vreme, snagu i pružili podršku Svetskoj rvačkoj Federacijito bi nam oduzelo mnogo vremena. Jedino ću da vas podsetim na bivšeg predsednika FILA Milana Ercegana koji je bio generalni sekretar i predsednik preko pedeset godina“\n– poručio je Rafael Martineti, prvi čovek FILA.\nSvečanoj akademiji je prisustvovao i Ceno Cenov:\n– „Ova godišnjica je prilika da se izrazi naše divljenje i zahvalnost za entuzijazam i oštroumnost onih Srba, koji su, jedan vek ranije, odlučili da stvore jednu organizovanu bazu za razvoj rvanja i da od nje stvore, na taj način, jednu dragocenu i društvenu vrednost. Poklonimo se u znaku poštovanja pred njihovom mudrošću i njihovim plemenitim namerama. Danas, srpski savez predstavlja kompetentnu i poštovanu instituciju ne samo u svojoj zemlji, već i u međunarodnoj sportskoj zajednici. Ona ima posvećene specijaliste, ona je profitirala od pomoć i priznanja velikih javnih krugova, ona je potpomognuta Vladom, ona igra bitnu ulogu u aktivnosti Međunarodnog rvačkog saveza (FILA) i njenog Evropskog saveta (CELA)“ – rekao je Ceno Cenov, predsednik Evropske rvačke federacije“\nKao dobar domćin, obratio se i Rajko Baltić:\n– „Vek postojanja modernog rvanja u Srbiji obeležavamo sa visokim ponosom, uz isticanje vrhunskih sportskih rezultata koje su ostvarili naši pojedinci, klubovi i reprezentacija ušestvujući na mediteranskim igrama, Balkanskim šampionatima, kupu evropskih šampiona, evropskim i svetskim prvenstvima i naravno na najpestižnijem sportskom dogadjaju – olimpijskim igrama. Na pomenutim takmičenjima osvojili smo više stotina medalja i trofeja koji su nam opredelili naziv „najtrofejnijeg olimpijskog sporta“ u državi Sbiji“\n– rekao je, između ostalog Rajko Baltić.\nZLATNI ORDEN RSS dobili su:\nBranislav Martinović, Branislav Simić, Stevan Horvat, Momir Petković, Ivica Frgić, Refik Memišević (posthumno), Jožef Tertei, Milorad Arsić (posthumno), Borivoje Vukov (posthumno), Marinko Boško, Sreten Damjanović, Momir Kecman, Karolj Kasap, Nandor P. Sabo, Željko Trajković, Goran Kasum, Kristijan Fris, Senad Rizvanović, Milan Ercegan (posthumno), Ljubomir Ivanovič – Gedža (posthumno), Nenad Lalović, Milorad Dokmanac, Rajko Baltić, Rafael Martineti, Ceno Cenov.\nZLATNE PLAKET dobili su:\nRvačka federacija Rusije, Rvačka federacija Mađarske, Rvačka federacija Bugarskei Ministarstvo omladine i sporta.\nORDEN ZA ŽIVOTNO DELO\nZlatni orden FILA Martineti je dodelio Ministarstvu omladine i sporta, dok je RSS dobio zlatnu plaketu Rvačkog saveza Mađarske.\nRvanje: Milica Sekulović, zlatna na Kupu Srbije\nRvanje: Devet medalja za Dinamo na prvenstvu Srbije…\nVladimir Blagić, prvak Srbije za veterane do 59 godina\nKarate: Dve bronze za Mladost na prvenstvu Srbije do…\nKarate: Mlada Sofija Stefanović bronzana na…


Renault Clio Sport 2.0 16V vs Opel Corsa 1.8-16V - AutoManijak\nPOČETNA strana :: poređenje :: Renault Clio Sport 2.0 16V vs Opel Corsa 1.8-16V\n2.0 F4R 738\nPa, moglo bi se reći da su u pitanju dva veoma slična automobila! Ovde su detalji ti koji bi mogli odlučiti. Ako uzmemo u obzir da oba predstavljaju gradski automobil i koriste oblik karoserije hečbek sa 3 vrata uz prednji pogon, sve se svodi na konkretne agregate, pokretane benzinom, koji su u njih ugrađivani. Ispod haube prvog se nalazi motor koji je razvio Renault, 4-cilindrični agregat sa 16 ventila i 178ks , dok je drugi 4-cilindrični agregat sa 16 ventila i 125ks koji potpisuje Opel.\nOno što ponajpre moramo uzeti u obzir su rezultati Euro NCAP (European New Car Assessment Programme) testiranja izvršenih nad ova dva automobila. Dobra stvar je da su testirani i jedan i drugi, pri čemu je i jednom i drugom dodeljen podjednak broj zvezdica za bezbednost. Imajući to na umu, hajde da uzmemo u obzir i neke druge aspekte koji utiču na bezbednost. Oba vozila predstavljaju gradski automobil, što u principu znači ne tako dobru poziciju kada je u pitanju bezbednost, ali nam to ne pomaže preterano da se odlučimo za jedno od njih. Povrh toga, što se tiče težine vozila, previše često potcenjenog faktora, nemački automobil nudi marginalnu razliku od 1% više metala.\nRenault je svakako agilniji automobil i dostiže 100km/h za 1.8 sekundi manje od svog konkurenta. Pritom ubrzava sve do 222 kilometara na čas, 20km/h više nego što to čini konkurentski automobil. Kada pričamo o štedljivosti stvari deluju prilično slično za oba vozila, trošeći u proseku 7.9 litara goriva na 100 kilometara (36 milja po galonu), u kombinovanom režimu vožnje.\nNajvažnija stvar prilikom izbora automobila bi trebalo da bude bezbednost, kako aktivna tako i pasivna. Po mom mišljenju, kada se sve uzme u obzir, nemački automobil pruža nešto viši nivo ukupne bezbednosti. Nadalje, ipak, dolazi do zaokreta, jer Renault pruža više kada su performanse u pitanju, a samim tim i više osmeha na licu vozača. To ipak ima svoju cenu, a to je potrošnja goriva... Zaista teška odluka na samom kraju, ali ako bih morao da se odlučim za jedan od ova dva automobila, bio bi to Opel. Bilo kako bilo, to je neko moje objektivno viđenje stvari zasnovano na informacijama sa ovog portala. Aspekti kao što su dizajn, praktičnost, vrednost brenda, ali i osećaj u vožnji su na Vama da ih odmerite. Ukoliko imate dva minuta predlažem da u par laganih koraka izdefinišete Vaše potrebe, želje i mogućnosti i vidite koji bi Vam to automobil preporučio naš virtuelni savetnik™, u moru sličnih, a opet toliko različitih vozila.


Test AUDI S3 sedana za 2015tu - AUTOMOBILI\n30/11/2020 2:46:29 PM\nNASLOVNA / TESTOVI / Test AUDI S3 sedana za 2015tu\nTest AUDI S3 sedana za 2015tu\nNikola Petrovic 30/09/2014\tTESTOVI, VIDEO\nTestirati jedan od prvih AUDI S3 sedana, verujemo da je prava avantura. Ispod haube ovog sportskog automobila kuca 2.0FSI motor od skoro 300KS i 380Nm, a sve to u kombinaciji sa 6 stepenim DSG S tronic menjačem koji je uparen sa 4×4 pogonom. Sve zajedno daje mu mogućnost da ubrza do stotke za samo 4.7 sekunde što je identično vremenu novog Audi TT-a.\nZa oslanjanje zadužen je „Magnetic ride“ inteligentni sistem amortizacije koji koristi i R8 model, dok je kožni enterijer proštepan crvenim koncem. No da vas ne davimo “sitnim” detaljima, pogledajte test ovog izvarednog poslovno-sportskog automobila.\nTagoviaudi S3 VIDEO TEST\nPrethodno Snimljen Lexus GS F za 2015tu\nSledeće Zvanične fotografije: Aston Martin Lagonda


Preventivno, prediktivno, proaktivno … Ima li toga još? | mehatronika.gomodesign.rs\nTekst pripremio Vasilije Kodžopeljić, SEE ITD SERVICE SALES DIRECTOR Schneider Electric Srbija d.o.o.\nSamo da se razumemo – kada kažemo „data centar“ ne mislimo samo na stotine kvadratnih metara popunjenih rekovima i serverima, uređajima za besprekidno napajanje i klimama. Data centar može biti i jedna soba od par kvadrata u kojoj se nalazi jedan do dva reka, koji kontrolišu proizvodnju rezervnih delova, deo procesa ili čitavu proizvodnju jedne industrije.\nRad, dostupnost usluga data centra možemo posmatrati iz različitih perspektiva. IT menadžeru je bitno da ima što manje zastoja u radu dok je prioritet rukovodioca održavanja da ima što manje alarma. Po svemu sudeći postoje 3 tipa korisnika o kojima možemo diskutovati: oni koji ne mogu sebi da dozvole prekid rada, oni koji imaju delimično stare instalacije (preko 20 godina), oni čija oprema radi 24/7/365.\nProaktivan pristup se ogleda u odabiru adekvatnog održavanja, predik-tivnog ili preventivnog, kao i servisnih ugovora koji će to obezbediti. Ipak, proaktivan pristup treba imati i u samoj kompaniji, putem trenin-ga za zaposlene, definisanjem ciljeva i zadataka koji će odrediti ko, šta i kako se ponaša kada dođe do eventualnog problema i zastoja. U januaru 2016-e godine je objavljena publikacija od strane Ponemon in-stituta sa temom Koštanja prekida u radu Data centara nakon serije Benčmark testiranja performansi Data Centara na globalnom nivou.\nVraćamo se dakle na početak ovog teksta. Sada već znate da 1 minut prekida rada data centra u proseku košta $8.851 – i da je ta cifra za 38% veća u odnosu na istraživanje koje je sprovedeno 2013-e godine. To znači da 1 prekid rada Data centra u proseku košta $740.000? Naj-veći izmereni trošak prekida rada jednog Data centra košta $2,4 milio-na. Ovo su samo direktni finansijski troškovi zastoja. Ko može da izmeri nezadovoljstvo i gubitak korisnika, škart u proizvodnji. To boli još više.\nU svetlu ovih brojki moramo da pitamo koliko minuta Vašeg poslovanja vre-di jedan Ugovor o redovnom održavanju? Koliko minuta Vašeg poslovanja vredi pouzdanost Vašeg Data centra i sigurnost Vaših poslovnih procesa?\nNovi trendovi IT industriji diktiraju da data centar treba posmatrati kao je-dnu celinu i neophodno je svih 24 sata konstantnog nadgledanja i trenutno reagovanje na pojavu problema. Današnji data centri su objekti koji u sebi sadrže opremu razne namene i raznih vendora i nije lako organizovati njihovo održavanje. Naročito van garantnog roka. Naravno, cilj redovnog održavanja nije samo sprečiti eventualni zastoj, već i omogućiti uštede, smanjiti troškove i povećati poverenje i sigurnost krajnjih korisnika u data centar kojim upravljate i koji upravlja vašim proizvodnim procesima.\nSvakim danom se u IT domenu javlja sve više zahteva i izazova o kojima treba voditi računa u procesu planiranja, projektovanja i realizacije data centara. Sve složeniji zahtevi kao što su neprekidna dostupnost usluga, pritisak u zahtevima za optimizacijom i funkcionisanjem na maksimu-mu raspoloživih kapaciteta, uštede i kontrola potrošnje, rastući troškovi prekida rada data centra, često dovedu do toga da se nedovoljno ili ni-malo pažnje u procesu planiranja posveti jednom vrlo važnom elemen-tu pouzdanosti data centra, a to je redovno, planirano održavanje.\nŠta se dobija proaktivnim održavanjem?\nDetaljno praćenje radnih parametara uređaja\nDetaljno praćenje uslova rada i parametara okoline\nGrafički prikaz zabeleženih parametara\nNedovoljno posvećen pristup preventivnom održavanju i proaktivnim servisima nametnuli su na tržištu potrebu za razvojem specifično unapređenih – obogaćenih SLA usluga.\nPotreba se ogleda u nastojanju da se propusti napravljeni u inicijalnim fa-zama planiranja i odsustvu sistematičnog pristupa održavanju nakon in-stalacije i puštanja u rad opreme, kompenzuju kroz vrlo visok nivo servi-sne podrške, konstantan nadzor, proaktivne i korektivne servise, obezbeđenje vrlo kratkog vremena odziva i definisanog vremena ospo-sobljavanja sistema kako bi se svi eventualni funkcionalni otkazi rešavali u najkraćem mogućem roku. Da bi se zadovoljile ove specifične potrebe tržišta neophodan je jako visok nivo usko specijalizovanih znanja, ka-drovsko-tehničkih kapaciteta, specifičnih dijagnostičkih alata i opreme, pažljivo odabran lager rezervnih delova visoke gustine i sve to centralizovano na jednom mestu. Ovo sve nije dovoljno bez adekvatne i sistematizovane baze znanja i dobro organizovane mreže servisne podrške.\nČak i kada se razmišlja o održavanju u fazi planiranja, malo ko sagle-dava sveobuhvatnost ovog procesa pa uopšteno vlada utisak da van same fabričke garancije nema potrebe za sistematičnim sagledava-njem uloge održavanja kao uslova bezbednog i kontinuiranog poslo-vanja, bez jasne svesti da je sam Data centar kao i bilo koji drugi sistem složen organizam elemenata u uzročno posledičnoj korelaciji i da je si-stem jak, pouzdan i stabilan onoliko koliko je jaka njegova najslabija i najmanja karika. Posebnu pažnju treba obratiti na održivost i oprav-danost investicije u opremu visoke vrednosti i to čime pravdamo svoju investiciju ako kroz propisano i sveobuhvatno održavanje ne obezbe-dimo i njenu funkcionalnost, maksimalno iskorišćenje i dostizanje de-finisanog životnog veka.\nVeoma je važno da kroz:\nRazličite modaliteta ugovora o održavanju\nSingle point of contact za različite tipove i brendove opreme\n24×7 kontakt za tehničku podršku i prijavu kvara\nDaljinski nadzor i\nHitne isporuke rezervnih delova i zamenskih uređaja\nMaksimalnu dostupnost i pouzdanost vaših usluga\nOptimizaciju troškova i Multivendor ugovore o održavanju •Smanjenje vremena popravke kroz dostupnost originalnih i fabrički testiranih rezervnih delova\nDostizanje maksimalnog životnog veka i maksimalno iskorišćenje svoje investicije\nNajsigurnija investicija u vaš miran san ogleda se u tome da kompletno održavanje poverite partneru visokog nivoa servisnih kapaciteta sa širo-kom lepezom servisnih partnerstava, sa proverenom i kvalitetnom ka-drovsko – tehničkom strukturom i resursima. Kompaniji koja vam može dati kompletnu uslugu za vaš Data centar, ali i za svaki segment odvoje-no, koji može, ali i ne mora biti sastavni deo Data centra i to od faze as-sessment-a, planiranja, projektovanja, realizacije, održavanja, nadzora, menadžmenta itd. Tada možete biti sigurni da ste obezbedili POUZDANOG SAVEZNIKA – PARTNERA, da ste obezbedili optimalan, a vrhunski paket servisnih usluga i najbolji odnos prema vašoj investiciji.\nKoje su to koristi redovnih servisa i održavanja, naročito od strane sertifikovanog servisnog partnera?\nKroz proaktivno održavanje obezbeđujete optimalne performanse sistema uz minimalni zastoj i maksimiziranje životnog veka uređaja\nHitna intervencija na lokaciji osigurava da će eventualni problem biti detektovan i otklonjen u najkraćem mogućem roku\nTehnička podrška, daljinski nadzor i sertifikovano servisno osoblje garantuju brzu reakciju radi rešavanja problema pravovremeno i na efikasan način\nPouzdanost i sigurnost sistema zavise od politike održavanja kao i od stručnosti zaposlenih. Sa druge strane ne treba samo opremu kriviti za prekide u radu data centra. Praksa pokazuje da značajan procenat zastoja nastaje izazvan ljudskom greškom. Dakle, neophodno je raditi na unapređenju znanja i stručnosti ljudskih resursa, na njihovoj istre-niranosti da pri kritičnim situacijama reaguju po unapred definisanim i istreniranim procedurama.\nPreporučeni KPI-evi za praćenje stanja vašeg data centra mogu biti:\nAutonomija kritičnog opterećenja\nOdržavanje redundanse opterećenja\nPodrška sistemu autonomije\nUsaglašenost sa politikom sigurnosti\nVrhunska pripremljenost za hitne slučajeve\nPrimena postupka reagovanja u vanrednim situacijama\nPrimena politike bezbednosti i procedura\nRazvoj upravljanje i korišćenje procedura\nKontrola kvaliteta / poboljšanje\nPravilno obaveštavanje o događajima i eskalacija\nBlagovremeno i tačno izveštavanje troškova\nKada zađemo malo dublje u jedan data centar vidimo da sva oprema ima svoj životni vek. I tokom tog životnog veka ona trpi dosta opterećenja. Zato treba biti proaktivan i raditi na redovnosti i preventivi, na sprečavanju even-tualnih problema. Redovnost nam daje istoriju rada, a preventivni servis uređaja obuhvata kompletnu proveru svih komponenti uređaja kako bi se prema preporukama proizvođača uporedili parametri i, ako ima potrebe, donela odluka o zameni oštećenih, novim rezervnim delovima.\nŠta se dobija proaktivnim održavanjem\nGrafički prikaz zabeleženih električnih parametara\nKorisnici traže stabilne performanse aplikacija i preuzimanja, što stva-ra pritisak da se podaci približe korisnicima; prema rečima Amazona: „nastavljamo da dodajemo kapacitete u data centar, naša mreža data centara postaje sve složenija i rukovođenje njihovim radom postaje sve veći izazov. Uvećane potrebe za obradom podataka i skladištenjem koje ne mogu biti podržane od strane data centara u okviru malih kom-panija. Opex se često više primenjuje nego Capex za uvećanje IT mo-gućnosti. Ali, u međuvremenu, tehnologija i tržište se stalno razvijaju.\nPa i mi sami moramo da razvijamo nove arhitekture kroz transformacije koje se svakodnevno dešavaju.Prva transformacija je mobilnost. Svako od nas ima bar jedan pametni uređaj. To čini komunikaciju stalnom. A ujedno i obogaćuje korisničko iskustvo i čini ga lakim. Omogućava i prepoznavanje korisnika – objekti, uređaji, itd. prepoznaju nas zahvaljujući našim mobilnim uređajima.Druga transformacija je cloud. I generisanje podataka. Dostupan i siguran oblak. Razmena podataka – rukovodilac objekta, rukovodilac održavanja, ugovarač, krajnji korisnik i proiz-vođač sada mogu da rade u isto vreme koristeći istu bazu podataka kako bi unapredili efikasnost objekta. To ranije nije bilo moguće. I to takođe znači da velike kompanije koje imaju stručnjake, bez obzira na nji-hovu lokaciju, mogu da upravljaju svojim objektima i imovinom daljinski, nevezano gde se trenutno nalaze.Treća transformacija je analitika. I to optimizuje performanse na svakom nivou kompanije.\nUsluge nadzora dostupne pre 10 godina su bile desktop zasnovane, ograničene u izlaznim podacima, i uglavnom reaktivne i zavisile su od toga kako je čovek tumačio šta je pogrešno. Digitalni daljinski nadzor je rešio ova ograničenja kroz tehnologiju, i tokom narednih nekoliko godina više će tehnologija nametati ograničenja.\nVidimo sedam tehnoloških trendova koji utiču na praćenje data centara.\nPoboljšanja performansi i troškova ugrađenih sistema\nAutomatizacija za efikasnost rada\nDaljinski nadzor se uvodi radi predviđanja, praćenja i blagovremenog uklanjanja problema na lokaciji. Koristi korišćenja ovakve usluge su vi-šestruke:\nSmanjeno srednje vreme za popravku (MTTR)\nPoboljšan procenat uspešnog servisiranja\nObaveštavanje putem telefona\nAnaliza na osnovu praćenja trendova\nPristup kompletnim tehničkim resursima, bez obzira gde se nalazite u svetu\nPosmatrajući životni ciklus opreme u jednom data centru može se za-ključiti da za svaki od perioda nakon puštanja u rad postoji i specifična vrsta usluga. Kao i da svaka od tih usluga može zadovoljiti specifično-sti jednog data centra, jedne kompanije.\nKoje su to koristi redovnih servisa i održavanja?\nHitna intervencija na lokaciji osigurava da će eventualni problem biti detektovan i otklonjen u najkraćem mogućem roku Tehnička podrška,\nDaljinski nadzor i sertifikovano servisno osoblje garantuju brzu reakciju radi rešavanja problema pravovre-meno i na efikasan način\nTako da krajnji korisnik dobija unapređenje pouzdanosti, unapređene performansi, poverenje u proizvođača spram nezavisnih izvođača, efi-kasnost troškova, svo poručivanje na jednom mestu i time čuvanje vremena i napora, mogućnost više izbora.\nPrediktivno održavanje je moguće sprovoditi na više nivoa. Ali nisu svi ni-voi ovog održavanja predviđeni da budu predmet delovanja krajnjeg ko-risnika. Složeniji nivoi održavanja moraju biti prepušteni kvalifikovanom i sertifikovanom osoblju vendora opreme ili sertifikovanom partneru. Bu-dućnost ovakvog održavanja koja je već tu pred nama je korišćenje veštačke inteligencije i globalnih ekspertskih timova. Podaci o ponašanju uređaja se putem interneta prebacuju u cloud-bazirane data centre. Na osnovu velikih količina podataka o uređajima istog tima, koje se slivaju na jedno mesto, moguće je reagovati prediktivno i pre nego se problem desi upozoriti vas da je potrebno izaći na lice mesta i sprečiti problem.\nVerovatno je da postoji određena zabuna sličnošću preventivnog i prediktivnog održavanja. Preventivno održavanje se odrađuje u periodičnim godiš-njim razmacima. Za razliku od toga, prediktivno održavanje je inicirano potrebom za reakcijom kako bi eventualni problem bio sprečen. A ne lečen.\nNaravno, ove dve vrste održavanja ne isključuju jedna drugu, što znači da ih možete i kombinovati.\nKao zaključak se nameće da je od kritične je važnosti da vi kao nepo-sredni rukovodilac/korisnik data centra ili industrijskog pogona kon-trolisanog računarima morate da razmišljate o:\nRazličitim modalitetima ugovora o održavanju\nJednom jedinom kontaktu za različite tipove i brendove opreme\n24×7 kontaktu za tehničku podršku i prijavu kvara\nDaljinskom nadzoru i\nHitnim isporukama rezervnih delova i zamenskih uređaja\nI da time sebi osigurate:\nMaksimalnu dostupnost i pouzdanost\nOptimizaciju troškova i Multivendor ugovore o održavanju\nSmanjenje vremena popravke kroz dostupnost originalnih i fabrički testiranih rezervnih delova\nJednom rečju – miran san.


UHVAĆENI NA DELU! TOPALKOVA MEZIMICA I DŽUMHUR UŽIVAJU NA MALDIVIMA: Teniser 11 18\t85\nCECA STIGLA U SRBIJU TIK PRED VELJKOVO MOMAČKO! A tek da čujete šta je 1\t175\n04.03.2019. 23:30h 05.03.2019. 11:28h\n"Ne smem ni da pitam Jelenu kako je. Samo sam joj poslala poruku da sam užasnuta. Bile su mnogo vezane, nerazdvojne. Ovo je za nju najveći udarac u životu. Jedina uteha može da joj bude to što ide po redu. Moj sin Miloš je umro pre mene, e to je jezivo", rekla je Tucakovićeva.\nMarina kaže i da se je Jelena svim silama borila da Divna ne sedne u kolica i da šeta, pa i da je "grizla" više od svoje majke kako bi joj bilo bolje. Tucakovićeva je dodala da je Divna često padala duhom, ali su joj pomagale i unuke Atina i Nika, a i sama Marina joj je bila savetnik, s obzirom da je prolazila kroz istu muku. Ona je Divni govorila da jede zdravo.\n"Znam da je opet imala hemoterapiju, da je izgubila kosu, nosila periku... Imuno terapija u Turskoj, na koju je redovno išla, veoma je opasna. Moj sin Milan, koji sve to prati zbog moje bolesti, rekao mi je da može da ima veoma ozbiljne nuspojave. Na primer, može da nastrada jetra. Verovatno njeno telo sve to nije moglo da izdrži više", objašnjava Marina.\nKurir.rs/Informer, Foto: Dragana Udovičić, Printscreen\nJELENA KARLEUŠA SE ZBOG SMRTI MAJKE POVUKLA IZ ŽIRIJA ZVEZDA GRANDA: Evo ko će zauzeti pevačicino mesto!\nDIVNA KARLEUŠA JE IZGUBILA POSAO ZBOG CECE! Zabranili je zbog ljubavi ali novinarka verovala: Muzika nema ništa sa tim, ne vidim u čemu je problem!\nKARLEUŠA NIJE MOGLA NI DA NASLUTI DA ĆE JE DOČEKATI BOLNA VEST: Divna je sa ćerkom pričala samo nekoliko minuta pred SMRT, a evo o čemu!\nDIVNA JE BILA SPREMNA DA POMOGNE BEZ IKAKVOG INTERESA: Viki Miljković u neverici zbog smrti Divne Karleuše, otkrila kako se ponašala prema mladim pevačima! DIRLJIVO (FOTO)\nMarina TucakovićJelena Karleuša Divna Karleušamajkasmrtpreminulaprijateljica\nUHVAĆENI NA DELU! TOPALKOVA MEZIMICA I DŽUMHUR UŽIVAJU NA MALDIVIMA: Teniser je DRŽI ZA RUKU i dok spavaju?! Za sve je rodila majka! (VIDEO) 11 18\t85


Jednoiposoban stari grad dorcol - Oglasi SveNekretnine\nJednoiposoban stari grad dorcol\nZa termin "Jednoiposoban stari grad dorcol" pronadjeno 49 oglasa\nSTARI GRAD DORCOL 43m2 , 93000e\n93.000€43 m22 162 €/m2Dodaj oglas u favorite\nAGENCIJSKA PROVIZIJA 2%. Jednoiposoban stan u visokom prizemlju u srcu novog Dorcola,...vise\nSTARI GRAD DORCOL 50m2 , 93000e\nDorcol, Mike Alasa, 1.5, 50 m2 (43 m2 + vesernica 7 m2), bez terase, VPR od VIII spratova,...vise\nSTARI GRAD DORCOL 52m2 , 104000e\n104.000€52 m22 000 €/m2Dodaj oglas u favorite\nStari grad, Dorćol - Gospodar Jovanova 43m2\n1.5, 43m2 (6m2 lođa), 13/13, CG, lift, interfon, telefon, Ktv, klima. U samom srcu starog...vise\nSTARI GRAD DORCOL 34m2 , T ,100000e\nKapetan Misina,Dorcol,Stari Grad,\nDorcol, Kapetan Misina, 1.5, 34 m2 sa terasom, III od V spratova, cg sa kalorimetrima,...vise\nSTARI GRAD DORCOL 43m2 , T ,112000e\n112.000€43 m22 604 €/m2Dodaj oglas u favorite\nDorcol, Dunavski kej, 1.5, 43 m2 sa terasom, IV od VIII spratova, cg, tel, lift, interfon,...vise\nDORĆOL, 38M2, NPR, TA, UKNJ.\nKnez Miletina,Gundulićev Venac,Stari Grad,\n63.000€38 m21 657 €/m2Dodaj oglas u favorite\nDodata prostorija za vešeraj, lep hodnik na ulazu u stan, prodaje se sa nameštajem.Agencijska...vise\nSTARI GRAD STARI GRAD 38m2 , T ,130000e\n130.000€38 m23 421 €/m2Dodaj oglas u favorite\nStari grad, Obilicev venac, 1.5, 38 m2 sa terasom od 8 m2, VII od VII spratova (iznad...vise\n1.5,31m2, Centar, Brankova, lux\n117.000€31 m23 774 €/m2Dodaj oglas u favorite\n1,5, Centar, Brankova, eg, lift, klima, podrum Luksuzno renoviran stan, sa odličnim položajem,...vise\nSTARI GRAD DUNAVSKI KEJ 51m2 , T ,122000e\nTadeusa Koscuska,Dunavski Kej,Stari Grad,\nKOMPLETNO I KVALITETNO RENOVIRAN, IZVORNO 1.5 STAN. UKNJIZEN NA 51M2. JUGOZAPADNO ORIJENTISAN....vise\n1.5, Centar, Džordža Vašingtona, 53m2\nDžordža Vašingtona,Centar,Stari Grad,\n99.000€53 m21 867 €/m2Dodaj oglas u favorite\n1.5, Centar, Džordža Vašingtona, 53m2, 4/4, TA, terasa, renoviran. Stan se nalazi u užem...vise\nSTARI GRAD BAJLONIJEVA PIJACA 34m2 , L ,100000e\nKapetan Misina,Bajlonijeva Pijaca,Stari Grad,\nAGENCIJSKA PROVIZIJA 2%. Uknjizena novogradnja, na odlicnoj lokaciji, u blizini skole,...vise\nSTARI GRAD, DEČANSKA 30 M2+T+L\n100.000€28 m23 571 €/m2Dodaj oglas u favorite\nOdličan 1,5 stan na top lokaciji! Lux. Idealan kao investicija. Agencijska provizija 2%...vise\nNov duplex na ekskluzivnoj lokaciji ID#104045\nZmaja Od Noćaja,Kalemegdan, Stari Grad,\n119.500€43 m22 779 €/m2Dodaj oglas u favorite\nNov duplex na ekskluzivnoj lokaciji. Sa predivne terase se pruža pogled na najlepše ulice...vise\nĐorđa Jovanovića,Centar,Stari Grad,\nSTARI GRAD CENTAR 43m2 , T ,137000e\n137.000€43 m23 186 €/m2Dodaj oglas u favorite\nStan je kompletno renoviran- struja, vodovod, kupatilo, podne obloge,grejanje. Prodaje...vise\nDobra lokacija ID#83684\n51.000€31 m21 645 €/m2Dodaj oglas u favorite


Podivljalo more (Adrift) - Film - mojtv.net\nZvezda filmova „Drugačija“ i „Krive su zvezde“, Šejlin Vudli i Sem Klaflin (Dok nisam srela tebe, Igre gladi) zajedno u filmu inspirisanom istinitim događajima o dvoje ljudi koji su se našli usred najvećeg uragana u istoriji.\nFilm je zasnovan na istinitoj priči o Tami Oldham i njenom vereniku, Ričardu Šarpu, koji su se zaputili na putovanje preko okeana, ne sluteći da će ih zadesiti najveći uragan u istoriji. Nakon oluje, Tami se budi i pronalazi njihov uništeni brod i teško povređenog Ričarda. Bez ikakve navigacije i drugih pomagala, Tami će morati da skupi snagu i vrati ih na sigurno.


Ko tuguje sa Rusijom sa njom će se i radovati - OPOZICIJA Na Jednom Mestu\nKo tuguje sa Rusijom sa njom će se i radovati\nKosovski krst poslednjeg cara\nGodine 1896, Draginja Petrović, ugledna hrišćanka iz Beograda, supruga Stanojla Petrovića, prvo aktivnog oficira, a kasnije državnog činovnika, poslala je, uoči krunisanja poslednjeg ruskog cara iz dinastije Romanova, veliki dar Srbije i srpskog roda nasledniku prestola Trećeg Rima. Arhimandrit Platon, čije je svedočenje u svom tekstu „Kosovski krst Cara Mučenika“ prenela profesor dr Ksenija Končarević, zapisao je o kakvom je daru reč: „Preko prijatelja svojih, ona je pronašla u južnim našim krajevima, tamo na Kosovu, jednu nekada srpsku, a sada poarnaućenu, staru porodicu, koja je u velikoj tajnosti i stotinama godina čuvala jedan istorijski sveti krst. To je bio krst od Časnoga drveta (Krsta Hristovog), a po predanju nađen odmah po svršenoj Kosovskoj bici baš kod našega kneza Lazara. /…/ Zato, preko rodoljuba, otkupi odmah, od te arnautske familije taj Krst za znatnu sumu novca, da ga našim najboljim kujundžijama, koji umetnički izradiše do savršenstva divan okvir, od srebra i zlata, sa odgovarajućim postoljem.“ Krst je Draginja Petrović, inače ktitorka crkve na Novom groblju u Beogradu,odnela poglavaru Crkve u Srbiji, mitropolitu Mihailu, koji ga svečano osveštao na dan Svetih Konstantina i Jelene, 21. maja 1896, da bi, pošto je deset dana boravio u Sabornoj crkvi u Beogradu, gde su ga pobožni Srbi celivali, bio poslat na dar mladom imperatoru Nikolaju, na dan njegovog krunisanja. Draginja Petrović mu je krst poslala uz propratno pismo, u kome je, između ostalog, stajalo: „Imajte dobrotu, Veliki Gospodaru Imperatore, svemilostivo primiti ovaj sveti Krst na današnji veliki dan Svetog Krunisanja i miropomazanja Vašeg, od ljubavi Srpkinje Pravoslavne i u ime sviju Srba, koji gaje odanost i ljubav prema Rusiji. Ovaj je Krst (samo drvo) nađen na polju Kosovu,gde je poginuo srpski car, velikomučenik Lazar, braneći svetu veru Pravoslavnu, svoj narod i svoju državu od Agarjana. /…/ I Srbima će sinuti Sunce pravde, pomoću milosti Monarha Ruskog – Prvog Slovenina./…/Padam na kolena pred Prestolom Vašeg Carskog Veličanstva i podnosim ovo Sveto Znamenje iz velike ljubavi prema caru cele Rusije – svagdašnjem zaštitniku Srpskoga Naroda“. Ovaj, više nego simvoličan, čin kao da je cara Nikolaja trajno opredelio za brigu o Srbima. Kada su, posle habzburške aneksije Bosne i Hercegovine, kraljević Đorđe Karađorđević i Nikola Pašić, posetili cara Nikolaja, Pašić je o susretu zapisao sledeće: „To je najprirodniji čovek na svetu, kao i naš kralj Petar…On je odmah sa mnom bio intiman kao stari prijatelj…/…/ Nije ništa obećao, ali saoseća za naše nevolje. Kaže da moramo da čekamo osam do deset godina, i da sve trpimo, a video sam da mu je bilo krivo što je to morao da kaže, pa je požurio da nas uteši i da kaže: „Mi vas nikada nećemo ostaviti“. U februaru 1914. Nikola Pašić je opet bio primljen na ruskom dvoru. Tada je doneo bračnu ponudu – da se careva najastrija kći, Olga, uda za prestolonaslednika Aleksandra Karađorđevića. Car mu je, na rastanku, rekao: „Za Srbiju ćemo sve uraditi, pozdravite kralja i recite – za Srbiju sve ćemo uraditi“.\nNa putu ka Golgoti\nJuna i jula 1914, car je pokušao da spreči nemačko – austrougarski rat protiv Srbije. Imao je odlične veze i sa Bečom i sa Berlinom (on i car Vilhelm bili su dobri prijatelji), ali nije vredelo. Na vapaj prestolonoaslednika Aleksandra, car je odgovorio da će Rusija (iako još nije bila spremna za veliku vojnu), ostati uz Srbe. I ušao je u rat zbog male pravoslavne Srbije, zbog čega je njegovu žrtvu Vladika Nikolaj kasnije uporedio sa žrtvom Svetog cara Lazara (jer, car je izgubio presto zbog rata koji je iscrpeo Rusiju i doveo do velike pobune koja je, između ostalog, rukovođena iz neprijateljskog Berlina). Godine 1916, kada su saveznici oklevali da srpsku vojsku, posle albanske Golgote, prevezu na mesta oporavka, car Nikolaj je zapretio separatnim mirom sa Centralnim silama, posle čega su saveznički brodovi odmah stigli.\nPred noć između 16. i 17. jula 1918, kada su boljševici ubili cara Nikolaja i njegovu porodicu (ženu i petoro dece), Carski Mučenici Romanovi su se molili pred ikonom Majke Božje Trojeručice, vernom kopijom hilandarske svetinje. Tako se mistički luk zatvorio. Nije nimalo slučajno što je Srpska Crkva pre Drugog svetskog rata pokrenula proces kanonizacije Cara Mučenika Nikolaja, i što je vladika Nikolaj dao da se izrade njegove freske u Svetom Naumu na Ohridu i u Žiči. Bio je to dokaz ljubavi prema onome ko je sebe i dinastiju žrtvovao za Srbiju.\nVladika Nikolaj o caru Nikolaju\nSveti vladika Nikolaj neizmerno ga je voleo, i često o njemu govorio. Tako je 1932. poručio: „Verovatno u celokupnoj istoriji sveta nema primera žrtvovanja bez ikakve koristi, kakvo je bilo žrtvovanje Sv. cara mučenika Nikolaja. Srbi ne smeju zaboraviti da je Sveti car Nikolaj, bez ikakve koristi za sebe, a pritom rizikujući mir za svoj narod i državu, a samim tim rizikujući da izgubi krunu i život svoje porodice, ušao u rat, da bi zaštitio naš narod. Ušao je u rat za Srbiju, rat u kojem je izgubio i državu, i krunu, i porodicu, i svoj život…\nSavest naša nas primorava da plačemo, kada Rusi plaču, i da se radujemo, kada se Rusi raduju. Veliki je dug naš pred Rusijom. Može čovek biti dužan čoveku, može i narod – narodu. Ali dug, kojim je Rusija obavezala srpski narod 1914. godine, tako je ogroman, da njega ne mogu vratiti ni vekovi ni pokoljenja. To je dug ljubavi, koja svezanih očiju ide u smrt, spasavajući svog bližnjeg. Nema veće ljubavi, nego da ko položi dušu svoju za drugove svoje – to su reči Hrista. Ruski Car i ruski narod, nepripremljeni stupivši u rat za odbranu Srbije, nisu mogli ne znati, da idu u smrt. Ali ljubav Rusa prema braći svojoj nije odstupila pred opasnošću i nije se uplašila smrti. Smemo li mi ikada zaboraviti, da je Ruski Car sa decom svojom i milionima braće svoje pošao u smrt za pravdu srpskog naroda?\nSmemo li prećutati pred Nebom i zemljom, da je naša sloboda i državnost koštala Rusiju više nego nas? Moral svetskog rata, nejasan, sumnjiv i sa raznih strana osporavan, ispoljava se u ruskoj žrtvi za Srbe u evanđelskoj jasnosti, nesumnjivosti i neosporivosti. A motiv samoodricanja, nezemno moralni osećaj pri žrtvovanju za drugog – nije li to prilepljenje k Carstvu Nebesnom? Rusi su u naše dane ponovili Kosovsku dramu. Da se Car Nikolaj prilepio k carstvu zemnom, carstvu egoističnih motiva i sitnih računica, on bi, najverovatnije, i danas sedeo na svom Prestolu u Petrogradu. Ali on se prilepio k Carstvu Nebesnom, k Carstvu nebesnih žrtava i evangelskog morala; zbog toga se lišio glave i on sam i njegova čada, i milioni sabraće njegove. Još jedan Lazar i još jedno Kosovo! Ta nova Kosovska epopeja otkriva novo moralno bogatstvo Slovena. Ako je neko na svetu sposoban i dužan to da razume, to Srbi mogu, i obavezni su da razumeju. Blaženi vi, plačući u te dane sa Rusijom, jer ćete se sa njom utešiti! Blaženi vi, tugujući sada sa Rusijom, jer ćete se sa njom uskoro i radovati.“\nTako Sveti vladika Nikolaj.\nKnjiga kao dar slobodne misli\nKnjiga uglednog srpskog naučnika, hrišćanskog sociloga i kulturotvornog rodoljuba, Slobodana Antonića, „Dva zavetna naroda: Rusi i Srbi“, u izdanju „Katene Mundi“ iz Beograda, na dubokom je tragu ovih „mistikopolitičnih“ uvida Svetog vladike Nikolaja – pokojni monah Mitrofan Hilandarac je zato govorio: „Mistika je najbolja politika“. Pišući o temeljnim srodnostima Srba i Rusa, srpske i ruske istorije, Antonić nikad nije postao patetičan, ali nije ni prećutao punotu činjenične istine obasjane duhovnom svetlošću, koja razum i srce spaja u jedno.\nOn ističe: „Duboka razlika između evropskog Zapada i Istoka – od kojih je prvi postao posthrišćanski, dok se drugi u veelikoj meri rehristijanizovao – vidi se i u snazi neprijateljstva koje Zapad i dalje gaji prema Rusiji, a uzgred i prema Srbiji. Jer, kako kaže Milorad Ekmečić, „srbofobija je samo rečica koja se uliva u more rusofobije“. Nepromenjena je ta uporna težnja Zapada, baš kao i sredinom prošlog veka, da razori Rusiju. A uz nju nekako uvek ide i Srbija. Kao što je lepo primetila jedna Amerikanka srpskog porekla, gledajući tamošnju TV, „neprijatelji zapadnog sveta su već 30 godina stabilni i nepromenjeni: Srbija i Rusija. Grozni pravoslavni Srbi koji su, u teroru, preklali ogroman broj mirnih demokratskih muslimana i ne manje strašni ruski komunisti koji su uništili uzgoj demokratije i slobode u Čečeniji“.“\nPo Slobodanu Antoniću, Rusija ne može da učini ništa što bi Zapad umirilo: „Moskva bi mogla Ukrajini da vrati Krim, da doprati njene trupe u Donbas, i da obesi Asada na banderu u Damasku“, piše DŽ. DŽ. Džatras. „Ali, sankcije bi i dalje ostale, bile bi čak i postepeno pojačane. Rusofobni impuls koji kontroliše američku politiku, naime, ne potiče od toga šta su Rusi učinili, nego ko su. Russia delenda est! Neprijateljstvo prema Rusiji nije sredstvo za određeni cilj – ono jeste cilj“. Dakle, problem je ko su Rusi, ne šta oni rade. I verovatno bismo već bili svedoci atlantističkog nuklearnog napada na Rusiju, da Moskva nije, u međuvremenu, razvila nova oružja totalnog uništenja, te da nije jasno stavila do znanja da je odlučna da ih upotrebi.“\nSrbi su se prvi našli na udaru zapadnih naci – globalista. Antonić kaže: „I kada danas razmišljamo o našoj istorijskoj ulozi i sudbini, vidimo, još jednom, ponavljanje obrasca ranog upozorenja i predstraže. „Situaciju je najpre promenilo brutalno NATO bombardovanje Srbije“, objašnjava Solženjicin post-Jeljcinovski preokret u Rusiji. „Ucrtali su (natovci – S. A) crnu, neizbrisivu liniju – i, to bi bilo pošteno reći, u svim slojevima ruskog društva“. I Putin se osvrnuo na to u kojoj meri je bombardovanje Srbije uticalo na otrežnjenje Moskve od vere u pošteni odnos Zapada prema Rusiji: „Očekivali smo ravnopravan dijalog, poštovanje naših interesa, otvorenu raspravu o svim problemima i nalaženje negde na pola puta“. Umesto toga, usledilo je „bombardovanje Beograda, intervencija kojom je prekršeno međunarodno pravo. Da li je Savet bezbednosti UN doneo rezoluciju o vojnoj intervenciji u Jugoslaviji? Ne. To je bila jednostrana odluka SAD“. „Geneza Putinove moći je napad NATO na Jugoslaviju“, uočava se i u jednom komentaru Vašington tajmsa. „Rusi dugo pamte; i to nikada nisu zaboravili. Taj novi, samouvereni vojni savez, koji na njihovoj granici može da radi šta hoće, uznemirio je Kremlj. Često je, tokom večere s ruskim prijateljima u Moskvi, razgovor skretao ka politici i tome kako je NATO jednostrano postupio prema Srbiji. Ako ostavimo moralnost ovog pitanja na stranu – to je gledište tačno“.\nSrbi su deset godina zadržavali NATO Zver na putu ka Istok: “Mi jesmo kao narod, trenutno, izgubili gotovo svako samopouzdanje i samopoštovanje. Tome su doprineli kako porazi u ratovima devedesetih, zatim deceniju duge sankcije i razarajuća privatizacija (koja je nanela više štete nego ratovi i blokada), ali i današnji kolonijalni položaj Srbije, a koji podrazumeva dominaciju ideologije samomarginalizacije i autoviktimacije. No, ako pogledamo trezveno, u tim ratovima nismo se tukli s Hrvatima i Albancima već s celom anglosaksonskom Imperijom, a od pošasti neoliberalne privatizacije spasila se, na istoku Evrope, tek Belorusija (i delimično Slovenija). S druge pak strane, mi po mnogo čemu jesmo kolonija, ali ne i po temeljnom duhu naroda, odnosno, po dubinskom nemirenju s takvim položajem. Znam da je mnoge od nas, ne samo zbog autokolonijalne propagande, ophrvala malodušnost i skepsa u pogledu sposobnosti i spremnosti našeg naroda da se bori i da pruži otpor. Ali, s druge strane, postoji u delu naše intelihecije verovanje u istovetnu sakralnu sudbinu Rusije i Srbije, u zajedničku svetskoistorijsku misiju. I vera u to da se uz Boga i Svetu Rusiju (Svяtaя Rusь) nemamo čega da bojimo. Jer „Rusi sporo sedlaju, a brzo jašu“ (Russkie medlenno zaprяgaюt, no bыstro edut).“\nTako svedoči Slobodan Antonić.\nU doba teško i usilno, kada je pokrenut rat Zapada protiv Rusije, knjiga deluje utešno i okrepljujuće, i ne dozvoljava nam da očajavamo verujući u konačnu pobedu dobra. Zato blagodarimo Slobodanu Antoniću, čije je ime, kada se svuda gase svetlosti slobodnog mišljenja, svojevrsno znamenje spremnosti da se bude odan slobodi i ljubavi, koje su lik Božji u svakom čoveku.\nKo tuguje sa Rusijom sa njom će se i radovati | Srpski pokret Dveri\nOdbrojavanje do direktnog sukoba Rusije i NATO-a\nSrpski mirovnjaci pomažu pravoslavcima u Libanu\nObradović: Zabraniti NATO-gej paradu u septembru – ne želimo Beograd kao evropsku…\nPuškić: Draškovićeva politika Mike Špiljka, Olbrajtove i NATO agentura nema podršku u…\nDveri Beograd: Mesto u vrtićima i produženom boravku za svako dete\nPuškić: Ograničiti cenu i izvoz ogrevnog drveta i peleta u Srbiji\nObradović: Možemo da budemo druga politička snaga u zemlji\nJakovljević: Ne može biti jedinstva u izdaji nacionalnih interesa


ALBANCI ISPROBAVAJU NOVI TRAMPOV LEK PROTIV KORONE: Do sada se koristio za lečenje malarije\ntestiraće se na kim\nKako su rekli izvori Kohe, 400 doza ovih proizvoda je već naručeno\nObjavljeno: 22.03.2020. 22:32h\nSTARAC (82) IZ PODUJEVA PRVA ŽRTVA KORONE NA KOSOVU: Ovo je jutros javljeno\nPREDUGO SMO ČEKALI DA SE OVO DESI NA KOSOVU: Konačnu odluku je saopštio portparol Carine Kosova!\nJOŠ 4 OSOBE ZARAŽENE NA KOSOVU: Broj inficiranih koronom postaje zabrinjavajući\nHAŠIM TAČI SE ŽESTOKO ISPALIO! Lupio GLUPOST, pa mu portparol EU odmah SKRENUO PAŽNJU! O ovome je reč...\nPrištinaKosovoLek za malarijuHidroksihlorokvinLek za koronavirusKorona-virusKoronavirusKorona virusCovid-19Covid 19\nU NIŠU RASTE BROJ BOLELIH OD KORONE: 37 zaraženih, od toga 15 na respiratoru u kritičnom stanju


Odlična vest za roditelje: Od sledeće školske godine besplatni udžbenici za sve učenike u Prokuplju | Južna Srbija Info\nPočetna | Novosti | Besplatni udžbenici\nOdlična vest za roditelje: Od sledeće školske godine besplatni udžbenici za sve učenike u Prokuplju\nProkuplje 10.02.2019. Južna Srbija Info\nPreko 400 prvaka sa teritorije Prokuplja, septembra meseca dobiće besplatno komplet udžbenika. Ovo je odlučeno na poslednjoj sednici Gradskog veća.\n# Prokuplje Gradsko veće lokalna samouprava novčana pomoć besplatni udžbenici Aleksandar Simonović\nMedijana gradska opština studenti Prokuplje Gradina Radnički FK saobraćajna nezgoda Koronavirus Leskovac Zoran Perišić SPC Klinički centar DS Pirot Južna Srbija Info recept Niška Banja investicije poplava Niš Dragana Sotirovski SNS Vranje Kuršumlija Vladičin Han Beograd policija saobraćaj Skupština grada Niša Aleksandar Vučić košarka Goran Cvetanović Vlada Republike Srbije Tržnica JP fudbal ubistvo Darko Bulatović Dom zdravlja Klinički centar Niš Aleksinac Preševo


Nagavci: Povratak Kosova u ENKA i EKAR će biti težak put - Kosova.Info\nHome SRB-BIH-HR Nagavci: Povratak Kosova u ENKA i EKAR će biti težak put\nNagavci: Povratak Kosova u ENKA i EKAR će biti težak put\n2021 05 22 no comment No tags\nMinistarka obrazovanja Arberie Nagavci izjavila je da Kosovo neće imati lak put u pokušaju da se vrati Evropskom udruženju za osiguranje kvaliteta u visokom obrazovanju (ENKA) i Evropskom registru za osiguranje kvaliteta u visokom obrazovanju (EKAR), prenosi kosova.info.\nNakon što je kosovska vlada odobrila odluku o ratifikaciji članova Savjeta za kvalitet Kosovske agencije za akreditaciju, Nagavci je u emisiji “Interaktiv” na KTV ocenila i da će povratak Kosova u te dvije institucije biti teži od prijema prvi put.\n“Po mom mišljenju, povratak će biti teži nego prvi put, jer su sada kriterijumi za ponovno članstvo kao i proces ugroženi političkim intervencijama u prošlosti”, rekla je Nagavci.\nDodala je da od početka mandata radi na ispunjavanju kriterijuma za povratak, zahtjevu za odobrenje Nacrta zakona za Kosovsku agenciju za akreditaciju, izboru nove lokacije i osoblja.\nNagavci je obećala da neće biti dozvoljeno političko mješanje u radu Savjeta za kvalitet Kosovske agencije za akreditaciju CSC i da će institucije biti usredsređene na pronalaženje riješenja za studente koji imaju diplome iz obrazovnih institucija, koje su funkcionisale bez ispunjavanja kriterijuma.\nKosovska agencija za akreditaciju je 2014. godine primljena u ENKA, a 2015. u EKAR, ali je članstvo suspendovano zbog političkog mješanja bivšeg premijera Ramuša Haradinaja i bivšeg ministra obrazovanja Shićirija Bitićija.\nMaqedonia shpenzon 9.500 euro në vit për një të burgosur


Kristijan skočio na Mariju Kulić: Zaletio se iz sve snage, bacio Tomovića na pod! Uništiću vas, ja ću vas otjerati odavde! (Video)\ndana listopada 17, 2020\nKristijan Golubović sinoć je tokom nominacija osudio sve zadrugare i dodao da smatra da je 99 odsto kuće neiskreno. Upravo iz razloga što su za stolom Mljanu Kulić svi hvalili, a iza leđa govore svašta za nju.\nMiljana Kulić je prvo ušla u raspravu sa Sanjom Stanković, a potom je nastao potpuni haos u Bijeloj kući.\n"Ćuti, elitna pros..tutko. P..enje 200e, sve ću da dokažem. Dama bez blama", rekla je Miljana.\n"Nek mi bude najgore u životu ako 90 odsto ljudi ne misli sve najgore o njoj", umiješao se Kristijan\n"Možete sjesti i g.vna jesti. Skini gaće i natrti se i sagni se, vepru jedan! Mene to tvoje ne zanima, možda tvoju ženu samo. Tvoja žena našla drugog jer si 40 godina u zatvoru" vikala je Miljana.\nKristijan nije prestajao da iznosi njegovo mišljenje na račun njih, a onda je Marija Kulić imala opasku, koja ga je kao nikada do sada iznervirala. Ona je spomenula njegovu ženu i porodicu, što je kod Kristijana izazvalo toliki bijes, da je u jednom trenutku potrčao ka Mariji ne bi li nasrnuo na nju.\n"Uništiću vas, ako mi još jednom spomenete porodicu, ja ću vas otjerati odavde", rekao je Kristijan, dok su ga cimeri zadržavali da je na udari.


Projekat Placement omogućiće otvaranje novih radnih mjesta | MINA\nNaslovnicaMINA BusinessProjekat Placement omogućiće otvaranje novih radnih mjesta\nProjekat Placement omogućiće otvaranje novih radnih mjesta\nCetinje, (MINA-BUSINESS) – Projekat Placement, koji Prijestonica Cetinje realizuje iz sredstava Evropske unije (EU), trebalo bi da obezbijedi bolji kvalitet mjera za zapošljavanje i otvaranje novih radnih mjesta u tom gradu.\n„Budžet projekta, koji bi trebalo da omogući zapošljavanja, umrežavanje i obuke lokalnoj poljoprivredno-prehrambenoj zajednici i entitetima u Crnoj Gori, iznosi 399,99 hiljada EUR. Od tog iznosa 95 odsto biće kontribucija EU, odnosno 380 hiljada EUR biće bespovratna pomoć EU Prijestonici Cetinje“, navodi se u saopštenju Prijestonice.\nKako su naveli, gradonačelnik Prijestonice Aleksandar Kašćelan razgovarao je danas sa članovima projektnog tima projekta Placement.\nProjektni tim projekta, osim Prijestonice, čine podgorički Socio-ekonomski centar Crne Gore i beogradski Institut za Zapadni Balkan (WEBIN).\nObje organizacije imaju gotovo decenijsko iskustvo u primjeni projekata iz sredstava EU.\nPridruženi entitet projekta je Klaster proizvođača pršute Crnogorski pršut.\n„Ciljevi projekta su da se olakša radna aktivacija nezaposlenih građana, posebno onih koji pripadaju ranjivim grupama, kroz informacione sesije, obuke i zapošljavanje, kao i da se osnaže kapaciteti poslodavaca i preduzetnika iz privatnog sektora sa Cetinja da kreiraju i omoguće obuku na radnom mjestu i otvore nova radna mjesta“, navodi se u saopštenju.\nDirektna podrška iznosiće gotovo 50 odsto vrijednosti ukupnog projekta, odnosno skoro 200 hiljada EUR. Tim novcem Prijestonica Cetinje, u saradnji sa EU, subvencionisaće otvaranje novih radnih mjesta i poboljšanje postojećih kroz sertifikovane treninge i obuke.\n„Cilj je da se kompanijama omogući rast i razvoj kako u kvalitativnom, tako i u kvantitativnom smislu, dobijanjem kvalifikovane radne snage, ali i da se određenom broju teško zapošljivih osoba omogući aktivno učešće u treninzima i obuci i moguće zaposlenje nakon toga“, zaključuje se u saopštenju.


Poslao: 05 Maj 2008 18:33\nima li neko seme povezivanja trofaznih asinhronih motora preko tranzistora, zvezda trougao prekidaca, zastitom od pregorevanja, ...\nPoslao: 06 Maj 2008 09:26\nKako to mislis preko tranzistora ?\nPoslao: 06 Maj 2008 11:39\nGRESKA hteo sam da napisem releja\nPoslao: 06 Maj 2008 19:28\ntranzistori postoje u vremenskom releju, koji koristis ako hoces da automatski prebaci na trougao. zastitu od pregorevanja imas, prekostrujnu-bimetal i rele za asimetriju faza- kad nestane neka da iskljuci druge dve. sto se tice shema, nemam skener, mnogo mi je lakse da nacrtam na papiru nego da se patim kojekakvim programima za crtanje shema. potrazi na netu, sigurno ima.\nPoslao: 25 Maj 2008 19:17\nPoslao: 05 Apr 2013 10:14\nPozdrav svima ucesnicima diskusije,Molim za pomoc .:Imam trofazni motor 600wati 1420 obrtaja ,potrebno mi je da ga prepravim u monofazni motor 220v za to mi je potrebna sema prevezivanja,to nisam nikada radio ,molim ko moze da mi pomogne rabradomir@gmail.com.Hvala\nPoslao: 05 Apr 2013 10:28\nRab Radomir ::Pozdrav svima ucesnicima diskusije,Molim za pomoc .:Imam trofazni motor 600wati 1420 obrtaja ,potrebno mi je da ga prepravim u monofazni motor 220v za to mi je potrebna sema prevezivanja,to nisam nikada radio ,molim ko moze da mi pomogne rabradomir@gmail.com.Hvala\nZa početak moraš proveriti da li taj el. motor može raditi u sprezi trougao 220V. Šemu imaš ovde: http://www.mycity.rs/Elektronika/Seme-povezivanja-.....l#p1400433\nNa slici, šema koja tebi treba je u donjem desnom uglu.\nPoslao: 05 Apr 2013 20:33\n3Ovo se svidja korisnicima: Srki94, Ričard, SlobaBgd\nSjajno uspeo sam po semi koju ste prilozili .Sada mi radi motor perfektno gotovo bez suma i ne greje se,Pozdrav svima.Hvala hvala\nPoslao: 03 Feb 2015 08:41\nNapisano: 02 Feb 2015 12:55\nPrvi put se javljam interesuje me sema elektro ormara za dubinsku pumpu ( sa sve relejom asimetrije faze , kontaktorom zastitnim relejem , gde se povezuje tlacna sklopka u ormaru , a gde nivostat ) unapred HVALA\nDopuna: 03 Feb 2015 8:41\nMotor se startuje direktno i povezivanje treba da bude sa bimetalnom zastitom , znaci asimetrija faze-kontaktor- bimetalna zastita - pumpa i gde se povezuje u svemu tome tlacna sklopka Pozdrav\nPoslao: 04 Feb 2015 20:45\nOvaj topic je pregledan 26426 puta\nKorisnici trenutno na forumu: _Sale, A.R.Chafee.Jr., AC-DC, babaroga, Battlehammer, Boris90, dankisha, darkangel, Drug pukovnik, goxin, Hoegaarden, hyla, ikan, JOntra, laki123rambo, LeGrandCharles, Marko Marković, MB120mm, moldway, Njemac, Stanlio, stegonosa, Toper, vathra, Voivoda


Amazonska prašuma izgubila površinu veličine Španije | Original\nTako je Amazonska prašuma, najveća prašuma na svetu, postala manja za osam odsto, navodi se u izveštaju Amazonske mreže za društveno-ekološke geografske informacije (Raisg). “Amazon je mnogo ugroženiji nego pre osam godina”, napominju istraživači.\nIzveštaj pod naslovom “Amazon pod pritiskom” ukazuje na “napredak rudarskih aktivnosti, infrastrukturnih projekata, kao i na ponovni porast šumskih požara”.\nAmazon obuhvata devet zemalja: Brazil, Kolumbiju, Peru, Boliviju, Ekvador, Venecuelu, Surinam, Gvajanu i Francusku Gvajanu, sa oko 47 miliona stanovnika, uključujući mnoge domorodačke zajednice.\nTokom proučavanog perioda, 2003. je bila najgora godina po krčenju šuma, sa posečenih 49.240 kvadratnih kilometara. Krčenje šuma je potom opalo, dostigavši najniži nivo u 2010. godini (17.674 kvadratnih kilometara), pre nego što se ponovo ubrzalo od 2012. godine.\nStanje se dodatno pogoršalo od izbora 2019. ekstremnog desničara Žaira Bolsonara za predsednika Brazila, te je došlo do otvaranja za rudarstvo i poljoprivredu i zaštićenih područja i teritorija autohtonih stanovnika.\nSnimci satelita brazilskog Nacionalnog instituta za svemirska istraživanja ukazuju da je uništeno 11.088 kvadratnih kilometara šume od avgusta 2018. do jula 2019. godine, što je najviše u poslednjih 12 godina, prenosi Zelena Srbija.\n“Od 2001. godine godišnje je u proseku spaljeno 169.000 kvadratnih kilometara prašume Amazona, uključujući 26.000 kvadratnih kilometara u zaštićenim područjima ili na autohtonim teritorijama”, navodi se u izveštaju.\nTagovi: amazon Amazonija amazonska prašuma prašuma\nOriginalni glas!Jelena Đoković i F.fm podkast: Mi kupujemo danas 400x više danas nego pre 20 godina


Na rasprodaji! 1pcs Hotrc Bx100 1 - 8s Lipo Baterija Tester Napon / Niski Napon Sirene Alarma / Provjera Napona Baterije Sa Dva Zvučnika - Igračke Sa Daljinskim Upravljanjem ~ NoviMarka.news\n1-8S tester napona baterije низковольтный sirene alarma\nKoristite za 1-8s Lipl / Li-ion / LiMn/Life\nCijena za detekciju napona: 0.01 U\n1 X Zvučni Signal Alarma\nNapomena: ovo je registrirana pošta i pošta . Redovnom poštom morati platiti 2 dolara .Ako želite poslati preporučenom poštom, molimo vas, kupite ga i obratite pažnju na proizvod .Hvala.\nGarancija i povrat: kako bi se osiguralo da svi dijelovi su u dobroj kvaliteti, mi ćemo provjeriti sve proizvode, prije nego se paketi šalju . Garancija 30 dana od datuma kupnje. Molimo, kontaktirajte nas putem e-maila, prije nego što se vrati neispravan proizvod. Vratio se roba treba uključivati originalnu ambalažu i sav pribor.\n- Od 8:30 do 18: 00 (GMT +8) od ponedjeljka do petka\n- Od 8: 30 do 13:00 (GMT +8) subota\n- Od 8: 30 do 6:00 (GMT +8) nedjelje\nTagovi: tester napona baterije, Provjera napona, alarm зуммера niskog napona, Jeftini tester napona baterije, Kvalitetna Provjera napona, Kina низковольтный sirene alarma dobavljača\nPakiranje Veličina 5cm x 8cm x 2cm (1.97in x 3.15in x 0.79in)\nbrend vrući rc\nBroj Modela JJ61978\nAžuriranje Detalja / Pribor indikator napona lipo baterije\nRC Parts & Accs Punjive Baterije - NiMH


Objavljena karta najpopularnijih YouTube kanala u Evropi: U BiH najslušaniji Jala Brat i Buba Corelli - Leutar.net\nHomeKulturaObjavljena karta najpopularnijih YouTube kanala u Evropi: U BiH najslušaniji Jala Brat i Buba Corelli\n22. januara 2018. Leutar Kultura, Muzika 0\nNa Twitteru se pojavila karta koja pokazuje najpopularnije YouTube kanale, odnosno, one sa najviše pretplatnika u svakoj od zemalja Evrope.\nNa karti se nalazi i Bosna i Hercegovina u kojoj najviše pretplatnika ima kanal Imperia, a riječ je o oficijelnoj stranici producentske kuće iz koje dolaze dvojica sarajevskih repera Jala Brat i Buba Corelli.\nIma više od pola miliona pretplatnika, a otvoren je krajem 2006. godine.\nVideospotovi na ovom kanalu su veoma gledani, neki imaju i više od 30 miliona pregleda.\nU Hrvatskoj najviše pretplatnika ima kanal 2Cellosa, u Srbiji je to kanal IDJVideo.tv, a u Sloveniji Tiger Productions.\nU Velikoj Britaniji najviše pretplatnika ima Ed Sheeran, u Francuskoj David Guetta, a u Njemačkoj kanal freekickerz.\nKartu je izradila stranica Europe Maps, a na Twitteru je podijelila ekipa s YouTube kanala Geography Now.


Kikinđane uvek prijatno iznenade: Korisnici "Naše kuće" gaje i prodaju lekovito i začinsko bilje · gradski.online\nKikinđane uvek prijatno iznenade: Korisnici “Naše kuće” gaje i prodaju lekovito i začinsko bilje\nKIKINDA- Lekovito i začinsko bilje koje su korisnici i zaposleni proizvelii u plasteniku Centra za pružanje usluga socijalne zaštite, danas su prodavali u centru Kikinde.\nCecilija Šajber, direktorica Centra za pružanje usluga socijalne zašite grada, podsetila je da su dosad u plasteniku uzgajali povrće, a potom se upustili u proizvidnju lekovitog i začinskog bilja:\n-Nova radna terapija koju imamo u našoj ustanovi ima naziv “Ovde gajimo ljubav”. Kompletna proizvodnja je bila na nama, od semena do krajnjeg produkta.\nU ponudi su kamilica, bosiljak, nanu, korijander i druge biljke. Prodajemo ih u unikatnim saksijama koje su takođe izradili naši korisnici.\nSocijalno preduzetništvo nam je važno i na ovaj način ga razvijamo- rekla je Šajber. Korisnik “Naše kuće”, Slobodan Krstin, kaže da voli da radi u plasteniku:\n-Imamo sve vrste začinskog bilja, ali i cveće. Naučili smo da zasadimo i negujemo biljke, kao i da održavamo plastenik – dodao je Slobodan Krstin, Da su puno ljubavi i pažnje posvetili proizvodnji lekovitog i začinskog bilja potvrdila je i Svetlana Kalinov, takođe korisnica ove ustanove:\n-Sav novac koji dobijemo prodajom bilja uložićemo u dalju proizvodnju. Zadovoljna sam i srećna sam što imamo naš plastenik jer smo puno roga naučili od proizvodnji- rekla je Svetlana Kalinov.\nSvi koji žele da kupe lekovito i začinsko bilje proizvedeno u ovoj ustanovi mogu to učiniti u petak, 20. maja, od 8 do 12 sati, u “Našoj kući”.\nPrethodnoKrunisanje šampiona u petak: “Plavi” zovu u “Jezero” male i velike navijače\nSledećeDan sećanja na žrtve femicida: Ubije žene su nečije majke, sestre, bake…


letovanje grčka 2020 - Žena.rs\nPiše: T.G. 01.05.2020. 08:23\nZatvorene plaže u GrčkojFoto:Profimedia\nKirijakos Mecotakis, premijer Grčke, u utorak je u obraćanju naciji rekao da je zadovoljan brojkama i da je vlada našla način da smanji brojke zaraženih, što im daje prednost u trci za povratak turizmu. To ipak neće biti lako - podsetimo, nakon terorističkog napada 2001. na Svetski trgovinski centar, celom svetu trebalo je tri godine da se putovanja vrate koliko-toliko u normalu, a nakon ovog napada uvedene su stroge bezbedonosne mere na avionima od kojih se nikad nije odustalo.\npriča dana letovanje Grčka korona virus


EPIcentar Sequoia Slatina predstavljen na online konferenciji za medije - Virovitica Nature : Virovitica Nature\nEPIcentar Sequoia Slatina predstavljen na online konferenciji za medije\nTuristička zajednica Grada Slatine je u sklopu provedbe projekta EPIcentar Sequoia Slatina, KK.06.1.2.0037 u četvrtak, 27. svibnja 2021. godine putem Zoom konferencije održala online predstavljanje centra za medije.\nHrvoje Valpovac, pomoćnik direktora TZG Slatine virtualno je sa sudionicima konferencije „prošetao“ EPIcentrom. Na ovaj inovativan način uz jedinstveno posjetiteljsko iskustvo medijima su prenesene informacije o samom projektu, novoizgrađenom EPIcentru i golemom mamutovcu, glavnom akteru ovog događaja.\nGrad Slatina i partneri na projektu, Javna ustanova za upravljanje zaštićenim dijelovima prirode i ekološkom mrežom Virovitičko-podravske županije i Turistička zajednica Grada Slatine, vjeruju kako će ovaj način posjetiteljima dočarati interakciju prirodne atrakcije i suvremenog okruženja i potaknuti ih da dođu u Slatinu.


DARKO LAZIĆ JE NE ZANIMA! Marina Gagić donela RADIKALNU odluku, seli se što dalje od BIVŠEG MOMKA! - Informer Ad\nMarina Gagić i Darko Lazić pre nekoliko meseci su raskinuli. Dok ona, kako priznaje, još uvek nije spremna za novu ljubav, pevač već neko vreme uživa pored koleginice Barbare Bobak.\n- Od Instagrama može fino da se živi, to je istina, ali ja trenutno nisam tome maksimalno posvećena jer je to nemoguće kada imate dete od dve godine, koje je, pritom, veoma živahno. Majka mi mnogo pomaže, pa stignem da odradim to što je potrebno, ali sve je to u znatno manjoj meri od onoga koliko mogu zbog Aleksejevih godina - ispričala je Gagićeva, što je pokrenulo komentare poput: "zbogom, Darko!", "spasila se", "bolje joj je bez njega" i slične.\nPevač Darko Lazić selidba Marina Gagić džet set barbara bobak


Naslednik Vesne Džinić biće sedmi po redu generalni direktor Agencije za privatizaciju od njenog formiranja 2001. Iako procedura nalaže da prvog čoveka institucije koja sprovodi proces privatizacije Vlada imenuje na period od pet godina, nijedan od dosadašnjih direktora nije uspeo da pregura više od pola mandata. A po pravilu svaku smenu ili ostavku pratile su sumnje da je bilo „pritisaka“, „koncepcijskih neslaganja“, „nedovoljne kooperativnosti“...\nTako je i u slučaju Vesne Džinić koja je važila za osobu veoma blisku Mlađanu Dinkiću. Dok je Dinkić bio guverner, Džinićeva je bila direktor Agencije za osiguranje, sanaciju stečaja i banaka, za vreme njegovog mandata kao ministra finansija bila je direktor Uprave za trezor. A smenu njenog prethodnika na mestu direktora Agencije za privatizaciju, Vladmira Galića, Dinkić je obrazložio kao „uobičajenu proceduru“, dodavši da „da ne bi ni vodio Ministarstvo u slučaju da Agenciju vodi neko koga i ne poznaje“.\nPrema nezvaničnim informacijama, dugogodišnje poznanstvo zapalo je u krizu tokom nedavnog boravka u Vašingtonu gde su Džinićeva i Dinkić bili kao članovi srpske delegacije koja je vodila pregovore sa MMF-om. Značajne razlike u mišljenjima, koje su naročito došle do izražaja prilikom privatizacije „Geneksovih“ hotela na Kopaoniku, u Vašingtonu su prerasle u ozbiljan sukob. Po povratku u Srbiju, Vesna Džinić je uzela godišnji odmor, ubrzo je objavila ostavku, a već su se pojavila informacije da je novi posao čeka u bankarskom sektoru gde je svojevremeno već radila kao izvršni direktor Sosijete ženeral banke.\nNavodni „pritisci“ oterali su i bivšeg direktora Agencije Miodraga Đorđevića, jedinog koji se na ovoj funkciji zadržao duže od Vesne Džinić. Iako je tadašnji ministar privrede Predrag Bubalo tvrdio da Đorđevićeva ostavka nema političku pozadinu, bilo je očigledno da je Koštuničinoj vladi uoči početka privatizacije NIS-a na mestu direktora Agencije neophodan mnogo kooperativniji kadar. I pronašli su ga u bivšem glumcu Narodnog pozorišta u Kikindi, advokatu Vladimiru Galiću koji se u „vrućoj“ fotelji zadržao jedva godinu dana, ali mu je ona poslužila kao odskočna daska za čitav niz funkcija koje je kasnije obavljao – savetnik premijera, predsednik Gradskog odbora DSS-a u Novom Sadu, predsednik UO „Srbijagasa“...\nMandat tri meseca\nNajkraće se na mestu direktora Agencije za privatizaciju zadržao Branko Pavlović koga je Vlada smenila posle samo tri meseca. Za razliku od ostalih bivših direktora koji su odlazili tiho i bez velike buke, Pavlović je oštro kritikovao pojedine članove Vlade, pre svih Dinkića i Labusa, tvrdeći da iza njegove smene stoje „finansijski moćnici, isti oni protiv kojih smo se borili 5. oktobra“.\nI u prvim godinama rada Agencije, smene generalnih direktora bile su, blago rečeno, čudne. Retko je kome bilo jasno zbog čega je prvi generalni direktor Vladimir Čupić prebačen na mesto izvršnog direktora, da bi njegovo mesto zauzeo tada pomoćnik ministra za privatizaciju, aktuelni predsednik vlade Mirko Cvetković. Kasnije je Čupić prešao u „Hipo banku“, a Cvetković je, pre premijerske, obavljao funkciju ministra finansija.\nS izuzetkom Miodraga Đorđevića, koji je prešao na funkciju zamenika direktora „Večernjih novosti“, na ovaj ili onaj način svi bivši direktori Agencije i dalje se bave privatizacijom. Čine to i mnogi bivši direktori pojedinih sektora, pre svih, Centra za tendere i Centra za aukcije, koji su listom prešli u vodeće konsultantske firme. Budući da Zakon o sprečavanju konflikta interesa ne sadrži nikakvu odredbu kojom bivše državne službenike ograničava u izboru budućeg posla, nekadašnjim direktorima Agencije za privatizaciju niko nije zamerio što su prešli u privatne konsultante, niti je iko proveravao da li su, prilikom prelaska na novo radno mesto, poneli i poverljive baze podataka. Takođe, niko još nije uradio ozbiljnu analizu o tome koliko su konsultantske kuće povezana lica. A najveći naručilac poslova konsultantskih kuća upravo je Agencija za privatizaciju.\nOdlazak Vesne Džinić samo je potvrdio da je fotelja direktora Agencije ubedljivo najklimavija državna funkcija.\nDa li su “lični razlozi”, koje je bivša direktorka Agencije za privatizaciju Vesna Džinić navela kao razlog svoje ostavke, posledica sukoba sa resornim ministrom Mlađanom Dinkićem ili nezadovoljstva smanjenjem plate sa 344 na svega 292 hiljade dinara, verovatno nikada nećemo saznati.


Održana treća sednica Gradskog veća u Boru: Usvojena Odluka o pokretanju javne rasprave o prvom rebalansu budžeta u 2022.\nTimočka KrajinaBorOdržana treća sednica Gradskog veća u Boru: Usvojena Odluka o pokretanju javne...\n31/05/2022 | 13:10\nU Boru je održana treća sednica Gradskog veća, na kojoj je između ostalog, usvojen Predlog zaključka o sprovođenju javne rasprave o Nacrtu odluke o izmenama i dopunama odluke o budžetu grada Bora za 2022 godinu.\nBudžet u Boru biće veći za 29,15 odsto odnosno za 1,97 milijardu dinara i iznosiće ukupno 4 861 000 000 dinara.\n„Zahvaljujući rastu privrede i jačanju privrednog ambijenta na teritoriji našeg grada, budžet je od početka godine uvećan za skoro 30 odsto i dostigao je blizu pet milijardi dinara. To je vest koja raduje, ali i obavezuje. Povećanje gradskog budžeta omogućiće nam da još više ulažemo u razvoj infrastrukture, komunalne delatnosti, oblast obrazovanja i zdravstva, sporta, kulture, ali i unapređenje uslova života za sve naše sugrađane. Pred nama je javna rasprava o prvom rebalansu budžeta u ovoj godini, te vas pozivam da date svoje predloge, kako bi svi zajedno, vrlo transparentno i direktno, planirali i realizovali sve ono što je neophodno da unapredimo razvoj grada i naših sela”, rekao je gradonačelnik Bora Aleksandar Milikić.\nSubvencije za javno komunalna preduzeća biće uvećana za 668 miliona dinara. Za nabavku uglja u „Toplani” u Boru biće izdvojeno 300 miliona dinara, kao i 200 miliona dinara za isplatu dela duga za električnu energiju „Toplane”. Biće uvećana i sredstva namenjena programima za decu sa posebnim potrebama i programe iz Lokalnog akcionog plana zapošljavanja. Takođe, 131 milion dinara biće odvojen za kapitalne investicije, a deo sredstava biće i za JKP „Vodovod”, kao i JKP „3. oktobar”.\nJavna rasprava biće održana od 31. maja do 14. juna, a Borani, udruženje i javni sektor moći će da daju predloge izmena.\nTakođe, većnici su većinom glasova usvojili predlog pravilnika o izmeni pravilnika u organizaciji i sistematizaciji radnih mesta u Gradskog upravi, Pravobranilaštvu grada Bora, stručnim službama i posebnim organizacijama grada Bora. Takođe, pred većnicima našla se i tačka o imenovanju Stručnog tima za realizaciju javno privatnog partnerstva bez elemenata koncesije za projektovanje, izgradnju i finansiranje nove toplane sa upotrebom obnovljivih izvora energije. Na sednici Gradskog veća jednoglasno je usvojen predlog o obrazovanju Komisije za realizaciju mera energetske sanacije porodičnih kuća, stanova i stambenih zgrada koje se odnose na unapređenje termičkog omotača, termotehničkih instalacija i ugradnje solarnih kolektora za centralnu pripremu potrošene tople vode. Većinom glasova usvojen je i predlog rešenja o zaduženju članova Gradskog veća grada Bora za određene oblasti.\nPrethodni članakPU Bor: Od 1. juna produženo radno vreme šaltera subotom\nSledeći članakJKP „Vodovod” Zaječar: Dezinfekcija i ispiranje dela vodovodne mreže u Koprivnici, Metrišu i delu Jelašnice


Dnevni bilten 05.12.2018.\nVUČIĆ I KURC O AKTUELNOJ POLITIČKOJ SITUACIJI\nBEOGRAD, 4. decembra 2018. (Beta) - Predsednik Srbije Aleksandar Vučić i austrijski kancelar Sebastijan Kurc razgovarali su 4. decembra telefonom o aktuelnoj političkoj situaciji, saopšteno je iz kabineta srpskog predsednika. Predsednik Vučić zahvalio je austrijskom kancelaru Kurcu, čija zemlja predsedava Savetu Evropske unije, na ličnom angažovanju u rešavanju problema na Balkanu i smirivanju tenzija. Vučić je Kurcu zahvalio i na podršci evropskim integracijama Srbije.\nBRNABIĆ S ČEŠKIM AMBASADOROM O PREDSTOJEĆOJ POSETI ČEŠKOJ\nBEOGRAD, 4. decembra 2018. (Beta) - Predsednica Vlade Srbije Ana Brnabić razgovarala je 4. decembra sa ambasadorom Češke u Srbiji Tomašom Kuhtom o predstojećoj zvaničnoj poseti Češkoj u kojoj će boraviti na poziv premijera Andreja Babiša, kao i o bilateralnim odnosima dveju država, saopšteno je iz Vlade. Brnabić je istakla značaj podrške koju Češka pruža Srbiji na evropskom putu, kao i reformama koje sprovodi Vlada Srbije. Premijerka se osvrnula i na aktuelnu situaciju izazvanu "jednostranim merama Prištine o uvođenju taksi od 100 odsto na robu iz Srbije" čime je kako je ukazala prekršena CEFTA i ugrožen opstanak i bezbednost srpskog naroda na KiM. Ona je rekla da i pored svih prepreka, Srbija nastavlja da poziva na mir i izrazila uverenje da će partneri iz EU izvršiti dodatni pritisak na Prištinu kako bi se stvorili uslovi da se dijalog o iznalaženju kompromisnog rešenja nastavi. Kuhta je rekao da Češka vidi Srbiju kao evropsku zemlju sa velikim ekonomskim potencijalom i da će predstojeća poseta premijerke Češkoj biti dobra prilika za unapređenje sveukupne bilateralne saradnje. Brnabić je izrazila zadovoljstvo time što će imati priliku da se tokom posete sastane sa najvišim češkim zvaničnicima i rekla da je važan signal to što do posete dolazi u godini kada se obeležava sto godina diplomatskih odnosa Čehoslovačke i Kraljevine SHS.\nMINISTARKA ZA EVROPSKE INTEGRACIJE RAZGOVARALA S POSLANICOM BUNDESTAGA\nBEOGRAD, 4. decembra 2018. (Beta) - Ministarka za evropske integracije Jadranka Joksimović razgovarala je 4. decembra s poslanicom nemačkog Bundestaga Renatom Alt o bilateralnim odnosima, budućim aktivnostima Srbije u evrointegracijama i situaciji u regionu. Joksimović je rekla da je očuvanje regionalne stabilnosti i saradnje imperativ Srbije kojoj destabilizacija prilika nije u interesu, saopštio je kabinet ministarke. Ona je dodala da odluka Prištine o taksi na robu iz Srbije i BiH, "sve uz podršku zvanične Tirane, predstavlja urušavanje temeljnih vrednosti EU i stabilnosti regiona, što bi moglo da predstavlja i dugoročan evropski problem". Renata Alt je rekla da Nemačka pažljivo prati dešavanja u regionu i da je zaintersovana za očuvajnje mira i stabilnosti, navodi se u saopštenju. Joksimović je rekla da je Srbija jasno opredeljena za nastavak pristupanja EU u čemu naročit značaj imaju reforme, pre svega, u poglavljima 23 i 24 o vladavini prava. Ministarka je rekla da je Vlada Srbije prihvatila i uvažila sve preporuke Venecijanske komisije, koja se pozitivno odredila prema aktivnostima Srbije, oko ustavnih amandmana u oblasti pravosuđa.\nPOTPISAN SPORAZUM O SARADNjI IZMEDjU UNIVERZITETA U ŠANGAJU I SRPSKIH UNIVERZITETA\nBEOGRAD, 4. decembra 2018. (Beta) - Sporazum o saradnji između Univerziteta Djaotong u Šangaju i univerzitetâ u Beogradu, Novom Sadu i Nišu potpisan je 4. decembra u Srpskoj akademiji nauka i umetnosti, saopštilo je Ministarstvo prosvete, nauke i tehnološkog razvoja. Sporazum su potpisali ministar prosvete Mladen Šarčević, potpredsednica za obrazovanje i međunarodne odnose Univerziteta Djaotong Su Suemin, kao i rektor Univerziteta u Nišu i prorektori Univerziteta u Beogradu i Nišu. Sporazum predviđa razmenu studenata osnovnih studija matematike, fizike, poljoprivrede i menadzmenta i obostrano finansiranje troškova hrane i smeštaja, navodi se u saopštenju. Šarčević je rekao da taj sporazum treba da bude motiv za srpsku naučnu i akademsku zajednicu. "Sada imamo priliku da stvorimo mnogo dublje veze, saradnju u raznim naučnim oblastima", rekao je on. Univerzitet Djaotong u Šangaju osnovan je 1896. godine i jedan je od najprestižnijih u Kini.\nTRIVAN: SRBIJA PREDUZELA OZBILjNE KORAKE U POGLAVLjU 27\nBEOGRAD, 4. decembra 2018. (Beta) - Ministar zaštite životne sredine Goran Trivan izjavio je 4. decembra da je Srbija preduzela "ozbiljne korake" za otvaranje Poglavlja 27 u pregovorima o pristupanju EU u rešavanju pitanja zagađenja, za koje je naveo da približvaju Srbiju razvijenim evropskim zemljama, navodi se u saopštenju. On se na marginama Ministarske konferencije "Inovativna rešenja za smanjenje zagađenja u Jugoistočnoj i Južnoj Evropi" koja se održava u Beogradu sastao sa predstavnicima delegacije Programa za životnu sredinu Ujedinjenih nacija, koju je predvodio koordinator UNEP-a za Mediteran Gaetano Leoni. Trivan je UNEP-u zahvalio za to što je odabrao Srbiju za domaćina tog međunarodnog skupa, zbog čega je ocenio da ta organizacija ceni mere koje Srbija preduzima na otvaranju i rešavanju ključnih ekoloških pitanja. Leoni je rekao da zemlje regiona odlikuje očuvan biodiverzitet, bogatstvo resursa i znatni razvojni kapaciteti, zbog čega je smanjenje zagađenja naročito značajan zadatak. "Održavanje ove konferencije u Beogradu i njeni rezultati biće od najvećeg značaja za održavanje konferencije Skupštine UNEP-a u Najrobiju naredne godine", kazao je Leoni.\nDjURIĆ: FORMIRANjE KOSOVSKE VOJSKE PROTIV BEZBEDNOSTI SRBIJE I REGIONA\nBEOGRAD, 4. decembra 2018. (Beta) - Direktor Kancelarije Vlade Srbije za Kosovo i Metohiju Marko Djurić izjavio je 4. decembra da je Priština "obrisala patos" nastojanjima dela evropskih predstavnika da "Kosovo" ukine taksu od sto odsto na srpsku robu, a rekao je i da je najava formiranja vojske "Kosova" najdirektnije uperena protiv bezbednosti Srbije i regiona. "Takva vojska služila bi isključivo za konflikte sa Srbima na Kosovu i Metohiji, i štićenje onoga što nazivaju nezavisnom državom 'Kosova'... Srbija neće dozvoliti i neće biti vezanih ruku ukoliko bilo ko pokuša da ugrozi bezbednost", rekao je Djurić za Radio televiziju Srbije. Djurić je rekao da bi KFOR i NATO po Rezoluciji 1244 Saveta bezbednosti UN trebalo da razoružaju tu vojsku ako bude formirana. Rekao je i da je predsednik Srbije Aleksandar Vučić na sastancima s evropskim komesarom Johanesom Hanom, i ambasadorima Rusije, Kine i SAD, ukazao na ozbiljnost i opasnost situacije. Djurić je izrazio uverenje da mere Prištine neće biti na snazi ukoliko svi u međunarodnoj zajednici budu upotrebili svoj autoritet. Djurić je rekao da "nema tih vrata na koja srpska strana neće pokucati kako bi objasnila situaciju", a to je da "mere i potezi Prištine, svakodnevne eskalacije, imaju za cilj da Srbe sa Kosova i Metohije proteraju u potpunosti, a Srbiju da nateraju da prizna jednostrano proglašenu nezavisnost Kosova". "Srbe na Kosovu i Metohiji drže kao taoce i vrše pritisak na Beograd. Srbi su najobespravljeniji narod u Evropi danas", ocenio je Djurić. Djurić je osudio zabranu ulaska košarkaša beogradskog "Partizana" na "Kosovo", rekavši da je to "zatvaranje Srba u geto".\nEK:PROBLEM CARINA JE REŠIV I HAN JE TO TRAŽIO OD PRIŠTINE\nBRISEL, 4. decembra 2018.(Beta) – Evropski komesar Johanes Han je zatražio od sagovornika 3. decembra u Prištini da problem carina od sto odsto za robu iz Srbije i BiH rasprave pred nadležnim forumima kako bi se našlo opipljivo i brzo rešenje, "jer je to rešivo na dobrobit svih". To je 4. decembra u Briselu izjavila Hanova portparolka Maja Kocijančič koja je istakla da je evropski komesar s tim u vezi spreman da se angažuje. Ona podvukla da je Han u Prištini zatražio da vlasti povuku carinu od 100 odsto na uvoz robe iz Srbije i Bosne i Hercegovine jer je to protivno regionalnoj saradnji, CEFTA i Sporazumu o stabilizaciji i pridruživanju i ima nepovoljan uticaj na ceo region. Maja Kocijančič je to odgovorila na pitanje novinara šta može učiniti EU da privoli Prištinu da ispoštuje i odredbe CEFTA i SSP, imajući u vidu da su kosovske vlasti odbile da povuku dodatne carine, uprkos razgovoru Hana sa njima i zahtevu da to učine. Hanova predstavnica za štampu je želela da naglasi da su "regionalna trgovina i ekonomska saradnja važni za živ ekonomski napredak i pripreme ulazak u unutrašnje tržište Evropske unije". I, kako je to objasnila, "sagovornici na obe strane su ti koji treba da ocene predloge i komesar Han je spreman da se tu angažuje". "Mi smo veoma jasno izneli naš stav, nema promene i nastavićemo da delamo u tom okviru", navela je Maja Kocijančič. Na pitanje novinara da li Evropska unija ima neke opipljive mere koje može primeniti da vlasti u Prištini poštuju zahtev Evropske komisije da se ukinu takse od 100 odsto, ona je odgovorila da je komesar Han juče razgovarao o vrlo konkretnim pitanjima. "Sad su važni njegovi sagovornici na terenu, ti koji treba to da razmotre, a smatram da je Evropska komisija, kad su u pitanju te specifične mere, iznela veoma jasan stav, mi ćemo nastaviti da delamo i smatramo da se to može rešiti na dobrobit svih", zaključila je Maja Kocijančič.\nJURATOVIĆ: PREKRAJANjE GRANICA PO ETNIČKOM PRINCIPU PORAZ DEMOKRATSKOG SISTEMA\nBEOGRAD, 4. decembra 2018. (Beta) - Svako prekrajanje granica po etničkom principu, uključujući granicu Srbije i "Kosova", predstavljalo bi "veliki poraz demokratkog sistema vrednosti" i izazvalo posledice koje bi mogle da znače i novi svetski rat, rekao je 4. decembra u Beogradu poslanik nemačkog Bundestaga Josip Juratović. U izjavi za "Betu" Jurtatović je rekao da region Zapadnog Balkana ima samo jednu šansu - a to je život po principima (EU), jačanjem Centralnoeveropskog sporazuma o slobodnoj trgovini, preduslova za ekonomski i razvoj tržišta. Govoreći o odnosima u regionu Juratović je rekao da je jedno od nerešenih pitanja između Srbije i Hrvatske pitanje nestalih i veterana. On je rekao da je sa predsednikom Srbije Aleksandrom Vučićem razgovarao o mogućnosti da hrvatski veterani mogu posetiti Stajićevo u Srbiji, a srpski veterani Hrvatsku, dodajući da bi to bio gest dobre volje "jer su veterani često instrument političkih prepucavanja". "Velika većina Hrvata nema ništa protiv Srba i velika većina Srba ništa protiv Hrvata. Ovaj region ima šansu ako postoji međusobno poverenje", rekao je Juratović koji je u Beogradu učestvovao na međunarodnoj konferenciji "Dinamika regionalne saradnje i bilateralni odnosi na Zapadnom Balkanu". Juratović je na skupu govorio o posledicama koje bi eventualno prekrajanje granica imalo na primer na BiH ili na Krim. On je naveo da je 50 odsto Bošnjaka umereno i da bi bili srećni kada bi im Hrvatska ili Srbija pružili ruku. "U BiH je napaćen narod koji nema kud", rekao je poslanik Bundestaga i dodao da je zagovornik jedinstvene BiH. "Ideja o izmeni granica u Evropi je apsurd, jer bi značila poraz demokratskog sistema. To bi bio slučaj i kod korekcije granice između Srbije i 'Kosova'. To bi značilo novi svetski rat. Nemoguće je crtatati etničke granice po Evropi", rekao je Juratović.


Prikazana "Vrela krv" u Reksu - B92.net\nPrikazana "Vrela krv" u Reksu\nBeograd -- U Kulturnom centru Reks prikazan je film Vrela krv o jaèanju ekstremne desnice i održana tribina na kojoj su uèestvovali i predstavnici tih organizacija.\nIzvor: B92 ponedeljak, 3.11.2008. | 03:20\nAtmosfera je na momente bila napeta, ali osim verbalih suprotstavljanja i dobacivanja, incidenata nije bilo. Posle projekcije filma održana je tribina. U pitanju je film Laze Laliæa “Vrela krv“, koji pokušava da utvrdi razloge zašto su ekstremno desnièarske organizacije ojaèale u Srbiji od 2000. godine.\n“Ja sam Antonela Riha, pozivam vas da iskljuèite vaše mobilne telefone, da ne ‘navijate’ tokom filma i da stisnete zube jer ono što æete gledati – boleæe vas”, rekla je novinarka B92 najavljujuæi film.\nNa tribini su uèestvovale ultradesnièarske organizacije, ali i pokret Evropa nema alternativu.\nPristalice "Obraza" i organizacija “1389” i “Nacionalnog stroja” glasno su pozdravljale scene nasilja i netolerancije, ali do veæeg sukoba sa neistomišljenicima nije došlo.\nPo završetku filma, meðutim, svi su se složili da on prikazuje realnu sliku današnjice u Srbiji.\nKada su pre godinu dana autori poèeli da snimaju film o neofašistièkim i nacionalistièkim grupama, prema sopstvenom priznanju, nisu ni pretpostavljali kakav ih posao oèekuje.\n"Videli smo da je ta pojava, u sklopu svih društvenih okolnosti sve jaèa. Ti ekstremistièki glasovi su sve jaèi. U podtekstu filma su svakako politièari i politika", rekao je Lazar Laliæ, autor filma.\nPosle projekcije održana je i tribina.\nMladen Obradoviæ, Obraz: Ako nas neko napadne verbalno, mi æemo odgovoriti verbalno; Ako nas neko napadne fizièki, mi æemo odgovoriti fizièki.\nAntonela Riha: U ovom filmu nismo videli da je iko vas napao.\nObradoviæ: Naravno da niste videli zato što su prikazivani snimci druge sadržine...\nRiha: Kažete, na gej-paradi su vas napali?\nObradoviæ: Pa, da. Ako niste znali, sama èinjenica da se održava jedna takva nakazna manifestacija predstavlja direktan napad na srpski narod i na sve ono što je sveto i èestito i milome Bogu pristupaèno. Naravno da na takav napad treba odgovoriti.\nSimon Simonoviæ iz organizacije Evropa nema alternativu i istorièar Milan St. Protiæ složili su se da postoji razlika izmeðu grupacija koje se pojavljuju u filmu i da su neke umerenije od drugih, ali su istakli da je samo postojanje takvih skupina problem celog društva.\n"U prošlosti su te ekstremistièke leve ideje prednjaèile i one su, isto kao i ideje koje stoje nasuprot njima na prvi pogled, snagu svoje argumentacije gradile na nasilju, na sili, na negaciji i zabrani drugaèijeg mišljenja, na netoleranciji pa i na jednoj vrsti rasizma", rekao je Milan St. Protiæ.\n"Taj dugogodišnji neslobodni svet u kome smo živeli i za koji smo mislili da je završio svoju istorijsku prièu sad se pojavljuje na odreðeni naèin i u odreðenom vidu ponovo", kaže on.\nSimon Simonoviæ smatra da država mora da se sistemski obraèuna sa ovakvim pojavama. "Još uvek ne postoji zakon o diskriminaciji, koji je kao ideja pokrenut 2005. posle incidenta na Filozofskom fakultetu u Novom Sadu, a ne postoji još uvek ni zakon o nevladinim organizacijama", podsetio je on.\nTaj skup, koji je okarakterisan kao manifestacija visokog rizika, obezbeðivale su brojne policijske snage.


Bračanov, S. (2019). Participacija zaposlenika u troškovima fleksibilnih programa pogodnosti za zaposlenike (Master's thesis). Retrieved from https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:148:707763\nBračanov, Sandra. "Participacija zaposlenika u troškovima fleksibilnih programa pogodnosti za zaposlenike." Master's thesis, University of Zagreb, Faculty of Economics and Business, 2019. https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:148:707763\nBračanov, S. (2019). 'Participacija zaposlenika u troškovima fleksibilnih programa pogodnosti za zaposlenike', Master's thesis, University of Zagreb, Faculty of Economics and Business, accessed 22 October 2021, https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:148:707763\nBračanov S. Participacija zaposlenika u troškovima fleksibilnih programa pogodnosti za zaposlenike [Master's thesis]. Zagreb: University of Zagreb, Faculty of Economics and Business; 2019 [cited 2021 October 22] Available at: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:148:707763\nS. Bračanov, "Participacija zaposlenika u troškovima fleksibilnih programa pogodnosti za zaposlenike", Master's thesis, University of Zagreb, Faculty of Economics and Business, Zagreb, 2019. Available at: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:148:707763\nCite this item: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:148:707763\nTitle Participacija zaposlenika u troškovima fleksibilnih programa pogodnosti za zaposlenike\nTitle (english) Employee participation in flexible benefits program costs\nAuthor Sandra Bračanov\nCreated on 2019-09-26 22:49:02


Magazin START - Dva medvjeda, markirana u Nacionalnom parku Una, pomažu da se shvati kako najbolje zaštititi divljinu\nObjavljeno u Magazinu START, 27. maj 2014.\nPretpostavka je da u području Nacionalnog parka Una ima oko 20 medvjeda, a samo u sjevernoj zoni površine oko 8.000 hektara kreće se između pet i sedam medvjeda, te jedan čopor vukova od osam jedinki\nU Nacionalnom parku Una prošle godine 1. maja je označen i veterinarski obrađen za potrebe naučnoistraživačkog rada medvjed Ljutoč, mužjak star oko sedam godina i težak 205 kilograma.\nLjutoč je tako postao prvi markirani medvjed čije se kretanje prati u naučne svrhe u Bosni i Hercegovini.\nDo ženke 70 kilometara\nProjekat pod imenom Divljina i život zvijeri NP Una, kojeg je finansirao Fond za zaštitu okoliša FBiH, završio je krajem prošle godine, ali su uposleni u Nacionalnom parku nastavili pratiti medvjeda, vuka i risa u ovom zaštićenom području.\nTo je rezultiralo humanim hvatanjem i označavanjem još jednog mužjaka medvjeda koji je nazvan Buk, po Štrbačkom buku gdje često i boravi. Buk je težak 260 kilograma, a označen je 19. aprila ove godine na istom lokalitetu gdje i Ljutoč godinu prije.\nPretpostavka je da u području Nacionalnog parka Una ima oko 20 medvjeda, a samo u sjevernoj zoni površine oko 8.000 hektara kreće se između pet i sedam medvjeda, te jedan čopor vukova od osam jedinki.\n- Medvjed Ljutoč je više od 80 posto vremena u proteklih godinu dana proveo na području NP Una, odnosno na području Ljutoča i Štrbačkog buka, ali je u više navrata prelazio granicu preplivajući rijeku Unu. Ovo je najviše bilo slučaj tokom parenja medvjeda kad mužjak traži ženku i prelazi veće udaljenosti, čak do 70 kilometara - kaže za Start BiH uposlenik NP Una Haris Hadžihajdarević.\nTako je, kaže naš sagovornik, kao i prošle godine u ovo vrijeme kad je parenje, medvjed Ljutoč trenutno na području Like u Hrvatskoj.\n- I Buk prelazi velike udaljenosti po vrletima Grmeča iako je dosta stariji od Ljutoča i ovih dana je oko Martinbroda. Za Buka je još rano reći jer smo ga nedavno počeli pratiti, ali za Ljutoča možemo kazati da je, kao što smo i naveli, vezan za NP Una gotovo cijelu godinu, a kroz istraživanja smo došli do saznanja i gdje mu je bio brlog tokom zime - kaže Hadžihajdarević.\nStručnjaci Nacionalnog parka su posjećivali Ljutočev brlog i napravili bitne zabilješke koje će doprinijeti boljem upoznavanju divljih zvijeri u Parku i njihovim navikama, kao i eventualnim utjecajima na njihovo stanište.\nNema procjene migracija\nOsim toga, ovi podaci će poslužiti i za generalno bolje upoznavanje medvjeđe populacije, što će poslužiti i za zaštitu nekih ljudskih dobara, poput stočnog fonda u okolnim selima, kojima medvjedi i vukovi mogu predstavljati prijetnju.\n- Mnogo je zanimljivih podataka, ali je kroz genetičku analizu uzoraka tkiva i krvi dokazano da su zvijeri sa ovih prostora istog genetskog koda, da su zdrave i još uvijek žive u nenarušenom staništu iako su u postratnom periodu krivolov i neke druge negativne radnje imale loš utjecaj na ove i druge vrste, a tu se naročito misli na divlje plijenske vrste kojima se ove zvijeri i hrane - ističe Hadžihajdarević.\nOvaj pionirski poduhvat sistemskog istraživanja tri velike zvijeri za cilj ima stvaranje podloge za očuvanje i obnovu biološki vrijedne baštine raznolikosti NP Una, sa naglaskom na faunu kralješnjaka i globalno ugroženih vrsta velikih zvijeri, usvajanje novih znanja i njihovo pretvaranje u novu ekonomsku vrijednost prostora.\nU Nacionalnom parku ističu da rezultati ovakvih aktivnosti imaju višestruki karakter, poput edukativnog, očuvanja biodiverziteta, imaju karakter održivog razvoja turizma na prostoru jer su kreirane nove atraktivne turističke ponude, radi se značajan broj naučnih istraživanja, što je novina za cijelu BiH, poboljšanje u radu menadžmenta poduzeća, promotivni karakter, ispunjavanje međunarodnih obaveza, ali i stvaranje vlastitih resursa za monitoring prostora NP Una.\nIstraživanje divljih životinja nosi i dodatnu vrijednost s obzirom na to da je tokom rata došlo do velikih migracija životinja, ali nažalost do sada nije sprovedeno opsežno istraživanje na tu temu.\n- Nije moguće dati bilo kakvu procjenu o kretanju i migracijama zvijeri u posljednjih 20 godina, a to nije ni bio zadatak projekta. Ono što je sigurno i prati se već više desetljeća jeste širenje populacije risa od 1974. godine, kada je izvršena reintrodukcija u Sloveniji. Od tada do danas ova vrsta se proširila do centralne Bosne, a prvi primjerci risa oko Bihaća su zabilježeni početkom osamdesetih godina u području Plješevice. Informacije koje dobijamo sa terena kažu da je ova skrovita vrsta prisutna i u južnim dijelovima NP Una, mada je akcenat u našem radu na medvjedu i vuku - kaže Hadžihajdarević.\nKenan Voloder, iz Saveza lovačkih udruženja u BiH, kaže da je generalna zaštita divljači u BiH regulisana entitetskim zakonima o lovstvu koji, u skladu sa crvenom listom, propisuju totalnu zabranu lova za neke vrste, poput vidre, risa, vjeverica... dok su za druge vrste propisane sezone i periodi kada je moguće loviti, poput sezone lova na srndaće, koja je počela početkom maja i trajat će do kraja septembra.\nBijeli bor i jarebica kamenjarka\nOsim toga, svako lovačko društvo koje je dobilo lovište na gazdovanje obavezno je da donese godišnji plan gazdovanja lovištem sa navedenim aktivnostima koje će te godine provesti u cilju unapređivanja i zaštite divljači, izgradnje uzgojnih i lovno-tehničkih objekata, ali i za planiranje mogućeg odstrela divljači.\n- Što se tiče migracija, njih je bilo, ali nažalost nema ozbiljnih istraživanja. Međutim, svi mi znamo da svaka divljač traži mir, pogotovu medvjedi, divlje svinje... To se istina desilo i u obrnutom smjeru. I iz Hrvatske je prema nama migrirala divljač. Ima tu i prirodnih procesa, naročito u vrijeme parenja, jer životinje ne poznaju granice pa tako jeleni pređu Savu iz Hrvatske u BiH - navodi Voloder.\nProfesor Veterinarskog fakulteta u Sarajevu Maid Rifatbegović također potvrđuje da ozbiljnih istraživanja o migracijama, kako ratnih tako i poratnih, do sada nije bilo, iako BiH raspolaže bogatim životinjskim fondom.\nOn ističe da vuka i medvjeda i danas ima u pristojnom broju, ali upozorava da je čovjek nepovratno ušao u prirodu i više se ne može povući, ali se mora više angažovati na zaštiti divljači.\nKao primjer, on navodi jarebicu kamenjarku za koju kaže da je izuzetna vrsta koju BiH ima vjerovatno više nego bilo koja druga zemlja u Evropi.\n- Ona voli krševite krajeve, a kod nas je ima u Hercegovini. Ona je u simbiozi s ekstenzivnim uzgojem ovaca i koza, što je vrlo zanimljivo, a uz odgovarajuću klimu, to je razlog zašto su prisutne kod nas. Pokušavali smo nešto uraditi na zaštiti, ali nema baš puno sluha. Problem je voda, pa smo namjeravali praviti pojilišta, ali to sve ide teško. Nedavno sam čuo da ljudi sade bijeli bor tamo gdje ga nikad nije bilo, a time se uništava stanište drugih biljaka i životinja. Kod nas je sve stihijski - upozorava Rifatbegović.\nNa ovom fakultetu posljednjih godina se rade brojni projekti vezani za divljač, a jedan od najvažnijih je monitoring bjesnila lisica, s obzirom da ljudi ne shvataju koliko su vezani za životinjama, ističe naš sagovornik.\nHercegovačke divokoze na Novom Zelandu\nKoliko je važna zaštita divljači Maid Rifatbegović ilustruje i na primjeru divokoza.\n- Bilo je jako bitno sačuvati divokozu. One su dobro sačuvane jedino u Nacionalnom parku Sutjeska, a ostalo je biološki minimum. Država bi morala pokrenuti program repopulacije. Jer, zanimljivo je da nje danas ima na Novom Zelandu, a to je još iz perioda bivše Jugoslavije kada su ih hvatali na ovim našim područjima u Hercegovini i prodavali ih. Sada ih tamo ima puno, a kod nas je gotovo nema - kaže Rifatbegović.


Topalbećirevićev “Švabo iz Sarajeva” dobio počasno priznanje u Milanu\nVELIKI USPJEH 37. međunarodni festival sportskog filma\nOsvojio drugo mjesto u kategoriji “Šampioni u sportu”\nNa 37. međunarodnom festivalu sportskog filma u Milanu, film Sabahudina Topalbećirevića “Švabo iz Sarajeva” odlukom žirija dobio je počasno priznanje i osvojio drugo mjesto u kategoriji “Šampioni u sportu”, što je zaista veliki uspjeh imajući u vidu konkurenciju, velike filmske produkcije i na kraju što se to desilo u gradu sporta Milanu.\nNa spektakularnoj ceremoniji zatvaranja u dvorani “Palazzo Lombardia” bilo je prisutno oko 500 ljudi, od toga mnoga slavna imena iz svijeta sporta i filma, a izdvajamo tri velike sportske zvijezde, Antonija Kontea (Conte), Dinu Menegina (Meneghin) i Saru Simeoni.\n- Ovo je zaista poseban dan u mom životu, dobiti nagradu ovdje, gdje su bila prikazana 174 filma, u nevjerovatnoj konkurenciji, veliki je uspjeh i za mene i za BiH. Ponosan sam i ovo je nagrada koja će imati posebno mjesto u mom srcu. Nakon dvije nagrade na Zlatiboru i jedne u Moskvi nastavljeno je i ovdje u Milanu i ovo je nagrada i za moju BiH, a velika hvala porodici Osim na vremenu, Al Jazeeri koja je prepoznala moje projekte, svim saradnicima na filmu i festivalu na Zlatiboru koji je delegirao film kao jedan od pobjednika u Milano - rekao je Topalbećirević.\nPoznati bosanskohercegovački sportski komentator i novinar dodao je da u sklopu ovogodišnjeg osmog izdanja najvećeg sportskog simpozija na Balkanu “Simposar Sarajevo” kreće i Prvi međunarodni festival sportskog filma.\n- Dozvolu za organizaciju i ulazak u bord upravo nam je dao FICTS Milano s predsjednikom Frankom Askanijem (Franco Ascani) na čelu. Tako ćemo vidjeti dvadesetak sjajnih sportskih filmova, a publika u Sarajevu, siguran sam, prepoznat će ovaj događaj - kazao je Topalbećirević.\nSabahudin Topalbećirević Švabo iz Sarajeva Milano


Poslednji obrok kao test nevinosti - National Geographic Srbija\nNeki tvrde da postoji značenje koje leži u odluci o izboru hrane za poslednji obrok pre izvršenja smrtne kazne. Čuveni, Riki Rej Rektor je tražio da mu pitu koju nije ni okusio sačuvaju za posle egzekucije. Ovaj zahtev je izazvao značajnu raspravu o Rektorovoj nevinosti – na osnovu hrane koju je zatražio.\nSlično tome, u dokumentarcu o poslednjim obrocima, umetnici Bigert i Bergstrom tvrde da postoji veza između toga da li osoba bira ili odbija poslednji obrok i toga da li prihvata svoju krivicu. U oba slučaja, postoje navodi da je poslednji obrok bitan za legitimnost pogubljenja. To su signali koje je istraživač Kevin Knifin, sa Univerziteta Kornel ispitao u svom samostalnom istraživanju. Konkretno, on je proučavao da li će se pojedinci koji prihvataju krivicu – izvinjenjem ili priznanjem – više upustiti u izbor poslednjeg obroka. On je takođe gledao u razlike između obroka onih koji su tvrdili da su nevini.\nKnifin je postavio hipotezu da će oni koji sebe smatraju nevinim tražiti hranu sa manje kalorija ili čak odbiti da imaju poslednji obrok. Nakon analize poslednjih obroka 247 ljudi koji su pogubljeni u Sjedinjenim Američkim Državama između 2002. i 2006. godine Knifin je otkrio da je njegova hipoteza tačna. Oni koji su poricali krivicu su 2.7 puta više odbijali poslednji obrok od onih koji su priznali krivicu. Dalje, oni koji su prihvatili svoju krivicu tražili su 34% kaloričniju hranu i to posebne vrste ili brenda, utešnu hranu.\nDruštvene okolnosti često daju značenje hrani, te je sasvim logično da poslednji obrok onih koji su osuđeni na smrtnu kaznu mogu značiti nešto više od preferencija ukusa. Iako postoje mnogi faktori koji bi mogli da utiču na izbor poslednjeg obroka, ovo istraživanje je prvo koje je dalo dokaze za vezu između izbora hrane i percepcije osoba o sopstvenoj krivici ili nevinosti. Ovi nalazi se mogu pokazati korisnim za pravnu zajednicu u daljem ocenjivanju nevinosti i percipirane nevinosti onih koji su dobili smrtnu kaznu u prošlosti.\nHrana Sjedinjene Države Policija


BANATSKI KULTURNI CENTAR: Bečka ulica „Ringštrase”, Mina Karadžić „svatovske” fotografije u Noći muzeja\nIzložba „150 godina bečke ulice Ringštrase” Austrijskog kulturnog foruma iz Beograda, knjiga „Pevam danju, pevam noću: Pisma Mini Karadžić” Svetlane Matić iz Beča, izložba „svatovskih” fotografija Dragana Rauškog i drugi sadržaji biće predstavljeni publici u Noći muzeja 19. maja od 20 časova u „Žitom magacinu” u Novom Miloševu.\nNoć muzeja u Novom Miloševu tradicionalno organizuje Zavičajni muzej „Kotarka” uz podršku Opštine Novi Bečej i Mesne zajednice Novo Miloševo, dok izložbu o bečkoj ulici „Ringštrase” i predstavljanje knjige o Mini Karadžić organizuje u saradnji sa Banatskim kulturnim centrom.\n– Predstavljanje radova Srednje škole Novi Bečej – kostimi iz druge polovine 19. veka uz video-prezentaciju\n– Predstavljanje knjige „Pevam danju pevam noću: Pisma Mini Karadžić” Svetlane Matić, iz Beča (u izdanju Banatskog kulturnog centra i „Prosvjete” iz Beča), muzička pratnja: Srna Stanojlović, klavir\n– Otvaranje izložbe „150 godina bečke ulice Ringštrase – od početka radova do danas” u saradnji sa Austrijskim kulturnim forumom iz Beograda i Banatskim kulturnim centrom (u prizemlju „Žitnog magacina”)\n– Otvaranje izložbe „Stala nogom na potegu – izložba svatovskih fotografija” autora Dragana Rauškog (na spratu „Žitnog magacina”)\n– Koncert svatovskih pesama u izvođenju Kulturno-turističkog centra „Banatska odiseja” Novo Miloševo\n– Izložba tradicionalnih banatskih kolača\n– Poseta Zavičajnom muzeju „Kotarka”


Globus / BIRN, State Department\nState Department objavio je izvještaj o praksama iz ljudskih prava u Bosni i Hercegovini za 2021. godinu na osnovu relevantnih izvještaja o ljudskim pravima.\nOni su se odnosili, između ostalog, na ozbiljne probleme sa nezavisnošću pravosuđa, ograničenja slobode izražavanja i medija, korupciju u vladi, zločine motivisane antisemitizmom, kao i one koji uključuju nasilje ili prijetnje nasiljem usmjerene ka pripadnicima etničkih manjinskih grupa i LGBTQI zajednice.\nEvo šta trebate znati o ovogodišnjem izvještaju State Departmenta, prenosi BIRN.\n“U izvještaju se ističe da je posebno zabrinjavajuće to što više od polovine krivičnih prijava za korupciju završi odlukama o neprovođenju istrage. Transparency je naveo da to ukazuje na neadekvatnu saradnju između tužilaštava i agencija za provođenje zakona”, ističe State Department, prenosi BIRN.