Protest ispred Skupštine Srbije, 5 jul 2021.\nPredlog o autentičnom tumačenju tri zakona na osnovu kojih su na desetine hiljada građana tužili banke zbog naplate obrade kredita, kao i osiguranja stambenih kredita kod Nacionalne korporacije za osiguranje stambenih kredita, povučen je iz procedure Skupštine Srbije.\nKada bi bila usvojena, predložena tumačenja zakona išla bi u korist banaka, a na štetu građana.\nPovlačenju iz skupštinske procedure prethodio je pritisak dela stručne javnosti, građana i opozicije.\nUmesto da naplaćuju samo kamatu, banke su prilikom dodeljivanja kredita građanima uzimale novac i za troškove obrade kredita, a za stambene kredite i osiguranje.\nSpecijalizovani portali navode da je zbog konkurencije među bankama naknada obrade kredita sve niža i da je banke sve ređe naplaćuju.\nTrošak obrade kredita je stavka koja građane, u zavisnosti od visine kredita, može da košta i nekoliko stotina evra. Banke naknadu za obradu kredita naplaćuju od 0.5 do 1 odsto. Tako bi za kredit od 50 hiljada evra naknada bila od 250 do 500 evra.\nApelacioni sud u Beogradu je u februaru 2018. godine doneo prvu pravosnažnu presudu po kojoj banka nema pravo da od klijenata naplaćuje trošak obrade kredita. Tom presudom je utvrđeno da je odredba ugovora kojom je ugovorena naknada za obradu kredita suprotna Zakonu o obligacionim odnosima.\nUdruženje banaka Srbije je u svojim javnim nastupima odgovaralo da su naknade za troškove obrade kredita obračunate po zakonu i u skladu su odlukom Narodne banke Srbije (NBS) i Zakonom o zaštiti korisnika finansijskih usluga.\nVrhovni kasacioni sud je u maju 2018. godine usvojio Pravni stav u kome je navedeno da banka ima pravo na naplatu troškova i naknadu bankarskih usluga pod uslovom da je ponuda banke sadržala jasne i nedvosmislene podatke o troškovima kredita.\n„Jedan sam od onih koji su tužili banku. Trebalo je da dobijem 530 evra. Sad će moja država doneti zakon po kom, ne da neću dobiti tih 530 evra, nego ću morati još banci da platim 1000 evra“, jedan je od komentara na društvenoj mreži Tviter (Twiter).\nOvaj komentar usledio je nakon najave da će poslanici\nu Skupštini Srbije usvojiti autentična tumačenja tri zakona, kojima se definiše poslovanje banaka, što bi onemogućilo građane da tuže banke i od njih potražuju sredstva plaćena za obradu kredita.\nTumačenja zakona koja su ušla u skupštinsku proceduru, pa onda povučena 5. jula, zauzimala su stav koji je išao u korist bankama, dozvoljavajući im da naplaćuju naknadu obrade kredita i ostalih usluga, bez obaveze da o visini takse i njenoj svrsishodnosti polemišu sa klijentima.\nTri poslanika vladajuće Srpske napredne stranke (SNS), koji su bili predlagači autentičnih tumačenja seta zakona, povukli su svoj predlog.\nPrethodno je sednica skupštinskog Odbora za ustavna pitanja i zakonodavstvo, na kojoj je u ponedeljak, 5. jula, trebalo da se usvoje autentična tumačenja odredbi ovih zakona, otkazana bez objašnjenja.\nPre otkazivanja sednice skupštinskog odbora, poslanik SNS-a i advokat Vladimir Đukanović objavio je na društvenoj mreži Fejsbuk (Facebook) da je apelovao na kolege da se zahtevi povuku iz procedure.\nĐukanović je naveo da je ovim povodom razgovarao sa predsednikom Srbije i liderom SNS-a Aleksandrom Vučićem i da se Vučić složio da on zamoli kolege poslanike da svoje zahteve povuku iz procedure.\n„Kao odgovorni ljudi dužni smo najpre da mislimo o interesima građana, jer oni su najbitniji“, napisao je Đukanović na Fejsbuku.\nAdvokatska komora Srbije (AKS) organizovala je u ponedeljak, 5. jula, jednodnevnu obustavu rada svih advokata zbog predloga poslanika za autentično tumačenje odredbi pomenutih zakona.\nOd obustave rada nisu odustali ni nakon povlačenja predloga.\n"Ovo je znak upozorenja da će advokatura uvek reagovati kada dođe do pokušaja narušavanja pravnog poretka i principa pravne sigurnosti građana", rekao je predsednik AKS Viktor Gostiljac na konferenciji za medije.\nViše desetina advokata se u znak protesta okupilo ispred Skupštine Srbije u Beogradu.\nOkupljanje advokata ispred Skupštine Srbije, Beograd 5 jul 2021.\nAdvokatska komora Srbije prethodno je saopštila da je neshvatljivo da zakonodavac autentičnim tumačenjem utiče na ishode konkretnih sudskih postupaka.\n„Donošenjem predloženih autentičnih tumačenja ponovo bi se aktivirao princip retroaktivnosti na taj način što bi se stvorili uslovi za ponavljanje svih pravnosnažnih okončanih postupaka, a građani bili dovedeni u situaciju da izgube sporove koje vode ili u kojima su već uspeli u ostvarenju tužbenog zahteva protiv banaka“, navedeno je u saopštenju.\nUdruženje sudija i tužilaca (UST) navelo je da se ovakve situacije ne mogu rešavati izvan pravosuđa i izvan sudskog postupka jer se time stvara opasan presedan da u svakoj situaciji tzv. „masovnih“ tužbi dođe do derogacije sudske vlasti.\nI Društvo sudija Srbije ocenilo je da bi autentičnim tumačenjem odredbi zakona o zaštiti potrošača, o zaštiti korisnika finansijskih usluga i o obligacionim odnosima "zakonodavac nametnuo sudovima svoje tumačenje prava“.\nNakon strukovnih udruženja oglasilo se i ministarstvo pravde pozdravljajući povlačenje predloga za autentično tumačenje tri zakona.\n„Smatram da je zaštita prava građana Republike Srbije prioritet svim državnim organima, kao i očuvanje pravne sigurnosti u Republici Srbiji“, navela je ministarka pravde Maja Popović.\nOna je navela da je zbog masovnih tužbi u bankarskim sporovima Ministarstvo pravde posvećeno radu na Nacrtu zakona o izmenama i dopunama Zakona o parničnom postupku, čije odredbe treba da dovedu do smanjenja broja tužbi, rasterećenja pojedinih sudova, kao i smanjivanja troškova za Srbiju koji su posledica bankarskih sporova „imajući u vidu da država isplaćuje ogromna sredstva zbog povrede prava na suđenje u razumnom roku“.\nPrema nezvaničnim procenama banke je tužilo oko 100.000 klijenata.\nMinistarka je takođe navela da će navedenim izmenama i dopunama građani moći da ostvare svoja prava pred sudovima za znatno kraći vremenski period i sa znatno nižim troškovima postupka.\nPredsednik Nacionalne organizacije potrošača Srbije Goran Papović rekao je da bi troškovi obrade kredita u bankama trebalo da budu uračunati u kamatu ili proviziju, a ne posebno iskazani i naplaćeni.\n"Da li to znači da banke treba da zaračunavaju posebno trošak i kada otvorite njihova vrata", rekao je Papović za agenciju Beta.\nI opozicione stranke smatraju da bi usvajanjem autentičnih tumačenja zakona koji regulišu naplatu bankarskih usluga, sudovi u Srbiji biti naterani da presuđuju u korist banaka u sporovima u kojima ih građani tuže za naplatu troškova.\nOsim Udruženja banaka i Privredna komora Srbije se izjasnila pozitivno.\n„Banke u Srbiji od samog početka su na stanovištu da su naknade za troškove obrade kredita i druge usluge u potpunosti u skladu sa zakonom i u tumačenju Narodne skupštine vidimo potvrdu ispravnosti tog stava“, saopšteno je iz Udruženja banaka.\nOvo udruženje je navelo da se autentičnim tumačenjem poslovanje banaka u Srbiji vraća u okvire pravne države i sigurnosti investicija, te da će to doneti direktnu korist građanima, pre svega, u „veoma povoljnim uslovima kreditiranja“.\nBanke, su prema ovom saopštenju, izrazile spremnost da ne osporavaju do sada donete presude u korist klijenata i da neće tražiti povraćaj isplaćenih troškova.\nPrivredna komora Srbije saopštila je da je autentično tumačenje rešenje u korist građana, privrede i banaka.\n„Ako kojim slučajem ovi neodgovorni advokati dobiju sporove, banke će pretrpeti štetu od oko 100 miliona evra. To će se neminovno preliti na privredu, na smanjivanje našeg rasta, na gubitak tržišta“, ocenio je predsednik Privredne komore Srbije (PKS) Marko Čadež.\nNakon povlačenja predloga o autentičnom tumačenju zakona o zaštiti potrošača, obligacionim odnosima i zaštiti korisnika finansijskih usluga, nepoznato je da li se od tako nečeg definitivno odustalo.\nPredsednik Skupštine Srbije Ivica Dačić rekao je novinarima u parlamentu da predlozi autentičnog tumačenja više nisu u proceduri.\n"Skupština to uopšte nije stavila na dnevni red. To bi se razmatralo u narednom periodu da je ostalo u proceduri. Pošto ti predlozi više nisu u proceduri, sada nema nikakvih nagoveštaja niti mogućnosti da dođe do razmatranja", poručio je Dačić.\nDodao je "niti je bilo na dnevnom redu niti će biti".\nOn je podsetio da su predlozi o autentičnom tumačenju tri zakona, dok nisu povučeni iz procedure, bili na dnevnom redu nadležnog Odbora a ne parlamenta.\nPredsednik Advokatske komore Srbije (AKS) Viktor Gostiljac izjavio je da veruje da je na predlog o autentičnim tumačenjima "stavljena tačka", ali da će AKS pratiti situaciju i reagovati ako bude bilo potrebno.


Promet na veliko i GDP - 10 pitanja | Arguo.hr\nTrenutna lokacija: Naslovnica » GxP podrška » GDP rješenja » Promet na veliko i GDP - 10 pitanja\nPromet na veliko i GDP - 10 pitanja\nGDP rješenja, Objavljeno: 21.01.2021.\nU dnevnoj rutini operativnih poslova vrlo često se zabravlja na ono što je zaista važno za strategiju poslovanja. Izdvojili smo stoga 10 ključnih pitanja vezano za promet na veliko lijekovima i GDP sustave koja se obično postavljaju kada je već prekasno.\nIskoristite ova pitanja kod planiranja sljedećeg internog audita, pripreme Upravine ocjene, kreiranja novog godišnjeg plana edukacija ili izrade budžeta za sljedeću godinu.\nRealizacija procesa prometa na veliko lijekovima – jesu li primjereni i optimizirani, može li brže / s manje resursa / s manje praznog hoda / troškovno učinkovitije\nOdržavanje temperature – koliko smo zaštićeni od temperaturnih odstupanja i šteta koje iz toga proizlaze; koliko krugova sigurnosti postoji i jesu li pod nadzorom (npr. temperaturni pred-alarm, temperaturni alarm, agregat…)\nDostupnost ljudskih resursa – postoje li učinkovite zamjene baš za svaku poziciju (uključujući i vozača ili skladišnog operatera)\nReklamacije – jesu li pod kontrolom, zašto se događaju, jesu li povezane; upravljamo li reklamacijama ili ih samo rješavamo\nSpremnost na izvanredne okolnosti – možemo li i dalje realizirati isporuku, održavati potrebne uvjete, primjenjivati sve GDP principe\nUloga Odgovorne osobe za promet na veliko lijekovima (RP) – jesu li odgovornosti dobro postavljene i komunicirane; postoje li preklapanja odgovornosti ili područja za koje odgovornosti nisu jasno utvrđene\nPovlačenje iz prometa – može li se baš uvijek učinkovito i brzo provesti po principu 24/7\nGDP sustav – je li primjeren (ne radimo ni više ni manje nego je potrebno baš za naše poslovno okruženje) i učinkovit (s optimumom resursa ostvarujemo maksimum učinka)\nRealizacija GDP aktivnosti – je li jasno što/tko/kada/kako treba provesti; imamo li dovoljno resursa kako bi se sve provelo prema planu; nadzire li se provedba; postoje li mehanizmi brze reakcije ukoliko neke aktivnosti nisu uopće ili nisu ispravno provedene\nŠto nas čeka u budućnosti – imamo li učinkovite alate za pravovremenu identifikaciju promjena u budućnosti, npr. potreba novog skladišta, novih vozila, nove hladne komore, dodatnih zaposlenika, usklađivanja s tehnološkim i/ili regulatornim trendovima i sl.\nŽelite li produbiti neko od navedenih pitanja, doznati više o mogućim rješenjima ili optimizirati vlastiti GDP sustav? Javite nam se!\nZnate li za brojne praktične GDP checkliste koje smo razvili, a koje se mogu koristiti za provedbu internih audita, audita ugovornih skladišta, edukaciju zaposlenika ili poboljšavanje GDP sustava?


Adnan Smailbegović: U FBiH ćemo vjerovatno imati tri stope poreza na dohodak - AKOS\nHome > Ekonomija > Adnan Smailbegović: U FBiH ćemo vjerovatno imati tri stope poreza na dohodak\nZa privrednike su zakoni o doprinosima i o dohotku jednako važni, ako ne i važniji od Zakona o radu- kaže Adnan Smailbegović predsjednik UO Udruženja poslodavaca FBiH i dodaje:\n„Problem trenutno predstavlja i činjenica da je ubiranje prihoda od turističkih taksi minimalno, a onda se neko dosjetio da se uzima postotak od poslodavaca i to iz prometa, ne čak ni iz profita, nego iz ukupnog prometa, što je apsurdno.“\nNakon što je u maju ove godine preuzeo dužnost predsjednika Upravnog odbora Udruženja poslodavaca Federacije BiH, za Adnana Smailbegovića nastupio je vrlo intenzivan period aktivnosti, jer je dužnost preuzeo nekako u jeku provedbe Reformske agende, čiji se najznačajniji dio najvećim dijelom tiče upravo privrede, a samim tim i poslodavaca. Ovaj uspješni biznismen, dugogodišnji direktor u kompaniji Prevent u BiH, vlasnik kompanije Wood Team iz Ilijaša, odličan je poznavalac poslovnih prilika u BiH.\nMožete li na početku reći kakvi su Vaši planovi, kao novog predsjednika, kada je u pitanju organizacija i rad Udruženja poslodavaca Federacije BiH u narednom periodu?\nŠto se tiče Udruženja poslodavaca FBiH, moj cilj je da napravimo respektabilno udruženje koje će u svom sastavu, u samom vrhu ili Upravnom odboru, imati ključne ljude iz različitih oblasti poslovanja. Na način da organizacija Udruženja bude vertikalna u smislu da se formiraju grupacije industrija. Dakle, da imamo grupacije finansijskog sektora, građevinarstva, prehrane, trekstila, namještaja itd. Da u te grupacije, a samim tim i u Udruženje poslodavaca FBiH budu uključeni direktori najvećih kompanija određenih grupacija. To je nekakav moj fokus, jer mislim da je uvijek bolje da kada tema razgovora sa Vladom FBiH, sindikatom, budu zakoni koji se najviše tiču određenih grupacija, da upravo ljudi iz tih grupacija budu nosioci aktivnosti u smislu zaštite interesa poslodavaca vezanih za tu oblast, a ne predsjednik ili direktor Udruženja poslodavaca.\nKao novog predsjednika Udruženja, odmah su vas dočekale krupne stvari kada je u pitanju tripartitni dijalog sa Vladom Federacije BiH i sindikatima. Trenutno su u fokusu novi zakoni o doprinosima i dohotku koji su za privrednike od krucijalnog interesa?\nOvo je vrijeme u kojem svi pričaju o Reformskoj agendi. To je nešto što će narednih godina biti vrlo aktuelno. Jedan od razloga zbog kojeg sam prihvatio poziciju predsjednika Udruženja jeste i činjenica da sam u tome vidio priliku da budemo aktivni učesnici u ključnim reformama koje nam predstoje. Cilj mi je da Udruženja i ja kao predsjednik budemo dio razgovora i dogovora o esencijalnim stvarima kada je biznis u pitanju. Za privrednike su zakoni o doprinosima i o dohotku jednako važni, ako ne i važniji od Zakona o radu.\nŠta se za privrednike sprema kada su u pitanju novi zakoni o doprinosima i dohotku?\n„Sprema“ nam se oporezivanje svih neoporezivih naknada, kao što je topli obrok, prijevoz, regres uz paralelno smanjenje stope doprinosa. Porez na dohodak bi vjerovatno, da bi to malo sve skupa „ispeglao“, trebao imati progresivnu stopu. Vrlo je vjerovatno da ćemo imati tri stope poreza na dohodak. Vjerovatno će biti nulta stupa do nekog iznosa ostvarenog dohotka, još ne znamo da li je to nekih 600, 700 ili 800 KM. Slijedeće stope će vjerovatno iznositi 11 – 12 posto pa onda do 22 posto. Očekujemo da se uradi sveobuhvatna analiza koja će pružiti tačan uvid, a onda će Vlada FBiH ići sa prijedlogom. Suština ovih zakona je u slijedećem – da prvi korak reforme u donošenju ovih zakona, a to je nešto što je prihvatilo i naše Udruženje i Vlada FBiH, trebao bi biti fiskalno neutralan. Neutralan za fondove, za budžet, za poslodavce i za radnike u konačnici. Međutim, kao što sam već rekao, to je jednačina sa četiri nepoznate i neće je biti lako riješiti niti će baš svi do kraja biti zadovoljni. Ono što se već na prvu vidi, to je da će se na sve poslodavce koji su isplaćivali plaće blizu minimalnoj plaći i topli obrok blizu maksimalnom toplom obroku i prijevoz, kada se to oporezuje, a spusti stopa, to negativno odraziti. Radi se o manje- više dosta firmi u realnom sektoru i uposlenicima sa niskim plaćama, jer su oni iskoristili zakonsko pravo da praktično sami sebi spuste doprinose time što će isplaćivati što više neoporezivog dijela. S druge strane, oni koji su isplaćivali visoke plaće, a uglavnom se radi o finansijskom sektoru, osiguravajućim kućama, bankama pa i javnom sektoru, za njih će to sada biti povoljnije. Međutim, to će se morati jednom iznivelirati. S druge strane, svjedoci smo da penzioni i zdravstveni fondovi nisu u zavidnoj situaciji, naprotiv. Razumijem da oni ne mogu, niti smiju izgubiti ijednu KM prihoda. E, sada je potrebno to sve na neki način promijeniti, pomiriti što nije nimalo jednostavno.\nDa li je Udruženje poslodavaca FBiH predložilo neku, svoju viziju, rješenja kako sami kažete vrlo kompleksne situacije?\nImamo neka razmišljanja koja idu u tom smijeru i sada ćemo pokušati to sa Vladom i sa Ministarstvom finansija FBiH usaglasiti.\nZnači li to da postoje šanse da se neki od nameta na plaće, kao što su recimo naknade za turizam, šume itd. ukinu?\nUpravo tako. Suština je da se svi parafiskalni nameti ukinu, da sve ono što se radnicima isplaćuje u gotovom novcu bude oporezivo, da je to dio plaće i da to ide u poresku osnovicu kako bi ti ljudi sutra imali normalne penzije. Ali i da se spuste stope doprinosa na plaće kako bi se u konačnici sve izniveliralo. To je ideja koju je Vlada FBiH plasirala i mi kao Udruženje možemo se složiti s tim. Naravno, potrebno je detaljno razraditi ovu mikromatematiku na način da niko ne bude oštećen.\nZnači li to da turističke zajednice i slične stvari više neće finansirati poslodavci, aza koje nismo bili uopće sigurni gdje, u konačnici, idu naši novci?\nTurističke zajednice, šume i ostalo će se finansirati iz svojih izvornih prihoda. U FBiH postoji turistička taksa koja košta dvije KM, koja se plaća za svako noćenje. Svjedoci smo porasta broja turista koji dolaze u BiH iz godine u godinu. Problem trenutno predstavlja činjenica da je ubiranje prihoda od turističkih taksi minimalno, a onda se neko dosjetio da se uzima postotak od poslodavaca i to iz prometa, ne čak ni iz profita, nego iz ukupnog prometa, što je apsurdno. Sada se iz tog tzv. poreza na rad puno stvari finansira. Finansira se kompletan penzioni fond, zdravstveni fond pa onda turističke zajednice, šume, vode, elementarne nepogode i dosta stvari koje nemaju baš puno logike. Pogledajte zdravstveni sistem u Engleskoj. Kažu da u Engleskoj imaju najbolje razvijen sistem medicinske zaštite. Tamo se sistem ne finansira iz doprinosa, jer tada zdravstvo plaćaju samo oni koji su zaposleni, a koriste ga svi građani. Dakle, korektno bi bilo da ako koriste svi, da svi i plaćaju. To je jedino moguće kroz poreze koje svi plaćaju, a to su indirektni porezi, odnosno, PDV. U Engleskoj se zdravstvo finansira iz PDV-a, jer svi kada kupe kiflu u pekari plaćaju dio PDV-a. Iz tog dijela PDV-a jedan dio ide za zdravstvo.\nA konačni rezultat bio bi…?\nSmatramo da će se smanjenjem poreza na rad, odnosno, doprinosa da budem vrlo precizan, povećati zapošljavanje. To će ujedno smanjiti sivu ekonomiju, jer naravno, puno se više isplati držati radnika i ne prijaviti ga, ako su vam doprinosi na plaću 70, nego 40 posto. Siva ekonomija će se smanjiti, a samim tim će se početi povećavati prihodi u fondovima, sa manjom stopom, to je suština.\nČini se da je i Udruženje poslodavaca nonstop u nekakvoj defanzivi, nema vas dovoljno u medijima, ne čuje se vaš glas kada su u pitanju neka ključna ekonomska pitanja za ovu zemlju?\nSlažem se sa vama. No, međutim, teško ćemo mi preko noći mijenjati te stvari, jer sada trebamo nekome objasniti kako radimo za dobro ove države. To ne mogu raditi samo poslodavci, moraju u tome i drugi biti aktivni, ukazati na činjenično stanje, da je više kvalitetnih poslova i poslovnih ljudi sa vizijom, koji naravno ispunjavaju obaveze prema radnicima, državi, društvenoj zajednici, svima će biti bolje. I to moraju shvatiti svi, poslodavci, sindikati, vlasti, građani… Naravno, Udruženje poslodavaca treba i mislim da bi trebalo biti intenzivnije prisutno u javnosti, u medijima, kreirati javno mijenje. Naravno, ne možemo sami, ali možemo raditi na kreiranju takvog imidža poslovnih ljudi uz naše članstvo.\nU septembru imamo situaciju da se na bh. tržištu pojavila jedna velika svjetska duhanska kompanija, kao što je British American Tobacco pa najavu velikih ulaganja Investment Corporation of Dubai u Sarajevo. Sve to u javnosti prati puno skepse, sumnje. Kakav je stav Udruženja poslodavaca FBiH kada je u pitanju dolazak stranih investitora u BiH?\nMislim da nije bitno odakle dolazi novac za ozbiljne investicije u ovu zemlju i takav novac je dobrodošao. Da li će on doći preko British American Tobaccoa ili preko fonda iz Dubaia ili nekog drugog, bitno je da dolaze ozbiljni projekti. Ono što sam pročitao u intervjuu izvršnog direktora Investment Corporation of Dubai Mohammeda Ibrahima Al Shaibania, vidi se da se radi o ozbiljnom Fondu čiji kapital iznosi 150 milijardi eura. U ovom trenutku imaju projekte koji samo u nekretninama vrijede pet milijardi. To su vrlo, vrlo ozbiljni investitori i takve investitore ovdje treba dočekati sa crvenim tepihom. Ovdje često brkamo dvije stvari. Brkamo građane Kuvajta, Katara, Saudijske Arabije, koji dođu, kupe pola duluma zemlje i naprave vikendicu za 20.000 KM. To nisu investitori. Ovo su ozbiljni investitori i trebamo prestati brkati te dvije stvari. Oni će ovdje sigurno doći sa ozbiljnom poslovnom logikom i investirati u ozbiljne stvari, naravno da će najprije pogledati gdje oni imaju svoj interes i kako će investirani novac vratiti. Bit će vrlo sretni ako i BiH ima interesa, a morat će imati interes, jer inače projekt nije održiv.\nPa zašto smo onda sumnjičavi prema sredstvima koja dolaze iz arapskih fondova?\nMi smo historijski navikli da radimo sa Evropom. Mi smo dio Evrope. Kada kao poslovni čovjek odem u Italiju, Njemačku, Austriju, osjećam se kao kod kuće. Mi smo ovdje kulturološki, geografski i mentalno dio Evrope i nama su evropski investitori puno bliži iz tog razloga, ali i arapski kapital je ovdje vrlo poželjan. Naravno, kao i svaki drugi koji će značiti ozbiljno ulaganje u ozbiljne projekte.\nPreuzeto iz business magazine\nTagovano: FBiH (66) porez (18)


Vandalizmom do zaštite: Spomenik Revolucije u Valjevu\n…DA JUGOSLAVIJOM KORAČAJU SAMO SLOBODNI, DA NASTANE NOVI SVET, ONI SE JUNAŠTVOM I SOCIJALISTIČKIM IDEALIMA USPRAVIŠE U VEKOVE.\n(deo teksta na tabli pored Spomenika Revolucije u Valjevu)\nSpomenik Revolucije, poznatiji kao spomenik Stjepanu Filipoviću, nalazi se na brdu Vidrak u Valjevu. Spomenik je u obliku ljudske figure visoke 16 m, sa uzdignutim rukama i šakama sklopljenim u pesnice. Delo je Vojina Bakića, modernističkog umetnika, glavnog protagoniste raskida sa socrealizmom i zagovornika apstrakcije, koji je otvorio puteve slobodi umetničkog izražavanja još 50-ih godina prošlog veka.\nInspiracija autoru bila je fotografija vešanja partizanskog komandanta, Stjepana Filipovića, koji je upao u četničku zasedu, potom predat Nemcima, svirepo mučen, a onda i obešen na Valjevskom trgu. Gestapo je zabeležio Filipovićeve poslednje reči, izgovorene sa rukama podignutim u vis, kojima poziva narod da se ne boji, već da ustane u borbu za slobodu. Posle rata, ova fotografija obišla je svet, a 1949. godine Stjepan Filipović proglašen je za narodog heroja.\nSpomenik je otvorio Edvard Kardelj 1960. godine i od tada, pa naredne tri decenije, ovaj memorijalni park nije bio samo mesto komemoracije, već i mesto učenja i druženja, omiljeno izletište.\nOd 90-ih situacija se znatno menja i gotovo jedini zainteresovani za spomenik su članovi Saveza udruženja boraca narodnooslobodilačkog rata – SUBNOR-a. Tokom 90-ih postojale su pretnje da će spomenik biti miniran, poput hiljade spomenika u Hrvatskoj među kojima je i veliki broj dela Vojina Bakića, kao i spomenik Stjepanu Filipoviću u njegovom rodnom Opuzenu. Na sreću, Spomenik Revolucije preživeo je devedesete, iako je glavno interesovanje za njega bilo u vezi s imenom narodnog heroja (Stjepan ili Stevan), da li je Hrvat ili Srbin i, ako je Stjepan, zašto se osnovna škola u Valjevu zove „Stevan Filipović”… Sredinom 2000. spomenik je konačno konzerviran, očišćen i popravljen.\nMeđutim, priča o heroju, spomeniku, idealima i borbi za novi svet nastavljena je 2009. godine, kada je lokalna kancelarija SUBNOR-a odlučila da delimično prefarba metal od kojeg je napravljen spomenik kako bi prekrila grafite, insistirajući da mu na taj način vraćaju dostojanstvo i pravo na sećanje. Članovi SUBNOR-a su među sobom sakupili novac i unajmili lokalnog majstora koji je prefarbao spomenik solundarskom bojom do visine listova, koliko je mogao da dohvati sa merdevina. Isto su pokušali da urade i 2010. godine kada ih je na poziv Zavoda za zaštitu spomenika kulture Valjeva zaustavila milicija. Neposredno posle događaja Zavod je izdao saopštenje da je potez SUBNOR-a veći vandalizam od ispisivanja nedoličnih poruka, da grafite sa legure aluminijuma od kojeg je napravljen spomenik treba uklanjati hemikalijama, a ne farbati bojom za metal. Zavod je potom podneo tužbu.\nOvaj događaj, iako na prvi pogled trivijalan, zadire u samu suštinu razumevanja kulturnog nasleđa. Šta je kulturno nasleđe i kako prepoznajemo njegovu vrednost? Ko je vlasnik kulturnog nasleđa i ko ima pravo na njegovo vrednovanje i zaštitu? Da li su to institucije zaštite ili zajednice koje ovo nasleđe prepoznaju kao svoje, u ovom slučaju SUBNOR?\nIako je zakon na strani Zavoda i zakonodavac propisuje kaznu do 5 godina zatvora za ovo krivično delo, u ovom događaju možemo prepoznati da pravo i pravda ne moraju uvek biti na istoj strani. Zavod zadužen za pravnu i tehničku zaštitu, odnosno konzervaciju spomenika, stavio je u fokus umetničku i materijalnu vrednost spomenika. Podizanjem tužbe Zavod je ispunio svoju obavezu, ali u isto vreme i pokazao da ne mari za društvenu zaštitu, koja bi trebalo da bude iznad svega.\nDruštvena zaštita podrazumeva da društvo, grupe građana i pojedinci prepoznaju i vrednuju nasleđe kao svoje iz različitih razloga (istorijskih, obrazovnih, ekonomskih, simboličkih…), koriste ga u svakodnevici i rade na njegovom očuvanju. Društvena zaštita, koja čini da spomenik živi, mnogo je važnija od besprekorne konzervacije zaboravljenog spomenika. Upravo je to razlog za tvrdnju da je, i pored nepropisnog uklanjanja grafita, SUBNOR i te kako radio na njegovoj zaštiti.\nDa Srbijom koračaju slobodni, da se ne zaborave žrtve koji su pale za novi svet i da se stane na put neofašizmu, mora biti zajednički moto svih nas. Da bismo iz potencijala prešli u prezent, izuzetno je važna kontinuirana saradnja institucija zaštite i obrazovanja sa boračkim udruženjima i organizacijama ljudskih prava.


Italija poklanja 103 istorijska zamka - News - Turistički svet\nItalija poklanja 103 istorijska zamka\nIlustracija, foto: T+L\nAko ste oduvek sanjali da imate kuću za odmor u Italiji, ali to niste mogli da priuštite, sada možda imate sreće. Italijanska vlada poklanja istorijske zamkove i vile, potpuno besplatno.\nUkipno 103 građevine širom zemlje, Vlada želi da pokloni ljudima koji mogu i hoće da ih spase da se ne bi pretvorili u ruševine. Potencijalni vlasnici moraju da se obavežu da će transformisati objekte i njihovu okolinu u nešto što će podstaći turizam.\nObjekti i delovi imanja na kojima se oni nalaze, tako, mogu biti pretvoreni u hotele, restorane, prodavnice, banjske objekte ili luksuzne vile.\nOvo je, takođe, odlična prilika za one koji imaju novca da daju otkaz, dobiju odličan objekat besplatno i da započnu novi potencijalno veoma unosan biznis. Takođe je i prilika da država promoviše razvoj turizma u i drugiom delovima zemlje, osim onih već dobro poznatih.\nCilj je da se javne i privatne zgrade, koje se više ne koriste, transformišu u objekte za ljubitelje istorije, planinare, turiste i bicikliste, i da se tako promoviše i podržati razvoj sporog sektora turizma.\nGrađevine koje su u ponudi raštrkane su širom zemlje i u udaljenim područjima. Među njima ima od starih škola, manastira, do zamaka i kula za odbranu, sa pogledom na obalu i seoski pejsaž.\nKo želi besplatan dvorac, trebalo bi da podnese predlog u kome su definisani planovi za njegovu transformaciju. Novi vlasnik dobija prava na imovinu za period od devet godina, nakon ugovor može da se obnovi na još devet godina. Najbolje ponude moćiće da zaključe ugovor na 50 godina.\nJedan od objekata u ponudi je Castello di Blera u Laziju, kod Rima, velika luksuzna porodična kuća bogataške plemićke porodice iz 11. veka, u kojoj se nalazi mnogo originalnih srednjevekovnih predmeta.


Farma „Pađan“ pred gašenjem – ako ne dobije zemljište, Danijel u maju prodaje krave - GradPrijedor.com - Portal grada Prijedora\nHome»Društvo»Farma „Pađan“ pred gašenjem – ako ne dobije zemljište, Danijel u maju prodaje krave\nFarma „Pađan“ pred gašenjem – ako ne dobije zemljište, Danijel u maju prodaje krave\n1. aprila 2022. 4 Mins Read\nNeizvjesnost, konstantan rast cijena, ali i nemar države, doveo je bh. poljoprivredu na rub propasti. Uprkos brojnim vapajima, domaći proizvođači su odavno na koljenima, a mnogi su već i poklekli. Zapuštene oranice, mali poticaji, pa i brojne administrativne neregularnosti, stavile su katanac na brojna gazdinstva. Nažalost, a na tom putu je i farma „Pađan“ u Petrovom Gaju kod Prijedora koja bi se već u maju mogla zatvoriti.\n„Zbog nedostatka zemljišta prisiljen sam da ugasim farmu od 50 grla, koja mi je jedini izvor prihoda. Od 2015. godine pišem molbe i zahtjeve, ali niko nije našao rješenje“, kaže Danijel, dodajući da ga čak niko ni na razgovor nije pozvao, dok uredno izmiruje sve obaveze prema državi i općini.\n„To je nikakva cijena. Zemljišta nemamo dovoljno, kupovali smo sve žitarice, na totalnom smo gubitku. Što smo imali ušteđevine potrošili smo za nabavku žitarica, sada ide sjetva, kako to finansirati“, pita se Biljana, naglasivši da bi situaciju tek nešto malo olakšalo podizanje otkupne cijene mlijeka.\nOpštinska zemlja koju su nekada Pađani obrađivali, oduzeta je i data drugoj, većoj farmi, priča Biljana, naglasivši da je ona bila jedina žena, pri tome samohrana majka, koja je aplicirala u Prijedoru. No, sluha nije bilo: „Obrađivali smo parcelu od 200 dunuma, oduzeta nam je i data farmi koja ima veći broj grla. Imamo neke manje površine u svom vlasništvu i pod zakupom te 8,5 ha od ministarstva, ukupno oko 17 ha, to je nedovoljno za proizvodnju i opstanak naše farme.“\n„Ovo što imam ću rasprodati i završiti s tim“, dodaje Biljana, kazavši da su jesenas posijali manje količine zobi i pšenice, a ostatak zemljišta sačuvali da posiju kukuruz za silažu, jer zrno i koncentrate kupuju.\nSada čekaju reakciju ministra Pašalića, u nadi da neće izostati. On je nedavno i sam slikovito objasnio kako oporavak sektora mljekarstva, u slučaju gašenja, traje tri godine: „Dok se krava othrani, osjemeni, oteli, tek da onda daje mlijeko.“ Tada je napomenuo i kako se zatvaranje farmi ne smije dozvoliti.\nAutor: Selma Mujić – Agroklub.ba


Starlock setovi sa najboljim priborom za sečenje, 5 komada - Bosch Professional\nStarlock set sa najboljim priborom za sečenje, 5 komada\nStarlock set sa najboljim prib. za seč. 5 kom. nudi niz lis. test. koji su vam potrebni za sve primene u drvetu i metalu\nSadrži listove testere koji imaju duži radni vek pri raznovrsnom sečenju\nStarlock set sa najboljim priborom za sečenje od 5 komada nudi različite listove testere koji su vam potrebni za sve posebne primene u drvetu i metalu. Komplet sadrži listove testere koji imaju duži radni vek pri raznovrsnom sečenju. Idealan je za testerisanje mekog drveta, tvrdog drveta, iverice, laminata, parketa, meke plastike, limova debljine do 1 mm, profila od neobojenih metala, kaljenog metala i gita. Svi listovi testere su pogodni za upotrebu sa Starlock, Starlock Plus, Starlock Max ili OIS višenamenskim alatima.\nBIM list testere za uranjanje Hard Wood AIZ 32 BSPB (1x) / BIM list testere za uranjanje Wood and Metal AIZ 32 APB (1x) / BIM segmentni list testere Wood and Metal ACZ 85 EB (1x) / Carbide list testere za uranjanje Metal AIZ 32 AT (1x) / BIM list testere za uranjanje Wood and Metal AII 65 APB (1x) 5 Kom.\nSet reznih ploča Best


Rukometaši BiH zbog koronavirusa ulaze desetkovani u kvalifikacije za Euro | N1 BA\nRukometna reprezentacija Bosne i Hercegovine za sedam dana u Njemačkoj bi trebala odigrati prvi kvalifikacioni duel za Evropsko prvenstvo protiv domaće selekcije, dok ćemo tri dana kasnije igrati s reprezentacijom Austrije u Bugojnu.\n"Sa sigurnošću možemo reći da je to naš kapiten Mirsad Terzić koji neće moći da dođe, tu je potom Dejan Malinović, imamo mnogo problema s igračima koji su u Bjelorusiji zbog toga što su u karantinu, to su Marko Panić i Vladimir Vranješ. Izrael je zatvorio svoje granice, a ja sam u svakodnevnom kontaktu sa Ivom Karačićem i Gafarom Hadžiomerovićem. Marko Tarabochija je u karantinu u Makedoniji, kao i cijela njegova ekipa. Dino Hamidović je isto pozitivan, tako da od ovih igrača s Evropskog prvenstva, od njih 18 imat ćemo probleme s dolaskom njih 10-12. U ovom momentu ne možemo reći sa sigurnošću koji igrači će se pojaviti u kvalifikacijama."\nKompletan razgovor sa selektorom Šumanom moći ćete pročitati na našem portalu i u programu N1 televizije.


Opel Astra 2.2i-16V vs Peugeot 306 2.0 16V - AutoManijak\nPOČETNA strana :: poređenje :: Opel Astra 2.2i-16V vs Peugeot 306 2.0 16V\nPa, moglo bi se reći da su u pitanju dva veoma slična automobila! Ovde su detalji ti koji bi mogli odlučiti. Ako uzmemo u obzir da oba predstavljaju mali porodični automobil i koriste oblik karoserije hečbek sa 5 vrata uz prednji pogon, sve se svodi na konkretne agregate, pokretane benzinom, koji su u njih ugrađivani. Ispod haube prvog se nalazi motor koji je razvio Opel, 4-cilindrični agregat sa 16 ventila i 147ks , dok je drugi 4-cilindrični agregat sa 16 ventila i 136ks koji potpisuje Peugeot.\nOno što ponajpre moramo uzeti u obzir su rezultati Euro NCAP (European New Car Assessment Programme) testiranja izvršenih nad ova dva automobila. Dobra stvar je da su testirani i jedan i drugi, pri čemu Opel za nijansu prednjači. Pored toga, osim zvaničnih rezultata kreš-testa, potrebno je analizirati i druge aspekte koji se tiču bezbednosti. Oba vozila predstavljaju mali porodični automobil, što u principu znači neku osrednju poziciju što se bezbednosti tiče, međutim to neće rešiti našu dilemu ovde. Povrh toga, ukoliko govorimo o masi vozila - podatku koji ne možemo isključiti iz priče, nemački automobil nudi marginalnu razliku od 2% više metala.\nOpel je svakako agilniji automobil i dostiže 100km/h za 1.6 sekundi manje od svog konkurenta. Pritom ubrzava sve do 214 kilometara na čas, 12km/h više nego što to čini konkurentski automobil. Kada pričamo o štedljivosti pobednik je svakako nemački automobil, trošeći u proseku 8.4 litara goriva na 100 kilometara (34 milja po galonu), u kombinovanom režimu vožnje. Ne možemo ignorisati razliku od 8% više goriva koje potroši francuski automobil.\nNajvažnija stvar prilikom izbora automobila bi trebalo da bude bezbednost, kako aktivna tako i pasivna. Po mom mišljenju, kada se sve uzme u obzir, nemački automobil pruža daleko viši nivo bezbednosti, što mu pruža veliku startnu prednost u odnosu na protivnika. Stvari se nastavljaju u istom smeru, jer Opel pruža više kada su performanse u pitanju, a samim tim i više osmeha na licu vozača. Da stvari budu još bolje, pritom čak troši i manje goriva! Sve u svemu, nema mnogo šta više da se kaže na ovu temu, za mene ovde ne postoji izbor, već isključivo Opel. Bez obzira na to, ne treba zaboraviti da svako ima svoje potrebe i želje, zato pre svega uzmite u obzir ono što smatrate da upravo Vama najviše odgovara. A ja sam tu da pomognem koliko mogu. Preporučujem ujedno da potrošite dva minuta i saznate koji bi Vam to automobil, na osnovu Vaših želja i mogućnosti, predložio naš virtuelni savetnik™, iz baze od 12.000+ različitih četvorotočkaša.


Autor Tema: Daiwa R'nessa (Pročitano 4390 puta)\n« poslato: 03 Novembar 2016, 20:54:45 »\nKoristi li neko ove varaličarske štapove? Postoji širok dijapazon razlicitih dužina i težina bacanja.\nImaju pristojnu opremu, nisu teški...\nOdg: Daiwa R'nessa\n« Odgovor #1 poslato: 17 Novembar 2016, 23:08:25 »\nIma kolega,270 40-90.Jako je zadovoljan štapom,i ja sam ga probao par puta odličan štap,lepo odrađen,po meni najlepše radi sa glavama od 15 pa do nekih 35 grama.Jako lepo se može čitati dno sa njim\n« Odgovor #2 poslato: 18 Decembar 2016, 17:14:32 »\nJa se nadam da se neću razočarati i u Rnessu. Infinity Q, poslednja nova serija 2016., na 2.7m i tb.50-120 gr, koliko sam imao vremena da ga protresem, ima prilično precenjenu težinu bacanja i neku paraboličnu akciju. Rnessa je od SVF karbona pa bi bar na papiru trebalo da je tvrdji i brži stap. Inace od svih cujem da je i Rnessi precenjena težina bacanja takođe. Infinity ima fenomenalan balans i sve je to ok, i Fuji oprema i pluta svemirske klase ali deluje kao poprilicno impotentan štap za vođenje težih glava (30-40 gr) i sigurno kačenje u dubljoj bržoj vodi, što bi on po opisu proizvođača i sa navodnih 50-120gr morao da odrađuje. Ostaje da se vidi nova Rnessa 2016. na 2.7m 50-90 gr i 70-120 gr.\n« Odgovor #3 poslato: 14 Januar 2017, 22:47:48 »\nPozdrav, uzeo sam ovaj stap 2.7m 30-70gr ali nikako da stignem da ga probam, da li neko zna nesto vise da mi kaze o stapu?\n« Odgovor #4 poslato: 15 Januar 2017, 04:46:18 »\nKvalitetan štap, na suvom baš ume da zavara, kao i infinity Q, (ne znam šta si pre koristio i na kakav si štap navikao) poprilično univerzalan, smuđ, štuka, (u toj težini bacanja nije baš ciljano za soma, ali snašao bi se... Malo je tvrdji za bucova...), dobra oprema... Daiwa ih je projektovala za silikonce... Ja sam prvi put otišao da ih prodrmam sa predrasudama i utiscima drugih, ali najvažniji je tvoj utisak i osećaj, ne legne svima neki štap... Što pre na vodu s njim i puno ribe\n« Odgovor #5 poslato: 15 Januar 2017, 10:56:21 »\nDo sada nisam varalicario tako da mi je to prvi stap.ovako na suvom mi deluje ok! Uzeo sam ga ciljano za stuku i smudja tako da se nadam da nisam pogresio\n« Odgovor #6 poslato: 05 April 2018, 21:13:30 »\nBlagi boze, danas jedan "vrsni " poznavalac varalicarenja me poseti dok sam dubinkario, te sretoh ovaj stap u verziji 2,7 40-90gr na vodi. Stap me toliko dojmio da mi ga je bilo gadno uzeti u ruku videci da je gornji deo na spoju deblji od donjista, no na njegovo insistiranje zabacih par puta glavinjaru od nekih 30gr. Na moju primedbu da je stap realno 70gr, doticni burno reagova. Najace mi bese kad mi isti isprica, da je za red arc "2500" kupio spulnu 4000, da ce time dobiti brzu masinu i da se isti proizvodi u Maleziji. Na moje pitanje otkuda razlika u od 20gr izmedju arca 3 i 4000 rece mi da je otezana drska. Ovakvim stapom ne bih lovio ni po cenu da ne lovim uopste, iako volim Daiwu. Ne znam samo cime je zasluzio cenu koju ima, sem lakoce i koncepta stapa Mpp 120gr majka za njega, no poznavalac ga ne prepozna kod mene u drzacu, rece da za dubinku treba jak stap\n« Odgovor #7 poslato: 28 Novembar 2020, 02:08:02 »\nKupio sam Daiwa Rnessu 2,7m 15-50gr, pre 6-7 godina i mogu reći da je pravo uživanje pecati sa njom. Moja vaga (farmaceutrska) kaže da je teska 136 gr, mada mi se cini da sam u katalogu nasao da je 145 gr. Uglavnom je koristim za dzig i voblere. Dobro baca, prilično je oštra, ali nije ultra fast, lepo detektuje udarce... Ništa spektakularno sa njoj nisam vadio, smudjevi do 1,5 kg i to vadim bez meredova ... Upario sam je sa Daiwa Legalisom 2500 iz 2013. godine i mislim da je to skladan, lagan i dobro balansiran komplet. Izdvojio bih i futrolu od neoprena koja je i vrlo lepo dizajnirana. Kupio sam je u periodu života kada nisam mnogo pecao, tako da je ostala željna vode. Nadam se da cu to nadoknaditi.


Ovaj grad u Srbiji danas predstavlja jedan od sve poželjnijih gradova za studiranje i život.\nHeadline: Razvijena saobraćajna infrastruktura, rastuća industrija i solidno zdravstvo, brojne kulturne, obrazovne i sportske institucije i dešavanja...\nKnjige koje se pročitaju mogu biti sjajan dekor u stanu ☺\nWebsite URL: rs.nekretnine.app\nHeadline: Ako imate kolekciju knjiga, ne bojte se da ih pokažete. Kroz istoriju, knjige u kući su bile mnogo više od samo čitanja.\nU nekoliko sati dve priče koje nam govore koliko smo mi samo slepo crevo univerzuma\nWebsite URL: noizz.rs\nHeadline: U samo nekoliko dana, dva izdvojena slučaja, koja samo na prvi pogled nemaju ništa zajednićko, govore u koliko je Balkan u velikom problemu. Prvo, zbog ljubavi, jedna Bošnjakinja je pretrela ozbiljne ...\nE ova 2020. da se smiri malo!\nWebsite URL: novosti.rs\nHeadline: Do kraja godine će se dešavati nesreće, ljudi će gubiti novac i stvari. Srbija će izdržati, a od proleća će procvetati.\nHeadline: Milica Grbić (25) nestala je juče u Beogradu i ljudi su reagovali odmah. Devojka je nestala bez traga, bez novca i bez ličnih dokumenata. Mnogi su delili objavu u stotinama, drugi su je komentarisali u hiljadama.\nAu, brate... Kako vam ovo uspeva\nHeadline: Pevačica Dragana Šarić, poznatija kao Bebi Dol je svoju muzičku karijeru započela krajem sedamdesetih godina nastupajući u sastavu "Tarkus", nakon čega se okrenula solo karijeri i ostvarila zavidan uspeh.\nŽivoti poznatih su nas oduvek intrigirali. Uvek se pitamo, gde izlaze, sa kim se druže, šta jedu, gde žive... Mi vam ovaj put predstavljamo gde žive Bred Pit i mnogi drugi :)\nWebsite URL: nekretnine.rs\nHeadline: Životi poznatih su nas oduvek intrigirali. Uvek se pitamo, gde izlaze, sa kim se druže, šta jedu, gde žive... Mi vam ovaj put predstavljamo gde žive Bred Pit, Riz Viterspun, Hale Beri, Sandra Bulok, Dženifer Lopez .\nDa li ste i vi među srećnicima\nWebsite URL: 911283260\nHeadline: NAUČNICI su otkrili kako i krvna grupa može da igra određenu ulogu u tome koliko će težak oblik bolesi razviti osoba koja se zarazi Kovidom-19.\nTek što je Đani dobio unuka, a već će i imendan da mu slavi 🥰\nHeadline: Pevač Radiša Trajković Đani danas je postao deda, jer je njegov sin Miloš dobio naslednika kom su srećni roditelji dali ime Nikola, što je bila Slađina želja, budući da se i njen vabračni sin...\nNaša legendarna glumica progovorila... I ima moćnu poruku za sve nas.\nHeadline: Slavna glumica Tanja Bošković govorila je bez dlake na jeziku o svim nedaćama sa kojim se na svom životnom putu susrela.


Политика колачића - Мацху Пиццху - Перу\nOvo Obaveštenje o kolačićima se odnosi na veb sajt www.gringobills.com koji je u vlasništvu i kojim upravlja objekat Gringo Bill's Boutique Hotel i opisuje način na koji koristimo lične podatke prikupljene putem kolačića i ostalih tehnika, uključujući i piksele (u daljem tekstu "kolačići") na našem veb sajtu www.gringobills.com (u daljem tekstu "veb sajt").\nUkoliko želite da ne dozvolite upotrebu kolačića opisanih u ovom odeljku, a nije vam direktno dostupna ova opcija (na primer, u podešavanjima pretraživača), kontaktirajte objekat na reservas@gringobills.com .\nUkoliko imate pitanja ili nedoumica u vezi sa obradom vaših ličnih podataka ili ako želite da ostvarite bilo koja prava koja imate u skladu sa ovim obaveštenjem, slobodno nas kontaktirajte na reservas@gringobills.com . Možete i da se obratite lokalnim vlastima zaduženim za zaštitu podataka ako imate pitanja ili žalbi.


Motorni trimer BC 1900 PE, Villager | Eklix - Klikom do kupovine\nPočetnaDvorište i baštaKosilice i trimeriBenzinski trimeriMotorni trimer BC 1900 PE, Villager\nMotorni trimer BC 1900 PE, Villager\nSnaga motora / broj obrtaja 1.3 kW (9600 rpm)\nBudite prvi koji će napisati recenziju za “Motorni trimer BC 1900 PE, Villager” Odustani od odgovora\nWOMAX PRO POWER Trimer za travu i korov W-MS 1700 B benzinski\nZa lep i negovan travnjak. Motorni trimer namenjen hobi korisnicima za košenje travnatih površina. Odlikuje se izuzetnom efikasnošću i za razliku od klasičnih kosačica na točkovima, motornim trimerom je lako pokositi nepristupačne terene: neravne površine, oko stabla drveta, oko betonskih staza i sl.\nZa razliku od električnih trimera, omogućava neograničenu slobodu kretanja\nTrimer za šikaru W-MS 1200 B Benzinski WOMAX PRO POWER\nMotorni trimer za šišanje manjih i srednjih travnatih površina. Šikara je sve ono neuredno grmlje i samoniklo mlado drveće koje Vam u baštama ili dvorištima zagorčava urednost i uživanje. Rešite se šikare na lak način uz pomoć ovog povoljnog izvanrednog benzinskog trimera za šikaru. Trimer sa udobnim kaiševima i veoma pogodnog dizajna može biti Vaš po povoljnoj ceni. Odlikuje se izuzetnom efikasnošću i za razliku od klasičnih kosačica na točkovima, motornim trimerom je lako pokositi nepristupačne terene: neravne površine, površine oko stabla drveta ili oko betonskih staza…


Njemačka: Prije ili kasnije “Sjeverni tok 2” će biti izgrađen – The PRESTIGE\nMerck prodao akcije Moderne, nakon poskupljenja od 620% prije 11 satiOECD: Doprinos Kine rastu svjetske ekonomije veći od jedne trećine prije 10 satiOni su top dobitnici tokom pandemije prije 10 satiKako je opsesija kupcima transformisala Amazon? prije 10 satiEvropa može postati lider u digitalnoj transformaciji prije 10 satiKoji telefon ima najbolju kameru? Blind test (2020) prije 10 satiProdužite životni vijek baterije: Nekoliko savjeta za vaš računar prije 10 satiŠpanija razmatra uvođenje četvorodnevne radne nedjelje prije 10 satiNezaposlenost tokom pandemije porasla 31,6 odsto prije 10 satiFilip Cepter: Svijet se promijenio, potrebna su nova znanja prije 10 sati\n“Pitanje je samo kada. Odluke o energetskoj politici i o snabdijevanju energentima se donose ovdje, u Evropi”, rekao je on.\nMas je takođe rekao i da “SAD samo nastoje da realizuju svoju nezavisnu politiku po pitanju energetike, te da Njemačka samo radi isto to”.\nProjekat “Sgeverni tok 2” podrazumijeva izgradnju dva kraka gasovoda, čiji će ukupni kapacitet iznositi 55 milijardi kubnih metara gasa godišnje. Gasovod će se protezati od obale Rusije, preko Baltičkog mora, do Njemačke.\nProtiv izgradnje gasovoda “Sjeverni tok 2” aktivno se bori Ukrajina, koja se plaši da će izgubiti prihode od tranzita ruskog gasa, kao i brojne evropske zemlje, uključujući Poljsku, Letoniju i Litvaniju, a takođe i Sjedinjene Američke Države, koje žele da prodaju svoj tečni prirodni gas u EU.\nProjekat “Sjeverni tok 2” realizuje kompanija “Nord strim 2 AG” s jedinim akcionarom – “Gaspromom”.\nEvropski partneri gasovoda su “Rojal dač šel”, OMV, “Anži”, “Uniper” i “Vinteršal”, koji zajedno finansiraju 50 odsto projekta, odnosno do 950 miliona evra.\nRanije je njemačka kancelarka Angela Merkel izjavila da se pitanje “Sjevernog toka 2” i slučaja Navaljnog moraju odvojeno posmatrati.\nKineska vlada plaća 2 miliona ljudi da pišu lažne komentare\nItaliji nedostaje četvrt miliona sezonaca\nDrastičan pad japanskog BDP


SEVOJNO: U Ršumoviće stigla voda - UžiceMedia\nKOVID -19/MAJ I dalje se smanjuje broj inficiranih\nVELIKA SUBOTA Obeležava se u molitvi i tišini\nNaslovna Društvo SEVOJNO: U Ršumoviće stigla voda\nSEVOJNO: U Ršumoviće stigla voda\nU sevojničkom naselju Ršumovići danas je i zvanično pušten u probni rad vodovod, čija je izgradnja započela 2014. godine. Posao je vredan četiri miliona dinara.\nDomaćinstva na ovom području do sada nisu imala uslove za priključenje na gradski vodovod. Završetkom radova na crpnoj stanici koja, po rečima načelnika Uprave za infrastrukturu i razvoj Miloja Marića, ima funkciju da pojačava pritisak, omogućeno je nesmetano vodosnbdevanje visoke zone ovog dela Sevojna.\nMiloje Marić, načelnik Uprave za infrastrukturu i razvoj\nUrađeno je oko 420 metara vodovodne mreže prečnika f100 i 1050 metara f75, a vrednost izvedenih radova je četiri miliona dinara, od kojih je tri finansirao Grad Užice, a jedan milion je učešće građana ovog zaseoka.\nPreostaje da Zavod za javno zdravlje Užice ispita biološku i hemijsku ispravnost vode, a nakon toga će građani i praktično moći da podnesu zahtev na priključenje na ovaj vodovod. Trenutno je već uplaćeno 14 priključaka od strane građana ali se u narednom periodu očekuje priključenje i drugih koji do sada nisu podneli zahtev za priključenje.\n– Posle deset godina od kada smo uradili projekat vodovoda visoke zone Sevojna konkretno za zaselak Ršumovići uspeli smo uz angažovanje gradske opštine Sevojno i grada Užica napokon da taj projekat realizujemo, – rekao je Živan Ršumović i dodao da je dvadeset domaćinstava učestvovalo u izradi prvobitnog projekta vodovod. On je pojasnio da su zbog problema radovi kasnili, ali da je ipak ostvaren cilj, posebno ako se ima u vidu da jedan broj domaćinstava nema nikakav vodovod, navedeno je u informaciji JKP „Vodovod“.\nPrethodni tekstPK ERA: Uspešan nastup užičkih planinara\nSledeći tekstStiže lepše vreme\nVELIKI PETAK Obeležava se strogim postom\nNOVA PARKING MESTA NA DOVARJU Investicija vredna 3,2 miliona dinara\nVREMEPLOV: KLUPE PUNE USPOMENA


ZBRAJAJU SE ŠTETE: U zemljotresu u Zagrebu oštećeno više od 26.000 građevina - GlobalCir\nPalestina traži rezoluciju UN-a protiv izraelskog plana aneksije! - 3 horas ago\nDODIK SE SLAŽE SA ČAMPAROM: Radončić je bio od koristi i za BiH i za Republiku Srpsku! - 4 horas ago\nDošlo je do oštećenja na kulturno-historijskoj baštini grada, kao što su pravoslavna Saborna crkva na Cvjetnom trgu, južni toranj Zagrebačke katedrale, zgrada Hrvatskoga sabora, Banski dvori i mnoge druge.\nŽrtva zemljotresa je petnaestogodišnja djevojčica koja je preminula dan kasnije na Dječijoj klinici gdje su joj se borili za život.


STRAVA U BIH: STARICA PRIVEDENA ZBOG SUMNJE DA JE PODVODILA UNUKU | Hayat.ba\nSTRAVA U BIH: STARICA PRIVEDENA ZBOG SUMNJE DA JE PODVODILA UNUKU\nDvije osobe uhapšene su na području Šipova zbog sumnje da su počinili krivična djela iz oblasti seksualnog iskorištavanja maloljetnica, potvrđeno je u Policijskoj upravi Mrkonjić Grad.\nOni su dodali da su uhapšene osobe prebačene u nadležnost Okružnog javnog tužilaštva u Banjoj Luci, javlja Srpskainfo.\nPrema nezvaničnim informacijama uhapšena je starica zbog sumnje da je podvodila unuku, kao i još jedna osoba.\nU toku dana bit će više informacija.\nŽELJKO KOMŠIĆ SE SASTAO SA DELEGACIJOM SVJETSKOG SAVEZA DIJASPORE BOSNE I HERCEGOVINE\nMehmed Sultanović - 01/07/2022 11:32\nEmrah Fejzović - 01/07/2022 11:32\nEGRLIĆ: BIH IMA NARUŠEN IMIDŽ ZA STRANE INVESTICIJE, EKONOMIJI SE MORA DATI VIŠE ZNAČAJA\nMelina Rasidovic - 01/07/2022 11:24


Radio Šumadinac > Forum > OPŠTI FORUMI > Sport > EP u krosu najbolja promocija Beograda i Srbije\n07.12.2013 22:24 #1\nBEOGRAD - Prvenstvo Evrope u krosu, koje će u nedelju na beogradskom Ušću okupiti rekordni broj od 570 atletičara iz 37 zemalja, doprineće promociji ne samo atletike, već i Beograda i Srbije, ocenio je danas predsednik Privremenog veća Beograda Siniša Mali.\n"Evropsko prvenstvo u krosu je najznačajniji sportski događaj koji je Beograd organizovao od 1969. godine. Ova godina je jedan od najuspešnijih u istoriji srpske atletike i ponosni smo na osvajače bronze na Mundijalu u Moskvi Ivanu Španiović i Emira Bekrića, ali i na Asmira Kolašinaca i Amelu Terzić", rekao je Mali na konferenciji za novinare u Skupštini Beograda.\n"Nadam se da će nasa reprezentacija koja broji 23 člana sutra uspešno završiti zlatnu godinu srpske atletika", rekao je Jevrosimović.\nGeneralni sekretar AS S Skobodan Branković poručio je da se nada da će svi gosti koji sutra budu u Parku prijateljstva na Ušću "naći novog prijatelja".


Krajem maja, odjeknula je vest da se pevačica Arianna Grande u tajnosti udala za svog verenika, Daltona Gomeza. Ubrzo nakon toga smo dobili i slike intimnog venčanja koje je bilo priređeno u njenoj kući, a ono nas je podsetilo na mnoge zvezde čije slike nikada nismo videli. Čest slučaj je da parovi u dogovoru sa magazinima poput “People” prodaju slike sa svog venčanja za milionske iznose, ali neke poznate ličnosti više cene svoju privatnost i intimu, pa su se u tajnosti venčali, a slike nikada nisu ugledale svetlo dana. Među njima su Blake Lively i Ryan Renolds, Beyoncé i Jay Z kao i mnogi drugi o kojima ćete imati prilike da pročitate u nastavku teksta.\nJavier Bardem i Penélope Cruz\nDvoje najpopulranijih španskih glumaca poznaju se još od 1992, ali su počeli da se zabavljaju 2008. godine, kada su se ponovo sreli na snimanju filma “Vicky Christina Barcelona”, gde je Penélope za svoju ulogu neuravnotežene bivše žene dobila i Oskara. Vezu su krili sve do 2010. kada su se prvi put pojavili kao par na dodeli “Goya” nagrada. Par se iste godine u najvećoj tajnosti venčao u kući njihovog prijatelja na Bahamima, a ceremoniji je prisustvovala samo najuža porodica.\nAmerički muzičar i producent i poznata glumica venčali su se posle 6 meseci veze 2015. godine. Venčanje je bilo organizovano u dvorištu njihove kuće na Beverly Hillsu. Venčanje nije bilo malo, ali je ipak bilo organizovano u tajnosti uz strogo zabranjen pristup paparacima. Pod velikim šatorom našli su se mnogi glumci sa A liste, među kojima je bila i Drew Barrymore.\nJames Bond i dobitnica Oskara godinama su bili dobri prijatelji pre nego što su počeli da se zabavljaju. Tek 2010. godine kada su glumili bračni par u psihološkom trileru “Dream House”, oni su zvanično postali par. Godinu dana nakon toga, venčali su se u Njujorku, a venčanju su prisustvovala samo njihova deca (iz prvih brakova) i dvoje prijatelja.\nA post shared by Rachel Weisz (@rachelweisz50)\nMargot Robbie se 2016. godine udala za svog momka sa kojim je tada bila tri godine u vezi. Tom Ackerely je britanski producent, a par nikada nije objavio da je veren, već je samo Margot na svom Instagram profilu okačila njihovu sliku kako se ljube, na kojoj pokazuje svoj prsten i tako potvrdila da se par venčao u Byron Bayu u Australiji.


Nedelja, 14. 3. 2004.\nU Novom Beogradu preksinoć se ubio Vladimir Stojiljković, profesor Pravnog fakulteta\nMotiv i uzrok samoubistva nepoznati. Bio ozbiljno depresivan zbog problema sa nezakonito dobijenim funkcionerskim stanom, dodeljenim njegovom pokojnom ocu, Vlajku Stojiljkoviću. I majka Jelisaveta ubila se pre dvadesetak godina\nBEOGRAD - Vladimir Stojiljković (39), sin pokojnog ministra unutrašnjih poslova Vlajka Stojiljkovića, izvršio je preksinoć oko 19 sati samoubistvo u svom stanu u Bulevaru Mihaila Pupina 10a, na Novom Beogradu. Stojiljković je, prema nezvaničnim informacijama, pucao sebi u slepoočnicu, dok je bio sam u stanu, a njegovo beživotno telo otkrila je njegova supruga. Iz policije nije saopšteno više detalja o načinu samoubistva i istrazi tog slučaja, a motiv i uzrok ove nesreće zasad su nepoznati.\nVeoma jako obezbeđenje zgrade u "Ju biznis centru", gde je živeo Stojiljković sa porodicom, juče nikome nije dozvolilo pristup, a svim novinarima i fotoreporterima bilo je strogo zabranjeno snimanje.\nLična karta: dr Vladimir Stojiljković\nMagistratura (1993): "Osiguranje izvoznih kredita od nekomercijalnih rizika"\nDoktorat (1996): "Ugovor o konzorcijumu"\nPredavanja: Trgovinsko pravo, Međunarodno privredno pravo\nUža specijalizacija: Ugovori u međunarodnoj trgovini\nPrema rečima stanara, niko u zgradi nije čuo pucanj u petak popodne. Stojiljković i njegova porodica, kažu, bili su mirni, tihi i veoma zatvoreni za komunikaciju sa komšijama.\n- Za ovu tragediju koja je ponovo zadesila familiju Stojiljković čuli smo na televiziji. On i njegova supruga bili su prilično povučeni i retko su se javljali na ulici stanarima, a većina ljudi čak nije ni znala da Vladimir Stojiljković živi ovde - rekla je stanarka zgrade u Bulevaru Mihaila Pupina.\nVladimir Stojiljković radio je kao vanredni profesor na Pravnom fakultetu, na katedri za građansko pravo, a predavao je trgovinsko i međunarodno privredno pravo.\nZa sobom je ostavio suprugu dr Natašu Delić, docenta na katedri za krivično pravo Pravnog fakulteta u Beogradu, dva sina blizanca od šest godina, Vlajka i Božidara.Komemoracija i tačan datum sahrane biće naknadno saopšteni.\nPorodica Stojiljković-Delić stanuje u popularnoj "crvenkapi", kompleksu zgrada kod "JU biznis centra", gde su stanove tokom vladavine Slobodana Miloševića dobili visoki funkcioneri crveno-crne koalicije. Dolaskom koalicije DOS na vlast, pokrenut je sudski spor o vraćanju stanova državi i plaćanju ekstraprofita.\nSamoubistvo - nasledno?\nPrema rečima dr Nade Marković, specijaliste medicinske psihologije na Vojnomedicinskoj akademiji u Beogradu, teško je predvideti u ovakvom slučaju da li postoji nasledni faktor.\n- Važan je razlog zbog čega je izvršio samoubistvo. U porodici jedno samoubistvo može biti faktor rizika da se ono ponovi, ali je to jako teško predvideti. Da bi neko izvršio samoubistvo važna je biološka osnova, porodično nasleđe, stanje ličnosti i kako se ta ličnost nosi sa problemima. Zato je, kada je reč o samoubistvima, teško prognozirati - objasnila je za "Glas" dr Marković.\nGlas podseća - 11. april 2002.\nStojiljkovićev otac, Vlajko, nekadašnji ministar unutrašnjih poslova u Vladi Srbije, takođe je svoj život okončao samoubistvom u aprilu 2002. godine na stepeništu Savezne skupštine. "Glas" podseća na taj događaj:\nBEOGRAD - Samo nekoliko sati posle usvajanja Zakona o saradnji sa Haškim tribunalom, Vlajko Stojiljković, bivši ministar unutrašnjih poslova Republike Srbije i savezni poslanik SPS u Veću republika, pucao je sebi u glavu, ispred glavnog ulaza u Skupštinu Jugoslavije u Beogradu. Vlajko Stojiljković je ušao u Skupštinu nešto pre 19 časova, ali pošto je imao oružje kod sebe, obezbeđenje ga nije pustilo da prođe u centralni hol. Stojiljković je imao nameru da se obrati poslanicima i da se potom ubije u poslednjem redu skupštinske sale. Međutim, pošto je njegov plan osujećen, vratio se ka izlazu. Tu je zatekao Filipa Stojanovića, saveznog poslanika Srpske radikalne stranke, sa kojim je razgovarao nekoliko minuta, a zatim mu dao oproštajno pismo u kome za samoubistvo optužuje državni vrh.\nUvek u očevoj senci\nPOŽAREVAC - Požarevljane koji su ga bliže poznavali, nije mnogo iznenadilo prekjučerašnje samoubistvo Vladimira Stojiljkovića, obzirom da su znali da je s vremena na vreme imao probleme. Vladimir nije koristio visoku političku funkciju svog oca da bi napredovao u karijeri i ostvario svoje životne želje. Doktorirao je bez posebne očeve pomoći, s ocem se nije slagao u politici, mada je jedno vreme bio član JUL-a, majku Jelisavetu izgubio je pre dvadesetak godina (izvršila samoubistvo), a ni s maćehom nije bio u najboljim odnosima. I pored toga završio je Pravni fakultet kao jedan od najboljih studenata. Vladimir nije bio agresivan tip. Nije ni malo nalikovao autoritativnom ocu koji je "palio i žario" u Požarevcu dve decenije. Nije se ni previše eksponirao politički, bio je u oduvek - sin u očevoj senci. Njegovi drugovi u Požarevcu kažu da je nekoliko poslednjih godina Vladimir bio ozbiljno depresivan zbog problema sa nezakonito dobijenim funckionerskim stanom u Beogradu koji je dodeljen njegovom ocu u vreme režima Slobodana Miloševića, oko koga je pokrenut sudski spor o vraćanju stana državi, odmah po dolasku na vlast koalicije DOS.\nIstraga protiv Bogdana Vasića iz Beograda


Gorbačov: Svet klizi ka trećem svetskom ratu - Sputnjik Srbija\n08:13 19 Januar 2021\nGorbačov: Svet klizi ka trećem svetskom ratu\n17:00 29.02.2016 Preuzmite kraći link\nBivši lider SSSR-a Mihail Gorbačov smatra da svet prolazi kroz veoma opasnu fazu i da mu u najmanju ruku preti novi hladni rat, jer goruće probleme nije moguće rešiti oružanom borbom i militarizacijom već konstruktivnom politikom i dijalogom.\n„Smatram da živimo u veoma opasnom periodu. Svet klizi ka novom hladnom ratu u kojem se niko neće predati. Sve su to gluposti! Neophodno je samo jedno — baviti se svetskom i konstruktivnom politikom“, poručio je Gorbačov u intervjuu za rusku televiziju „Ren“.\nGorbačov: Sporazum o primirju korak ka poboljšanju odnosa Rusije i SAD\nBivši lider Sovjetskog Saveza, koji uskoro slavi svoj 85. rođendan, istakao je da je, kako stvari stoje, treći svetski rat već otpočeo, budući da se koristi oružje za masovno uništenje, kao i nuklearno oružje.\n„Troše se ogromne sume novca na naoružanje. Ponavlja se sve ono što nas je jedanput dovelo do propasti. Neophodno je to zaustaviti, jer se pojavljuju nove zemlje koje imaju oružje“, podvukao je Gorbačov.\nOn je upozorio i da se Ujedinjene nacije sve manje bave procesima pronalaska mirnog rešenja, iako je neophodno iskoristiti tu instituciju kako bi se napravio pomak ka opstanku čovečanstva.\n„Neophodno je baviti se politikom i dijalogom. Čovek je od pamtiveka znao da je pitanje opstanka u njegovoj prirodi“, zaključio je Gorbačov.\ntreći svetski rat, opasnost, hladni rat, Mihail Gorbačov


Građevinski radovi - građevinske firme, Ratulje :: eMajstor.hr\nGRAĐEVINSKI RADOVI - GRAĐEVINSKE FIRME, RATULJE\nTražim dobrog izvođača građevinskih radova: Sakupili i provjerili smo izvođače građevinskih radova, koje rade u kraju Ratulje i okolici. Pošaljite upit i zainteresirani građevinske firme će vas kontaktirati za pogled, predračun i ponude.\tDobar građevinska firma Ratulje, koji može izvesti:\trenovacija okoliša, novogradnja, betonska podpora, otvor za porzor, betonske stepenice, betonski podrum, temelji, hidroizolacija ploče, kvalitetno postavljanje zidova, izvođač gradnje, ili drugo sigurno če se nači i za vas.\tviše\n15 NAJBOLJIH REZULTATA ZA GRAĐEVINSKE FIRME RATULJE


Mostar nakon osam godina počinje s naplatom parkiranja u tri zone - www.vecernji.ba\n11. svibnja 2021. u 19:00 1 komentara 1882 prikaza\n- Zbog toga u Mostaru parkiranje plaćaju samo turisti i slučajni prolaznici koji se zaustave, iako svi aparati uredno rade - kaže on. Ova tvrtka na početku je zapošljavala čak 140 djelatnika, a danas ih je svega devetero. Zbog nemogućnosti ostvarenja prihoda kompanija je gurnuta u probleme kojih se sada teško može riješiti. Većina djelatnika, koji su sistematizacijom prebačeni iz Gradske uprave u ovo poduzeće, uglavnom je vraćena na prijašnje poslove, dio je otišao u mirovinu, a neki su umrli. •\nKonačno da i Mostar počne normalno funkcionirati. Bravo za Mostar.


BIC UniCredit Bank Austria AG Fil. Kagraner Platz, Wien (Austrija) (SWIFT kod).\nNaziv banke: UniCredit Bank Austria AG Fil. Kagraner Platz\nUlica: Kagranerplatz 1-4\nTelefon: +43 (0)50505 35530\nFaks: +43 (0)50505 35540\nBIC UniCredit Bank Austria AG Fil. Kagraner Platz, Wien (Austrija) (SWIFT kod)\nBIC za UniCredit Bank Austria AG Fil. Kagraner Platz u gradu Wien je BKAUATWWXXX. Skraćenica BIC označava 'poslovni identifikacioni kod' (ranije 'bankovni identifikacioni kod'). Ovo je međunarodno standardizovani kod za identifikaciju filijala u platnim transakcijama. Koriste ga kreditne institucije, brokeri i slične kompanije širom sveta i on na jedinstven način identifikuje svakog partnera koji direktno ili indirektno učestvuje u platnim transakcijama. BIC/SWIFT BIC se u platnim transakcijama koristi u kombinaciji sa IBAN-om (= međunarodni broj bankovnog računa), pri čemu BIC identifikuje banku, a IBAN identifikuje relevantni račun koji se tamo nalazi.\nKao što vidite, IBAN sam po sebi već sadrži šifru koja jedinstveno identifikuje banku o kojoj se radi. Na primer, za banku UniCredit Bank Austria AG Fil. Kagraner Platz, to je 12000. Iz tog razloga BIC, u našem primeru BKAUATWWXXX, nije neophodan za prenose unutar Evrope. Sam IBAN je u ovom slučaju dovoljan. Dodatni detalji u vidu BIC ili SWIFT koda su neophodni samo za prenose u kojima jedna od banaka uključenih u transakciju ima sedište van Evrope, a koja se vrši putem SWIFT sistema.\nSedište banke je UniCredit Bank Austria AG Fil. Kagraner Platz u gradu Wien. Shodno tome, Wien se nalazi u zemlji Austrija. UniCredit Bank Austria AG Fil. Kagraner Platz se može kontaktirati na 050505/35530.


Uvedene privremene mere\nKRAGUJEVAC (Beta) - Ugovor o kupovini kragujevačkog Diorka sporazumno je raskinut između republičke agencije za privatizaciju i kupca Slobodana Pantića, jer "kupac nije mogao da uđe u posed", saopšteno je juče u Skupštini grada.\nKako je izjavio gradonačelnik Kragujevca Vlatko Rajković, Vlada Srbije je uvela u preduzeće privremene mere i imenovala UO i Skupštinu preduzeća, koji treba u narednom periodu da imenuju vršioca dužnosti direktora Diorka.\nRajković je, kao najodgovornije u slučaju "Diork", prozvao republičku Agenciju za privatizaciju koja je, kako je rekao, morala da reaguje u situaciji kada je videla da se proces privatizacije ne odvija prema zakonu.\nAfera stvorena prvom privatizacijom jednog kragujevačkog društvenog preduzeća traje još od 24. maja ove godine, kada je dugogodišnji direktor Diorka Slobodan Pantić kupio na aukciji većinski deo akcija firme, ali su zaposleni zbog niza propusta tu kupovinu osporili.\nPantić je postao većinski vlasnik Diorka kupovinom akcija u vrednosti od preko 200.000 evra, koje je obezbedio uzimanjem kredita kod kragujevačke KREDI banke, čiji je direktor Miloš Radivojčević bio i predsednik UO Diorka.\nKako je istaknuto na konferenciji za novinare, u Diorku je došlo do podele među zaposlenima, tako što se na jednoj strani našao najveći broj radnika, koji su bili jedinstveni u odluci da se bivšem direktoru Slobodanu Pantiću ospori kupovina firme, dok su se na drugoj strani našli rukovodioci i njegovi najbliži saradnici, koji su dali podršku direktoru i novom vlasniku firme.


March 14, 2018 - Engleski fudbal\nFantazi menadžer – raspored 31. kolo\nMarch 14, 2018 dulle27 Leave a comment\nOvo kolo neću izdvajati brojke iz prethodnog kola, jer velika većina tih igrača neće igrati za vikend. Tako da se odmah bacamo na famozno 31. kolo. Da, da to je sve! Svega četiri meča. Već sam više puta pričao o tome da smatram da ekipe koje igraju u ovom kolu ne pružaju Bog zna šta i s toga smatram da […]\nČempionšip je nadoknadio zaostatak izazvan snežnom olujom od pre nekoliko nedelja i zaostale utakmice su nam priredile dosta uzbuđenja. Vulvsi su lako izašli na kraj s Redingom i sačuvali prvu poziciju koju su ugrozili prethodnih par utakmica. Kardif im još uvek diše za vratom, zabeležili su sedmu pobedu za redom i čini se da je direktan plasman u PL skoro […]\nMarch 14, 2018 Stefan Cvetković Leave a comment\nLuton nije uspeo da se vrati na prvo mesto, remizirali su sa Koventrijem iako su gubili na poluvremenu sa dva gola razlike. Oba gola Koventrija su lepa, kod prvog dribling na početku akcije kod drugog šut. Luton je vezao četvrti meč bez pobede, Koventri četvrti bez poraza. A kakav bi ovo meč bio a da se Kolins i MekNalti ne […]\nStiv Finan – šraf u mašini\nKoliko puta vam je pao na pamet Stiv Finan nakon završetka njegove karijere? Osim ako niste u krvnom srodstvu bilo kakav odgovor gde je broj veći od „jedan“ je alarmantan. Ili možda imate čudan hobi. Uostalom, nije na meni da sudim. Stiv svakako nije bio tip ličnosti koji vam odmah zapadne za oko, jednostavno nije bio nametljiv. Rođen je u […]\nFantazi menadžer – after 30\nMarch 14, 2018 kecko 5 comments\nNovi after je ovde. Sledeće kolo je ONO kolo! 00\nMarch 14, 2018 kecko Leave a comment\nKoliko pravih generala iz veznog reda znate u današnjem fudbalu? Onih koji su glasni, grubi, bezobrazni, ali ginu za svoj tim i teraju igrače oko sebe da budu bolji i daju i više od svog maksimuma. Osim ponekih Vidala i Naingolana, teško ćete naići na ovaj tip igrača, jer je to u današnjem finom i našminkanom fudbalu vrsta koja izumire. […]


MOMENAT U KOJEM JE SVE MOGLO EKSPLODIRATI: Pogledajte bliski susret srbijanskog bombardera i hrvatskog helikoptera na granici Kosova i Srbije (VIDEO) | Slobodna Bosna\nNa granici Srbije i Kosova već sedmi dan traje potpuna blokada prometa koju su organizirali lokalni Srbi zbog uvođenja reciprociteta za srbijanske tablice i razmještaja kosovske policije\nSrbijanski mediji pod kontrolom Vučića objavili su u nedjelju video snimak niskog preleta borbenih aviona Soko J-22 Orao iznad prijelaza Jarinja, administrativne crte između Srbije i Kosova, a zapravo granice između Republike Kosovo i Republike Srbije.\nNa tom području već sedmi dan traje potpuna blokada prometa koju su organizirali lokalni Srbi zbog uvođenja reciprociteta za srbijanske tablice i razmještaja kosovske policije. U igri živaca Beograd učestalo koristi borbene avione i izviđačke helikoptere uz pumpanje informacija o skorom dolasku posebnih jedinica Vojske Srbije.\nDanašnja snimka srpskih Orlova, ne baš uspjelog jurišnika-bombardera iz doba SFRJ, završava preletom helikoptera KFOR-a. To je zapravo letjelica Hrvatskog ratnog zrakoplovstva Mi-171SH koja je raspoređena kao dio međunarodnih snaga u toj državi.


Zajednička izjava ambasada Francuske, Nemačke, Italije, UK, SAD i Delegacije EU o referendumu - EU u Srbiji\nZajednička izjava ambasada Francuske, Nemačke, Italije, UK, SAD i Delegacije EU o referendumu\nFrancuska, Nemačka, Italija, Ujedinjeno Kraljevstvo, Sjedinjene Američke Države i Evropska unija pozdravljaju nacionalni referendum o ustavnim promenama u Srbiji 16. januara kao ključni korak u jačanju nezavisnosti pravosuđa i unapređenju transparentnosti i efikasnosti institucija vladavine prava u zemlji. Verujemo da su ove reforme korak napred ka usklađivanju Srbije sa standardima Evropske unije koje će podržati proces pristupanja Srbije Evropskoj uniji.\nOhrabrujemo sve građane Srbije da učestvuju u referendumu i verujemo da je važno da građani sa pravom glasa imaju mogućnost da glasaju na izborima i referendumima. Sa žaljenjem konstatujemo da kosovska vlada nije dozvolila Organizaciji za evropsku bezbednost i saradnju (OEBS) da prikuplja glasačke listiće glasača koji žive na Kosovu na predstojećem referendumu u skladu sa ranijom praksom. Pozivamo vladu Kosova da dozvoli Srbima na Kosovu da ostvare pravo glasanja na izborima i izbornim procesima u skladu sa ovom ustaljenom praksom.\nPozivamo vlade Kosova i Srbije da se suzdrže akcija i retorike koje dižu tenzije i da se konstruktivno uključe u dijalog posredstvom EU. Važno je da obe vlade postignu napredak ka sveobuhvatnom sporazumu koji otključava evropsku perspektivu i povećava regionalnu stabilnost.


АЗЕРБЕЈЏАН КРЕНУО У ОФАНЗИВУ, Јерменија оборила три авиона\nPredstavnik jermenskog Ministarstva odbrane Arcrun Ovanisjan izjavio je da je azerbejdžanska vojska prebacila u Nagorno-Karabah nove snage i krenula u ofanzivu. Ministarstvo je dodalo da su jermenske snage oborile tri vojna aviona Azerbejdžana.\nazeri su navalili i pritiskaju na krilima da ih odseku,pitanje je dokle će moći da zadrže inicijativu i da li uopšte imjaju dovoljno snaga da obezbede planirani kotao od eventualnog udara iz jermenije.Mada azeri glame o pobedama i očigledno napreduju zasada to uopšte ne znači da oni pobedjuju a čak i da pnovo okruže nagornokarabah opet bi im trebalo mnogo vremena da konačno povrate celu tu teritoriju i mnogo vojske takodje.Mislm da će za par dana doći do preokreta i to ozbilnog ,azeri bez strane pomoći nemaju kapacitete za produženu ofanzivu ovakovog obimaa jermeni su sigurno očekivali ovakav razvoj dogadjaja i dobro su ukopani garant,za sada je samo prva linija probijena na nekoliko mesta i to baš ništa bitno ne znači vojno gledano a cena je vrlo visoka za ovakav napad.Videćemo šta će biti ali meni ovo miriše na težak poraz azera u NAJAVI.\nTurska potpuno podržava Azerbejdžan,Rusija se ponaša apsolutno neutralno.\nNa terenu ginu Jermeni, ginu i Azeri, ali glavni cilj je slabljenje Rusije. Azerbejdžan je bivša sovjetska republika, ranije on je činio značajan deo bivše gubernije ruskog carstva sa sedištem u Bakuu, Bakinskaja gubernija. Severni Kavkaz danas pripada Ruskoj federaciji. Regiji južnog Kavkaza pripadaju: Gruzija, Abhazija, Južna Osetija, Jermenija, nezavisni Nagorno Karabah koji formalno pripada Azerbejdžanu, Azerbejdžan i njegova ekslava Nahčivan, zatim krajnji istočni deo Turske i severozapadni deo Irana. Gruzija koja je pretežno hrišćanska zemlja, sada je Rusiji neprijateljska zemlja. Dok Azerbejdžan je mislimanska zemlja. Pomislite koliko napora je potrebno Rusiji da vrati Azerbejdžan u svoju sferu uticaja, te da time smanji pretnje na južnim granicama Rusije? Od 1994 godine do juče Rusija je uspevala u tome. Ali Azerbejdžan je napravio zaokret udaljivši se od Moskve i okrećući se Turskoj sa ciljem da sada modernije naoružana Turska pomogne da ostvari kontrolu nad Nagorno Karabahom. Zapravo Turska je glavni aktivni igrač, jer njoj odgovara novi rat izmedju Azerbejdžana i Jermena. Turska ovim pokazuje SAD i zapadu koliko je ona moćna, samo što naglas ne kaže nemojte mi kažnjavati uvodjenjem sankcija, pogledajte šta ja sve mogu protiv mrske vam Rusije. ... Zapad će iz ovoga videti da dobija jednu zemlju kaspijske petorke (Azerbejdžan, Rusija, Kazahstan, Turkmenistan, Iran). Nastaviće svoje ranije poteze ka Turkmenistanu, a na Kazahstan primeniće slično kao i na Belorusiju. Shvati već jednom osnovnu stvar da Rusija zemlje ovakve veličine i svetskog značaja, ne može da razmišlja samo bratski.\nDa,Turci u potpunosti podržavaju Azere muslimane,a Rusi po običaju kad zagusti igraju na neutralnost.I kome je onda bolje biti saveznik?\nZato Rusija neće se direktno uvući u ovaj ratni sukob poput drske Turske. Ali od ranije Rusija ima mogućnosti za neprimetnu akciju preko Jermenije koja je članica ODKB. Nastojaće da izgleda tako da su se Nagorno Karabah i Jermenija sami odbranili. A Azerbejdžan treba da izvuče gorku pouku koliko ga košta najnovije okretanje od Moskve, tojest da im nije mu se isplatilo okretanje ka Ankari. Otprilike u tim okvirima će se odvijati sukob. Osim toga Rusija neće dozvoliti ni da on traje predugo. Ako bi sada Rusija direktno napala Azerbejdžan, ne samo Turska nego i ceo zapad dobili bi Azerbejdžan i to za duže vreme. A zatim korak po korak nastavili bi dalje krnjenje kaspijske petorke. Ovo su više igre. Rusija zbog svoje veličine i značaja ne može da igra samo niže igre na prostom nivou "bratski". ... Evo naprimer Iran, koji nije bratska država Rusiji, ali savremena Rusija itekako uvažava interese Irana i sve pretnje upućene Iranu. Cela Amerika pa i Tramp želi napad na Iran, ali Tramp ne želi ne bilo kakav rat nego samo pobednički. Ako bi razbili kaspijsku petorku i oslabili meki trbuh Rusije te da se Rusija intenzivno zabavlja sa problemima na svojim granicama, moguće i unutar tih granica, šanse SAD-a u pogledu napada na Iran se povećavaju. Na severu Iran se graniči sa Jermenijom, Azerbajdžanom, Kaspijskim jezerom i Turkmenistanom; na istoku sa Afganistanom i Pakistanom, na zapadu sa suludom Turskom i vidno oslabljenim Irakom, a na jugu sa Persijskim zalivom iza kog čuči njemu "prijateljska" K.S.Arabija, još i sa Omanskim zalivom iz kog izviruju američki nosači aviona. Najnovije ratni pohod Azerbejdžana treba gledati kao početak cepanja čarape, te ako se to ne ušije na vreme ode cela čarapa.\nRusi i Izraelci isprobavaju oruzje i zaradjuju na mrtvim telima belaca.\nVladimiru Putinu majka je Židovka,a otac Rus.Šta on ima s Jermenima i zašto bi ih podržavao?\nZa vrijeme građanskog rata u Jugoslaviji,Zapad je navijao za balije i ustaše,a Rusija se ponašala neutralno.Čini se da ćemo sličnu priču gledati i u Nagornom Karabahu.Kad zagusti,Rusi se ponašaju neutralno.Ko će im onda biti saveznik?Ili će tako biti dok je na vlasti u Moskvi židovsko-ruski političar Vladimir Putin i dok ne dođe pravi Rus?\nBakir Izetbegović podržava Azere jer su oni muslimani,a Milorad Dodik se ponaša nutralno.Izgleda da se svi mi pravoslavci,a ne samo Rusi,kad zagusti ponašamo neutralno.Kod balija nije tako,oni uvek podržavaju muslimaniju.\nJesu li Rusi pomogli Republiku Srpsku Krajinu kad je na nju krenula hrvatska agresija? Nisu.Mirno su gledali kako hrvati vrše etničko čišćenje 740.000 Srba.Budu li se Jermeni uzdali u Rusiju,ne piše im se dobro.Puno im je pametnije da saveznike traže u Parizu ili da preko ogromne jermenske dijaspore u SAD lobiraju za svoje interese.


Opširnije: Na današnji dan: 12. januar\nNa današnji dan: 8. januar: rođen S. Hoking\nDatum kreiranja: nedelja, 08 januar 2012 00:00\n• Rođen Stiven Hoking\nOpširnije: Na današnji dan: 8. januar: rođen S. Hoking\nDatum kreiranja: subota, 07 januar 2012 00:00\nOpširnije: Na današnji dan: 7. januar\nOpširnije: Savršen kalendar Komentara (4)\nOpširnije: Prestupna godina 1 komentar\nDatum kreiranja: nedelja, 25 decembar 2011 19:58\n2012. godina je prestupna, ima 366 dana, počinje u nedelju a završava se u ponedeljak. Februar te godine ima 29 dana, počinje u sredu, a i završava se u sredu. Februar znači 2012-te ima pet sreda. Inače, 29. februar najčešće pada u ponedeljak ili u sredu, po 15 puta u toku 400 godina, zatim u petak ili subotu, po 14 puta i u nedelju, utorak ili četvrtak po 13 puta.\nŠta nas čeka 2012-te?\nNovu godinu prvi dočekuju malobrojni stanovnici Lajn ostrva koja pripadaju republici Kiribati, u centralnom delu Tihog okeana. Ova ostrva se nalaze na istoj geografskoj dužini kao i npr. Havajska ostrva i po tome 1. januar bi trebalo da na obe skupine ostrva dođe istovremeno. Međutim, Havajci će čekati još punih 26 sati na Novu godinu\nU nedelju, 30. oktobra prestaje letnje računanje vremena.\nOpširnije: Kraj letnjeg računanja vremena 2011\nNa današnji dan: 13. oktobar\nDatum kreiranja: četvrtak, 13 oktobar 2011 14:26\n• Meridijan u Griniču\nOpširnije: Na današnji dan: 13. oktobar\nOpširnije: Uskršnje nebo\nLetnje vreme 2011\nKinezi, Srećan Zec!


Napad bubrežnog kamenca - blogbaster - Blog.hr - komentari na post\nMožda i nije. Stvar je ionako u gledištu. Ili gledalištu ;))\nŠta bi tek bilo da se radi o opstipaciji ili debelom crijevu, koju bi količinu intergalaktičkog s....izazvao laksativ...Ovako, dalo bi se to rješiti humanitarnom kutijicom Uvinog čaja preostalom iz hladno ratovske krize smještenom u atomskom bunkeru Brooklynskog mosta na kojoj jasno piše"Otvoriti u slučaju neprijateljskog napada"\n24.04.2006. (13:24) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\nma, bmk za amere. mene zanima kaj ima s precjednikom općine\n24.04.2006. (14:37) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\nSve to već ima u vodiću kroz galaksiju za autostopere od douglas adamsa..a drago mi je da imaš mota za sf morbidni politički humor..imaš mota za sve..sve znaš..ti si sve to, čudo jedno..šta ću, ku ću, kako ću, upravi me, naređivaj..na koji način da se klanjam?\nE Frakcijo, sad si me, da prostiš, sjebala.....Ja to uopće nisam čitao....Reci mi k'o čovjek, koliko je situacija ozbiljna, koliko je slično??? NIJE VALJDA??? Nije valjda da izgleda da sam to napisao pod utjecajem nekoga, ili još gore, da je to već napisano?? Reci koliko je stvar ozbiljna, NE LAŽI MI!!!\n24.04.2006. (15:23) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\nMa nema, Frakcija pali vatru, kao po običaju. Ljubomora je ždere;) :)))) Pazi da ti Dan Brown ne ukrade ideju ;) Znaš li ti za koliko bi para on to prodavao? :)\n24.04.2006. (15:36) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\nTi si patak savremeni Newton bloga..Il možda Edison..Naseljavaju te dusi mnogih autora, briga te, patentiraj prvi..Pa bio si već i Hemingwey, i sve si..ko nadnaravna Biljana Ristić..Sve u jednom bliskom, domaćem, nadohvat ruke..autoru..Možda sam neobjektivna, pitaj nekog drugog ;)), a vodić svakako pročitaj..\n24.04.2006. (15:38) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\nhemingwAy..eto na kad ne pazim, a wulfice, tamo na mom me blogu komentiraj, tamo tamo..brzo..taman o ljubomri sam, ko da si znala..\n24.04.2006. (15:41) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\nnecemo se svadat, imas super srecu....volim duhovite ljude :-))\n24.04.2006. (17:13) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\nSmak svijeta. na splitskoj rivi sjedimo frakcija i ja ispijajući kavu. "ako ništa, na kraju bar mogu reći da sam čitala Patka" - frakcija će..."Jel ubrajaš u to i one njegove početke na blogu??" - upitah..."Naravno. Tada mi je bio najdraži." - rekla je..."Nećeš vjerovat, i meni." Srk. Srk. Tamna sjena spušta se da okupa nam lica.\n24.04.2006. (20:55) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\nvodić, maćka, ćetka, ćaćkalica, ćempres, ćićak, pićka.\n25.04.2006. (00:52) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\n(ispricavam se zbog hermeticnosti gornjega komentara. to ja frakciji...)\n25.04.2006. (00:53) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\nVodič je biće, a vodić je priručnik..Ko što npr..SvavaČica spava u spavaĆici..Sviđa mi se ovo ispričavanje zbog hermetizma..To bih i sama mogla uvesti..A, kad smo već kod rječnika, kod mene ćete često naići na srbizme, čakavštinu, vlaški i koješta..to vam je defomacija uzrokovana promjenjivim diskurzom chata...Nastojim zadržati spontanost prije svega..Patak, opet ti moja pojava plijeni pažnju publike..Što mi je činiti?\n25.04.2006. (09:17) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\nNadolazi mi komentar...evo sad će...'oće, 'oće... :)\n25.04.2006. (09:39) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\nHehe, oprostite svi ostali što vas preskačem u odgovoru na komentar, fala vam, al moram odgovorit Trici-ONA JE PRVA KOJA TVRDI DA SVRŠAVA NA MOJ BLOG I HINI ORGAZAM!!!! TO CURO!!! SAMO TI ME RAZUMIJEŠ!!!\n25.04.2006. (09:42) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\nšizoda de lux\nBLOGOVI SU SJEME SOTONE\n25.04.2006. (12:11) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\nMa patku ima nas još koji te razumijemo...Pozdrav :))\n25.04.2006. (12:32) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\nJa ne razumin. Aj sad!\n25.04.2006. (13:06) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\nThere's nothing you can do that can't be done. Nothing you can sing that can't be sung. Nothing you can say but you can learn how to play the game It's easy. There's nothing you can make that can't be made. No one you can save that can't be saved. Nothing you can do but you can learn how to be in time i da kažem..Nothing you can write that can't be written. Moje pružanje ljubavi je u ovom slučaju, na žalost ograničeno na nabijanje broja komentara i countera..;(\n25.04.2006. (13:19) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\nPoslovično, napravio si gaf. Uvijek kad postoji intencija da se ovaploti odličan uradak, nečim ga sjebeš. Ovaj puta strahom od tužbe. Pa si eminentne američke gradjane izvrgnuo ruglu mijenjajući im imena. Nemaš muda i totije Brzezinski ;)\n25.04.2006. (13:21) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\nZBIGNEW BRZEZINSKY, naravno. Misliš da sam NEPRIPREMLJEN??? Ovdje je bitnije da zvuči ko LEWINSKY!( naravno, tu riskiram tužbu ženskih udruga, i kakogod okreneš, ja mogu najebat), zato sam se dugo dvoumio da li da McNammaru nazovem McBandara ili McCantara, a da bih izbjegao tužbu židovskih udruga za antisemitizam i ignoriranje njihovog doprinosa američkoj povijesti, uključio sam dvojicu Židova, Kissingera i Weissmana iz NASA-e. Samo, mislim da će me oni ipak tužit....\n25.04.2006. (13:28) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\nPatak, sad vidim da si ipak hrabar. I zato - NE BOJ SE DRUŽE. Pružit ću ti vrhunsku pravnu pomoć. Ako i tuže, ja imam utjecaja, ODBACIT ĆEMO TUŽBU. pONAVLJAM OD-BA-CIT A NE ODBIT!!!\n25.04.2006. (13:40) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\nHvala, puno mi znači da se mogu oslonit na tebe, inače, da te upozorim, pripremi se polako, već sam dobio neizravnu prijetnju od izvjesnog bivšeg predsjednika općine da nije zadovoljan stereotipom o "njima" apropo mog prethodnog posta.....a to je lipov kurac spram onog što nas čeka sproću Američana.....I da završim: TUŽBU ĆEMO ODBACITI A NEPRIJATELJA ODBITI!\nZapravo, ja već imam plan obrane, jasno je ko dan da priču o tome kako na Zemlju pada golemi bubrežni kamenac kojeg je popišala gromna životinja iz daleke galaksije može smisliti samo čovjek pomućena razuma ili teško intoksiniran halucinogenima, a nikako netko ubrojiv i bistra uma.\n25.04.2006. (14:06) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...


četvrtak, 03. dec 2020, 06:25\nSpasavanje Memorijalnog kompleksa "Boško Buha" na Jabuci\nNepokretno dobro od izuzetnog značaja pod rednim broj 207 ZM 18 - Početkom februara 2019, dramska pedagoškinja Ivana Bogićević Leko i istoričarka dr Sanja Petrović Todosijević pokrenule su peticiju za izuzimanje Memorijalnog kompleksa "Boško Buha" od licitacije koja je zakazana za kraj meseca. U kratkom roku Peticiju su potpisale stotine građana, javne ličnosti i stručnjaci iz oblasti istorije, muzeologije, umetnosti, i pedagogije. Uoči zakazanog roka o licitaciji, stečajna uprava izostavila je iz stečajne mase prodaju Memorijalnog kompleksa "Boško Buha". No i pre te vesti, reditelj Vladimir Milovanović krenuo je u Prijepolje i na Jabuku sa krajnjom namerom da snima dokumentarni film o sudbini Memorijalnog centra, kao i o tretmanu i drugih memorijalnih centara kod nas, o tekovinama antifašizma a naručito njegove primene u nastavno naučnom programu za đake. Vladimir je kamerom zabeležio prva svedočenja žitelja tog kraja i počeo istraživanja i pripreme za realizaciju filma, a mi smo njemu pokazali deo iz "Karavana" Milana Kovačevića sniman 1976. godina na Jabuci. Evo skraćenog Kovačevićevog teksta koji prati deo emisije: "Na najvišoj tački Jabuke , na nadmorskoj visini od 1.346 metara, stoji spomenik Bošku Buhi. Sin hercegovačkog koloniste, primer neustrašivog pionira-boraca, dečak koji je 1941, kao petnaestogodišnjak uzeo pušku da se bori protiv okupatora, a već sa 17 godina bio istaknuti rukovodilac SKOJ-a i proslavljeni bombaš Druge proleterske brigade, poginuo je 27. septembra 1943, nešto niže na ovom mestu, koje je obeleženo sa 17 borova... Preko 6.000 pionira iz Jugoslavije učestvovalo je na konkursu kako treba da izgleda spomenik Bošku Buhi, a po nagrađenom crtežu devojčice Jadranke Berić iz Gornjeg Milanovca, vajarka Mira Letica izradila je spomenik na vrhu planine... Nešto niže je spomen dom izgrađen 1964, akcijom skupljanja priloga preko milion pionira širom Jugoslavije... U parku pored Doma je 8 bisti Boškovih vršnjaka, mladih boraca, narodnih heroja... Nedaleko od spomenika i doma podignut je mali grad, logor omladinskih radnih brigara na izgradnji pruge Beograd-Bar, u kojem je tokom izgradnje boravilo 14.000 brigadira..."\n- Učesnici: reditelj Vladimir Milovanović, sagovornik Bojana Andrić\n- Urednik istraživač Vesna Došen, tehn.vođstvo Svetlana Marinković i dežurna posada Studija 3, dizajner svetla Dobrivoje Marković, snimatelj zvuka Aleksandar Janošević, kamermani Slobodan Momčilović, Miodrag Vorkapić, Darko Dokmanović, Milan Nešić, organizator Gordana Grdanović, video mikser Sofija Trifunović, reditelj Milan Jovanović; grafička obrada Milena Marković, montažer Ljubomir Plavljanić, urednik Bojana Andrić\n- Snimano 04.03.2019, premijerno emitovano 12.04.2019; Redakcija za istoriografiju\nO istom - devetnaest meseci posle - Kada je zahvaljujući pokrenutoj peticiji, otkazana prodaje objekata Memorijalnog kompleksa "Boško Buha", bez obzira na sve inicijative i apele upućene nadležnim institucijama još uvek se nije počelo sa radom na rekonstrukciji. Iako je zgrada u lošem stanju, nije potpuno uništena, potrebna je sanacija krova koji bi mogao da se obnovi uz materijalna ulaganja. Ali zbog nerešenih imovinsko-pravnih odnosa, nema ni ulaganja, ni obnove objekata i novih programskih aktivnosti na Jabuci.\n- Snimatelj Dušan Živković, asistent Vladimir Vesković, snimatelj zvuka Ziran Stanojević, rasvetljivač Zoran Đorđević, organizator Gordana Grdanović, grafička obrada Milena Marković, montažer Nada Dodig Zildžić, autor Bojana Andrić\n- Snimano 15.10. 2020, premijerno emitovanje; Redakcija za istoriografiju


13.03.2017., 03:36 #26\nI 1 i 2.....Ljudi smo,nismo mi nikakvi ni veliki gresnici ni sveci.samo obicni forumasi.Ti si ocigledno vrlo mlad momak......\n19.03.2017., 19:25 #27\nDa morate da birate, da li biste radije:\n21.03.2017., 00:00 #28\n21.03.2017., 01:41 #29\n21.03.2017., 07:16 #30\n21.03.2017., 08:39 #31\nDobar glas je bitan zbog potomstva. Dobar zivot je bitan zbog tebe samog, jer ako se sve vjecito vraca onda ces se opet roditi i prozivjeti ovaj isti zivot, pa je bolje da u njemu postignes sto bolje rezultate kako bi, kad se ponovo rodis, mogao opet isto da dozivis (ili prezivis: jer dati patnji smisao je neka vrsta trijumfa nad patnjom, a trijumf je sreca).\nA ako je narod stoka, i ako ostavlja takav utisak na tebe da ne zelis vise da se spominje tvoje ime ni kod tvog potomstva ni kod onih ljudi koji nisu stoka, onda je stoka trijumfalno odrezala tvoj skalp i ponizila te i pogazila svojim nogama.\n21.03.2017., 08:54 #32\nPoslednji put ažurirao/la __besan_# : 21.03.2017. u 08:58\n21.03.2017., 11:06 #33\n21.03.2017., 23:45 #34\n22.03.2017., 00:42 #35\nPatnja je uzdignuta na stepen bozanstva, i istrosena ovca je svima milija od one koja gleda naprijed.\nPoslednji put ažurirao/la User Unfriendly : 22.03.2017. u 00:48\n22.03.2017., 02:15 #36\nPoslednja poruka: 05.12.2008., 02:13


U jeku pandemije: Hrvatska policija u BiH ilegalno prebacila 15 migranata - TK PORTAL\nMukhtar Ahmat iz Pakistana i još 14 za sada neidentifikovanih migranata ilegalno je jučer ujutro iz Hrvatske prebačeno u BiH, saznaje “Žurnal“.\n“Dva sata iza ponoći grupa od petnaest migranata ušla je u privremeni prihvatni centar Miral”, potvrđeno je iz Službe za poslove sa strancima BiH.\nTokom srijede, slovenačka policija je, na osnovu readmisije predala Mukhtara hrvatskoj policiji. No, nekoliko sati kasnije, Mukhtar je pronađen na teritoriji BiH, u privremenom prihvatnom centru Miral u Velikoj Kladuši. Zvanično, hrvatske sigurnosne agencije nisu migranta putem readmisije prebacile u nadležnost policijskih agencija u BiH, što znači da su ga hrvatski policajci samo ilegalno prebacili na teritoriju BiH, jer je on od jučer formalno-pravno bio u nadležnosti Policije Republike Hrvatske. S njim je prebačeno još najmanje četrnaest migranata koji su jutros u dva sata preskočili ogradu i ušli u Miral, navodi “Žurnal“.\nPrema informacijama sigurnosnih agencija BiH, migrante su hrvatski policajci jučer dovezli u dva kombija, dok je u trećem kombiju bio samo jedan migrant. Svi oni su izbačeni na granici sa BiH. U Miralu je jutros, prema informacijama “Žurnala“, zavladala panika kada je redovnom inspekcijom utvrđeno da ima “viška” migranata, naročito zbog nemogućnosti izolacije u slučaju koronavirusa. U MUP-u USK su nam saopćili da imaju informacija da je veća grupa migranata jutro u zoru ušla u Miral.