CasinoCasino.com Recenzija | Casino Guru iskrena recenzija Kazina\nNaslovna Online Kazina CasinoCasino.com Recenzija\nDetalji kazina Bonusi Objašnjenje reputacije Metode isplate 20\nCasino Detail Bonusi 0 Objašnjenje reputacije Metode isplate 20\nDetaljno smo proučili CasinoCasino.com i dali smo mu veoma dobar rejting reputacije, što znači da je on sjajan kazino za igranje. U našoj recenziji, razmotrili smo žalbe igrača u ovom kazinu, procenili prihode, licencu, da li su igre prave, kvalitet korisničke podrške, da li pružaju fer tretman u smislu odredbi i uslova, podizanje novca i limite dobitaka, i druge faktore. CasinoCasino.com je povezan sa drugim onlajn kazinima koji su izlistani ispod i oni pozitivno utiču na njegov rejting. Pročitajte celu recenziju ispod i saznajte više o ovom kazinu.\nPrema našem istraživanju i procenama, CasinoCasino.com je kazino srednje veličine u smislu prihoda. Međutim, deo je velike grupe povezanih kazina sa visokim kombinovanim prihodima. Prihod kazina je važan faktor, jer veća kazina ne bi trebala da imaju problem da isplaćuju velike dobitke, dok manja kazina potencijalno mogu da se muče ako uspete da osvojite zaista veliki dobitak.\nUpozorenje: CasinoCasino.com ima određene sekcije Odredbi i Uslova korišćenja za koje smatramo da nisu fer prema igračima kazina. One mogu da Vam prouzrokuju probleme ako odlučite da iskoristite kazino bonuse ili promocije. Zbog ovoga, savetujemo Vam da potražite kazino sa fer pravilima ili da makar posvetite specijalnu pažnju Odredbama i Uslovima korišćenja ovog kazina ako odlučite da igrate u njemu.\nNa osnovu svih informacija pomenutih u ovoj recenziji, definitivno možemo da kažemo da je CasinoCasino.com veoma dobar online kazino. Možete očekivati dobar tretman i prijatno iskustvo ako odaberete da igrate u njemu.\nKazina povezana sa CasinoCasino.com (13)\nIgrači koji uplaćuju depozit preko Skrill-a i Neteller-a ne mogu da potražuju bonuse dobrodošlice\nOgraničen izbor žanrova igre\nAutor & Garant: Satrio Yearwood Zadnji put ažurirano: 09/10/2020\nCasinoCasino.com platne metode\nPretražite pregled platnih metoda podržavnih od strane CasinoCasino.com, zajedno sa limitima i naknadama povezanim za transakcije od ili ka vašem kazino računu.\nKlarna Can$10 - ?\nMuchBetter Nije dostupan Can$20 - ?\nPregledajte sve obnuse koje nudi CasinoCasino.com, uključujući njihov bez depozitni bonus i bonus na prvi depozit.\nObjašnjenje CasinoCasino.com rejtinga reputacije\nPogledajte objašnjenje faktora koje mi uzimamo u obzir kada račinamo rejting reputacije CasinoCasino.com. Rejting reputacije je glavna matrica koju koristimo da opišemo pouzdanost, korektnost i kvalitet online kazina u našoj bazi podataka.\nŽalbe i CasinoCasino.com i povezanim kazinima (5)\n0 Otvoreni 1 Nerešeni 1 Rešeni 3 Odbijeni


Izvor: Luftika.rs, 24.Nov.2020, 08:15\nReutersIspitivanja vakcine vršena su širom sveta Desetogodišnji rad na vakcini skraćen je na desetak meseci. A opet nisu pravljene prečice u stvaranju, ispitivanju i proizvodnji.\nOvo je, dakle, prava priča o tome kako je >> Pročitaj celu vest na sajtu Luftika.rs << Oksfordska vakcina nastala tako brzo.\nOksfordska vakcina protiv korona virusa pokazala 70 odsto delotvornosti Ko je Sara Gilbert, naučnica koja predvodi oksfordski tim za vakcinu Kratka istorija vakcina Rad na njoj počeo pre mnogo godina\nJohn Cairns/University of OxfordPočeli smo da planiramo kako možemo brzo da se pokrenemo i nekome damo vakcinu u najkraćem mogućem periodu, kaže profesorka Sara Gilbert, tvorac Oksfordske vakcine Najveća zabluda je da je rad na vakcini započeo kad je izbila pandemija.\n„Svet je trebalo da bude bolje pripremljen”, kaže mi profesorka Sara Gilbert, tvorac Oksfordske vakcine.\nU međusobnim optuživanjima koja su usledila, skovan je plan kako se poneti prema sledećoj velikoj epidemiji. Na kraju spiska poznatih pretnji nalazila se „Bolest Iks” – što je bilo zlokobno ime za novu, nepoznatu infekciju koja će zateći svet nespremnog.\n„Počeli smo da planiramo kako možemo brzo da se pokrenemo i nekome damo vakcinu u najkraćem mogućem periodu”, kaže profesorka Gilbert.\n„Nismo uspeli da dovršimo plan, ali smo na kraju to dobro uradili.”\nKljučan deo tehnologije Centralni deo njihovog plana bila je revolucionarna vakcina poznata kao „plag end plej”. Ona ima dva izuzetno poželjna svojstva za suočavanje sa nepoznatim – istovremeno je brza i fleksibilna.\nUmesto toga, istraživači sa Oksforda su stvorili ChAdOx1 – iliti „Šimpanzin adenovirus Oksford jedan”.\nKo je izmislio karantin, zaštitne maske i vakcine „Bio sam dobrovoljac za testiranje vakcine na Oksfordu“ Pre Kovida, 330 ljudi dobilo je vakcine zasnovane na ChAdOx1 protiv bolesti koje su varirale od gripa do zike, od raka prostate do tropske bolesti čikungunja.\n„Ubacimo je i spremni smo”, kaže profesorka Gilbert.\n1. januar Dok je većina sveta odmarala posle novogodišnje noći, profesorka Gilbert zapazila je zabrinjavajuće izveštaje o „viralnoj upali pluća” iz Vuhana, u Kini.\n„Spremali smo se za bolest Iks, čekali smo bolest Iks i pomislila sam da bi ovo moglo da bude to”, kaže profesorka Gilbert.\nProfesorka Gilbert kaže: „Mislila sam da će to samo biti projekat, napravićemo vakcinu i virus će ispariti. Ali nije.”\nImali smo sreće Zvuči neobično kad se to kaže, maltene perverzno, ali bila je čista sreća što je pandemiju izazvao baš korona virus.\nKako prepoznati simptomeThe British Broadcasting Corporation Ova porodica virusa pokušala je da skoči sa životinja na ljude već dvaput ranije u poslednjih 20 godina – korona virus Sars 2002. i korona virus Mers 2012. godine.\nTo je značilo da naučnici poznaju biologiju virusa, kako se on ponaša i njegovu Ahilovu petu, „šiljasti protein”.\nKo u Srbiji odlučuje o uvozu vakcine protiv Kovida-19 Korona virus: Šta donose izmene zakona o zaraznim bolestima „Imali smo ogromnu prednost”, kaže profesor Endrju Polard iz oksfordskog tima.\n„Da je ovo neki potpuno nepoznati virus, onda bismo bili u potpuno drugačijem položaju”, dodaje profesor Polard.\nPare, pare, pare Pravljenje vakcine veoma je skupo.\n„Prvi deo je bio prilično bolan. Postojao je period kad smo bili bez prebijene pare”, kaže profesor Polard.\n„Mogli smo da kažemo zaustavite sve druge i počnite da pravite ovu vakcinu”, kaže profesor Polard.\n„Obezbeđivanje novca bila je moja glavna aktivnost do aprila, samo sam pokušavala da ubedim ljude da smesta počnu da nas finansiraju”, kaže profesorka Gilbert.\n„U jednom trenutku morali smo da iznajmimo avion, vakcina je bila u Italiji, a mi smo imali klinička ispitivanja ovde narednog jutra”, kaže profesorka Gilbert.\nNeglamurozne, ali vitalne provere Kontrola kvaliteta nikad nije baš nešto posebno uzbudljiv deo projekta, ali istraživači ne mogu da počnu da daju eksperimentalnu vakcinu ljudima sve dok nisu sigurni da je napravljena po dovoljno visokim standardima.\nBBC „Da nismo razmišljali o tome kako da skratimo vreme, možda smo mogli da imamo vakcinu u martu, ali ne bismo započeli sa probnim ispitivanjima sve do juna.”\nUmesto toga, jednom kad su probe na životinjama pokazale da je vakcina bezbedna, istraživači su mogli da počnu sa ispitivanjima vakcine na ljudima 23. aprila.”\nProba za probom Od tada je Oksfordska vakcina prošla kroz svaki stadijum ispitivanja kroz koji bi inače morala da prođe svaka vakcina.\nOn za BBC kaže: „Najveći deo vremena to je samo gomila gluposti.”\n„Proces je dug, ne zato što mora da bude i ne zato što je bezbedan, već zbog stvarnog sveta”, kaže doktor Tošner.\nKorona virus: Kako da znam da li sam zaraženThe British Broadcasting Corporation To ne znači da se u budućnosti neće javljati problemi – medicinska istraživanja ne mogu da daju takve garancije.\nI sledeća faza će biti brza Planovi za dobijanje regulatorne dozvole i proizvodnju vakcine takođe su se dramatično ubrzali.\nBritanska Regulatorna agencija za lekove i zdravstvene proizvode počela je da sprovodi „postepenu procenu” bezbednosti, standarda proizvodnje i efikasnosti Oksfordske vakcine.\nBBC ŠTA SU SIMPTOMI? Kratak vodič MERE ZAŠTITE: Kako prati ruke DA LI ĆE BITI VAKCINA? Dosadašnji napredak u istraživanjima KOLIKA JE SMRTNOST? Saznajte više STRES: Kako da očuvate mentalno zdravlje\nMalo sreće i briljantni naučnici pomogli su da se vakcina protiv Kovida 19 razvije u ovom roku...Desetogodišnji rad na vakcini skraćen je na desetak meseci. A opet nisu pravljene prečice u stvaranju, ispitivanju i proizvodnji...To su dva iskaza koja zvuče oprečno i dovela su do toga da se neki...


Demokratske radionice - Generalni sekretar Parlamenta Grčke posjetio je „Demokratske radionice" i tom prilikom razgovarao sa učenicima OŠ „Bajo Pivljanin" iz Donjih Brezana - Plužine\nGeneralni sekretar Parlamenta Grčke posjetio je „Demokratske radionice" i tom prilikom razgovarao sa učenicima OŠ „Bajo Pivljanin" iz Donjih Brezana - Plužine\nDatum kreiranja subota, 11 maj 2013 07:48\nUčenici OŠ „Bajo Pivljanin" iz Donjih Brezana – Plužine su danas imali priliku da razgovaraju sa generalnim sekretarom grčkog Parlamenta Atanasiosom Papaioanuom na temu demokratije, uloge parlamenta i podjele vlasti.\nGeneralni sekretar je, tokom razgovora sa djecom, istakao da demokratija nije samo državno uređenje već da ona predstavlja način života. Takođe je naglasio da demokratija ne treba da se poštuje samo jedan dan, već da se iz nje sastoji čovjekov život.\nUpriličeno gostovanje generalnog sekretara Parlamenta Grčke primjer je dobre prakse i važan elemenat projekta „Demokratskih radionica", gdje se učenicima pruža prilika da kroz dijalog sa poslanicima, raznim zvaničnicima i ekspertima iz relevantnih oblasti stiču znanja, postavljaju pitanja i razmjenjuju mišljenja o demokratiji i političkom sistemu.


Menadžment i strategija : + 1 elektronski optički disk : Dragan Đuričin, Đorđe M. Kaličanin, Stevo Janošević : 978-86-403-1412-1 : Knjizara.com: Knjige\n+ 1 elektronski optički disk\nDragan Đuričin, Đorđe M. Kaličanin, Stevo Janošević (autor)\nOsmo prerađeno i dopunjeno izdanje\nOva knjiga je posvećena menadžmentu i strategiji, kao i njihovoj interakciji. Menadžment je socijalna tehnologija, način da se određena zamisao ostvari angažovanjem drugih. Reč je o procesu koji se sastoji od faza planiranja, organizovanja, vođenja i kontrole.\nU fazi planiranja donose se planske odluke. Strategija je jedna od odluka u procesu menadžmenta, odnosno u fazi planiranja. U modernim uslovima poslovanja strategija je suštinska odluka, tako da se moderan menadžment ili strategijski menadžment može shvatiti kao proces u čijem centru se nalazi strategija, odnosno njene faze formulisanja, vrednovanja i implementacije.\nKnjiga je namenjena različitoj publici. Ona je, pre svega, učilo za studente Ekonomskog fakulteta u Beogradu i Ekonomskog fakulteta u Kragujevcu koji izučavaju discipline "Strategijskog menadžmenta" i "Planiranja i poslovne politike preduzeća".\nKnjiga je, takođe, namenjena teoretičarima i praktičarima iz oblasti menadžmenta, kao celovit pogled na koncepciju koju karakterišu brze i radikalne promene. Konačno, knjiga može biti korisno štivo i za laike koji menadžment doživljavaju kao dodirnu oblast svoje specijalnosti.\nOsnovna svrha ove knjige je da sumira i integriše relevantna istraživanja iz oblasti strategijskog menadžmenta i povezanih oblasti kako bi korisnicima pružila alat za donošenje odgovarajućih odluka, ali i inspiraciju za unapređenja i razvoj novih koncepata.\n11. izdanje, 2015; Tvrd povez; latinica; 25 cm; 823 str.; 978-86-403-1412-1;\nIzdavač: Ekonomski fakultet Univerziteta u Beogradu; 11. izdanje, 2015; Tvrd povez; latinica; 25 cm; 823 str.; 978-86-403-1412-1;


Da li je moguće videti rezultate ako radite samo nekoliko minuta nedeljno? | SR.Lamareschale.org\nDa li je moguće videti rezultate ako radite samo nekoliko minuta nedeljno?\nSvake zauzeta žena je ostvarenje sna.\n"Kratak odgovor je da, ali opet postoji veliki broj upozorenja tamo", kaže Kanada zasnovan Martin GIBALA, dr, autor The One-Minute Vorkout.\n"Ako želite prednosti kratko trajanje vežbi, obično intenzitet vežbanja treba da bude veoma visok.\nTo treba da bude veliki dovoljno vežba. "Naravno, postoje i drugi faktori koji će neminovno čine čak super-kratka znoj sesija više od nekoliko minuta dugo zagrevanja, hlađenja, a odmara period po želji-a radi vaš stvarni trening za samo nekoliko minuta može biti efikasniji nego što se misli kada je u pitanju poboljšanje svoj nivo fitnesu.\nU nedavnoj studiji, Gibala odnosu jedna grupa radi 150 minuta vežbanja niskog intenziteta u tri sesije u druge grupe rade tri 300-minutna treninga nedeljno.\nKratak trening se sastojao od zagrevanja, tri 20 sekundi intervalima visokog intenziteta, i cooldovn perioda.\nPosle nekoliko meseci radim ovo, ove dve grupe na kraju morao upadljivo slične rezultate kada je u pitanju kondicije, kontrole šećera u krvi, pa čak i ćelijske promene u mišićima.\nČvrsto na vreme?\nOva brzaka trening će vam pomoći da proturi u nekom vežbi:\nPomisao da vide fizičke promene sa minimalnim vremena provedenog je privlačan samo po sebi, ali definitivno postoje i drugi plusevi kada je u pitanju pravi kratke spurts od kondicije.\n"Sa intervalima, tu je beskonačna raznovrsnost", kaže Gibala.\n"Možete da varira do dužinu, intenzitet, prirodu perioda oporavka... Ti varira gore i borba protiv dosada tokom vremena." Jednog dana, možda ćete želeti da pokušate intervala trčanje, i drugi, plivanje ili vožnja bicikla.\nMože sve to zavisi od toga šta ste raspoloženi za, kako vaše telo vam govori, a šta vi najviše uživati.\nAli, pre nego što skok pravo u, pauzirati.\nGibala naglašava značaj otkrijem šta je najbolje za tebe i tvoje zdravlje pre bilo kakve drastične promene u fitnes rutinu.\n"Postoji nešto veći rizik, na osnovu literature, više snažan vežbe, prolazno veći rizik od srčanog događaja kada ste zapravo vrši", kaže Gibala.\n"Morate biti kognitivne činjenice da veoma snažan vežba je nešto više rizično od umerene vežbe, i to je mesto gde se lekar klirens je važno."\nVežbanje je samo nekoliko minuta nedeljno na tako intenzivne nivou ne može biti za svakoga, ali to je definitivno prilika da iskoristi značajne prednosti i vidi fizičke promene u vremenu efikasan način, ako se izvodi na pravi način.\nZa one koji žele da smanje svoje vreme u teretani sa kraćim intervalima treninga, izlazak iz svoje zone udobnosti je dobro mesto za početak.\nNemojte se plašiti da probaju nešto novo i pokupiti tempo dok to radite tako da vaš rad srca šiljke, što je rezultiralo u više kalorija zapaljenih.\nSamo par reči mudrosti-a mi obećavamo da ću uzeti malo.\nDa li je moguće da se u formu kada uključuje ove kratke vežbe u vaš dan u dan rutinu, ali Gibala visoko sugeriše razmišlja o svojoj ishrani, kao i kada su u pitanju očekivanja smanjenja telesne mase.\n"Mnogo ljudi misli da ostvari da izgubite na težini", kaže Gibala.\n"Zbog toga, za fitnes koristi, ja im kažem postoji direktna linija između vežbanja i fitnesa i zato treba da radim, bez obzira na broj na skali."\nDakle, dokle god imate realna očekivanja o tome šta rade od nekoliko minuta nedeljno će doneti, u kombinaciji sa vidi se lekaru da odredi koji nivo intenziteta je najbolje za vas, onda ste dobro ste na putu da što vreme da se znoji tokom sedmica.\nSamo zapamtite da vremena za kratko tuš posle, takodje.\nŠta je Abs trening u svetu najtežoj gimnastičkoj gimnastici\nZašto sam išla u 242-dnevnu trkačku seriju pre mog 30. rođendana\n10 Insaneli u obliku muških trenera iz najsitnijih gradova u Americi\nPogledajte inspiracione fotografije od 5 žena koje su odlučile da ostanu fit posle tragičnih nesreća\n11 Razumem samo ljude koji vole joge\nGold-Medal Gear: 15 Must-Haves for Vinter Fitness\nIzbegavajte ove 6 povrede klasične fitnes klase


Traktat o kilama - istorijski razvoj operativne tehnike\nUDK 616-007.43-089(091) ISSN 0350-2899, 33(2008) br.1-2 p.58-62\nBojan Pešić, Saška Pešić, Slaviša Ristić, Zoran Milosavljević, Saša Lazović\nZDRAVSTVENI CENTAR KNJAŽEVAC, HIRURŠKO ODELJENJE\nSažetak: Velika prevalencija kila, rizik za nastajanje kila za vreme života je 27% za muškarce i 3% za žene, rezultirala je da hirurško rešavanje ovog stanja ima najdužu tradiciju. Razvoj hirurgije kila može se podeliti u tri vremenska perioda (prvi od početka razvoja hirurgije do kraja XIX veka i pojave E. Bassinija; drugi obuhvata prve dve trećine XX veka, a treći počinje osamdesetih godina XX veka). Egipćani, Feničani i Stari Grci su postavljali dijagnozu kile. Za vreme ovog perioda zabeležene su brojne naprave i operativne tehnike kojima su stari narodi rešavali ovaj problem. Reč hernia potiče od grčke reči herons što znači pupoljak ili izbočina. Mumija faraona Meneptaha iz 1215. god.pre n.e. pokazuje kompletno odsustvo skrotuma, a mumificirano telo faraona Ramzesa V (1157. god.pre n.e.) sugerira da je imao ingvinalnu kilu. Grčke i Feničanske terakote ilustruju generalizovanu svest o postojanju kila ali i odsustvo podataka o tretmanu istih. Za vreme mračnog doba srednjeg veka upotreba noža je uveliko napuštena. U XIII veku, došlo je do blagog oživljavanja hirurške prakse. Veliki doprinos hirurgiji dat je u periodu između 1750. i 1865. godine (doba disekcije). Glavni doprinos su dali Antonio Scarpa i Sir Astley Cooper, Percival Pott, John Hunter, Franz Hesselbach, Friedrich Henle, Don Antonio Gimber. Antiseptična era, stvorena zahvaljujući saznanjima Josepha Lister-a (1827-1912.) dala je široke mogućnosti za dalji razvoj operativnog lečenja kila. Nažalost, mortalitet je zbog peritonita, krvarenja ili drugih komplikacija išao i preko 7%. Recidivi posle godinu dana su bili i do 40% a posle četiri godine i do 100%. Bassini-ju dugujemo principe reparacije suturom preponskih kila sa rezultatima koji su, za to doba, bili izuzetni (mortalitet ispod 1% a stopa recidiva ispod 10%). Shouldice je 1953. godine svojom metodom rešavanja preponske kile postigao minimalnu stopu recidiva od 0,8% za 10 godina što je pokazao u studiji koja je obuhvatila 8317 pacijenata. Usen je 1958. godine prvi put upotrebio polipropilensku mrežicu u rešavanju kila. Godine 1979. je prvi put pokušana laparoskopska operacija. Lichtenstein je 1986. godine opisao netenzionu tehniku u rešavanju ingvinalne kile. Godine 1990. Shulc je upotrebio sintetički protetski biomaterijal u laparoskopskom rešavanju preponske kile.\nKljučne reči: kila, hirurški tretman\nVelika prevalencija kila, rizik za nastajanje kila za vreme života 27% za muškarce i 3% za žene, rezultirala je da hirurško rešavanje ovog stanja ima najdužu tradiciju . Razvoj hirurgije kila može se podeliti u tri vremenska perioda. Prvi period predstavlja vreme od početka razvoja hirurgije do kraja XIX veka i pojave E. Bassini-ja. Druga faza obuhvata prve dve trećine XX veka, a treći počinje osamdesetih godina XX veka .\nSlika 1. Egipćani (1500 god.pre n.e.), Feničani (900 god. pre n.e.) i Stari Grci (Hipokrat 400 god.pre n.e.) postavljali su dijagnozu kile. Za vreme ovog perioda zabeležene su mnoge naprave i operativne tehnike kojima su stari narodi rešavali ovaj problem. Pokušaji reparacije kila su bili obično praćeni i kastracijom, dok se uklještena kila obično završavala smrtnim ishodom. Reč hernia potiče od grčke reči herons, što znači pupoljak ili izbočina. Hipokratova škola je napravila razliku između pojma hernie i hidrokele. Prva je reduktabilna a druga je transluminalna . U grobnici Ankh-ma Hor-a koja datira iz vremena oko 2500 god.pre n.e., vremena staroegipatske države, nađen je crtež hirurga koji očigledno izvodi obrezivanje i verovatno redukciju ingvinalne kile (sl.1).\nEgipatski faraoni su imali više lekara čija je obaveza bila da sačuvaju zdravlje vladara. Oni su imali detaljno znanje o anatomiji čovekovog tela i razvili su prve hirurške tehnike između ostalih i hirurške tehnike za lečenje kila. Mumija faraona Meneptaha koja datira iz 1215. god.pre n.e., pokazuje kompletno odsustvo skrotuma, a mumificirano telo faraona Ramzesa V (1157. god. pre n.e.) sugerira da je imao ingvinalnu kilu za vreme života, udruženu sa crevnom fistulom u skrotumu i znacima pokušaja hirurškog saniranja.\nGrčke i Feničanske terakote (sl. 2 i 3) ilustruju generalizovanu svest o postojanju kila (900 - 600 god. pre n.e.), ali i odsustvo podataka o tretmanu istih.\nGrčki lekar Galen (129. - 201. god.) u svojim spisima detaljno je opisao muskulaturu donjeg abdominalnog zida, gde je po prvi put dao definiciju kile. On je opisao peritonealnu kesu i dao koncept reducibilnog sadržaja kese.\nCelzijus (40. god.), iako nije imao medicinsko znanje, dokumentovao je enciklopedijski detalje rimske hirurške prakse: taksis je metoda koja se primenjivala kod uklještenja, pojasevima je kontrolisana reponibilna kila, a operacija je savetovana kod pojave bola i za male kile kod mladih. Kesa je mogla biti disecirana kroz skrotalni rez, a onda je rani bilo dozvoljeno da granulira. Ožiljno tkivo je predstavljalo optimalnu zamenu za oštećeni zid abdomena. Česta metoda kojom su se u to vreme tretiral kile, je bila redukcija sadržaja kese, a nakon toga pokušaj obliteracije uz pomoć procesa inflamacije i gangrene, stavljanjem prese načinjene od drvenih blokova kojom su se pritiskali zidovi kilne kese. Poslednji grčko-rimski enciklopedista Paul od Aegina (625. - 900. god.) razgraničio je pojam skrotalne i ingvinalne kile. Za skrotalnu kilu, on je preporučivao ligature kese i kastraciju. Paul je bio poslednji od velikih hirurga koji su napisali nekoliko knjiga i koji su dali detaljne opise operativnih procedura uključujući i preponske kile.\nZa vreme mračnog doba srednjeg veka došlo je do “sutona” u oblasti medicine, a upotreba noža je uveliko napuštena. Sa usponom univerziteta, kao što je pojava škole u Salermu u XIII veku, došlo je do blagog oživljavanja hirurške prakse . U to vreme se došlo do tri važna zaključka: Gay de Chauliac, 1363. godine, razdvojio je pojam femoralne od pojma preponske kile. On je razvio taksis za ulještene kile, preporučujući “glavu-dole”, Trendelenburg poziciju . Gay je bio Francuz, studirao je u Tuluzu i Montrealu a kasnije je učio anatomiju u Bolonji od Nikole Bertucci-a. Gay je intenzivno pisao o kilama u svojoj knjizi “Hirurgija” (sl. 4) gde je dao detaljan opis dijagnostike i metode tretmana.\nOn je opisao četiri vrste hirurških intervencija. Jedna je bila herniotomija bez kastracije, druga je sadržala presecanje kile do pubične kosti a treća je obuhvatala prošivanje kilne kese za komad drveta jakom ligaturom. Njegova četvrta metoda je bio konzervativni tretman bandažom koji je obuhvatao i specijalnu dijetu i odsustvo i najmanjeg fizičkog napora u toku nekoliko nedelja. U to vreme on je bio ekspert iz oblasti kila sa najvećim autoritetom.\nKnjiga “Tretman hernia” Pierre Franco-a, izdata 1561. godine u Lionu , standardizovala je principe hirurškog tretmana kila u to vreme. Franko je popularizovao “tačkasti aurium”, hirurški instrument kojim je pravio mali rez, izolujući kilnu kesu od funiculus spermaticus-a i onda bi ušivao zlatnim koncem štedeći testise.\nOn je izabrao zlatni konac jer je zlato smatrao najboljim materijalom koji nije izazivao reakciju okolnog tkiva. Uprkos velikom mortalitetu kod operacija uklještenih kila, Franco je savetovao ranu intervanciju i odbacivao je konzervativne mere tipa puštanja krvi i upotrebu duvanskog dima. Rezultiralo je velikim brojem izlečenih pacijenata kojima je urađena operacija spasila život. Napisao je mnogo o svojim slučajevima, ilustrujući hirurške tehnike koje je primenjivao. On je preporučivao redukciju sadržaja i zatvaranje defekta linijskom suturom. Njegov prelepo napisan rukopis je ponovo otkriven i objavljen 1925. godine od strane Waltera van Brunn-a. Kao što se vidi na sl. 5, neobično u ovoj knjizi je što je on pokazao svoje pacijente na način na koji oni funkcionišu u svom svakodnevnom životu.\nGodine 1559. Stromayr, nemački hirurg je dao neprocenjiv doprinos hirurgiji svojom knjigom “Practica Copiosa”, gde je opisao hirurgiju kile XVI veka do samih detalja a opis je praćen i detaljnom ilustracijom.\nStromayr je razgraničio pojam direktne i indirektne preponske kile, savetovao odstranjenje kilne kese i testisa kod tretmana indirektne kile .\nPošto je napravio razliku i klasifikovao dva tipa preponske kile, Stromayr je preporučio poštedu testisa za direktni tip. Njegova operacija visoke ligature indirektne kilne kese u unutrašnji prsten ilustrovana je na slici 6.\nSromayr je unapredio tehnologiju pojaseva koje je dizajnirao da se adaptiraju zahtevima svakodnevnog života.\nBez adekvatne operacije, neki pacijenti su preživljavali uklještenja usled nastanka spontane, preternaturalne fistule kolona. Le Dran je zabeležio da je učestala pojava kod siromašnih ljudi sa uklještenim kilama, da usled neznanja, rastuću bolnu kilu za-mene sa abscesom i naprave inciziju iste. On je otkrio da ove bolne rane sa fekalnim fistulama ne zahtevaju ništa više sem čišćenja i previjanja. Često bi se dešavalo da rane zarastu a fekalije bi prirodnim putem stizale do anusa.\nVeliki doprinos hirurgiji, iz aspekta anatomije, dat je u periodu između 1750. i 1865. godine i ta era je poznata pod imenom doba disekcije . Glavni doprinos su dali Antonio Scarpa i Sir Astley Cooper, kao i Percival Pott, John Hunter, Thomas Morton, Franz Hesselbach, Friedrich Henle, Don Antonio Gimbernant. Holanđanin Kamper je prvi opisao fasciju kao tvorevinu koja se nalazi između kože i duboke fascije. Sir Percival Pott opisao je patofiziologiju uklještenja 1757. godine i preporučio je hirurško rešavanje ovog problema. Pedeset godina kasnije Sir Astley Cooper je objasnio vensku opstrukciju kao prvu kaskadu cirkulatornog zastoja kod uklještenja kile. Takođe je u svom radu “Anatomija i hirurško lečenje abdominalnih kila”(1807.) opisao sledeće strukture: unutrašnji ingvinalni prsten, ingvinalni kanal, zapažanje da funikulus ima kosi pravac kretanja, transverzalnu fasciju, vezu koja po njemu nosi ime (Lig.pubicum Cooper-i), nastajanje ingvinalne kile kao posledice insuficijencije unutrašnjeg a ne spoljašnjeg ingvinalnog prstena. John Hunter (1728. - 1793.) engleski hirurg i anatomist dao je svoj doprinos definicijom uloge descenzusa testisa na rođenju. Prvi opis iliopubičnog ligamenta dao je Jules Cloquet. Franz Hesselbach (1734. - 1816.) ja prvi opisao trougao koji po njemu nosi ime i koji je sada jako bitan u laparoskopskoj hirurgiju, a tada je služio kao osnova za diferencijaciju kila da li prolaze spolja ili unutra od epigastričnih krvnih sudova. Preponsku vezu i njen opis dao je u Parizu 1705. Francois Poupart (1661. - 1709.). Napokon Don Antonia de Gimbernati (1734. - 1816.) opisuje lakunarni ligament i naglašava mogućnost da se u slučaju potrebe bezbedno može preseći kod uklještene femoralne kile. Iako je ranije otkriven, ileopubični trakt je dobio pravo značenje u radovima Ansona, Makveja, Nihasa i Kondona. Mekvej je nedvosmisleno podvukao razliku između aponeuroze i fascije. Aponeuroza je fibrozni nastavak mišićnih vlakana, dok je fascija tanak sloj vezivnog tkiva koji pokriva mišiće i njihove aponeuroze.\nAntiseptična era, stvorena zahvaljujući saznanjima Josepha Lister-a (1827 - 1912.) dala je široke mogućnosti za dalji razvoj operativnog lečenja kila. Nažalost, mortalitet je zbog peritonita, krvarenja ili drugih komplikacija išao i preko 7%. Recidivi posle godinu dana su bili i do 40% a posle četiri godine i do 100%.\nU tom međuvremenu pojavljuje se Eduardo Bassini (1844. - 1924.) sa svojim epohalnim radom koji prekida neuspehe dotadašnjih intervencija. Bassiniju dugujemo principe reparacije suturom preponskih kila. On je negde istovremeno kada i Halsted u Americi 1891. godine razradio tehniku operativnog zahvata ingvinalne hernije. Dva su značajna pojma koje je postavio: hernija je mehanička bolest i težiti hirurgiji bez recidiva. Godine 1887. na sastanku italijanskih hirurga u Đenovi prikazuje svoju tehniku operativnog lečenja preponskih kila sa rezultatima koji su, za to doba, bili izuzetni (mortalitet ispod 1% a stopa recidiva ispod 10%) . (slika 7).\nShouldice je 1953. godine svojom metodom rešavanja preponske kile postigao minimalnu stopu recidiva od 0,8% za 10 godina što je pokazao u studiji koja je obuhvatila 8317 pacijenata. Usen je 1958. godine prvi put upotrebio polipropilensku mrežicu u rešavanju kila. Kulminacija razvoja je uvođenje laparoskopske tehnike u operativnom rešavanju kila. Godine 1979. je prvi put pokušana laparoskopska operacija. Lichtenstein je 1986. godine opisao netenzionu tehniku u rešavanju ingvinalne kile . Godine 1990. Shulc je upotrebio sintetički protetski biomaterijal u laparoskopskom rešavanju preponske kile .\nPrimatesta P, Goldacre MJ. Inguinal hernia repair: incidence of elective and emergency surgery, readmission and mortality. International Journal of Epidemiology 1996;25:835-839.\nJeremić M: Specijalna hirurgija I, dijagnostika i tera-pija;Univerzitet u Nišu,2001.\nRead RC. The development of inguinal herniorraphy.Surgical Clinics of North America 1984;64:185-196.\nStoppa R, Wantz GE, Munegato G, Pulchinotta A. Hernia Healers: An Illustrated History. France: Arnette,1998.\nKingsnorth A,LeBlank KA.:Menagement of abdominal hernias,Third edition,London 2003.\nRadovanović S,Radovanović B.:Kile prednjeg trbušnog zida, Prosveta-Požarevac,1988.\nLichtenstein IL.Hernia Repair Without Disability.St Louis/Tokyo:Ishiyaku Euromerica,1986.\nShultz L, Graber J, Pietraffita et al.: Laser laparoscopic hernioraphy: a clinical trial.Preliminary results. Journal of Laparoendoscopic Surgery 1991;1:41-45.\nZdravstveni centar Knjaževac, Odeljenje hirurgije\nRad predat: 25. 04. 2008.\nRad prihvaćen: 03. 09. 2008.


Protokol Prištine i Beograda o održivom povratku\nUskoro će biti potpisan Protokol kojim se treba potvrditi maksimalno angažovanje Prištine i Beograda u realizaciji povratka raseljenih lica tokom naredne godine. Ministar za lokalnu samoupravu Ljutfi Haziri kaže da će dvojica premijera, kosovski i srpski, potpisati Protokol sporazuma o održivom povratku:\n“Tehničke grupe su izradile predlog sporazuma i sada se očekuje da to formalizuju dvojica premijera.”\nOvaj dokument, koji je Vlada Kosova spremna da potpiše, obavezaće dve strane da se angažuju u realizaciji prava raseljnih i izbeglica da se vrate svojim kućama. Prema rečima Hazirija, protokolom se definišu uslovi za rešenje problema raseljenih lica i izbeglica i određuje se njihovo mesto porekla. Istovremeno, eliminisaće se mogućnost manipulacije raseljenim licima:\n“Želeli smo da eliminišemo svaki oblik manipulacije zajednicom, čiji pripadnici sada već šest godina žive van svojih domova. Raseljeni Srbi se nalaze u Srbiji ili unutar Kosova, a Albanci su se iselili sa severa Kosova. Tako da sva ova pitanja treba rešiti.”\nPrema podacima Visokog komeserijata Ujedinjenih nacija za izbeglice, UNHCR-a, koji je i jedan od sponzora ovog Protokola, oko 100.000 pripadnika srpske zajednice je raseljeno u Srbiji, a stotine unutar Kosova, uglavnom u enklavama. Prema rečima kosovskog ministra, najnoviji sporazum nije u suprotnosti sa osnovnim principima Vlade Kosova da je povratak individualno pravo:\n“Principi Vlade Kosova se zasnivaju na međunarodnim dokumentima, da povratak ne sme biti politički manipulisan i organizovan, već pojedinačna odluka.”\nHaziri ističe da se taj problem mora tretirati kao humanitarno pitanje. Prema rečima kosovskog ministra, posebno je važna finansijska podrška donatora, kako bi se ovaj proces realizovao tokom sledeće godine. Sličan Protokol o održivom povratku će biti potpisan i sa vladama Crne Gore i Makedonije. Haziri je ocenio da je za rešenje problema izbeglica na čitavom prostoru bivse Jugoslavije potrebno vreme.


NI TRUBAČA, NI BIJELE VJENČANICE: O ovoj neobičnoj svadbi svi pričaju! (VIDEO) | Dnevno24\nMislite da su trubači, bela venčanica i narodnjaci nezaobilazni na svakoj srpskoj svadbi? Razmislite ponovo! Jedan par iz Beograda, venčao se za vikend na Adi, u ambijentu koji prkosi svim “tradicijama” naših svadbi.\nTorta koja svetli u mraku, venčanica u duginim bojama, bidermajer od papira, i goa trens muzika – bili su samo deo najvažnijeg događaja u životu Marije Milošević i Damira Šćasnija.\n– Nismo se plašili ničije reakcije na ideju svadbe, cela poenta je bila da događaj učinimo nezaboravnim, a znali smo da nas gosti vole i da će se prilagoditi. Ono što nismo očekivali je da niko neće hteti da ide kući kada je došao kraj u ponoć – objašnjava tek udata Marija.\nTradicionalni elementi, kojih nisu mogli da se odreknu ni ovi mladenci, bili su bacanje bidermajera, doduše napravljenog od papirnog cveća, kao i prvi ples. Svadbeno veselje započelo je pesmom “Own the world”, uz koju su se verili pre godinu dana. Od tog momenta svi gosti su bili na nogama, a u đuskanju ih nije omela ni kiša, koja je padala ceo dan.\n– Koncept naše svadbe bio je posebno interesantan “matorcima”, oni nikada nisu prisustvovali nečemu sličnom, i to je za njih bilo pravo osveženje – priča Marija, koja je inače kreativni direktor u jednoj beogradskoj firmi.\n– Vodili smo se time da svadbu pre svega pravimo za sebe, da nama bude lepo i da to uradimo na način koji mi želimo. Celu svadbu smo kreirali sami, od pozivnica, dizajna, dekorisanja prostora, poklona za goste, muzički program, sve do najsitnijeg detalja je bila naša zamisao – kaže za “Blic” mladoženja Damir.\n– Svi prisutni su prihvatili ovakvu jednu svadbu ne kao neku krajnju ekscentričnost nego kao pravo osveženje. Na koliko smo do sada bili svadbi koje liče jedna na drugu i koje se prave zarad drugih tj. gostiju. Ovo je jedna od retkih koja je kompletna hedonistička vizija dvoje ljudi koji slave stupanje u brak i ostalima se svidelo – podelio je svoje utiske gost i fotograf Marko Obradović.


Kredite podižu da kupe dva metra drva, ali i za lijek koji košta 50 KM – Magazin Plus\nHome/-TopSLIDE/Kredite podižu da kupe dva metra drva, ali i za lijek koji košta 50 KM\nMidhat Send an email 2019-06-07\nBh. građani sve se više zadužuju kod banaka, rodbine, susjeda, prijatelja, ali i MKO po ogromnim kamatama\nZaduživanje građana BiH kod banaka i mikrokreditnih organizacija ne posustaje. Građani i dalje najviše dižu kredite i pozajmice koje uglavnom koriste za krpanje rupa u kućnim proračunima, piše Večernji list BiH. Posljednji podaci Centralne banke BiH pokazuju da su, zaključno s martom, stanovništvu bile plasirane ukupno 9,4 milijarde KM, od čega se više od 7 milijardi KM odnosi na nenamjenske kredite. Usporedbe radi, svaki građanin BiH je, u odnosu na 2013., lani bio zaduženiji za čak 600 KM. Prije 6 godina zaduženost po stanovniku iznosila je 2010, a u martu ove godine 2675 KM. Osim banaka, građani novac posuđuju i od mikrokreditnih organizacija (MKO).\nU prilog dome govori i to da je u RS posljednjih godina značajno povećan broj MKO, a trenutačno ih je sa sjedištem u RS-u 13. Rast broja MKO nije iznenađenje s obzirom na to da ovaj sektor iz godine u godinu bilježi milionsku dobit. Samo lani MKO u RS-u zaradio je 11,2 miliona KM, čak 34% više u odnosu na 2017. Prosječna ponderirana efektivna kamatna stopa na kredite mikrokreditnog sektora RS-a lani je iznosila 24,62% i veća je za 0,72% u odnosu na 2017. Istraživanja su pokazala da čak 73,1% stanovništva u BiH redovito posuđuje novac, odnosno da za većinu dodatni udar na proračun predstavlja svaki iznenadni trošak veći od 50 KM. Zbog toga su prisiljeni zaduživati se pa kad prime plaće ili mirovine, vraćaju dug ili plaćaju rate i tako ukrug. Ranije su se snalazili kod rodbine ili prijatelja, ali sada više ni to nije izlaz jer većina je u sličnoj, lošoj, situaciji.\nMilorad, vozač iz Banje Luke, kazao je za Sprskainfo.com da je prije 10 dana bio kod liječnika koji mu je propisao dva lijeka koja koštaju nešto više od 50 KM.\n– Do sljedeće plate trebalo je čekati još najmanje dvije sedmice, a u novčaniku sam imao tačno toliko da se preživi do tada. Nisam imao kamo nego otići u MKO, jer mi je više postalo neugodno posuđivati od prijatelja. Moja plaća je 700, dok supruga prima 550 KM, tako da, kad poplaćamo sve režije, za našu četveročlanu porodicu ostane samo koliko je potrebno za preživljavanje. U MKO sam digao 50 KM na 15 dana jer da sam platio lijek novcem koji imam, do sljedeće plaće mogao bih samo hljeba dovoljno kupiti – kazao je Milorad i dodao da su im kamate velike, ali ljudi nemaju izbora.\nU MKO su potvrdili da iz dana u dan bilježe sve više klijenata koji kredite dižu za one najosnovnije potrebe, dok rok otplate ravnaju po datumu kad će primiti plaću ili mirovinu.\nVera, koja radi kao trgovkinja, kazala je kako je nedavno bila prisiljena zaputiti se u MKO kako bi kupila dva metra drva.\n– Za ovu zimu smo nabavili ogrjeva na “knap”, nadajući se da će proljeće biti onakvo kakvo treba biti. Međutim, hladno vrijeme se nastavilo, a mi smo ostali bez ijedne cjepanice. Nemajući kamo, digli smo 200 KM i kupili nepuna dva metra drva. Za mjesec dana s kamatom ćemo vratiti oko 250 KM, ali šta je – tu je – kazala je Vera za portal.\nZbog ovog dokumenta Dodiku i Čoviću će pasti mrak na oči!\nNikolaidis: Kako smo svi poludjeli


EVROPSKA BANKA ZA OBNOVU I RAZVOJ - Gradjevinarstvo.rs\n011 2120 530\n011 2120 531\n011 2120 534\nPošaljite e-mail za EVROPSKA BANKA ZA OBNOVU I RAZVOJ\nKategorije za EVROPSKA BANKA ZA OBNOVU I RAZVOJ\nVesti vezane za EVROPSKA BANKA ZA OBNOVU I RAZVOJ\nUštede na tenderima za obnovu i proširenje sistema vodosnabdevanja omogućile su i novo ulaganje od 768.000 evra u sabirni cevovod na Vodozahvatu 1.\n„Obnova Trga Slavija počeće do sredine juna, a tender će biti objavljen sutra na sajtu „Evropske banke za obnovu i razvoj“ (EBRD)“, najavio je za „Blic“ gradski menadžer Goran Vesić.\nBeograd: Nova autobuska stanica privatnicima?\nBeogradska autobuska stanica (BAS) mogla bi da ostane bez stare, ali i nove lokacije, posle planiranog izmeštanja iz centra grada i selidbe na Novi Beograd?!\nPomoćnik gradonačelnika Beograda Borko Milosavljević predstavio je u Starom dvoru projekat unapređenja energetske efikasnosti za sedam beogradskih javnih preduzeća „LEEN“, koji će se realizovati uz podršku Vlade Srbije i regionalnih predstavnika SR ...\nDva tendera za obnovu Trga Slavija\nNa dnevnom redu sednice Skupštine grada je izmena plana „Direkcije za građevinsko zemljište i izgradnju Beograda“ na osnovu koje će za nekoliko nedelja biti raspisana dva tendera u okviru obnove Trga Slavija.\nMali: Beograd decenijama čeka novu autobusku stanicu, radovi 2017. (video)\nGradonačelnik Beograda Siniša Mali izjavio je da početak izgradnje nove autobuske stanice u Bloku 42, projekta vrednog oko 20 miliona evra, za koju je danas dogovorena i pomoć EBRD, očekuje na proleće naredne godine.\nŠto pre početi izgradnju auto-puta Niš-Priština\nPremijer Aleksandar Vučić poručio je da bi što pre trebalo da počne izgradnja auto-puta Niš-Priština, nazivajući ga „autoputem mira“, jer će, kako je rekao, taj put na dobar način povezati Srbe i Albance.\nPotpredsednica Vlade Srbije i ministarka građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture, prof. dr Zorana Mihajlović učestvovaće na konferenciji Investicioni sajam Zapadnog Balkana koju organizuje „Evropska banka za obnovu i razvoj“.\nZavršena prva deonica u okviru projekta rehabilitacije 1.100 kilometara puteva\nPut Aranđelovac-Krćevac je prva deonica koja je obnovljena u okviru projekta rehabilitacije oko 1.100 kilometara puteva u Srbiji, čija je ukupna vrednost oko 400 miliona evra.


Sani Armani otišla sa TV Pink : Crveni tepih\nSani Armani otišla sa TV Pink\nPoznata manekenka i voditeljka na svom “fejsbuk” profilu stavila je obaveštenje da više nije zaposlena na dosadašnjem radnom mestu.\nKako “Alo!” saznaje, Sani je dobila više ponuda sa nekoliko televizija, a usledio je i poziv iz jedne političke partije koja želi da je angažuje kao osobu koja bi bila zadužena za odnose sa javnošću.\n- Sandra sa povukla u “ilegalu” kako bi mirne glave razmotrila mnogobrojne poslovne ponude koje je dobila u proteklom periodu. Već je bila na nekoliko pregovora, ali svoju konačnu odluku još nije donela. S obzirom na to da iza sebe ima preko deceniju rada u elektronskim medijima, ona ne želi da donese bilo kakvu odluku naprečac, zbog koje bi posle zažalila – kaže naš izvor.\nKako bismo proverili verodostojnost navoda naše sagovornika, pozvali smo Sani, koja nam ih je na indirektan način potvrdila:\n- Zimska čistka, pa vi sami protumačite! – sa osmehom je izjavila.\nPodsećanja radi, Sani Armani radila je kao manekenka i model, a široj javnosti postala je poznata kada se pojavila u spotu Cece Ražnatović “Prođi sa mnom kroz crvenu”, gde je glumila sa fudbalerom Nikolom Lazetićem, za kog se nakon toga i udala, rodila sina, a potom se razvela. U svojoj televizijskoj karijeri imala je više autorskih emisija, a poslednja dužnost u njenoj matičnoj kući bila je funkcija “starijeg” savetnika predsednika kompanije Željka Mitrovića.


17.12.2009., 18:13 #1\n17.12.2009., 18:14 #2\nOpet neka diskriminacija a? Ma daj kako vam ne dosadi vishe...Ovde vam je bolje nego i u Shvajcarskoj sudeci po odnosu prema muslimanima\n17.12.2009., 18:16 #3\n17.12.2009., 18:17 #4\n17.12.2009., 18:19 #5\n17.12.2009., 18:19 #6\n17.12.2009., 18:21 #7\n17.12.2009., 18:21 #8\n17.12.2009., 18:22 #9\n17.12.2009., 18:23 #10\n17.12.2009., 18:24 #11\n17.12.2009., 18:28 #13\nPa histerija nije, ali negodovanje jeste ...\nNa primer odnos policajaca govori dovoljno ... Smor mi je da trazim ... Ali bih voleo izvuci podatke iz nacionalne sluzbe za zaposljavanje, odnos Srba i Bosnjaka koji se nalaze na zavodu kao nezaposleni...\nPa postoji alio stranacka diskriminacija. Ako nisi clan stranmke koja je na vlasti ne mozes da se zaposlis u javnim institucijama ( osim mozda u javnoj kuci nekoj ali to jos nije legalizovano )\n17.12.2009., 18:32 #16\n17.12.2009., 18:33 #17\n17.12.2009., 18:34 #18\n17.12.2009., 18:37 #19\n17.12.2009., 18:37 #20\n17.12.2009., 18:43 #21\nNema veze, imate srpsko prezime to mu dodje isto, a i Srbi ste majku mu\n17.12.2009., 18:45 #22\n17.12.2009., 18:46 #23\n17.12.2009., 18:52 #24\n17.12.2009., 18:54 #25


Početna | Porodični Vodič - Portal za decu i roditelje\nbuy tramadol online canadian pharmacy levitra buy valium buy cialis online cialis online online pharmacy Here you can order Priligy or buy dapoxetine from the most popular canadian online pharmacy. zolpidem tartrate tadalafil online cialis 20mg europes cialis images spurgeon cialis street value shukla pharmacy viagra generic date murmur viagra youtube ambien modafinil online cialis no prescription buy viagra levitra phentermine prescription canada pharmacy canadian pharmacy\nfirst prevnext last startstop NaslovnaTekstoviAdresarČasopisO namaMarketingPretragaKontaktKvizomanija\tPočetna\nŠto brižniji otac - stabilniji sinMamina i tatina strana | petak, 19 april 2013 | Hits: 60\tKako na bebu utiču svađe roditelja?Mamina i tatina strana | petak, 19 april 2013 | Hits: 65\tRoditelji nerado idu na kurseve o roditeljstvuMamina i tatina strana | petak, 19 april 2013 | Hits: 61\tDanašnja deca se mnogo manje igraju napoljuLekarske ordinacije | petak, 19 april 2013 | Hits: 70\tIgračke u EU manje bezbedneOdeća i obuća | petak, 19 april 2013 | Hits: 52\tNe bušiti uši detetu pre punoletstvaLekarske ordinacije | petak, 19 april 2013 | Hits: 64\tŠećerno detinjstvoIshrana | ponedeljak, 15 april 2013 | Hits: 88\tZablude koje nas sprečavaju da živimo zdravije i koje pod hitno treba da zaboraSavetovalište | utorak, 27 novembar 2012 | Hits: 356\tKoličina hrane i koliko nam je zaista potrebno?Savetovalište | sreda, 14 novembar 2012 | Hits: 366\tKOLIKO NAM U STVARI ZAISTA TREBA VEŽBANJA DNEVNO DA BISMO BILI ZDRAVI?Savetovalište | ponedeljak, 29 oktobar 2012 | Hits: 477\tPopularno\nTop Imena za bebe\nPratite Porodični vodič\nImamo 93 gostiju na mreži\tPrijatelji sajta\nPGT SocialWeb - Copyright © 2010 by pagit.eu\tAktuelna dešavanja\nčetvrtak, 23. maj 2013@ 08:00 - *** Pozorište mladih\nčetvrtak, 23. maj 2013@ 00:00 *** Arena Cineplex\nčetvrtak, 23. maj 2013@ 00:00 *** Bazen Spens\nčetvrtak, 23. maj 2013@ 15:00 - 16:00 *** Igrografija - kreativno, edukativne, inkluzivne radionice\nPorodični dan na jubilarnom Poljoprivrednom sajmu\nsreda, 15 maj 2013 10:54\tNa jubilarnom, 80. međunarodnom poljoprivrednom sajmu, u nedelju, 19. maja, biće organizovan Porodični dan.\nTog dana, Poljoprivredni sajam moći će da poseti cela porodica sa jednom dnevnom ulaznicom koja će koštati 500 dinara. Opširnije...\nSvetski Dan porodice.\nsreda, 15 maj 2013 10:52\tDa li je porodica u izumiranju?\nDanas je Svetski dan porodice. Da li da slavimo ili da se zabrinemo? Po rezultatima poslednjeg popisa Srbija ima, za oko, 300.000 stanovnika manje u odnosu na prošli popis. Smanjen prirodni priraštaj i migracije su glavni razlozi smanjenja broja stanovnika.\nOtvorena banka humanog mleka i u Novom Sadu\nsreda, 15 maj 2013 10:51\tNa Institutu za zdravstvenu zaštitu dece i omladine otvorena je prva Banka mleka u Vojvodini, a druga u Srbiji.\nKako je najavio direktor Instituta Slobodan Grebeldinger, Banka sa radom zvanično počinje danas, ali još uvek nisu tehnički opremljeni da na terenu skupljaju mleko.\nNovosadska Noć muzeja u znaku X jubileja\nponedeljak, 13 maj 2013 18:26\tOvogodišnja Noć muzeja biće održana 18. maja od 18-02 sata na 40 lokacija u Novom Sadu i Petrovaradinu. Program manifestacije sastoji se od 80 različitih sadržaja, za sve uzraste i interesovanja i biće realizovan u muzejima, galerijama, kulturnim centrima, zavodima, pozorištu, arhivu, na nekim neobičnim lokacijama... Publika Noći muzeja u Muzeju Vojvodine saznaće koji su test za utvrđivanje trudnoće radile stare Egipćanke i kakva je receptura ovog testa starog 3.300 godina iz doba vladavine faraona Ramzesa II... U Galeriji Most, Novosađani će moći da vide crteže Save Šumanovića koje je ovaj umetnik radio kao pripremne skice za slike i na kojima je često dopisivao svoja zapažanja: o vremenu crtanja, položaju sunca i senki, o boji krošnji ili neba i oblaka… Galerija Matice srpske predstavlja zastavu bratstva Korpus Domini, koja je nastala u radionici Rafaelovog oca, Đovani Santija, u kojoj je svoje umetničko formiranje započeo i sam veliki Rafaelo. Opširnije...\nPETI FESTIVAL NAUKE u Novom Sadu! 11. i 12. maj 2013. godine\npetak, 10 maj 2013 12:21\tUniverzitet u Novom Sadu vam sa velikim zadovoljstvom predstavlja PETI FESTIVAL NAUKE U NOVOM SADU. Zadivljujući svet nauke otvara se pred vama i ove godine u Novom Sadu, 11. i 12. maja u centralnom univerzitetskom kampusu. Doživite nauku sopstvenim čulima, probajte uzbudljive eksperimente zajedno sa našim istraživačima, upoznajte se sa najnovijim naučnim dostignućima u raznolikim oblastima nauka koje se izučavaju na našem Univerzitetu! Dobrodošli u neponovljiv svet nauke – na jednom mestu, kreiran samo za vas.\nOtvaranje izložbe "Nakit - skriveno značenje" u Muzeju Vojvodine\nZIG počeo rekonstrukciju oštećenih dečijih igrališta\nSvetski dan knjige u Novom Sadu\nXI WUDY DEČIJI SAJAM OD 26.APRILA – DO 28.APRILA\nJedanaesti WUDY Dečiji sajam\nSutra startuje NS bike\nBez stimulacija nema nemačkog i engleskog\nKonfuzija oko besplatnih udžbenika\nOd juče prijave za upis dece u vrtiće\n<< Početak < Prethodna 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 Sledeća > Kraj >>\tStrana 1 od 127\tAnketa\nDa li ćete Vaše dete ove godine upisati:\tna kurs stranog jezika\tna balet\tna folklor\tna kolektivni sport\tna plivanje\tna neku borilačku veštinu\tna nešto drugo\tnećemo ga upisati nigde\tDešavanja\nSva dešavanjaPredstaveFilmoviIzložbeMuzikaSportRazno\tIzdvajamo...\nDečiji TV program, 15. maj 2013.\nGeneric Valtrex online no prescription. Buy Keflex with no prescription. Cialis Professional


Zbog droge četiri godine i 10 meseci zatvora | Hronika | Novosti.rs\nZbog droge četiri godine i 10 meseci zatvora\nD.N. | 19. septembar 2019. 10:22 | Komentara: 1\nU porodičnoj kući osuđenog Sabića policija je pronašla i zaplenila 2.290 grama marihuane i 387 grama amfetamina\nMarihuana i amfetamin pronađeni u kući Sabića - Foto: Policijska uprava Požarevac\nViši sud doneo odluku: 18 meseci zatvora zbog prodaje droge maloletniku\nU Amsterdamu i Londonu uhapšeni ekološki aktivisti\nU KUĆI LABORATORIJA, U KOLIMA „EKSTAZI“: Novosadska policija u dve odvojene akcije zaplenila narkotike\nPOŽAREVAC – Viši sud u Požarevcu pravosnažno je osudio Marjana Baraka Sabića (43) iz Kostolca na četiri godine i deset meseci zatvora, zbog krivičnog dela neovlašćena proizvodnja i stavljanje u promet opojnih droga.\nZa ovo krivično delo zakonom je zaprećena kazna od tri do 12 godina zatvora. Sabić je osuđen na osnovu sporazuma o priznanju krivice, koji je, nakon saslušanja, sklopio sa Višim javnim tužilaštvom.\nOn je uhapšen 9. jula ove godine, nakon što je policija u njegovoj porodičnoj kući otkrila i zaplenila šest plastičnih kesa sa 2.290 grama marihuane i 387 grama amfetamina, zapakovanih u 16 paketića. Prilikom saslušanja, on je priznao delo za koje se tereti i sklopio sporazum sa tužiocem, koji je nakon toga dostavio predlog o kazni Višem sudu. Sudija za prethodni postupak prihvatio je taj predlog i doneo pravosnažnu presudu.\nPročitajte još: Policija zasad marihuane našla iza porodične kuće u Obrenovcu\nInače, Sabić je od ranije poznat i policiji i pravosuđu, jer je već osuđivan zbog istog krivičnog dela.\nViši sud u Požarevcu - Foto: D. Novković\nFudbal | 18. oktobar 2019. 23:47\nNe sećamo se heroja na pravi način 32.07%


Preminuo je jedan od najboljih indonežanskih pesnika: Član Adligata i prijatelj Srbije | Najnovije vesti - Srbija danas\n19.07.2020. • 12:37 Srbija Danas\nFoto: Adligat/Privatna arhiva\nSepardi je pisao od svojih srednjoškolskih dana, a prvu knjigu je objavio 1969. godine\nUdruženje Adligat je posvećeno okupljanju ljudi kulture i književnosti iz celog sveta i na taj način unapređenju međunarodnih odnosa i veza među državama i narodima.\nU Džakarti je jutros u 09:17 časova po zapadnoindonežanskom vremenu preminuo počasni član Adligata, veliki indonežanski pesnik prof. dr Separdi Đoko Damono (1940-2020), čija poezija je obeležila novovekovnu književnost najveće arhipelaške i muslimanske države na svetu sa 250 miliona stanovnika.\n- Kada sam ga upoznao, odmah sam poželeo da ga zagrlim, a on je prirodno razumeo tu potrebu pa smo se, nas dvojica stranaca, iskosnke braće po poeziji i kulturi, spontano zagrlili a između nas u zagrljaju su se našle njegove knjige koje je namenio Adligatu. To je scena koje ću se zauvek sećati - kaže Viktor Lazić, predsednik Adligata i ističe da je velika čast što je član jednog srpskog udruženja bio pesnik svetskog ranga kakav je Separdi i da su svi članovi i prijatelji Adligata ujedno i prijatelji Srbije, te da je Adligat posvećen da pamti važna prijateljstva, te kvalitetne ljude i njihova dela.\nSepardi Đoko Damono\nSepardi je pisao od svojih srednjoškolskih dana, a prvu knjigu je objavio 1969. godine. Završio je studije indonežanske književnosti. Dugogodišnji dekan i profesor na više fakulteteta, poznat je kao "profesor indonežanskih pesnika".\nBio je izvrstan prevodilac, pa se njegov prevod Hemingvejevog dela "Starac i more" smatra za najbolji, a poznati su i njegovi prevodi Rumija, Gibrana i Eliota. Član Adligata je od 2018. godine, a našem Udruženju je poklonio više potpisanih dela. Dobitnik je mnogih nagrada ali je najveću nagradu on podario svetu: svoju poeziju.\nŽelim da te volim jednostavno,\nRečima koje nije uspelo da izgovori,\nStablo vatri koja ga je pepelom učinila.\nZnacima koje nije uspeo,\nOblak da kaže kiši što ga je učinila nepostojećim.\nNema ništa postojanije,\nOd junske kiše.\nSkriva kapi žudnje,\nPrema tom cvetnom drvetu.\nNema ništa razboritije,\nBriše tragove njenih stopa,\nNestalnih na tom putu.\nNema ništa mudrije,\nOd junske kiše;\nOstavlja sve neizgovoreno,\nKorenju cvetnog drveta da upije.\nPrevod Hristina Nikolić, predstavnica/ambasadorka Adligata u Džakarti\nknjizevnost Separdi Đoko Damono Adligat indonežanska književnost indonežanski pesnik novovekovna književnost zapadna Indonezija Indonezija prijateljstvo Viktor Lazić književna dela profesor indonežanskih pesnika Starac i more Ernest Hemingvej poezija prevodilac prevodi pesme pesnička dela Hristina Nikolić prijatelj Srbije član Adligata


Postovani imam 31 godinu zivim u braku vec 13 godina a nemam dece sve nalaze sto smo uradili bili su pozitivni molim vas dali vi imate da mi date neke svoje savete ili nersto dami preporucite hvala puno unapred .\nsterilitet je nedak i pored svih dobrih nalaza moguc i onda se pripisuje psihickom faktoru. Time se bave timovi strucnjaka, ginekolozi, urolozi, psiholozi, endokrinolozi. Morate biti i dalje uporni i posavetovati se sa nekim iz nabrojanih specijalnosti.\nsta je zapravo heliko bakterija, simptomi i kako se leci???\nHelokobakter je mikrob koji moze da potpomogne nastanak ulkusne boelsti i lekovi protiv njega sastavni su deo lecenja cira zeludca ili dvanaestopalacnog creva\nimam 31 god.Imam problem sa kicmom sa 4 i 5 prstenom i hocu da uptrebim ljekovi TILUR RETARD dali moze ovo da pomaze nesto ili kako ?\nKod tegoba sa kicmom pomazu lekovi koji smiruju bolove ali je bolje sprovesti fizikalni tretman da se oslobode pritisnuti enrvni korenovi\nImam 23god.i 18.02.2009.uradila sam ultra zvuk srca.Nista mi konkretno nisu rekli za problem koji imam,ali sam u nalazu koji sam procitala nasla neke stvari koje ne znam bas sta znace,a to je;perikard jace ehogenosti i da su mi listici mitralne valvule lako voluminozniji,vise PMK.molila bih vas da mi odgovorite sta tacno ovo znaci.Unapred hvala.Jelena\nNista posebno, to je varijanta normalnog nalaza, psoto je ehogenost periakrda stvar procene ispitivanca kao i voluminoznost mitrlanoh zalistaka, dakle sve je u redu.\nDa li se hepatitis b moze preneti preko koze, ako postoje mikorolezije na kozi ili upaljene zanoktice?\nHepatitis a se premosi preko prljavih ruku,oralno a hepatitis B i C preko krvi. Ako postoji povreda onda psotoji i rizik.\nPoštovani,moja devojčica ima 5 god.Pre par dana iza uha joj se pojavila potkožna izraslina veličine zrna graška.Nema promena na koži što se tiče boje.Doktor nam je dao hidrociklin da mažemo par dana, ali nema nikakvih promena.Unapred zahvalna na odgovoru.\nTreba proveriti dali ce se promena povuci sama i uraditi osnovnelaboratorijske nalaze. Moguce da je ensto bezazleno, u svakom slucaju nemojte sami preduzimati neke terapijske mere.\nfibroadenom i njegovo lečenje prirodnim putem možda unutršnjost košpice od kajsija kao uopšte lečenje tumora\nFibroadenom je dobrocudni trumor i ne mora se ako bas ne smeta dirati. Pravog leka za sve tumore nema, bitno je ojacati imune sposobnosti organizma\npostovani imam 30 godina kada sam rodila devojcicu pre 5 godina bolovi su poceli u ledzima jaki.isla sam na terapije i nije mi pomoglo rengen sam radila bio je u redu manuelna terapija mi je bila mogla i 2 godine nisam imala bolove.sada su se vratili bolovi isla sam na manuelnu terapiju ali mi nije pomogla molim vas pomozite sta da radim dalje unapred zahvaljujem\nVerovatno je u pitanju neki diskoradikularni konflikt.Ako je Rtg u redu treba u konsultaciji sa Neurologom uraditi CT ili NMR da se nadje gde je ostecenje\nVeliki pozdrav!Meni lupa 20ak puta na dan nesto ubrzano na desnoj strani grudi i na desnoj strani straznice i ramenu.Dali je to opasno i dali ce to prestat jer se jako bojim.imam 32 god.Ima dana kad lakse lupa i kad jace lupa.Jeli to crkulacija ili srce?Inace zivim i pod stresom.Hvala unaprijed\nTreba urditi EKG i izmeriti krvni pritisak. Ako je osnovni kardioloski status u redu onda obratiti paznju na psihu\nNestabilnost pri hodu,treperenje i preskakanje srca kad počne nelagodnost leve strane led hladni stopala ipesnice\nMoguce je da je u pitanju psihosomatski sindrom ali ipak trba prvo uraditi osnovni kardioloskih pregled i test opterecenja pa tek onda konsultovati psihologa ili psihijatra.\nCopyright © 7896 corona-clinic | All rights reserved


Serena Vilijams rezervisala kartu za četvrtfinale, Sijeh za istoriju, Osaka na mišiće protiv Muguruse\nDueli osmine finala u ženskoj konkurenciji na Australijan openu donijeli su trijumfe Serene Vilijams, Su-Vei Sijeh i Naomi Osake koje su ostvarila plasman u četvrtfinale, dok su njihove protivnice Arina Sabalenka, Marketa Vondrušova i Garbinja Mugurusa “spakovale kofere”, pa ranije od planiranog odlaze iz Melburna.\nJedna od najboljih teniserski svih vremena, Amerikanka Serena Vilijams trijumfovala je protiv Arine Sabalenke 2:1 po setovima (6:4, 2:6, 6:4) za nešto više od dva sata igre.\nNekada prvog teniserki svijeta za prvi set dovoljan je bio jedan brejk koji je rutinski znala iskoristiti za vođstvo. U drugom setu viđena je totalno drugačija slika gdje je Bjeloruskinja čak u tri navrata oduzela servis mlađoj sestri Vilijams, da bi se momentum u trećem i odlučujućem setu ponovo vratio na stranu američke teniserke što je bilo dovoljno za proboj među najboljih osam.\nSerena Vilijams u četvrtfinalu čeka pobjednika duela prve teniserke sveta Simone Halep i prošlogodišnje šampionke Ige Svjontek.\nIskusna teniserka sa Tajvana Su-Vei Sijeh ostvarila je najveći grend slem uspjeh u karijeri. Rutinski je savladala 20. teniserku sveta Marketu Vondrušovu 6:4, 6:2, te se plasirala u četvrtfinale, što je za njenih 35 godina najbolji rezultat na nekom od četiri najveća turnira u sezoni.\nThe Hsieh train keeps on rolling 🚂\nSu-wei defeats Vondroušová to make her first ever Grand Slam quarterfinal 👏#AusOpen | #AO2021 pic.twitter.com/kjQNskZa2o\nJapanska tenisera Naomi Osaka, trenutno treća na WTA listi bila je bolja od Garbinje Muguruse poslije preokreta i velike borbe viđene u tri odigrana seta. Meč je trajao dva sata, a rezultat je bio na strani šampionke Australijan opena iz 2019. godine 2:1 po setovima (4:6, 6:4, 7:5).\nBio je ovo 18. trijumf u nizu japanske teniserke, a u četvrtfinalu snage će odmjeriti protiv senzacije u dosadašnjem dijelu turnira, Su-Vei Sijeh.\nIn a battle of former #1s, 2019 champion Naomi Osaka comes back from 3-5 *15-40 in the 3rd set to beat Garbiñe Muguruza 4-6, 6-4, 7-5 and reach the QFs at the #AusOpen.\nIt's her 18th consecutive win.\nSu Vei Sijeh\nPrethodni članakĐoković još jednom na meti Kirjosa: “Uzeću medicinski tajmaut, vraćam se za dva sata”\nNaredni članakBuker demolirao grad bratske ljubavi, Bogdanova Atlanta u crnoj seriji, Niksi nastavljaju da oduševljavaju (VIDEO)\nPetev Bugarima opisao Zmajeve: “Postoji volja za boljim rezultatima”\nKapiten pionirske reprezentacije Bosne i Hercegovine potpisao za Crvenu zvezdu


Nova SEAT Arona - Novosti i događanja - Marka SEAT - SEAT Srbija | SEAT\nPet Euro NCAP zvezdica za novu SEAT Aronu\n/ Nova Arona pridružuje se ostalim perjanicama marke SEAT, modelima Ateca, Leon i Ibiza, koji su na Euro NCAP testovima takođe osvojili pet zvezdica\n/ Rezultati sprovedenih testova potvrđuju performanse svakog modela, posebno kada je reč o zaštiti odraslih putnika i pešaka\nNova SEAT Arona postigla je najbolje moguće rezultate na zahtevnim Euro NCAP testovima i pridružila se ostalim perjanicama, modelima Ateca, Leon i Ibiza. Marka SEAT ponovo pokazuje visok nivo i standarde sigurnosti koje nude svi njeni modeli. Nova SEAT Arona novi je član ponude vozila marke SEAT koja je deo najveće proizvodne ofanzive koju je španska marka ikad sprovela, a u kojoj se ističu redizajn modela Leon, nova Ibiza, Ateca i budući veliki SUV.\nOsvojiti pet zvezdica na prestižnim i nezavisnim Euro NCAP testovima svaki je put sve teže jer su oni tokom proteklih meseci postali zahtevniji. Euro NCAP podvrgava vozila koja se plasiraju na tržišta brojnim ispitivanjima koja su svaki put sve stroža. Kako bi se pouzdano mogla ispitati zaštita sigurnosti dece, koriste se ispitne lutke za crash testove koje simuliraju telesne dimenzije dece u uzrastu između 6 i 10 godina. Testovi frontalnog udara ili bočnog udara u stub pod uglom od 75 stepeni takođe su obimniji. Baš kao i ispitni kriterijumi, raspon ispitnih lutaka koje se koriste tokom ovih testova dodatno se proširio, a njihova sličnost ljudima prilagođena je kako bi se na najobjektivniji način mogli stvoriti stvarni uslovi tokom sudara.\nU svakoj od kategorija od kojih se Euro NCAP testovi sastoje nova SEAT Arona je postigla izvrsne rezultate, a posebno se ističe u pogledu zaštite putnika i pešaka. Sistemi asistencije za vozača u modelu Arona takođe su izvanredni. U pogledu toga posebno se ističe efiksnost sistema autonomnog kočenja u nuždi (AEB) i sistema Front Assist. Zahvaljujući primeni integrisane radarske tehnologije u kombinaciji sa najnovijim verzijama sistema ABS i ESC, ovo vozilo ne deluje samo kada prepozna druga vozila već i kada registruje pešake. Obzirom na sve navedeno, ovi sistemi vozilu omogućavaju najsigurnije i najbrže kočenje.\nEuro NCAP crash testovi postali su još zahtjevniji od 2016. godine, i to ne samo u pogledu aktivne već i u pogledu pasivne i preventivne bezbednosti. Nova SEAT Arona sada je dostupna sa zatezačima sigurnosnih pojaseva i sistemom za ograničenje sile zatezanja na prednjim i zadnjim sedištima. Time se ostvaruju brojne prednosti u pogledu najzahtjevnijih izazova u području zaštite dece jer zatezači smanjuju labavost sigurnosnog pojasa oko prsnog koša i karlice putnika u trenutku udara, čime se garantuje najbolje zatezanje kako za odrasle putnike tako i za decu. Pričvrsne tačke ISOFIX i Top Tether na zadnjim sedištima modela SEAT Arona isporučuju se u sklopu serijske opreme, isto kao i limitator brzine, treći naslon za glavu na zadnjim sedištima, sistem upozorenja na nevezani pojas za sva sedišta i šest vazdušnih jastuka.\nProizvedena u Barseloni na novoj platformi MQB A0, nova SEAT Arona premašuje trenutne standarde za Euro NCAP testove i nudi podršku za vožnju uzbrdo, automatska svetla, multikolizijsku kočnicu, kontrolu pritiska u gumama, svetla za dnevnu vožnju kao deo serijske opreme, adaptivni tempomat, upozorenje na poprečni saobraćaj od pozadi, sistem za nadzor mrtvog ugla i sistem Park Assist kako za paralelno tako i za bočno parkiranje.\nSEAT je jedina fabrika koja dizajnira, razvija, proizvodi i plasira automobile na tržište u Španiji. Ovaj član međunarodnog Volkswagen koncerna ima svoje sedište u Martorellu (Barseloni), izvozi 81 % svojih vozila i prisutan je u više od 80 zemalja preko mreže od 1700 autokuća. SEAT je u 2016. godini beležio operativnu dobit od 143 milijuna evra, najveću u istoriji marke, i širom sveta ostvario prodaju od gotovo 410 000 vozila.\nSEAT grupa zapošljava više od 14 500 stručnjaka u svoje tri proizvodne lokacije - Barselona, El Prat de Llobregat i Martorell, gde se proizvode vrlo uspešni modeli Ibiza, Leon i Arona. Fabrika proizvodi modele Ateca i Toledo u Češkoj Republici, Alhambra u Portugalu i Mii u Slovačkoj.\nMeđunarodni proizvođač ima i Tehnički centar, koji radi kao centar znanja i okuplja 1000 inženjera koji su pogonska sila koja se krije iza inovacija za vodeće industrijske investitore iz područja istraživanja i razvoja u Španiji. SEAT već implementira najnoviju tehnologiju povezivosti u svoje modele vozila i trenutno je angažovan u postupku globalne digitalizacije fabrike kako bi se promovisala mobilnost budućnosti.


Vi iz generacije 60 i neke!!!\nnapravljeno: Utorak, 28. Septembar 2010 Vreme 23:51.\nizmenjeno: Nedelja, 03. Oktobar 2010 Vreme 17:50.\nImate li,ponekad,onaj osecaj kao da ste se rodili u pogresno vreme,ili to samo Ja?!hvata vas nostalgija za nekim vremenima u kojima niste ni bili u planu da se rodite...\nOkrenem se oko sebe,pogledam malo druge ljude,vreme,stanje i mislim da nisam ja stvoren za to.Ljudi kao ljudi,ima ih raznih.Bilo nekad,ima sad,a bice i ubuduce.Gledate li vi?Ne znam odakle da krenem,da li od muzike,politike(koju cu ipak preskociti,ne plasite se),ljudskih vrednosti,ili zivotnih prioriteta.\nEh kad bi moglo...da sam se rodio pre 40-ak i vise god a da imam iste prijatelje,istu zenu(mnogo hocu,jel da?)...da se svi kolektivno prebacimo:).Kad upalim tv,samo cujem neki sund,Grandove,DMeove i Goldove,u novinama samo ko je sta obukao,koliko zaradio i sa kim se J!...gde je nestala muzika?Kvalitet,kritike...zdrav razum?Gde su nestala druzenja u parkovima uz gitare,Korni grupu,Corbu?Prve ljubavi,simpatije,pnako prave,setanje uz reku,korzom...Kad je sve to zamenio turbo folk i nikakve folkoteke koje nazivamo diskoteke,i ako od diska nema ni D,a vecinom od hausa postoje samo basovi nalepljeni na stihove L.Brene?Gde su LP ploce,otkidanje na Stonse,Stinga i ekipu?\nZnam neki ce reci,pa 21.vek je-pa i svetu je,i u Britaniji je.Jesu oni udaljeni svetlosnim godinama po zivotu ali i dalje zivimo u istom veku.Kako kod njih jos slusaju dobru muziku,i gledaju kvalitetan tv,dobar humor.Cak i njihive nove grupe su bolje od nasih starih.\nZar je sad od mozga bitnije da vozis novu Golf5?Koja je generacija to pogresila i pocela tako da vrednuje i da pristaje na sve kompromise?Necu da vas davim svim nedostacima,promenama...to pokusajte da shvatite sami.Niste vi mladi krivi,neki od vas i vole sav ovaj haos.Neko je ipak kriv?!\nZato,pozivam vas iz "generacije sezdeset i neke" i prozivam,zapitajte se sta ste izgubili i sta dobili i kako ste vaspitali nas,buduca pokoljenja iz tog vremena,a na sta ce liciti nasa pokoljenja?\nI stidite se,itekako se stidite sto ste zaboravili i dopustili da se sve zaboravi!!!\nDelim mišljenje sa tobom.......u ono vreme.....šezdesetih......bilo je sve bolje i kvalitetnije......moglo se živeti,a sada se samo preživljava......e to je najgore od svega.....strasno.....pozdravljam te!!!\n#3, 03.10.2010 - 17:50\nSvako ima svoje misljenje.Samo niko nije mislio na tebe jer krajem 80-ih je vec krenulo nizbrdo.A sto sam ja kriv kad sam se rodio 86?Tako da si se pogresno nasao uvredjenim!\n#2, 29.09.2010 - 22:29\nSad bi napisao komentar duzi nego tvoj blog , ali mnogo sam umoran ine vidim vise. Diskutabilno je da li su za to krivi ovi iz 60 i neke, ili 70 i neke. Ja sam to posmatrao sa strane (mislim apsolutno se slazem sa tobom.)...i odlicno se secam bi sam na faksu, to se jednostyavno desilo. Nestao je rok i preko noci su se pootvrale folkoteke u koje nije moglo da se udje, i najgore sto je doso do te famozne inverzije pravih vrednosti\npa se vise nije gleda covek kao covek i njegove vrednosti,,,,,,nego golfffffff!!!!!\nTo se jednostavno desilo preko noci. Neko je velike pare gurnuo u te reforme....jao brate laku noc...a tema je neiscrpna\n#1, 29.09.2010 - 01:22


Na birou utrostručen broj visokoobrazovanih | Student Info\nPosljednji dostupni podaci pokazuju da kartone na nepopularnom birou popunjava 10.286 imena sa završenim fakultetom. U avgustu 2007. godine bilo ih je tek 2.990, što je 3,4 puta manje nego sada.\nSvjesni su toga i u Zavodu za zapošljavanje RS, u kojem kažu da je povećanje broja osoba visoke stručne spreme na evidenciji posljedica toga što sve više mladih ljudi studira.\n“Takođe, određeni broj lica smatra da će sticanjem višeg stepena obrazovanja brže doći do zaposlenja, a sigurno da je u pitanju i njihova lična opredijeljenost u izgradnji profesionalne karijere”, kaže Snežana Borovčanin, izvršni direktor Zavoda za zapošljavanje RS.\nSindikalni predstavnici, komentarišući te brojke, ističu da su određene promjene neophodne.\n“Da li mi to imamo inflaciju znanja i da li otvaranje univerziteta u mjestima u kojim nema ni osnovne škole proizvodi ovakvo stanje u Zavodu za zapošljavanje RS? Da li su nam upisne politike dobre i da li one koordiniraju s privredom? Dalje, koliko novca mi ulažemo u obrazovni sistem i da li novac dajemo u ‘proizvod’ koji bez ikakve nadoknade ode u svijet i tamo gradi karijeru? Mislim da nešto mora da se mijenja”, kaže Ranka Mišić, predsjednik Saveza sindikata RS.\nPovećanje broja osoba visoke stručne spreme na evidenciji Zavoda za zapošljavanje posljedica je značajno većeg obuhvata lica visokim obrazovanjem\nSa druge strane, privrednici ističu da je ovakvo stanje posljedica dva osnovna problema. Ranko Milić, predsjednik Unije udruženja poslodavaca RS, pojašnjava da, sa jedne strane, industrija izdiše i nije u stanju da primi kadrove koje nude fakulteti, a sa druge strane – prozivode se kadrovi za koje nema mjesta u privredi.\n“Troši se vrijeme i snaga tih mladih ljudi i daje im se nada da će time što završe fakultete imati svjetliju budućnost, a u suštini se proizvodi kadar koji će biti na evidenciji Zavoda za zapošljavanje RS”, pojašnjava Milić.\nKo je odgovoran za ovakvo stanje, pita i Nena Nenadić, profesor srpskog jezika i književnosti iz Trna, kod Laktaša, čiji se karton već mjesecima nalazi u ladicama Zavoda za zapošljavanje. Ocjenjuje da je to, između ostalog, posljedica pojave brojnih privatnih fakulteta, koji se, kaže, lako završavaju.\n“Nikada me iz Zavoda nisu pozvali i ponudili mi radno mjesto. Pokušavala sam sama da dođem do posla, te konkurisala pet puta, ali ni to nije rezultiralo mojim zaposlenjem. Posao sam tražila čak i u butiku i trgovini, a kada nesuđenom poslodavcu kažem koju diplomu imam, on bi mi se nasmijao u lice”, pesimistično kaže Nenadićeva.\nNjoj i njenim kolegama neće biti lako da pronađu posao za koji su “grijali stolicu”, jer, nakon ekonomista, diplomci sa zanimanjima iz prosvjetne struke najviše “popunjavaju” evidenciju Zavoda za zapošljavanje RS.\nBroj visokoobrazovanih na evidenciji Zavoda za zapošljavanje RS\nAvgust 2007. 2.990\nAvgust 2012. 10.286\nNajbrojniji na evidenciji u RS\n- Finansijski radnici i ekonomisti – 3.175\n- Zanimanja iz oblasti prosvjetne struke – 2.299\n- Pravnici – 1.237\n- Inženjeri poljoprivrede – 203\nPosted in: Teme


Srđan Babić potpisao za Almeriju, Bosna i Hercegovina može da ga pozove\nSrđan Babić izborio je sa Almerijom povratak u Primeru, a španski klub odlučio je da otkupi njegov ugovor od Crvene zvezde za 1,1 milion evra. Levonogi štoper... 22.06.2022, Sputnik Srbija\nSrđan Babić je miran i tih, ali na terenu maksimalno profesionalno obavlja svoj posao. Dobre partije štopera kojem je leva noga jača, nisu promakle Hetafeu koji želi da ga angažuje, isti je slučaj sa Seltom, dok se za cenu bivšeg igrača Crvene zvezde raspituje i Kristal Palas najstariji klub na svetu. U sezoni 2021/22 Srđan Babić odigrao je čak 37 utakmica za Almeriju i bio je jedan od ključnih igrača što je klub ekspresno izborio povratak u elitno društvo španskog fudbala. Odigrao je 3.453 minuta i uspeo je jednom da zatrese mrežu.I dok pod zastavom Srbije trenutno nema mesta za momka koji je na Novom Zelandu pre sedam godina postao prvak sveta sa Orlićima, to bi mogla da iskoristi Bosna i Hercegovina, s obzirom na to da je rođen u Banja Luci.Babić je oduševio sve odličnim partijama u Almeriji sa kojom je potpisao ugovor da 2026. godine.Činjenica je da su levonogi štoperi retkost i pravo bogatstvo. A Srbija ih ima – tu su Strahinja Pavlović koji je Piksijev miljenik, i Stefanu Mitroviću je leva noga jača, baš kao i Matiji Nastasiću koji u poslednje vreme ne dobija šansu u nacionalnom timu zbog čestih povreda, pa je verovatno žestoka konkurencija na pomenutoj poziciji jedini razlog što ga Piksi ne poziva. Babić ima 26 godina, posle titula sa Zvezdom, iskustvom koje je stekao u Portugaliji igrajući za Famalikao, kao i sada u Španiji, sigurno je da želi da gradi i reprezentativnu karijeru, a u slučaju da izostane poziv Srbije, sigurno je da BiH neće sedeti skrštenih ruku i čekati...\n© Foto : NISfudbaler Crvene zvezde Srđan Babić\nSrđan Babić izborio je sa Almerijom povratak u Primeru, a španski klub odlučio je da otkupi njegov ugovor od Crvene zvezde za 1,1 milion evra. Levonogi štoper iza sebe ima odličnu sezonu i prava je šteta što ga selektor Srbije Dragan Stojković Piksi( još) nije pozvao među Orlove, samo kako bi ga uživo video na delu.\nSrđan Babić je miran i tih, ali na terenu maksimalno profesionalno obavlja svoj posao. Dobre partije štopera kojem je leva noga jača, nisu promakle Hetafeu koji želi da ga angažuje, isti je slučaj sa Seltom, dok se za cenu bivšeg igrača Crvene zvezde raspituje i Kristal Palas najstariji klub na svetu.\nU sezoni 2021/22 Srđan Babić odigrao je čak 37 utakmica za Almeriju i bio je jedan od ključnih igrača što je klub ekspresno izborio povratak u elitno društvo španskog fudbala. Odigrao je 3.453 minuta i uspeo je jednom da zatrese mrežu.\nI dok pod zastavom Srbije trenutno nema mesta za momka koji je na Novom Zelandu pre sedam godina postao prvak sveta sa Orlićima, to bi mogla da iskoristi Bosna i Hercegovina, s obzirom na to da je rođen u Banja Luci.\n🏆🇷🇸 SRBIJA JE PRVAK SVETA U FUDBALU! ⚽🔥\n🔙 Na današnji dan, pre 𝟳 godina… 🤯\nBabić je oduševio sve odličnim partijama u Almeriji sa kojom je potpisao ugovor da 2026. godine.\n„Srđan Babić će nastaviti da nosi dres Rohiblankosa do juna 2026. godine nakon što je Almerija aktivirala otkupnu klauzulu. Almerija je tako postigla dogovor o produžetku saradnje sa još jednim od ključnih igrača u tek okončanoj sezoni“, navedeno je na sajtu španskog kluba.\nČinjenica je da su levonogi štoperi retkost i pravo bogatstvo. A Srbija ih ima – tu su Strahinja Pavlović koji je Piksijev miljenik, i Stefanu Mitroviću je leva noga jača, baš kao i Matiji Nastasiću koji u poslednje vreme ne dobija šansu u nacionalnom timu zbog čestih povreda, pa je verovatno žestoka konkurencija na pomenutoj poziciji jedini razlog što ga Piksi ne poziva.\nBabić ima 26 godina, posle titula sa Zvezdom, iskustvom koje je stekao u Portugaliji igrajući za Famalikao, kao i sada u Španiji, sigurno je da želi da gradi i reprezentativnu karijeru, a u slučaju da izostane poziv Srbije, sigurno je da BiH neće sedeti skrštenih ruku i čekati...\nZvanično: Zvezda predstavila pojačanje od dva miliona evra\n21 Jun, 14:54


AQUATECH AMSTERDAM: Nobel na najvećem svjetskom sajmu sistema za filtriranje vode\nPočetna Blog i besplatni savjeti Nobel novosti AQUATECH AMSTERDAM: Nobel na najvećem svjetskom sajmu sistema za filtriranje vode\n„Zlatna libela“ po drugi put u našim rukama Nobel na sajmu Good Life u Mostaru\nOd 31. listopada do 3. studenog 2017. godine tisuće stručnjaka iz oblasti vodene tehnologije okupilo se na vodećoj globalnoj izložbi svih najvažnijih svjetskih proizvođača opreme za filtriranje i tretiranje vode, mjerne tehnike i opreme za otpadne vode.\nRiječ je o sajmu Aquatech Amsterdam 2017 koji predstavlja platformu za istraživanje najnovijih trendova, proizvoda i usluga pod jednim krovom.\nPreko 21.000 eksperata i 950 kompanija sastalo se na ovom prestižnom svjetskom sajmu koji je omogućio sudjelovanje u brojnim edukativnim i inspirativnim seminarima i prezentacijama o najnovijim trendovima u industriji.\nTijekom četiri dana uspostavljeni su profitabilni poslovni odnosi, ali i ažurirana znanja o brzim promjenama tehnologija.\nNa poziv partnera iz zapadnoeuropskih zemalja, ali i onih iz USA i Rusije, na Aquatech-u su nazočili i predstavnici naše kompanije.\nSa starim partnerima dogovarali smo nove projekte, a sa novim partnerima primjenu novih tehnologija, od kojih su neki dobitnici nagrada za inovaciju na ovom najprestižnijem svjetskom sajmu.\nNeke tehnologije su premijerno prikazane i predstavljati će pravu revoluciju u svim sferama života u narednom periodu.\nU okviru sajma su održane brojne stručne konferencije, prezentacije i okrugli stolovi, a najznačajnija od njih je svakako Amsterdam Week Water koji okuplja 21.000 profesionalaca iz 139 zemalja svijeta, među kojima se nalaze i profesionalci iz Nobela, koji već 18 godina najnovija svjetska dostignuća primjenjuju u Bosni i Hercegovini.\nNobel je nekoliko puta proglašavan najboljom kompanijom u BiH, od toga dva puta u oblasti filtriranja vode, kao i kompanijom sa najvećim doprinosom zaštiti vode i okoliša.\nPosjeta ovog sajma još jednom je potvrdila kolike su doista mogućnost unapređenja kvalitete vode.\nNobel rješava problem vodovoda Gornja Skakava


ODLAŽE se termin za seminar: „Primena standardnih i inovativnih rekvizita u fizičkom vežbanju uz mere bezbednosti i prvu pomoć“ | Regionalni centar za profesionalni razvoj zaposlenih u obrazovanju - Kanjiža\nODLAŽE se termin za seminar: „Primena standardnih i inovativnih rekvizita u fizičkom vežbanju uz mere bezbednosti i prvu pomoć“\n(kat. broj: 824, K1, P: 1, 8 bodova, odnosno 1 dan)\nRealizatori seminara su: prof. dr Milan Cvetković, vanredni profesor Fakulteta sporta i fizičkog vaspitanja u Novom Sadu, Katedra za teoriju i metodiku fizičkog vaspitanja, nastavnik na predmetima Zimske i Letnje aktivnosti u prirodi; Dragan Grujičić, master diplomirani profesor fizičkog vaspitanja i sporta, trener u Sportskoj školici „Luka“ Novi Sad, trener u školici sporta u Vrtiću „Zemlja čuda“ Novi Sad, predavač Prve pomoći.\nRegionalni centar za profesionalni razvoj zaposlenih u obrazovanju Kanjiža, 18. 03. 2017. godine organizuje akreditovani seminar sa ciljem osposobljavanja nastavnika i vaspitača za upotrebu standardnih i inovativnih rekvizita u fizičkom vežbanju uz primenu mera bezbednosti i postupaka prve pomoći. Učesnici seminara treba da ponesu sportsku opremu zbog izvođenja vežbi.\nCiljna grupa: nastavnik razredne nastave, nastavnik predmetne nastave – osnovna škola, nastavnik predmetne nastave – gimnazija, nastavnik opšteobrazovnih predmeta – srednja stručna škola, vaspitač u predškolskoj ustanovi, stručni saradnik u predškolskoj ustanovi\nCiljevi: Pružanje podrške i osnaživanje nastavnika, vaspitača i stručnih saradnika za upotrebu rekvizita kojima se podstiče razvijanje bazične motorike; Upoznavanje nastavnika, vaspitača i stručnih saradnika sa merama bezbednosti tokom organizovanog fizičkog vežbanja; Osposobljavanje nastavnika, vaspitača i stručnih saradnika za pružanje prve pomoći kod određenih stanja, povreda i obolenja\nTeme programa: Savremene preporuke za razvijanje bazičkih motoričkih sposobnosti u nastavi fizičkog vaspitanja; Savremena struktura časa fizičkog vaspitanja; Primena standardnih i inovativnih rekvizita u nastavi fizičkog vaspitanja; Mere bezbednosti na času fizizičkog vaspitanja; Postupci prve pomoći na času fizičkog vaspitanja\nUz priloženi formular prijave možete slati na mail adresu: rckanjiza@kanjiza.rs i lično na telefon/fax: 874 733, do 13. marta 2017. godine.


Вулин: Увођење војног рока кошта далеко мање од 700 милиона евра - Нови Стандард\n23.08.2018. 10:40 17.07.2020.\nMinistarstvo odbrane radi sveobuhvatnu analizu o vraćanju obaveznog služenja vojnog roka\nMinistar odbrane Aleksandar Vulin rekao je za RTS da u skladu sa naređenjem vrhovnog komandanta VS Aleksandra Vučića, Ministarstvo odbrane radi sveobuhvatnu analizu u kojoj bi se došlo do odgovarajućih zaključaka da li potrebno ponovno uveđenje obaveznog služenja vojnog roka i koliko bi to koštalo, kao i kakve su koristi za društvo od toga.\nMinistarstvo odbrane radi studiju o svim modalitetima i mogućnostima vraćanja obaveze služenja vojnog roka.\nGostujući u Dnevniku RTS-a, ministar Aleksandar Vulin rekao je da u skladu sa naređenjem vrhovnog komandanta VS Aleksandra Vučića Ministarstvo odbrane radi sveobuhvatnu analizu u kojoj bi se došlo do odgovarajućih zaključaka da li potrebno ponovno uveđenje obaveznog služenja vojnog roka i koliko bi to koštalo, kakve su koristi za društvo i kave su evetualno mane.\n“Ne bih licitirao sa datumima i sa rokovima. Obaveza služenja vojnog roka je ukinuta prolično iznenada i bez velike pripreme i promišljanja šta će doneti. Ne bismo da napravimo istu grešku”, rekao je Vulin.\nPrema njegovim rečima, eventualno vraćanje obaveze služenja vojnog roka mora da bude produkt jednog ozbiljnog rada i o tome mora da se izjašnjava struka, na prvom mestu.\n“Ako Švedska vraća obavezu služenja vojnog roka i ako jedna velika Nemačka razmišlja o vraćanju obaveznog služenja vojnog roka, da neutralne zemlje kao Austrija razmišlja o produženju, a da Kipar i Grčka i ne pomišljaju da odustranu od obaveznog služenja vojnog roka, Srbija je neutralna zemlja a ona mora da bude dovoljno jaka da sama odgovori na svaku pretnju”, kaže ministar odbrane.\nSnažna vojska u kojoj je čitav jedan narod uključen u pripremne za odbranu je vojska koju nećete napasti, ističe Vulin.\n“Najbolji način da sačuvate mir je da imate snažnu vojsku i kada pokažete da je čitavo društvo srpemno da brani svoju zemlju, mala je verovatnoća da će vas neko napasti”, istakao je Vulin.\nNa nama je da budemo dovoljno jaki da niko i ne pomisli da će doći do sukoba sa Srbijom i da se može isplatiti sukob sa Srbijom, kaže Vulin. To su stvari o kojima treba dobro razmisliti i to su stvari koje imaju i svoju ekonomsku cenu, rekao je Vulin.\nGovoreći o bezbednosti i eventualnoj pretnji, Vulin kaže da se Srbija nalazi na Balkanu a “Balkan je uvek područje na kome se takve stvari dešavaju”.\n“Kada smo živeli u SFRJ verovali smo da živimo u zemlji koja se nikada neće raspasti i da je rat samo prošlost ili priča iz partiznaskih filmova. Nažalost, videli smo da se to desilo nama i našoj generaciji”, rekao je Vulin.\nKako ističe, niko nema pravo da kaže da to ne može da se desi. “Ono što je do Srbije neće se desiti sigurno i nikakvog sukoba neće biti tamo gde se Srbija pita, ali ne pita se Srbija svuda”, kaže Vulin.\n“SNAŽNA VOJSKA I SNAŽNA ZEMLjA SU GARANT MIRA”\n“Srbija mora da bude spremna da se brani. Snažna vojska i snažna zemlja su garant mira, kada imate vojsku koja je moćna i koja je u stanju da odbrani vašu zemlju ne razmišlja se o tome”, rekao je Vulin.\nKada je reč o finsijskom aspektu priče, Vulin kaže da ne može da se izjašnjava o konkretnoj cifri jer to nije završeno i odbacio spekulacije u medijima da bi to koštalo 700 miliona evra.\nKaže da mu je to smešno kao kada sluša političare koji se izjašnjavaju o obaveznom vojnom roku.\n“Imate one koji bi voleli da budemo deo NATO-a ili nekog drugog vojnog saveza, ali kažu nikako obavezno služenje vojnog roka, jer je to skupo, ali ako treba da budemo u nekom vojnom paktu – odlično. Imate one koji svakodenvno do juče su govorili kako će da jurišaju na Peć i Đakovicu, kako jedna čekaju da do toga dođe, a sada kada im neko kaže da bi eventualno mogli da dva, tri meseca svog života provedu u vojsci – kažu da je apsolutno neprihvatljivo, to je militarizacija društva”, kaže Vulin.\nNaravno da bi se nastavilo ulaganje u vojsku, rekao je Vulin, ako bismo imali obavezni vojni rok. Kako kaže, tražili bi se novi oficiri, podoficiri i vojnici koji bi profesionalno radili, tako da ne bi bilo otpuštanja, jer bi bilo veliki broj regruta.\nGovoreći o “migovima”, Vulin je rekao da smo zahvaljujući već ličnim odnosima Putina i Vučića dobili izdašnu vojno-tehničku pomoć i sve se radi u skladu sa rokovima i dogovorima.\n“Ova dva miga što su poletela su srpski migovi. Naši piloti leteli su u migovima po prvi put”, kaže Vulin i podseća da smo za ove avione platili samo remont i modernizaciju za određeni stepen.\nU novembru na vojnoj paradi će leteti osam migova, istakao je Vulin.\n“VELIKA ALBANIJA MORA DA BUDE ZAUSTAVLjENA”\nGovoreći o Haradinajevim izjavama, Vulin kaže da je on zapretio ratom Srbiji i ako ga niko nije pomenuo.\nKosovo ne sme da ima armiju, rekao je Vulin i dodao da Ramuš Haradinaj pokušava na unutrašnjem političkom planu na KiM da se izbori i za svoju slobodu. Njegov cilj je, kaže Vulin, da ne proradi Sud za ratne zločine OVK, jer on zna da neće biti slobode za njega.\n“Potrebno je napraviti razgraničenje između nas i terorista, kakav je Haradinaj. Velika Alabanija mora da bude zaustavljena. Ako budemo funkcionisali ovako, ako se budemo držali ovih granica koje su uveli Jeremić i oni koji su tada odlučivali o Kosovu, koji su uveli granicu između Srba i Srba – onda ćemo stalno biti u prilici da odgovaramo na ucene nekog Haradinaja ili nekog sliučnog”, rekao je Vulin.\n“Vreme je da se Velika Albanija zaustavi”, zaključio je Vulin.\nIzvor RTS, 23. avgust 2018.\nDnevne vestiBalkanVelika Albanijavojna neutralnostvojni rokvojskaVojska Srbijevraćanje obaveznog služenja vojnog rokavulin


06. avgust – Nevakcinisani ne mogu da njeguju pacijente – Srbija | MedicalCG Magazin o zdravlju i medicini\nNaslovna Hronika - Region region septembar 2021 06. avgust – Nevakcinisani ne mogu da njeguju pacijente – Srbija\n06. avgust – Nevakcinisani ne mogu da njeguju pacijente – Srbija\nNema nikakve dileme da je stav cijelog zdravstva o potrebi vakcinacije potpuno jedinstven, dok protiv toga govore pojedinci, izjavio je epidemiolog i član Kriznog štaba prof. dr Predrag Kon i poručio da u narednom periodu moraju da budu razriješene dileme oko vakcina ili će se svaki put saplitati prilikom uvođenja bilo koje nove vakcine.\nOn je, u serijalu razgovora Destinacija za FoNet, o aspektima i posljedicama pandemije predočio da se pitanje nevakcinisanih zdravstvenih radnika ne može riješiti drugačije osim obaveznom vakcinacijom, jer nevakcinisani, zbog opasnosti od infekcije, ne mogu da njeguju pacijente, prenio je N1.\nUpitan da li to znači da bi nevakcinisani medicinski radnici trebalo da dobiju otkaz, on je odgovorio da ne može da ide tako daleko.\nNapomenuo je, međutim, da je u SAD, kada je uvedena obavezna vakcinacija protiv gripa, vakcinisano 98 odsto zdravstvenih radnika, dok dva odsto nije.\n– Tih dva odsto su otpušteni i na taj način je to razriješeno i više nije bilo takih problema – objasnio je prof. Kon i ukazao na činjenicu da u ovoj situaciji nevakcinisana osoba ne može da radi, piše Nedeljnik.rs.\nPrethodni tekst04. avgust – U Srpskoj potpuno vakcinisano 15 odsto punoljetnih građana – BiH\nSledeći tekst06. avgust – Stiglo pola miliona doza vakcina Sinofarm – BiH


Kad započnete seks u snu, stvari umeju da se zakomplikuju - VICE\nKad započnete seks u snu, stvari umeju da se zakomplikuju\nSekssomnija je poremećaj sna u kojem ljudi imaju seks — ili se makar trude da ga imaju — u besvesnom stanju.\n06 Avgust 2018, 6:56am\nHoup je oduvek imala aktivan seksualni život sa svojim partnerom. “Jednom sam ga pitala da li mu se dopao poklon — pušenje — od prethodne noći”, kaže dvadesettrogodišnja Južnoafrikanka, koja je tražila da ne otkriva prezime jer radi u javnom sektoru. “Bio je potpuno zbunjen, ali ja sam mislila da se šali — on je prosto sklon toj vrsti humora.” Iako je njen dečko inicirao pipkanje koje je na kraju dovelo do oralnog seksa, insistirao je posle da se ničeg ne seća. “Na kraju sam mu se požalila zato što sam bila umorna, a on je uporno nastavljao da me pipka noću.” On je to shvatio ozbiljno, pretražio malo po internetu i otkrio da mu se najverovatnije dešava jedno malo poznato stanje: sekssomnija.\nSekssomnija — poznata i kao seks u snu ili ’vatačenje u snu — spada u kategoriju poremećaja sna koji se zovu parasomnije. Parasomnije se sastoje od brojnih neželjenih fizičkih događaja ili čulnih iskustava koji se dešavaju dok tonete u san, tokom sna ili buđenja (setite se samo mesečarenja, pričanja u snu ili paralize u snu). Parasomnije uopšteno doživljava oko 4,2 odsto ukupne odrasle populacije. Sekssomniju karakteriše spavačevo upuštanje u seksualne aktivnosti — uključujući masturbaciju, milovanje i kompletni snošaj — često sa ograničenom svešću, nereagovanjem na spoljne nadražaje i potpunim odsustvom sećanja na događaj. Teško je ispitati ljude s ovim stanjem o tom njihovom iskustvu, tako da gotovo da nema nikakvih epidemioloških informacija o njemu.\nStručnjaci za san veruju da se sekssomnija dešava tokom ne-REM faze sna, poznate i kao dubok san. “Kad se probudi iz dubokog sna, osoba može da uđe u snoliko stanje disocijacije — u ovom slučaju istovremeno budnosti, kad su u pitanju motorne aktivnosti, ali i uspavanosti, kad su u pitanju više kognitivne funkcije kao što je rasuđivanje”, kaže Džon Klajn, vanredni klinički profesor na katedri za psihologiju Škole medicine na Jejlu i psiholog sna na Centru za poremećaje sna u Konektikatu. To znači da pojedinac može da doživi erekciju ili lubrikaciju vagine, fizički pomera svoje telo kako bi se upustio u razne seksualne činove, pa čak i doživi orgazam, istovremeno se potpuno ne sećajući da se bilo šta desilo.\nUpravo je to slučaj sa sekssomnijakom sa kojim sam pričao. Tridesetogodišnji projektni menadžer koji živi u Luksemburgu opisuje kako se narednog jutra nikad ne seća seksa koji imao prethodne noći: “Obično me je prilično sramota i počnem da se brinem za partnerku, strahujući da sam je povredio ili uradio nešto protiv njene volje.” Dvadesetsedmogodišnja hemičarka iz Ohaja kaže mi da su ona i njen muž oboje sekssomničari. Ona objašnjava da njen muž ima nemarnije pokrete i ne primećuje njene signale telesnog govora posle pokretanja seksa u snu, dok je za nju iskustvo buđenja usred seksa donekle zbunjujuće i dezorijentišuće. Za Kalifornijca Semija Rejnarda (46) desi se jedna od tri stvari. “Veoma retko, dovršićemo seksualni čin, ja ću se vratiti spavanju i nikad neću biti svestan da se nešto desilo”, priseća se on. “Donekle češće, probudiću se tokom čina i kad se dozovem svesti, nastaviti to da radim budan. Najčešće, u jednom trenutku ću stati i vratiti se spavanju pre nego što smo završili.”\nDruge parasomnije, kao i opstruktivna apnea u snu (poremećaj koji ometa disanje tokom sna), mogu da budu predispozicije za seks u snu, sugeriše Karlos H. Šenk, psihijatar i profesor psihijatrije na Školi medicine Univerziteta u Minesoti. To ima smisla za Rejnarda, koji doživljava i paralizu u snu. U tom kontekstu, na neki način možemo da razumemo odnos između ova dva stanja. Međutim, za mnoge druge, to nije baš tako prosto. Klajn veruje da preterani umor, visoki stepen stresa i prethodno korišćenje opojnih supstanci može da odigra ulogu u napadu sekssomnije, ali na kraju zaključuje da — makar do sad — nema definitivnog objašnjenja uzroka.\nKao što Šenk objašnjava, pojava amnezije i buđenja tokom seksa može da ima potencijalno nezgodne posledice. “Postoje prijavljeni slučajevi izgovaranja nečijeg tuđeg imena tokom noćnog seksa — bez ikakve utemeljenosti u stvarnosti — što izaziva sumnju na neverstvo”, kaže on. “A potom su tu prijavljeni scenariji u kojima ženski sekssomničari pokrenu seks a muški partner je voljan da se pridruži uprkos prekidu sna a onda se tokom seksualnog odnosa žena probudi i kaže: ‘Šta to radiš? Ja ne želim seks.’”\nLi Kouplend, dvadesetosmogodišnji australijski student, kaže mi da je njegovo prvo iskustvo sa sekssomnijom na kraju okončalo jedno prijateljstvo. Kad je imao 16 godina, prespavao je kod dve platonske prijateljice, od kojih je jedna narednog dana prestala da govori s njim. “Druga prijateljica mi je rekla da sam tokom noći ispipao našu prijateljicu i da je to razlog. Pokušao sam da se izvinim i objasnim da se ne sećam da se to desilo, ali nažalost to prijateljstvo više nije moglo da se spase.”\nImajući u vidu ono što znamo o sekssomniji, Kouplendovo objašnjenje je uverljivo. Ipak, percepcija sekssomnije komplikuje se realnošću seksualnih napada, kao i različitim krivičnim slučajevima u Sjedinjenim Državama i Kanadi, kada su se optuženi za seksualne prestupe branili poremećajem sna. Ti slučajevi mogli bi da dovedu do toga da javnost sekssomniju doživi kao puki izgovor, pre nego kao pravo kliničko stanje.\nPrvi put kad je Rovan Miler pokušao da priča sa terapeutom za parove o sekssomniji njegovog partnera Aleksa, imao je osećaj da terapeut sumnja na nešto zlokobnije. Neko vreme ovaj dvadesetsedmogodišnjak iz države Vašington nije bio svestan da Aleks doživljava sekssomniju i pretpostavljao je da ga ovaj dodiruje sa namerom da inicira seks. Ponekad bi uzvratio istom merom, ali često bi se samo mazio i — kako je Miler doživeo situaciju — Aleks bi potonuo nazad u san.\nJedne noći Miler se probudio osetivši jak bol. “Sećam se da sam imao nejasnu uspomenu na to kako se on nabija na mene odozgo, ali to su bili samo delići budući da sam spavao”, kaže mi on. Milera je seksualno napao prijatelj u snu u srednjoj školi i ima PTPS kao posledicu. Kratko sećanje na prethodnu noć trigerovao je njegov PTSP. Aleks je rekao Mileru da nije bio siguran da su imali seks. “Pokušavam da zauzdam svoju paniku i kažem mu da sam prilično siguran da je došlo do penetracije, zato što sam povređen i osećam bol. Potom mu kažem da bih voleo da preispitam prethodno postavljene granice o dopuštanju dobrovoljnog seksa u budnom stanju, zato što sam ovaj put bio u dubokom snu i sličnost mom zlostavljanju je kod mene izazvala traumu.”\nMiler kaže da je Aleksa takođe istraumirao čitav taj događaj — on nije agresivan niti nasilan partner i nije se sećao šta se desilo. Tražio je na internetu i našao sekssomniju, za koju obojica veruju da se desila te noći i u drugim prilikama kada je Aleks pipkao Milera sa nekarakterističnom nežnošću ili grubošću. Posle nekog vremena, par je u potpunosti prekinuo sa seksom i Aleks je čak prestao da se mazi i izražava fizičku intimu u krevetu, iz straha kako bi mogao da se ponaša u snu. “Insistirao sam na tome da idemo na terapiju za parove, zato što je veoma važno da se problemi otkriju rano umesto kada se oni pogoršaju godinama kasnije i pređu tačku bez povratka”, objašnjava Miler. Posle nekoliko meseci, oni i dalje nemaju seks, ali misle da im novi terapeut pomaže i nadaju se da će u budućnosti odlaziti kod specijaliste za sekssomniju.\nSamo to što je bio svestan svog stanja i šta ono podrazumeva pomoglo je Rejnardu da bolje izađe na kraj sa svojom sekssomnijom. Prvi put je postao svestan da je pokušao da pokrene seks u snu pre više od 20 godina i trebalo mu je vremena da shvati kako da se izbori sa tim. “Partnerka sa kojom sam to otkrio, jednom kad smo saznali šta je u pitanju, bila je fascinirana svim tim i uživala je”, priseća se on. “Druga partnerka sa kojom se desilo nikada nije poverovala u to i čas je pristajala na moju ‘nastranost’ pretvaranja da spavam, a čas bila iznervirana što je budim usred noći samo da bismo imali seks.” Rejnard mi kaže da je njegova najveća strategija funkcionalnog življenja sa time razgovor o njegovoj sekssomniji sa partnerkama. Rečeno mu je da je do sada uvek reagovao na odbijanje tako što bi odustao i vratio se spavanju.\nŠenk se slaže da dobar prvobitan metod za parove koji doživljavaju sekssomniju može da bude istražiti da li sekssomnijak pozitivno reaguje na jedno nežno: “Prestani, spavaš”. Klajn sugeriše da dobra higijena sna, izbegavanje alkohola i drugih psihoaktivnih droga pred spavanje i dovoljno sna mogu da minimizuju stres, iscrpljenost i potencijalne ometače dubokog sna. On dodaje da bezbednosne mere, uključujući spavanje u odvojenim sobama, može da zaštiti seksualnog partnera ako dođe do sekssomnije. Psihoterapija i tehnike umanjenja stresa takođe mogu pomoću u sprečavanju napada. Obojica specijalista za poremećaje sna naglašavaju pojedincima koji doživljavaju seks u snu da je to često kliničko stanje i da profesionalna procena i lečenje apneje, drugih parasomnija ili stanja poput epilepsije mogu da pomognu u smanjenju sekssomnije.\nMeđutim, uvek vredi prvo raščistiti s tim da li se partneru možda dopada seks u snu. “Iako ume da bude ekstremno iritantno, tokom većine noći uživam u tome”, kaže Houp. “To me strašno uzbuđuje i osećam se neverovatno željenom. Ponekad me izluđuje, naročito u vreme ispita, ali 90 odsto vremena ili ignorišem — ako nisam raspoložena — ili se prepustim. Ako jasno kažem ‘ne’ i ne reagujem, on će se vratiti u dublji san. To je kao da nas dvoje imamo neku samo našu tajnu.”


Prognoza Barasso - meteoblue\nLombardia , Италија , 45.84°S 8.76°I, 401m inm\nVremenska upozorenja za Barasso\nMeteogram - 5 dana - Barasso\nNaš 5-dnevni meteogram za Barasso pruža sve vremenske informacije u 3 jednostavna grafikona: [Više]\nTrenutni satelitski snimci i slike kiše za Barasso, Италија\nMarker lokacije postavljen je na Barasso. [Više]\nRadar i padavine kratka prognoza za Barasso\nMarker lokacije postavljen je na Barasso. Ova animacija prikazuje radar padavina za poslednji sat, kao i 1h prognozu. Kiša ili slab snijeg mogu biti nevidljivi za radar. Intenzitet padavina je označen bojom, u rasponu od svetloplave do narandžaste.\nVremenske prilike za popularna mesta oko Barasso


In Store | Srbija | BIP prestao sa radom\nBIP prestao sa radom\nIz kompanije su potvrdili da su odlučili da prekinu dogovor o poslovnoj saradnji sa BIP-om u stečaju...\nPrestala je sa radom Beogradska industrija piva, potvrdili su iz kompanije M-6 Eden Srbija nakon što su srpski mediji objavili u petak ujutru da je zatvorena pivara makedonskog menadžera Svetozara Janevskog i da je 150 radnika dobilo otkaz.\nIz kompanije su potvrdili da su odlučili da prekinu dogovor o poslovnoj saradnji sa BIP-om u stečaju.\nVerovali smo u mogućnost razvoja jedne od najvećih pivara u regionu i sa entuzijazmom smo krenuli sa njenom obnovom, pre dve godine. Pokušali smo da uradimo nešto pozitivno za Beograd, za Srbiju, da vratimo duh i život kompaniji koja je 180 godina simbol Beograda. Nažalost, bez obzira na velike mesečne investicije, posvećenost i entuzijazam, nismo uspeli, zbog toga što ovaj koncept nema šansi za uspeh. To ne znači da se povlačimo jer Beogradu treba kvalitetno pivo. Nastavljamo u drugom pravcu, sa drugačijim konceptom. Moguće je da ćemo početi da ulažemo u nove projekte u Srbiji, saopštila je kompanija.\nKako se dodaje, zaposleni i poverioci će biti podmireni.\nPrema informacijama iz Srbije, BIP će biti zatvoren vrlo brzo, a još uvek se ne zna šta će biti sa ostalim radnicima.\nU ovom trenutku, 125 radnika je na odmoru do 16. jula, kada očekujemo nastavak proizodnje. BIP će biti u stečaju. Imam informacije da neće biti otpuštanja, već će se tražiti novi zakupac. Navodno, ima tri firmi koje su zainteresovane, jedna od njih je poznata po proizvodnji mesa, druga je iz Kragujevca, a treća iz Apatina, izjavio je zaposlen u pivari za b92.\nKompanija M-6 je ušla u BIP 2017. godine, i uzela u zakup sve brendove pivare. Beogradska pivara je osnovana 1872, a pod imenom Beogradska industrija piva posluje od 1963. Pivara je imala najveće učešće na tržištu Srbije sve do 2000. godine, kada je počela da gubi bitku sa rivalskim kompanijama.\nMakedonska kompanija M-6 Eden je u vlasništvu Svetozara Janevskog, bivšeg dugogodišnjeg direktora Skopske pivare, a danas većinskog vlasnika i predsednika Upravnog odbora vinarije Tikveš.