Opljačkana najstarija srpska glumica | Mondo Portal\nBranka Veselinovic opljackana pljacka\n27. januar, 09:59\nOpljačkana najstarija srpska glumica 10 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nZvezde i tračevi 24.04.2019. / 14:59\nAutor mondo.rs 24.04.2019. / 14:59\nNaime, u novom broju magazina "Bazar", čuvena dramska umetnica otkrila je da je njen dom u centru Beograda nedavno opljačkan i da su joj uzete stvari za koje je vezuju vredne uspomene. Veselinović je rekla da je među stvarima koje su opljačkane i ključ Grada Novog Sada.\n"Prirodi i Bogu mogu da zahvalim što u 101. godini imam duh koji nije star i što sam često okružena ljudima. Često primam goste, nekada u toku jednog dana imam i po nekoliko poseta. Niko ne dolazi kod mene zbog moje mladosti ili starosti, nego zato što je moj dom svojevrstan muzej. Samo u jednoj od soba ranije je bilo oko 700 lutaka. Veći deo poklonila sam različitim ustanovama. Svaki detalj u ovome domu ima svoju priču i vrednost koja je za mene neprocenjiva", rekla je Branka Veselinović za ovaj magazin.\nDodala je da je pljačku prijavila nadležnim organima\n"Sada je sve u njihovim rukama. Zbog toga ne želim mnogo da pričam na tu temu i verujem da će nadležni organi uspešno rešiti taj slučaj", kazala je Veselinović i dodala da je uvek u životu, pa tako i sada nepopravljivi optimista.\nglumice opljačkana pljačka pljačkaši\n25.04.2019. / 15:43\nБранка је легенда постала за живота! Бистра глава, духовита, све лепе особине које би сви требали да имамо, где би нам био крај? Желим јој добро здравље!\n25.04.2019. / 01:05\n24.04.2019. / 15:16\nNikad cuo za nju, ali iskreno.\nUpravo gledate Corona: Nikad me neće razdvojiti od Rimskog! 2 Inštagram Pre 21 h Corona danas sa nama priča o prijateljstvu sa Rimskim, ljubavi sa Jovanom i hitovima koje je nizao u godini za nama!...\nUpravo gledate Marko Brun o projektu "kvART": Umetnost iz srca grada 0 Zabava video Pre 7 min O projektu "kvART" razgovarali smo sa umetničkim konsultantom i vlasnikom galerije Štab, Markom Brunom.


eu.me - Poglavlje 26. Obrazovanje i kultura\nPoglavlje 26 obuhvata oblast obrazovanja i obuke, mlade i sport, kulturu, pristup obrazovanju, programe i druge EU instrumente. Ove oblasti su u nadležnosti zemalja članica koje ih sprovode u duhu saradnje i poštovanja preporuka u ovoj oblasti.\nObrazovanje i obuke: Oblast obrazovanja i obuke obuhvata modalitete, razvoj i aktuelni strateški okvir saradnje zemalja EU, ključne inicijative otvorene metode koordinacije (OMC) i strateške ciljeve evropskog okvira saradnje u oblastima obrazovanja i obuke ET 2020. Prioritet ovog okvira je Princip cjeloživotnog učenja i mobilnosti koji će se promovisati kroz program Erasmus+. Ovaj program naslijedio je program za obrazovanje u kojima je Crna Gora do sada učestvovala – Tempus, Erasmus Mundus i Program za cjeloživotno učenje, program Mladi u akciji, kao i program Žan Mone koji podstiče upoznavanje s procesom evropske integracije u svim oblastima kroz kreiranje nastave i istraživanja u oblasti evropske integracije u i izvan Evropske zajednice, zadržavajući principe svih dosadašnjih programa. Crna Gora je dio Erasmus programa od 2014. godine. i učešće u ovom programu omogućilo je dalji nastavak reformi u sistemu visokog obrazovanja, snaženje ljudskih resursa za učešće u EU programima, povezivanje sa renomiranim EU institucijama, kroz veliki broj projekata izgradnje kapaciteta.\nProgram Erasmus+ nastaviće da promoviše međunarodnu dimenziju aktivnosti, višejezičnost, ravnopravnost i inkluzivni pristup obrazovanju.\nOmladinska politika: EU Strategija za mlade (2019-2027) je osmišljena u cilju stvaranja jednakih mogućnosti obrazovanja i učešća na tržištu rada za mlade ljude širom Evrope, kao i podsticanja da postanu aktivni građani društva. Strategija se sprovodi kroz saradnju sa zemljama članicama, strukturirani dijalog, omladinski rad i promoviše proaktivno učešće mladih u svim strukturama evropskog društva, povećanje njihove mobilnosti i interakcije kroz podršku razmjena, inicijativa i aktivnosti u polju djelovanja mladih.\nKultura u EU: Iako je glavni adut Evrope u bogatstvu različitih kultura, odnosno jezika, književnosti, pozorišta, filma, plesa, umjetnosti, arhitekture određenih država ili regiona, EU ponosno ističe zajedničko kulturno nasljeđe. Crna Gora učestvuje u programu Kreativna Evropa 2014-2020 koji objedinjava dosadašnje programe Kultura 2007-2013, MEDIA i MEDIA MUNDUS. U fokusu ovog programa je pospješivanje privredne i društvene uloge kulture i kreativnih industrija kroz sufinansiranje projektnih aktivnosti, dok su specifični ciljevi očuvanje kulturnog i lingvističkog diverziteta u Evropi, jačanje finansijskih kapaciteta i konkurentnosti kulturnih i kreativnih sektora i promovisanje transnacionalne cirkulacije radova i mobilnosti kulturnih stvaralaca.\nPoglavlje 26 – Obrazovanje i kultura otvoreno je i privremeno zatvoreno 15. aprila 2013. godine na Međuvladinoj konferenciji u Briselu, bez mjerila za otvaranje i zatvaranje poglavlja.\nMinistarstvo prosvjete je nadležno za planiranje, implementaciju i reviziju obrazovne politike u Crnoj Gori. Kreiranje obrazovne politike uključuje saradnju svih relevatnih aktera koji su posredno ili neposredno odgovorni za obrazovanje, kao što su nadležna ministarstva, nevladine organizacije i druge institucije, među kojima su: Agenicja za kontrolu i obezbjeđenje kvaliteta u visokom obrazovanju, Nacionalni savjet za obrazovanje, Savjet za visoko obrazovanje i Savjet za kvalifikacije; Odbor za opšte obrazovanje, Odbor za stručno obrazovanje i Odbor za obrazovanje odraslih kao tijela Nacionalnog savjeta koji su zasnovani na principu socijalnog partnerstva; Centar za stručno obrazovanje, Ispitni centar Zavod za udžbenike i nastavna sredstva i Uprava za mlade.\nMinistarstvo kulture je nadležno za kreiranje i sprovođenje kulturne politike. Nacionalni program razvoja kulture 2016 – 2020 predstavlja dugoročnu projekciju reformi kulturne politike Crne Gore i obuhvata kulturnu politiku Evropske unije, Ujedinjenih nacija, UNESCO-a i Savjeta Evrope. Vlada Crne Gore osnovala je Nacionalni savjet za kulturu koji prati stanje u određenim oblastima i aktivnostima na polju kulture i pomaže razvoj i implementaciju zakona koji se tiču kulture.\nMinistarstvo sporta i mladih je nadležno za implementaciju Strategije za mlade 2019-2027.\nOsim već pomenutih ministarstava, u radnoj grupi su i predstavnici Kancelarije za evropske integracije, Ispitnog centra Crne Gore, Zavoda za zapošljavanje Crne Gore, Zavoda za školstvo, Odbora za evropske integracije u Skupštini Crne Gore, Unije poslodavaca Crne Gore, Privredne komore Crne Gore, Sindikata prosvjete Crne Gore, Saveza sindikata Crne Gore, Univerziteta Crne Gore, Univerziteta Donja Gorica, Univerziteta Mediteran, Studentskog parlamenta Univerziteta Crne Gore, Narodnom muzeju Crne Gore, Centralne narodne biblioteke „Đurđe Crnojević“, Centru savremene umjetnosti Crne Gore, Crnogorske kinoteke, Nevladine organizacije Centar za demokratsku tranziciju, Nevladine organizacije Crveni krst Cetinje, Nevladine organizacije Crnogorska književna zadruga, Nevladine organizacije Centar za građansko obrazovanje i Nevladine organizacije Tolerancija.\nAktivno uključivanje naše zemlje u okvir obrazovne politike EU, obezbjeđuje mogućnost cjeloživotnog učenja; dugoročnu mobilnost; kvalitet i efikasnost obrazovanja i obuke; povećanje kvaliteta i efikasnosti obrazovanja; osposobljavanje u skladu s novim zahtjevima savremenog društva; kreiranje visokokvalitetnog obrazovanja dostupnog svakom pojedincu u skladu s njegovim potencijalom; poboljšanje uspjeha studenata i njihovih kompetencija zasnovanih na primijenjenom i praktičnom znanju; poboljšanje školske infrastrukture, profesionalnog znanja i kompetencija nastavnika; razvijanje sistema praćenja i unapređenja kvaliteta obrazovanja u školama; poboljšanje kvaliteta udžbenika i nastavnih sredstava; jačanje partnerstva roditelja, institucija i lokalne zajednice; poboljšanje kvaliteta života svakog pojedinca; obezbjeđenje jednakosti i socijalne uključenosti; ekonomski i demokratski razvoj; dostupnost obrazovanja i osposobljavanja svima u pogledu cjeloživotnog učenja, bržeg zapošljavanja, napretka u karijeri, mobilnosti stanovništva i društvene jednakosti; otvaranje društva i države prema svijetu na polju obrazovanja i kulture u cilju bržeg povezivanja rada i društva. Konačno, Crna Gora ulaskom u Evropsku uniju obezbjeđuje svojim građanima pravo na slobodno kretanje, rad i život na prostoru Evropske unije.\nCilj Crne Gore je da do dana ulaska u EU osnuje Agenciju za programe EU kako bi unaprijedila kvalitet u obrazovanju i pospješila kvalitet na svim nivoima. Kontinuirano se radi na ispunjavanju ciljeva Strategije Evropa 2020, posebno onih koji se odnose na povećanje obuhvata djece predškolskim vaspitanjem, bolju usklađenost obrazovanja i potreba tržišta rada i jačanju internacionalizacije. Za oblast sporta, koji će, takođe, biti obuhvaćen u programu Erasmus+, prioritet je saradnja i umrežavanje organizacija za sport i podrška projektima koji na indirektan način mogu da doprinesu ublažavanju društvenih i ekonomskih aspekata fizičke neaktivnosti.


Psihološki profil "bira" bolest - Portal Moj pedijatar\nPsihološki profil “bira” bolest\nU narodu se često čuje “razboleo se zbog loših misli”, “bolestan je jer je stalno utučen i sve vidi crno”, “potonule su mu sve lađe, pa se sad to odrazilo i na zdravlje”…\nIako smo svedoci da loše raspoloženje u priličnoj meri utiče na psihičko stanje većine ljudi, nema jedinstvenog odgovora stručnjaka koliko psihološki profil utiče i na nastanak određenih organskih bolesti. Tvrdnja da karakter ličnosti određuje od koje će neko bolesti bolovati nema do kraja naučno utemeljenje.\nNEUROTIČNI, IMPULSIVNI I AGRESIVNIOd srčanih bolesti češće oboljevaju i neurotične osobe. Za njih je karakteristično da su sklone astmi, glavoboljama, ulkusnim bolestima i depresiji. Za nastali problem neurotičari uvek krive sebe, dok su prema drugima na distanci, umesto da ih zamole za pomoć. Zbog takvog ponašanja često su pod stresom, što im slabi imunitet. I impulsivni imaju dva do četiri puta veće šanse da dobiju čir na želucu. Oni na stres reaguju povećanim lučenjem hlorovodonične kiseline, koja donekle i kumuje nastanku ove bolesti. S druge strane, agresivne osobe sklone su infekcijama. Zapaljenski procesi ubrzavaju taloženje masnih kiselina na zidovima krvnih sudova, zbog čega su kod agresivnih aterosklerotične promene izraženije, pa se i kardiovaskularne bolesti češće javljaju. Osim toga, agresivnim tipovima ličnosti sporije zarastaju rane i skloniji su depresiji – objašnjava naša sagovornica.\n– Ulkus, ili čir na želucu i dvanaestopalačnom crevu nastaje kao posledica preovladavanja agresivnih faktora, nad faktorima koji štite sluzokožu digestivnog trakta. A nemogućnost adekvatnog pražnjenja agresije predstavlja ključni faktor za nastanak ove bolesti. Zapravo, ulkus je sa razlogom i dobio ovo ime. Naziv označava grizlicu, jer “grize sam sebe”, svoju sluzokožu, zato što ne može da “grize druge”!?\n– Da li će neko biti bolestan ili zdrav, da li će živeti duže ili kraće umnogome zavisi i od toga da li je optimista, pesimista, neurotičan, anksiozan, impulsivan, agresivan ili savestan tip ličnosti. Za optimiste važi pravilo, da zbog toga što život posmatraju kroz “ružičaste naočare”, u proseku žive sedam i po godina duže u odnosu na pesimiste. Osim toga, imaju 55 odsto veću šansu da umru prirodnom smrću, a ne od posledica bolesti. Po jednoj teoriji duže žive jer imaju veću volju za životom, dok druga teorija ističe da se optimisti više druže sa drugim ljudima, zbog čega imaju niži nivo stresa, pa manje i oboljevaju.\n– Pesimistične osobe, koje sve posmatraju u tamnim tonovima, imaju 19 odsto veću šansu da umru pre vremena u odnosu na optimiste. Pesimistične i anksiozne osobe, u odnosu na druge tipove ličnosti, imaju veću šansu da obole i od Parkinsonove bolesti. Anksiozni imaju i trostruko veću šansu da obole od visokog krvnog pritiska, jer imaju viši nivo stresa u odnosu na druge. Anksiozni su češće i pušači. Žene su posebno sklone anksioznosti, zbog čega imaju viši krvni pritisak, povišen holesterol i češće pate od srčanih bolesti. Izračunato je i da posle deset godina lečenja, od srčanih bolesti umire 27 odsto anksioznih, u odnosu na sedam procenata iz drugih grupa tipova ličnosti.\n– Može se reći da savesne osobe žive duže od ostalih, jer više vode računa o sopstvenom zdravlju. One, uglavnom, ne vode rizičan život već brinu od svom pritisku, holesterolu, masnoćama u krvi… Imaju razvijen duhovni deo ličnosti i najređe oboljevaju od ma koje bolesti.


IJZ: Četvoro ljudi umrlo, 422 nova slučaja infekcije SARS-CoV-2 | PCNEN\nObjavljeno: 21.10.2021, 15:29h\nLaboratorije Instituta za javno zdravlje Crne Gore (IJZCG) i druge javne i privatne laboratorije koje se bave dijagnostikom infekcije novog koronavirusa su tokom jučerašnjeg dana (srijeda, 20.10.2021. godine) završile analizu i IJZCG dostavile rezultate 2 852 uzorka na novi koronavirus.\nUkupno je dijagnostikovano 422 novopozitivnih slučajeva infekcije SARS-CoV-2.\nUkupan broj preminulih povezanih sa COVID-19 infekcijom u Crnoj Gori od početka pandemije je 2054.\nCrna Gora 5038\nNajviša dnevna temperatura od -1 do 12 stepeni\nU prvom dijelu dana biće u Crnoj Gori pretežno sunčano. Popodne ili krajem dana postepeno će se povećavati oblačnost. Tokom noći u južnim, a ponegdje i centralnim djelovima zemlje padaće kiša.


01.09.2006., 17:16 #1\nDragi prijatelji, želim da vam se pohvalim novim portalom : TourOut\ni da zamolim zainteresovane da mi pomognu u razvoju fourma.\n03.09.2006., 08:51 #2\n04.09.2006., 19:54 #3\n04.09.2006., 20:06 #4\n05.09.2006., 06:58 #5\n05.09.2006., 06:59 #6\n12.09.2006., 13:32 #7\nili svoj materijal. Detaljnije ovde: http://www.ocili.com/forum/index.php?topic=1291.0\nTurizam je razvio mnoge banana zemlje koje su sada daleko ispred nas. Srbija ima dosta potencijala koji su neiskorišćeni ili loše iskorišćeni, pa je tome namenjen čak i jedan ceo podforum:\n12.09.2006., 17:23 #8\nSolidan izbor fotografija iz Srbije imaš na\n- www.trekearth.com i\n13.09.2006., 11:33 #9\n13.09.2006., 23:17 #10\n......Gradski vodič grada Londona na jednom CD-u......\nTuristički vodiči su Alisa Stone i James Dobin koji predstavljaju i naratore u filmu o svakom delu grada,iznoseći sve informacije karakterističnu za mesto koje predstavljaju,bilo da je reč o poseti muzeju,predstavljanju gradskog trga,nekog monumentalnog spomenika ili metroa u gradu,aerodroma ,hotela i jos niz korisnih informacija kako za one koji planiraju posetu tako i za one kojima je posao turističkog vodiča jako blizak.\nUkupno ima 320 posećenih mesta,560 turistićki korisnih informacija predstavljenih u periodu od 180 minuta programa na srpskom jeziku.\n14.09.2006., 16:19 #11\nOriginal postavio hasek\n22.09.2006., 00:54 #12\n26.09.2006., 17:24 #13\n18.05.2009., 19:53 #14\n19.05.2009., 17:42 #15\nAko hoces da to na nesto lici,moras da imas i srpsku,a bilo bi pametno i spansku verziju.Jeste mnogo za prevodjenje,ali kvalitet nema cenu.Kvalitet,kvalitet i kvalitet.To su najvaznije tri stvari u svemu.\nAutor MEGRA u forumu Vojska, policija i avijacija\nAutor 1234 u forumu Fakulteti


Vesti > RECIKLAŽA U SLUŽBI HUMANOSTI\nTokom celog decembra trajala je akcija "STARO DONESI, NOVOgodišnje odnesi" tokom koje su građani Pančeva donosili elektronski i električni otpad u namenski kontejner koji je bio postavljen an parkingu najvećeg Tržnog centra u Banatu, AVIV Retail Parka. Kako bi motivisali Pančevce da se u što većem broju priključe prikupljanju ove vrste opada, zakupci su delili vredne nagrade: vrednosne vaučere, kozmetičke tretmane, nameštaj, belu tehniku... Na kraju je "BiS Reciklažni centar" u vrednosti prikupljenog otpada uplatio humanitarnu pomoć na ime nastavka lečenja devetogodišnje VAsilise koja je nastradala u požaru prošle godine.\nNa predlog Danke Gladović, iz menadžmenta AVIV Parka, akcija se nastavlja i u februaru. Naime, ideja je da se svakog meseca prikuplja elektronski i električni otpad koji bi se kasnije otkupljivao na ime donacija za one sugrađane kojima je fiannsijska pomoć najpotrebnija zbog lečenja. Tako će februarska akcija biti posvećena četrnaestogodišnjem Nemanji Jeremiću koji je rođen kao nedonošče u 6. mesecu i koji je - preživeo. Na žalost, godinu dana kasnije, konstatovana mu je teška dijagnoza, između ostalog, i cerebralna paraliza. Njegova majka je upornom dugogodišnjom borbom i lečenjem koje je podrazumevalo tri komplikovane i veoma skupe operacije, uspela da mu pomogne da stane na noge i pomalo koristi štake kako bi napravio po koji korak. Da bi konačno prohodao potrebna mu je još jedna operacija u Rusiji koja je bila zakazana za septembar 2011. ali na koju, nažalost, nije otišao jer nisu uspeli da sakupe sredstva.\nZahvaljujući AVIV Parku i BiS Reciklažnom centru, ali i SVIM Pančevcima koji se donošenjem elektronskog i električnog otpada priključujju ovoj akciji, sakupiće se dodatna finansijska sredstva koja će pomoći Nemanju na mukotrpnom putu ozdravljenja.


INTERPRETACIJA USPJEŠNOSTI PODUZEĆA KOESTLIN D.D. NA TEMELJU ANALIZE FINANCIJSKIH IZVJEŠĆA | repository.vsmti.hr\nPerdedaj, A. (2019). INTERPRETACIJA USPJEŠNOSTI PODUZEĆA KOESTLIN D.D. NA TEMELJU ANALIZE FINANCIJSKIH IZVJEŠĆA (Undergraduate thesis). Retrieved from https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:165:945348\nPerdedaj, Anamarija. "INTERPRETACIJA USPJEŠNOSTI PODUZEĆA KOESTLIN D.D. NA TEMELJU ANALIZE FINANCIJSKIH IZVJEŠĆA." Undergraduate thesis, Virovitica College, 2019. https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:165:945348\nPerdedaj, A. (2019). 'INTERPRETACIJA USPJEŠNOSTI PODUZEĆA KOESTLIN D.D. NA TEMELJU ANALIZE FINANCIJSKIH IZVJEŠĆA', Undergraduate thesis, Virovitica College, accessed 16 April 2021, https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:165:945348\nPerdedaj A. INTERPRETACIJA USPJEŠNOSTI PODUZEĆA KOESTLIN D.D. NA TEMELJU ANALIZE FINANCIJSKIH IZVJEŠĆA [Undergraduate thesis]. Virovitica: Virovitica College; 2019 [cited 2021 April 16] Available at: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:165:945348\nA. Perdedaj, "INTERPRETACIJA USPJEŠNOSTI PODUZEĆA KOESTLIN D.D. NA TEMELJU ANALIZE FINANCIJSKIH IZVJEŠĆA", Undergraduate thesis, Virovitica College, Virovitica, 2019. Available at: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:165:945348\nCite this item: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:165:945348\nTitle INTERPRETACIJA USPJEŠNOSTI PODUZEĆA KOESTLIN D.D. NA TEMELJU ANALIZE FINANCIJSKIH IZVJEŠĆA\nTitle (english) INTERPRETATION OF THE PERFORMANCE OF KOESTLIN D.D. BASED ON THE ANALYSIS OF THE FINANCIAL STATEMENTS\nAuthor Anamarija Perdedaj\nCreated on 2019-09-30 10:18:51


Tema: Zašto su roditelji besni na škole?\nRadim u prosveti 20 godina, poslednje četiri kao direktor (onaj koji se u komentarima pojavljuje kao "mali bog","nemoralan",""korumpiran"....). Primećujem da je javnost a posebno roditelji učenika izuzetno neprijateljski nastrojeni prema nastavnicima svoje dece i naravno direktorima. I jedni i drugi imaju daleko manja prava, nego npr. pre desetak godina, ali opet - nešto nije u redu. Šta god radili - nije dobro! Ako ne radimo - opet nije dobro. Možda sam subjektivna ali mi se čini da postoji jedan vrlo ružan odnos prema prosvetnim radnicima, pa me interesuje: zašto? Možda se nešto da ispraviti!\nRe: Zašto su roditelji besni na škole?\nOriginal postavio Školarka Radim u prosveti 20 godina, poslednje četiri kao direktor (onaj koji se u komentarima pojavljuje kao "mali bog","nemoralan",""korumpiran"....). Primećujem da je javnost a posebno roditelji učenika izuzetno neprijateljski nastrojeni prema nastavnicima svoje dece i naravno direktorima. I jedni i drugi imaju daleko manja prava, nego npr. pre desetak godina, ali opet - nešto nije u redu. Šta god radili - nije dobro! Ako ne radimo - opet nije dobro. Možda sam subjektivna ali mi se čini da postoji jedan vrlo ružan odnos prema prosvetnim radnicima, pa me interesuje: zašto? Možda se nešto da ispraviti!\nKada god se u medijima pojavi neka vest vezana za škole, komentari čitalaca su uvek isti: -(oko fizičkog i psihičkog nasilja nad nastavnicima od strane dece) "nastavnicima i treba da bude loše, jer kada sam ja išao u školu, taj i taj nastavnik je bio sadista, e pa neka sada oni vide kako je to kada si nemoćan;" ostali čitaoci aplaudiraju, navodeći nastavnike-sadiste koji su njima predavali -(oko ekskurzija) "nastavnici neprekidno izmišljaju neke ekskurzije samo da bi od roditelja izmuzli što više para, jer za jedan taj dan ekskurzije dobiju kao dnevnicu npr. pola plate"\nkoliko se ja sećam, ekskurzija je jednom godišnje, a pri tome si odgovoran za svih (bar stotinu) đaka iz škole koji idu sa tobom, a od njih bar polovina jedva čeka da se napiju i prave svinjarije\n-(oko štrajkova, gde je jedan od uslova uvek i plata) "šta će nastavnicima tolike plate kada su veće od plata đubretara koji pošteno zarađuju za život"; naravno nastavnici imaju fakultetsku stručnu spremu, a đubretari završenu osnovnu školu; "pa šta, nastavnici vole školu i da uče, njima je prijalo da idu tih dodatnih 8-10 godina na fakultet"\nNa to se nadovezuje i situacija gde je radno mesto nastavnika vrlo privlačno zbog osigurane redovne plate (škola definitivno neće otići u stečaj) tako da svi gledaju da za svoje dete sa fakultetom nađu vezu da se zaposli kao nastavnik, a ko nije imao dovoljno dobru vezu ljuti se...\nRazumem ja da su ljudi frustrirani, da imaju nesiguran posao (za razliku od prosvetara), ali mi je nelogično da sve svoje frustracije leče u školi svoje dece. Neću podsećati na period kada niko nije hteo u prosvetu (ko da radi za toliku platu?!), te su tamo završili samo oni koji zaista vole svoj posao (moj stav) ili oni koji nisu bili nizašta drugo (stav javnosti). Ljudi će beskrajno biti zahvalni ako im neki automehaničar popravi auto (naravno treba i častiti čoveka), ali ako neko pokušava da nauči dete određenim znanjima ili moralnim vrednostima (ne daj Bože) pojavljuje se varijanta: On za to prima platu ili: Oni definitivno nemaju pojma, moje dete ima da bije ako ga neko dira!!!\nOriginal postavio Školarka Razumem ja da su ljudi frustrirani, da imaju nesiguran posao (za razliku od prosvetara), ali mi je nelogično da sve svoje frustracije leče u školi svoje dece.\nPa tu se vraćamo na onu priču o moći/nemoći. Sa (ovakvim kakvo je ispalo) uvođenjem "dečjih prava" u naše škole, nastavnici su postali nemoćni, i onda su idealne žrtve za isfrustirane odrasle/roditelje. Jednostavno je u pitanju potreba da onaj jači dominira nad slabijim, kao u čoporu vukova, a nastavnici su pali na toj lestvici dominacije.\nTu je i ona priča o nastavniku-sadisti i "sadisti". Većina odraslih je poslednji kontakt sa školom imala kada su bili tinejdžeri, po definiciji buntovnici koji su u sukobu sa nastavnicima, i sećaju se nastavnika po negativnim osećanjima, da su im stali/stajali na žulj, i ta trauma nije nikada razrešena. Tako da kada sada dolaze u kontakt sa nastavnicima, prva asocijacija im je "to su oni grubi gunđavi ljudi koji MUČE jadnu dečicu" i odmah krenu da reže.\nNa može se sve pravdati traumama iz prošlosti!!!\nZaista se i dalje nadam da će tema iziritati nekog roditelja da mi kaže šta je to što izaziva njihovo nezadovoljstvo! Možda ja samo ne mogu da ukapiram... Ipak sam samo prosvetni radnik!\nOno što znam: u školama rade ljudi koji VOLE decu!!! U suprotnom ne bi preživeli ni mesec dana.\nZahtevi roditelja su sledeći:\n* da dete bude Vukovac (ili barem odličan učenik);\n* da se detetu praštaju dečiji nestašluci (ako je njihovo) ali ni slučajno drugoj deci;\n* da ne mora puno da uči (samo gubi vreme);\n* da umesto nastavnika daju ocene ili barem objasne istom kako on nema pojma;\n* da odmah reaguje prosvetna inspekcija ukoliko im nešto nije po volji itd...\nOno što nijedan roditelj do sada nije iskoristio je da napiše prigovor na ocenu i da učenik pred nezavisnom komisijom odgovara posle 72 sata. Zašto? Verovatno da se deca ne bi traumirala!!!\nДа се прикључим расправи као колега\nПрво, ствари не треба уопштавати јер су у неким случајевима родитељи оправдано незадољни, а постоје и ситуације када нису у праву.\nУ оба случаја кривац је сакривен - људи који би требало да осмисле образовни систем. Они нису способни или не желе да успоставе јасна правила. Погледајте ове застареле прописе о оцењивању и слично, који су крајње уопштени и могу да се тумаче на милион начина. То вам је као на фудбалској утакмици - ако судија дозволи мало грубљу игру, не санкционише грубе стартове и нема јасан критеријум суђења играчи то брзо схвате и након кратког времена утакмица постаје колосеум са гладијаторима.\nНаградно питање гласи: коме то одговара?\nOriginal postavio Školarka Zahtevi roditelja su sledeći:\nOno što meni mnogo više smeta je situacija gde to sve isto radi drugi nastavnik a ne roditelj.\nNisam znao da ta mogućnost uopšte postoji.\nPoslednji put ažurirao/la Jukie : 10.01.2010. u 20:18\nRazlog: izbrisao par rečenica\nNije tacno da nisu zadovoljni ako dete nije vukovac i to sve sto ste napisali. U mom proslom razrednu njih 5 od 30 djaka je imalo 5 iz matematike, bilo je tu i negativnih ALI NIKO nije ni reci rekao protiv tog profesora niti od dece niti od roditelja iz razloga zato sto je posten i lepo objasnjava i koliko toliko je realno gradivo.\nLjut sam kada dobijem npr. dvojku iz fizike iz lekcije o nekim strujnim kolima koja su se koristila u starim televizorima KOJA SE NE PROIZVODE VEC 5 GODINA!!! vise ih ne mozes naci da kupis. I tim zastarelim stvarima npr. iz hemije itd.\niznervirao sam se dok sam ovo pisao Odgovorite sa citatom\nOriginal postavio Boj4n Nije tacno da nisu zadovoljni ako dete nije vukovac i to sve sto ste napisali. U mom proslom razrednu njih 5 od 30 djaka je imalo 5 iz matematike, bilo je tu i negativnih ALI NIKO nije ni reci rekao protiv tog profesora niti od dece niti od roditelja iz razloga zato sto je posten i lepo objasnjava i koliko toliko je realno gradivo.\nTvoj uzorak od 30 ljudi nije reprezentativan. Ja sam bio na hospitovanju u nekoliko škola (studenti moraju da prisustvuju časovima) a par puta i na zameni (dakle imam uzorak od šezdesetak odeljenja), i svako odeljenje (u jednoj istoj školi) je posebna priča što se tiče svega pa i međuljudskih odnosa, a kada se još upoređuju različite škole one su kao nebo i zemlja (jer se tu onda razlikuju i nastavnici koji im predaju a ne samo đaci). Drugo, ti pričaš o profesoru matematike. Matematika (kao i fizika) ima u narodu malo poseban status u odnosu na ostale predmete, jer ima reputaciju da je užasno teška, i "nije sramota imati malu ocenu iz matematike". Sa druge strane od recimo nastavnika muzičkog, fizičkog i likovnog se poprilično očekuje da većina đaka ima petice, "jer nije svako stvoren da crta, peva, skače itd." iako nije svako stvoren ni za fiziku i matematiku pa se tu itekako dobijaju jedinice i dvojke. Mi biolozi smo negde na sredini ali se u svakom slučaju očekuje da pametno i dobro dete ima pet iz biologije. U bar jednoj školi je bio baš veliki pritisak da svi živi imaju što više petica (kako bi se upisivali u gimnazije i medicinske škole jer su "dobra i pametna deca"), iako su objektivno polovina tih petica bile stabilne četvorke (tj. nisu to bili trojkaši nego im nedostaje oko pola ocene za 5-, i oni jesu dobra i pametna deca ali jednostavno za peticu stvarno treba da budeš u gornjih 10-15 odsto populacije).\nSvaka ti cast ako biologiju mozes oceniti brojevima , mene je moja nastavnica iz biologije "mrzela" a nzm zasto, bio sam dobar na casu, relativno aktivan ali njoj se nesto nisam svideo i namerno mi je postavljala teza pitanja nego drugim ucenicima i na kontrolnom je vise obracala paznju na mene (da ne prepisujem) od drugih. Pa iz tog razloga su mi morali doci roditelji i onda se smirila. A sada na ulici od mene jedino moze ocekivati saku u glavu ako mi nesto kaze...\nI DAJ BOZE da malo smanje gradivo kao sto pricaju na televiziji, ucimo potpuno nepotrebne stvari (to kazu i neki profesori, vecinom mladji)...\nIma puno stvari koje ne funkcionišu u obrazovanju kako treba, i to ne osporavam. Nastavni planovi i programi su zastareli i preobimni. Mnogim nastavnicima (posebno starijim) je jako teško da primenjuju savremene nastavne metode (dobro organizovan čas može da bude sjajan!) Primenljiva znanja učenika su na jako niskom nivou... Sve to stoji.\nProblem je što ne postoje jasno definisani standardi i kompetencije i za nastavnike i za učenike. Postoji pravilnik o ocenjivanju koga se niko ne pridržava (ne bi se dopao učenicima), po kome jednostavna reprodukcija znanja nosi ocenu vrlo dobar 4. (a to je maksimum koji se u našim školama traži).\nObjektivno ne postoje mehanizmi za kontrolu izvršavanja radnih obaveza, ni nastavnika, ni učenika. Ne možete kazniki ni nastavnika, ni učenika. Isto tako ne postoji mehanizam za stimulaciju (stara-radio, ne radio - svira ti radio!!!) Ukoliko se u školi mora da se proglasi tehnološki višak, to nije nastavnik koji pokazuje najslabije rezultate u radu (ne!?!), već nastavnik sa najmanje staža!!! Pa, na koji način stvoriti dobru i kvalitetnu školu?\nJa jesam za poštovanje dečijih prava (ali sve dece). Sada smo u situaciji da NE POSTOJI način da se sankcioniše učenik koji maltretira većinu druge dece, kao ni učenik koji ne dolazi u školu.(pogledajte nov Zakon). Šta im time poručujemo?\nA roditelji jesu uvek besni i precenjuju svoja znanja i ovlašćenja. Zbog čega deca imaju toliko časova, zašto se sabiranje dva broaja ovablja na više načina, zbog čega se učenje čitanja i pisanja obavlja na taj i taj način.... To su stalna pitanja! Jednostavno škole više nemaju kredibilitet i moja je želja da otkrijem šta su sve uzroci i da se ta stvar popravi ukoliko je moguće!\nJoš nešto- svi nastavnici imaju istu platu, radili, ne radili, imali u odeljenju po pet ili trideset pet učenika. Isto je i sa direktorima: ista plata za direktora škole koja ima 1500 učenika, kao i onog čija škola ima 150 učenika. Možda tako treba- ne znam.\nOriginal postavio Boj4n Svaka ti cast ako biologiju mozes oceniti brojevima , mene je moja nastavnica iz biologije "mrzela" a nzm zasto, bio sam dobar na casu, relativno aktivan ali njoj se nesto nisam svideo i namerno mi je postavljala teza pitanja nego drugim ucenicima i na kontrolnom je vise obracala paznju na mene (da ne prepisujem) od drugih. Pa iz tog razloga su mi morali doci roditelji i onda se smirila. A sada na ulici od mene jedino moze ocekivati saku u glavu ako mi nesto kaze...\nEvo već počinjem da razmišljam u šest različitih pravaca dok smišljam odgovor Sve može da se oceni brojevima ako se hoće. Tj. ako se neko organizuje kako treba. Na internetu postoje primeri tzv. rubrika (rubrics) koje treba sesti pa napraviti (a to traje, ali doduše za to valjda i služi onaj ostatak do 40-dnevne radne nedelje kada se oduzmu časovi sa đacima), a posle se samo štikliraju polja (ili upisuju brojevi poena, plusići, minusi, štagod).\nNastavnice koje mrze i "mrze" đake mogu da spadaju u nekoliko različitih grupa:\n1) stvarno osećaju neki animozitet prema određenim đacima (opravdan ili neopravdan; i neka deca su đavli; a verovatno ih nekada samo podsećaju na drugo dete kome su ranije predavali pa prenose način ophođenja)\n2) žele da ih smatraju strogim nastavnicima, kako bi održali reputaciju predmeta ("matematika je deco najvažniji predmet");\n3) žele da ih smatraju strogim nastavnicima, kako bi im đaci bili mirni na časovima; svako ima nekoliko nastavnika na čijem času svako radi šta hoće, e pa neki ne žele da oni budu taj nastavnik\n4) hoće da podstaknu talentovanog đaka koji im izgleda kao materijal za budućeg kolegu/naučnika iz tog predmeta, u smislu da će se buntovni tinejdžer pobuniti i namerno sve naučiti da pokaže kako može (nama je profesorka istorije pričala da je završila istoriju zato što je njen profesor mislio da devojčice ne mogu da uče istoriju pa da mu pokaže... znam i drugi primer za informatiku gde je neka devojka pala na avgust pa je sve sve sve naučila i onda je to zainteresovalo i otišla je to i da studira) - meni ovaj tvoj primer veoma liči na to\n5) hoće da spreče talentovanog đaka da se zakopa studirajući isti predmet kao i oni (mi smo se posle polaganja poslednjeg ispita dogovorili da nijednom detetu nećemo preporučivati da se upiše na biologiju)\nAko misliš na ovo sažimanje gradiva, to je samo privremena mera za ovu godinu i odnosi se na skraćivanje broja časova tokom kojih se obrađuje određena oblast, a ne na izbacivanje gradiva; to su rekli u medijima\nOriginal postavio Školarka Ima puno stvari koje ne funkcionišu u obrazovanju kako treba, i to ne osporavam. Nastavni planovi i programi su zastareli i preobimni. Mnogim nastavnicima (posebno starijim) je jako teško da primenjuju savremene nastavne metode (dobro organizovan čas može da bude sjajan!) Primenljiva znanja učenika su na jako niskom nivou... Sve to stoji.\nJako lepa i sažeta analiza trenutne situacije u obrazovnom sistemu. Dodaću poen za reputaciju.\nOriginal postavio Jukie Ako misliš na ovo sažimanje gradiva, to je samo privremena mera za ovu godinu i odnosi se na skraćivanje broja časova tokom kojih se obrađuje određena oblast, a ne na izbacivanje gradiva; to su rekli u medijima\nJaoooo oni nisu normali, ako si ti u pravu (izgleda da jesi), sad ce meni neki reta** iz ministarstva goviriti sta je za mene najbolje, a on je zavrsio 5 ispita u jednom danu sto se cak i po zakonu ne moze a kamoli u praksi i tako zavrsio fakultet. Ne razumem kako ti i tvoje to ''kolege'' podnosite....?\nŠto se tiče (lošeg) odnosa nastavnik (profesor) - učenik, odgovorno tvrdim da više pomaže razgovor njih dvoje nego nastavnika (profesora) i roditelja.\nPostoji drastična razlika između osnovne i srednje škole, i u nastavničkom kadru, i učenicima i njihovim odnosima.\nPoslednja poruka: 10.01.2015., 20:37


Izvor: RTS, 16.Okt.2018, 23:26\nNedostatak odgovarajuće radne snage, alternativnih izvora finansiranja i nedovoljni podsticaji države za ulaganje u inovacije osnovni su problemi malih i srednjih preduzeća u Srbiji. To su ključni rezultati istraživanja Preduzetnički barometar revizorsko-konsultantske kompanije "Ernst i Jang". Otvoren je i konkurs za nagradu Preduzetnik godine, koji konkuriše za titulu Svetski preduzetnik godine.\nČak >> Pročitaj celu vest na sajtu RTS << 64 odsto preduzetnika u Srbiji finansira poslovanje iz sopstvenih sredstava, a polovina ispitanika smatra da su im potrebni alternativni izvori finansiranja.\n"Evropska unija je pružila svojim novim članicama u poslednjih deset godina ogromne subvencije. Po 80 odsto su bile te subvencije i ako gradite fabriku u Evropskoj uniji koja vredi pet miliona evra, vas košta samo milion, a kad to isto gradite u Srbiji košta vas šest miliona zato što imate još porez na dobit pre investiranja", objašnjava predsednik žirija programa "Ernst i Jang" Preduzetnik godine Darko Budeč.\nAgilnost i sposobnost prilagođavanja trenutnim tržišnim uslovima osnovne su karakteristike domaćih preduzetnika, a njihove kompanije u proseku su stare 22 godine.\n"Glavni problem naših preduzetnika je nedostatak radne snage i sa tim se oni suočavaju duži niz godina, a to su i ove godine apostrofirali. Drugi problem je nepostojanje alternativnih prihoda jer gro svojih investicija vrše iz sopstvenih sredstava i sopstvenog profita, i treće je nedostatak podsticaja od strane države za ulaganje u inovacije", ističe rukovodeći partner kompanije "Ernst i Jang" za Srbiju, Crnu Goru i Bosnu i Hercegovinu Ivan Rakić.\nNedostatak pravih kadrova veliki je izazov za dalji rast i razvoj kompanija, smatraju mali privrednici.\n"Upravo je to bio jedan od razloga za usvajanje Zakona o dualnom obrazovanju i upravo će se kroz ovaj zakon omogućiti da se kadrovi usmeravaju prema potrebama privrede", kaže Branislava Simanić iz Privredne komore Srbije.\nU prethodnih pet godina u programu "Ernst i Jang" Preduzetnik godine, u Srbiji je učestvovalo 165 preduzetnika, u ime 150 kompanija koje zapošljavaju 15.000 ljudi.


Lesor za SK: Ni sâm ne znam zašto tada nisam zakucao - Sportklub\nLesor za SK: Ni sâm ne znam zašto tada nisam zakucao\nSaša Ozmo Autor:Saša Ozmo11. maj. 202014:30 > 13:08\n“Toliko sam želeo da ih pobedimo i da nateramo te navijače da je..no umuknu, ali nažalost, nismo uspeli“, kaže nekadašnji centar Crvene zvezde Matijas Lesor o finalu ABA lige i porazu od Budućnosti u sezoni 2017/2018.\nFrancuskog centra navijači crveno-belih najviše pamte upravo po toj seriji, tačnije po promašaju za trijumf u Podgorici u trećoj utakmici pri rezultatu 1-1 u pobedama u seriji.\nU intervjuu za Sport klub 24-godišnji Lesor, koji je posle Zvezde igrao za Unikahu i sada Bajern iz Minhena, osvrnuo se na taj promašaj, dotakao se i lepih uspomena iz Zvezde i Beograda, govorili smo i o saigračima od kojih je najviše učio, tu je ubrojio i Peru Antića, zatim o Dejanu Radonjiću, prvom košarkaškom sećanju, NBA ligi…\nOd kojih saigrača si tokom karijere najviše učio i kako?\nMlad sam, ali već sam imao tu sreću da sam igrao sa mnogo košarkaša od kojih se svešta može naučiti. U svojoj prvoj profesionalnoj sezoni u Šalonu gledao sam Markusa Dova, njegovu energiju, to kako je koristio brzinu u napadu i kako je čvrst bio u odbrani, kako se borio… Igrao sam tada i sa Brendonom Dejvisom – on je uticao na to da počnem da radim još vrednije i da to radim konstantno, ne samo u određenom periodu kada mi nešto ne ide, već da jednako naporno radim i kada je sve kako treba. Provodili smo mnogo vremena zajedno, vozio me je na treninge i išli bismo zajedno u teretanu pre treninga.\nTu je i Pero Antić – višestruki osvajač Evrolige, igrao je i u NBA, definitivno sjajan igrač. Pokupio sam neka njegova iskustva, on na pravi način razume igru i pomogao mi je u kretanju na terenu. Posebno me je impresioniralo to kako se postavlja u odbrani i kako je čitao protivničke napade – zato je stizao na vreme, iako nije bio brz kao kada je bio mlađi.\nI u reprezentaciji si imao izvrsne saigrače, ko te je od njih najviše impresionirao?\nTeško je reći jer tu ima zaista mnogo vrhunskih igrača. Gledao sam Nanda de Koloa, čija je košarkaška inteligencija neverovatna, za njega je košarka laka igra, njegova dodavanja su izvanredna, sve vreme se čini da drži sve pod kontrolom. Naravno i Rudija Gobera koji takođe sjajno čita igru, kreće se neverovatno, analizirao sam njegov tajming za rampu – neverovatno je bilo koliko protivničkih šuteva uspe da omete i promeni. Tu je i Evan Furnije sa svojom sposobnošću da kreira šut za sebe, da poentira i iz teških situacija i na različite načine.\nKoja je tvoja prva košarkaška uspomena?\nNe mogu da se setim tačne utakmice, ali to je bilo na Martiniku. Igrao sam u nekim potrošenim patikama punim rupa. Sećam se i da je jedan od mojih dragih rođaka putovao s nama kako bi gledao utakmicu. Patike su mi se raspale, morao sam da obujem neke druge i rekao sam mu: ‘Sada imam nove patike, igraću dobro za tebe’. Smešno je sada kad se setim.\nKako bi opisao trenera Dejana Radonjića i šta si naučio od njega?\nIzuzetno je dobar trener, orijentisan na odbranu. I on ima mnogo iskustva, legenda je u Srbiji, pogotovo za navijače Crvene zvezde, ali svi ga priznaju kao sjajnog trenera. Prevashodno sam od njega naučio mnogo o odbrani – pokazao mi je kako svrsishodnije da se krećem, kako da čitam igru i da pokušavam da predvidim šta će se desiti, na toj strani terena je njegov uticaj na mene bio najveći.\nKada neko kaže “Beograd“, koja je prva misao u tvojoj glavi?\nUh… Ima ih mnogo odjednom, evo sada dok ti odgovaram mnogo toga mi prolazi kroz glavu, ha-ha-ha. Ako izdvajam jednu, to moraju da budu navijači, to koliko su oni posvećeni timu, koliko ga vole i podržavaju i koliko im klub znači.\nNa tom tragu, opiši nam osećaj igranja u punom Pioniru iz tvoje perspektive.\nLudo, to je prva reč. Zaista neverovatno. Pfff, čoveče, teško je taj osećaj opisati rečima, pokušavao sam već to da uradim. To je ubedljivo najglasnija dvorana u kojoj sam igrao, nemoguće je objasniti koliki je to zapravo vetar u leđa kada igraš u takvoj atmosferi.\nKoje su ti najdraže utakmice u tvom periodu sa Crvenom zvezdom?\nMoram da počnem od Pionira i utakmice sa Barselonom. To mi je ubedljivo najdraža utakmica u karijeri – atmosfera, navijači koji nisu dopuštali da se od pevanja čuje himna Evrolige. I ja sam takođe igrao dobro, igrao sam protiv svog dobrog prijatelja Kevina Serafena.\nOsim nje, izdvojio bih dve utakmice u kojima smo pobedili Partizan kada se igralo pred njihovim navijačima. Čoveče, to je poseban osećaj, divno vreme – osećaj posle tih pobeda je toliko ispunjujući jer se prethodno oseća mnogo tenzije, svi se posebno spremaju za taj meč. Navijači šalju lude poruke, nekad te psuju, sve to stvara upečatljive uspomene.\nIzgubili ste finale ABA lige od Budućnosti, a ono što je obeležilo tvoj boravak u Zvezdi jeste promašaj za pobedu u trećoj utakmici u Podgorici – kakvo ti je sada sećanje na taj detalj?\nDefinitivno najgora uspomena iz moje dosadašnje karijere, i do danas mislim o tom promašaju i o tome šta bi se dešavalo i kako bi se dalje stvari odvijale da sam dao koš tada. Zapravo, prošle sezone sam u Unikahi imao istu takvu situaciju kada je Brajan Roberts promašio šut, i zakucao sam ovog puta. Ne znam ni sâm zašto u Podgorici nisam zakucao, devet od deset puta bih u toj situaciji dao koš, a to je bio taj deseti. Nisam imao sreće – kao što sam već rekao, osećam se da dugujem timu i navijačima nešto. Kada bih mogao da vratim vreme bih, a ako se nekada vratim u klub, trudiću se da se iskupim.\nCela atmosfera u Podgorici bila je uzavrela, čega se sećaš?\nAmbijent je bio vrlo loš, čak i tokom ligaškog dela sezone. Sećam se da je nešto eksplodiralo odmah do mene, neki kao vatromet, i da mi je opeklo nogu. U plej-ofu su navijači pljuvali igrače i vređali ih, Džejmsa (Feldina), Dilana (Enisa) i mene i na rasnoj osnovi. Toliko sam želeo da ih pobedimo i da nateramo te navijače da je..no umuknu, ali nažalost, nismo uspeli. Video sam i prošle sezone kakva je atmosfera bila, još gora nego kada sam ja bio u timu, ABA liga mora nešto da uradi tim povodom – nije bezbedno za igrače i za sve ostale.\nDraftovali su te Filadelfija Seventisiksersi kao 50. pika na draftu 2017. godine, sada prava na tebe polažu Los Anđeles Klipersi – misliš li da možeš da zaigraš u NBA ligi?\nMislim da mogu da uspem. Nisam više toliko mlad, imam 24 godine, ali daleko je i od toga da sam star, pojedini igrači otišli su kasnije i napravili dobre karijere. Naporno radim za to, verujem u sebe i u to da mogu da igram u NBA jednog dana nadam se. Glavno je da radim na igri i da postanem bolji igrač, tako ću dostići taj cilj.\nABA ligaBrandon DaviesDejan RadonjićEuroleagueEvan FournierKK Budućnost VoliKK Crvena Zvezda mtskošarkaška reprezentacija FrancuskeMathias LessortNando de ColoNBAPero AntićRudy Gobert


Šta je gore - preterano znojenje ili suv kao barut | MONDOBA\nSta je gore preterano znojenje ili suv kao barut\nŠta je gore - preterano znojenje ili suv kao barut 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n11.07.2016. / 14:11\nŠta je gore - preterano znojenje ili suv kao barut\nAutor mondo.rs 11.07.2016. / 14:11\nDok se jedni "kupaju u znoju lica svog", drugi su "suvi kao barut" čak i kada je napolju temperatura u beskonačnom plusu. U koju grupu vi spadate i da li znate šta možete da uradite u vezi sa tim?\nU normalnim uslovima, dnevno iz sebe izbacimo oko tri litre znoja. To je veoma dobro za naše zdravlje jer na taj način izbacujemo toksine i bakterije. Kada je temperatura vazduha viša, ili se bavimo nekim fizičkim aktivnostima, trebalo bi da se znojimo malo više.\nMeđutim, postoje osobe koje su stalno mokre, ali i one koje se gotovo uopšte ne znoje. Koje tu u problemu, prvi ili drugi?\nS obzirom na to da postoje dva poremećaja znojenja: hiperhidroza ili preterano znojenje, i hipohidroza ili nedovoljno znojenje, nije dobro ni jedno niti drugo.\nUzrok preteranog znojenja mogu biti prevelika anksioznost, bolesti štitne žlezde, uzimanje nekih lekova i slično. Osobe koje imaju hiperhidrozu sklone su i gljivičnim oboljenjima.\nIntenzivno znojenje dovodi do većeg gubitka tečnosti i važnih elektrolita: magnezijuma, kalijuma, kalcijuma, fosfora. Zato se u tom slučaju preporučuje da osoba koja pati od ovog problema popije minimun osam čaša vode dnevno, ali i uzimanje suplemenata kojima ćete nadoknaditi izgubljene elektrolite.\nPreporučuje se i kokosova voda, a u ishrani treba pojačati unos naminrica kao što su kelj, kupus, pomorandže, banane, lubenice i bademi.\nS druge strane, stanje nedovoljnog znojenja može biti veoma opasno, i to je poremećaj koji nikako ne smete da zanemarite.\nPre nego što se obratite lekaru u vezi sa tim, počnite barem tri puta nedeljno da budete fizički aktivni, poželjno je čak u toplijim prostorijama, na blagom Suncu.\nTako ćete podstaći lučenje znoja.\nS vremena na vreme idite u saunu, kako biste pomogli svom organizmu da se oslobodi toksina koje izbacuje putem znoja.\nZnojenje je veoma važno, zato nikakako ne valja ako ono ne postoji ili je ispod normale, zato što putem čistimo organizam, podstičemo rad srca i ubrzavamo metabolizam, cirkulaciju, čuvamo zdravlje krvnih sudova.


25 godina rada- Naš istorijat, ukratko\n• NAŠ ISTORIJAT- UKRATKO\nPomoć porodici je organizacija nastala 1993. godine sa ciljem da se kroz obezbeđivanje humanitarne pomoći i kroz specijalizovane programe pomogne deci u područijima bivše SFRJ koja su bila zahvaćena ratom. Inicijator osnivanja je prim.dr sci.med Ljiljana Abramović Savić koja je bila među prvih deset, a među njima su bili: Danica Đorđić, prof.dr Vera Golubović, prof.dr Rikica Najdanović, dr Jelica Bokonjić, dr Branka Knežević, Milena Ekmečić, Vera Đurković, Selena Antonić i Gordana Cvetković. Programe su realizovali brojni stručni saradnici, a prvu podršku radu organizacije pružio je UNICEF, Ambasada Finske, Care Deutschland, Srbi iz dijaspore, Srpska Pravoslavna Crkva... Realizovani su brojni uspešni program, a neki od najvažnijih su Mobilne zdravstvene klinike u ratnim područijima, Mobilna porodilišta i program podrške dojenju. Veliki doprinos radu organizacije su pružili prim.dr Đurđa Kisin, dr Draginja Stajić, prim.dr Vida Parezanović, prof.dr Svetomir Bojanin, Rada Kancir, Svetlana Brstina, advokat Tihomir Hrnjak…\n• Zahvaljujući podršći Ambasade Finske razvili smo današnje programe obrazovne delatnosti, izdavačke delatnosti i produkciju edukativnih filmova. Po završetku rata posle dužeg niza godina, tačnije 2008. godine, počinje nova etapa u razvoju organizacije, kao odgovor na nove stručne i društvene probleme. Tim u sastavu: predsednik prim.dr sci.med Ljiljana Abramović Savić, potpredsednik dr Stevan Nestorov i koordinator programa dr Violeta Nestorov pokreću programe podrške porodici i deci sa smetnjama u razvoju. Prve programe je podržala Ambasada Švajcarske i Agencija Vlade Švajcarske za razvoj i saradnju, a onda Ambasada Finske počinje da pruža višegodišnju podršku projektima u oblasti rada sa decom sa smetnjama u razvoju i u oblasti socijalne inkluzije.\n• Danas je organizacija Pomoć porodici organizacija registrovana za delatnost obrazovanja. Imamo dobru saradnji sa brojnim obrazovnim i zdravstvenim ustanovama. Za delatnost u ovoj oblasti nagrađeni smo Nagradom grada Beograda za oblast obrazovanja, učestvujemo u radu brojnih timova i radnih grupa i pružamo usluge savetovanja. Proteklih nekoliko godina naš tim u saradnji sa dečjim psihijatrom prof.dr Svetomirom Bojaninom razvija nove metode koje se odnose na rani razvoj u detinstvu... Izdavačka delatnost je obogaćena stručnom literaturom...\nPogledajte na ovom linku ceo foto album od 1993 do danas


Servisne informacije za Beograd, na dan 4.10.2018. godine | Servisne informacije Beograd\nServisne informacije za Beograd, na dan 4.10.2018. godine\nDatum: 04.10.2018 | tagovi: GSP Elektrodistribucija Vodovod radovi na putu radovi na vodovodnoj mreži izmene režima\nZbog planiranih radova na vodovodnoj mreži na opštini Vračar, u četvrtak 04.10.2018. godine od 08.30 do 18.00 sati, bez vode će biti potrošači u Ulici Metohijskoj (između ulica Grčića Milenka i Velimira Teodorovića).\nU četvrtak, 4.10.2018. godine, bez struje delovi opština Stari grad, Vračar, Palilula, Čukarica i Surčin. Više informacija o rasporedu isključenja možete pogledati na sajtu www.epsdistribucija.rs.\nIzmene na linijama broj: 28, 34, 36, 38A, 40, 41 zbog radova u ulici Bulevaru kneza Aleksandra Karađorđevića (Faza 2)\nZbog radova na redovnom održavanju kolovoza u Bulevaru kneza Aleksandra Karađorđevića na delu od ul. Dragana Mancea do Bulevara vojvode Putnika (smer ka gradu), koje će izvoditi JKP “Beograd put“, u periodu od četvrtka 04.10. od prvih jutarnjih polazaka do 13.10.2018. godine, izmenjeno saobraćaju linije JGP-a, na sledeći način:\nUkinute su trolejbuske linije 40, 41\nUspostavljena je autobuska linija 41A na relaciji: Studentski trg – Banjica 2, koja saobraća redovnom trasom trolejbuske linije 41. Na liniji 41A saobraća: radnim danom 14 vozila (SP „Novi Beograd“ i SP „Kosmaj“ sa po 4 vozila, a SP „Karaburma“ i SP „Zemun“ sa po 3 vozila); subotom i nedeljom 8 vozila (SP „Karaburma“, SP „Kosmaj“, SP „Novi Beograd“ i SP „Zemun“ sa po 2 vozila)\nUkida se unutrašnji krug linije 36, a spoljašnji krug biće pojačan\nVozila sa linije 34, 38A, u smeru ka Bulevaru Vojvode Putnika, saobraćaće: Bulevar kneza Aleksandra Karađorđevića (ne svraćaju do Železničke stanice „Beograd centar“) – Bulevar vojvode Putnika i dalje redovnim trasama. U suprotnom smeru vozila sa linija 34, 38A saobraćaju redovnim trasama.\nZa vreme izvođenja radova, vozila će se kretati dvosmerno, kolovoznom trakom za smer kretanja ka bolnici Dragiše Miišović.\nza linije 34, 36 i 38A u smeru ka Bulevaru vojvode Putnika: „Bulevar kneza\nAleksandra Karađorđevića“, „Gučevska“ i „Železnička stanica Beograd\nza liniju 36 na unutrašnjem krugu: „Ortopedski zavod“, „Mostar“, „Durmitorska“, „Palata pravde“, „Glavna železnička stanica“, „Kneza Miloša“, „Trg Slavija /Nemanjina/“, „Trg Slavija /Bulevar oslobođenja/“, „Karađorđev park“, „Franše D’ Eperea“ i „Dinarska“.\nIzmešta se stajalište „Muzej Jugoslavije“ na razdelno ostrvo preko puta postojećeg stajališta za smer kretanja ka gradu, na 20 metara iza pešačkog prelaza.\nFunkcionalne probe sistema daljinskog grejanja počinju u ponedeljak, 01. oktobra 2018. (raspored)\nPred početak grejne sezone, koja zvanično počinje 15. oktobra 2018. godine, JKP „Beogradske elektrane“, shodno čl. 35 Odluke o snabdevanju toplotnom energijom u gradu Beogradu, obaviće funkcionalne probe sistema daljinskog grejanja, počev od ponedeljka, 1. oktobra do srede, 10. oktobra 2018. godine.\nFunkcionalne probe podrazumevaju proveru rada energetskih objekata – toplana i kotlarnica – čime se uporedo vrši provera i funkcionalnost toplovodne mreže, toplotnih predajnih stanica, a prema potrebi i pojedinih kućnih grejnih instalacija. Funkcionalne probe proizvodnih i distributivnih postrojenja imaju svrhu što bolje pripreme pred grejnu sezonu 2018/2019 godine.\nPonedeljak, 1. oktobar 2018. – Toplane: „Novi Beograd“ i „Mirijevo“. Kotlarnice: „Koste Glavinića 9“, „Ljutice Bogdana 2“ i DZ „Braće Jerković”.\nUtorak, 2. oktobar 2018. – Toplane: „Konjarnik“ i „Medaković“. Kotlarnice: „GAK Narodni front”, „Luka Beograd“ i „Resnik“.\nSreda, 3. oktobar 2018. – Toplana „Dunav“. Kotlarnice: „Senjak 1 – Simićeva“, „Senjak 2 – Bulevar vojvode Mišića 37-39“,„Senjak 3 – Bulevar vojvode Mišića 39a“, „Šeher – Andre Nikolića 3“ i „Bulevar vojvode Mišića 11-33“.\nČetvrtak, 4. oktobar 2018. – Toplana „Voždovac“. Kotlarnice: „Vrtlarska“, „Makedonska – Jakšićeva“, „Institut Majka i dete” i „KBC Bežanijska kosa“\nPetak, 5. oktobar 2018. – Toplane: „Batajnica“, „Cerak” i „Mladenovac“. Kotlarnice: „Janka Veselinovića“ i „Uprava prihoda“.\nPonedeljak, 8. oktobar 2018. – Toplane: „Zemun“ i „Banovo brdo“. Kotlarnice: „KBC Zvezdara – Preševska 31“, „Dimitrija Tucovića 161“ i „Železnik“.\nUtorak, 9. oktobar 2018. – Toplane: „Borča“,„Višnjička banja” i „Miljakovac“. Kotlarnice: „Braće Marić 3-7“, „Sremčica“ i „Barajevo“.\nSreda, 10 oktobar 2018. – Kotlarnice: „Uralska 11“, „Maljenska 3“ i „Mirijevski bulevar 2a“.\nNapominjemo, funkcionalne probe ne podrazumevaju početak grejne sezone. „Beogradske elektrane” apeluju na korisnike da ne upućuju reklamacije Dispečerskom centru – Službi za prijem reklamacija ukoliko im radijatori nisu topli, jer se pod funkcionalnim probama podrazumeva provera rada sistema, a ne zagrevanja stambenog i poslovnog prostora.\nKorisnici sistema daljinskog grejanja prvenstveno bi trebalo da obrate pažnju na ispravnost svojih unutrašnjih instalacija i ukoliko primete curenje vode iz instalacija, kvar prijavljuju Dispečerskom centru – Službi za prijem reklamacija pozivom na broj telefona 011/20-93-100 (broj telefona samo za curenje vode iz instalacija).\nNa izmenjenom delu trase vozila linije 81L koriste sva postojeća stajališta, kao i novuspostavljen\nKST-ova prednovogodišnja groznica pod maskama\nNova podzona između Kalemegdana, Studentskog trga i Savskog pristaništa


Kontroverzna frizura iz osamdesetih ponovno je u modi | Tuzlanski.ba\nDijeljenja: | 19.11.2019. u 22:19\nJastučići za ramena, puf rukavi, satenske haljine, volani, ravne traperice i svi drugi trendovi iz tog razdoblja čijem se povratku niko nije veselio sada su opet hit, a u modu se sada vraća i jedna kontroverzna frizura koja je obilježila osamdesete, piše index.hr.\nRiječ je o minivalu ili “trajnoj”, odnosno trajnim voluminoznim kovrdžama koje su se postizale hemijskim procesima u frizerskim salonima i kojima su u osamdesetima bili opsjednuti i žene i muškarci, a zatim je decenijama ova frizura bila na crnoj listi.\nA ako ste odmah odlučile da nećete isprobati ovaj trend, pričekajte dok vidite kako izgleda “novi minival”.\nNaime, kako je za Harper’s Bazaar objasnila londonska ekspertica za kosu Karine Jackson, sitne kovrdže koje su bile popularne u osamdesetima sada su zamijenili nježniji i veći valovi u kosi koji djeluju puno prirodnije, a i tehnologija je uznapredovala pa sada procesi kovrdžanja manje štete kosi.\nIpak, ističe i kako ova frizura nije za svakoga jer ne pristaje svakom obliku lica i preporučuje da, prije nego što se odlučite za dugotrajnu promjenu, sami nakovrdžate kosu viklerima ili uvijačem kako biste vidjeli stoji li vam ili ne.\nTakođer, ističe i da minival nije lako održavati te da morati biti spremne na svakodnevno stilizovanje kose i povećanu njegu ako se odlučite na njega. (Tuzlanski.ba)\nKljučne riječi: frizura, minival, moda


Digitalizacija Jevanđelja – Televizija srpske dijaspore\nPrva faza digitalizacije Miroslavljevog jevanđelja je uspešno realizovana, saopštilo je danas Ministarstvo kulture i informisanja, navodeći da se taj projekat ostvaruje na osnovu Sporazuma o saradnji između Ministarstva, Narodne biblioteke Srbije, Narodnog muzeja u Beogradu i Srpske akademije nauka i umetnosti.\nSnimanje je obavljeno u posebno pripremljenoj prostoriji Narodnog muzeja, a u tu svrhu su korišćeni najsavremeniji skeneri prilagođeni za digitalizaciju osetljivog materijala kulturnog nasleđa.\nDefinisanje parametra snimanja, kao i samo snimanje je povereno stručnjacima iz Audiovizuelnog arhiva Srpske akademije nauka i umetnosti pod nadzorom konzervatora Narodne biblioteke i kustosa Narodnog muzeja.\nMiroslavljevo jevanđelje je digitalizovano u pet varijanti, a svaka strana i svaka iluminacija sa jednim ili dva svetlosna tela, što je omogućilo da se vidi svaki detalj, kao i cela knjiga, navedeno je u saopštenju.\nKao krajnji rezultat, kroz proces digitalizacije napravljeno je oko 2.000 snimaka najvišeg kvaliteta koji obuhvataju 400 iluminacija.\nU narednu fazu je uključena prezentacija digitalizovanog materijala kroz Pretraživač kulturnog nasleđa, kao i sajtove nadležnih institucija kako bi Miroslavljevo jevanđelje postalo dostupno i domaćoj i stranoj publici.\nMiroslavljevo jevanđelje je najznačajniji ćirilički spomenik srpske i južnoslovenske odnosno srpsko-slovenske pismenosti iz 12. veka.\nU saopštenju se podseća da je UNESKO 2005. godine Miroslavljevo jevanđelje uvrstio u svoju\nbiblioteku “Pamćenje sveta”, čime je postalo deo 120 najvrednijih dobara koje je stvorila ljudska civilizacija.\nDrezden: Policija istražuje razloge nestanka struje\nSPC: Danas je praznik Duhovi\nSPC – kalendar: Danas je Spasovdan\nSPC nakon sastanka sa Zdravkom Krivokapićem…


RP Prozor-Tomislavgrad zatvoren za saobraćaj zbog jakog vjetra i snježnih nanosa | FENA\nServisne informacije\t Čet, 06.02.2020. 07:06\nRP Prozor-Tomislavgrad zatvoren za saobraćaj zbog jakog vjetra i snježnih nanosa\nSARAJEVO, 6. februara (FENA) - Regionalni put Prozor-Tomislavgrad zbog jakog vjetra i snježnih nanosa zatvoren je za saobraćaj. Jutros od 01.30 sati za sve kategorije vozila otvoren je magistralni put Glamoč-Mlinište, dok na putu Kupres-Šuica-Livno za sada mogu saobraćati samo putnička vozila. Zbog zaostalog teretnog vozila otežano, jednom trakom, saobraća se na magistralnom putu Tuzla-Bijeljina (Banj Brdo).\nPilav: Zadovoljavajuća epidemiološka situacija u KS , 44 pozitivnih na virus\n'Krug 99' - Obilježiti 6. april primjereno aktuelnim okolnostima\nPilav: Zadovoljavajuća epidemiološka situacija u KS , 44 pozitivnih na virus Povratak državljana BiH humanitarnim letom iz Stockholma\tU Hrvatskoj novih 56 zaraženih, umrle još tri osobe\t'Krug 99' - Obilježiti 6. april primjereno aktuelnim okolnostima


Najljepše žene fudbalera - Body.ba\nNajljepše žene fudbalera\nNije lako biti žena fudbalera, ali i to ima svoje prednosti\nNije loše baviti se fudbalom. Novac, žene i penzionisanje u 35. godini samo su neke od prednosti ove karijere. Fudbaleri su također pravi sretnici kada je u pitanju izbor njihove ljepše polovine. Body. ba vam donosi spisak najljepših supruga poznatih nogometaša.


Prikazivanje članaka po tagu Holivud\nnedelja, 11 jul 2021 02:24\nTreći dan Trećeg somborskog filmskog festivala (četvrtak, 15. jul)\n* Četvrtak, 15. jul, treći je festivalski dan\nTreći dan festivala obeležiće projekcija filma "Oaza" režisera Ivana Ikića (Atrijum Gradske kuće, u 21 čas.) koji je deo Glavnog programa festivala. Istog dana, s početkom u 21, u Dvorištu Gradskog muzeja Sombor biće prikazan film "Porajmos" Gorčina Stojanovića kao deo selekcije Kad bi Sombor bio Holivud.\nNa repertoaru Selekcije mladih autora nalazi se film "Ivana Grozna", koji je režirala Ivana Mladenović. Projekcija ovog filma realizovaće se u Kabareu Narodnog pozorišta Sombor, s početkom u 21.30, iste večeri, dok će film "Žućko - priča o Radivoju Koraću“, u režiji Gordana Matića, kao deo selekcije Kad bi Sombor bio Holivud, ulepšati veče gledaocima u Dvorištu Gradskog muzeja Sombor, u 22 časa. Kao deo Glavnog programa festivala, film "Mater" u režiji Jura Pavlovića biće prikazan u 23, u Atrijumu Gradske kuće.


MUP Srbije da ukine zabranu otuđenja novih vozila na 60 dana\nZaštitnik građana Zoran Pašalić zatražio je od Ministarstva unutrašnjih poslova Republike Srbije da ukine zabranu otuđenja novih vozila na 60 dana od dana kupovine. U saopštenju dostavljenom redakciji portala zrenjaninski.com navodi se da je zaštitnik građana dobio uveravanja nadležnog ministarstva da će ova mera biti povučena u roku od 24 sata.\nRepublički ombudsman je od građana dobio informacije da je MUP Srbije kupcima novih vozila zabranjivao otuđenje na 60 dana od dana kupovine vozila. Ova mera se odnosila na nova vozila kupljena u salonima za prodaju automobila.\nPROČITAJTE JOŠ: Komisija pokrenula postupak protiv ustanove “Apoteka Janković”\nOd MUP-a Srbije zaštitnik građana je tražio da ukine ovu meru. Ona je, kako je utvrđeno, u suprotnosti sa zakonima i Ustavom Republike Srbije. Takođe, ograničava svojinsko pravo vlasnicima novih vozila bez ikakvog pravnog osnova.\nTagovikupovina automobila MUP Srbije zaštitnik građana


Protest ispred SANU tokom naučnog skupa o „Projektu Jadar“ - Politički.rs\nPredstavnik pokreta „Oslobođenje“ Duško Kuzović predao je danas u Beogradu obaveštenje Srpskoj akademiji nauka i umetnosti (SANU) s potpisima 36 lokalnih opozicionih političara koji se protive otvaranju rudnika i geološkim istraživanjima u svojim opštinama.\nIspred zgrade SANU organizovan je protest na početku dvodnevnog naučnog skupa „Projekat Jadar – šta je poznato“ o eksploataciji minerala jadarita u okolini Loznice.\nNaučni skup je počeo u 9 časova, a na njemu je najavljeno obraćanje ministarke rudarstva i energetike Zorana Mihajlović i predsednika SANU Vladimira Kostića.\n„Spremni su da svoje stanovište brane rešenošću i svim sredstvima kojima se brani život, ognjište i sloboda odlučivanja“, navodi se u obaveštenju političkih organizacija koje se, između ostalog, protive mogućnosti otvaranja rudnika jadarita kompanije „Rio tinto“ u okolini Loznice.\nDodali su da se nadaju da će SANU „svojim znanjem i uticajem“ naći način da zaustavi „Projekat Jadar“ i geološka istraživanja.\nKuzović je naveo da će ambasadi Australije, odakle dolazi „Rio tinto“, predati zahtev da utiče na svoje kompanije i „dovede ih u red“.\nPredstavnik Koalicije za održivo rudarstvo u Srbiji Zvezdan Kalmar izjavio je danas da su se članovi te organizacije okupili ispred SANU jer nisu pozvani da učestvuju u glavnom delu naučnog skupa o iskopavanju litijuma u okoloini Loznice.\n„Naše udruženje neće imati priliku da govori u isto vreme kada budu govorili predstavnik Vlade Srbije i predstavnici strane kompanije ‘Rio tinto’ ili kada budu govorili takozvani naučnici, tu pre svega mislim na profesora (Mašinskog fakulteta u Beogradu Aleksandra) Jovovića koji je zapravo već duži period plaćen od strane ‘Rio tinta’ i koji u svojoj instituciji radi za ‘Rio tinto’“, kazao je novinarima Kalmar ispred zgrade SANU.\nKalmar, čija se organizacija protivi otvaranju rudnika u Jadru i Radjevini, naveo je da je koaliciji određeno „pet minuta“ obraćanja na sutrašnjem delu dvodnevnog naučnog skupa i pozvao je SANU da bude objektivna i dozvoli da se čuje „druga strana“.\n„Kopanje litijuma u Jadru i Radjevini, ili bilo kom drugom mestu u Srbiji, dovešće do zagadjenja životne sredine, potpuno će da uništi poljoprivrednu sredine. Uništće reku Jadar, Drinu do Save a i snabedavanje vode u Mačvi će biti ugorženo. Dovoljno je samo da se dogodi samo jedan akcident“, naglasio je Kalmar.\nOn je naveo da je 2005. godine do danas Zakon o rudarstvu promenje tri puta i da je svaku put postajao gori, a da je trenutni zakon protivustavan jer dozvoljava da se cela Srbija pretvori u polje za istraživanje.\n„Živimo u zemlji u kojoj ne važi vladavina prava, gde ljudima dolaze pored kuća ili na imovinu i kopaju im rude (…) Nema niko pravo, tu govorim o Vladi Srbije i predsedniku koji je preoteo ingirencije izvršne vlasti, da se ponašaju kao feudalni gospodar. Mi nismo kmetovi, mi smo gradjani i treba da budemo pitani o tome šta žele“, dodao je on.\nKalmar je naglasio da je gradjani moraju biti pitani da li žele da izgube 20.000 poljoprivrednih radnih mesta zarad 2.000 „sumnjivih“ i „destruktivnih radnih mesta“.\nOn je dodao da se nada da će se SANU posle ovog naučnog skupa „dovesti pameti“ i stati na stranu građana.\nTagged: DUŠKO KUZOVIĆ, JADAR, POKRET OSLOBOĐENJE, PROTEST, RIO TINTO, SANU


ZVANIČNO: Ivanović u Bačkoj! | Bačka Palanka Info - Vodič kroz Bačku Palanku\nNaslovna / Vesti / ZVANIČNO: Ivanović u Bačkoj!\njul 26, 2017\tVesti, Sport, Fudbal\nDanas je u prostorijama kluba OFK Bačka, lokalnim medijima i zvanično prdstavljen novi šef stručnog štaba Dragan Ivanović.\nIvanovića je šira sportska javnost upoznala kada je protekle sezone vodio ekipu Napretka iz Kruševca, da bi potom preuzeo novosadsku Vojvodinu, a status trenera sa reputacijom stekao je u čelarevskom prvoligašu ČSK-u.\nNa vernost „Plavima“ Ivanović je potpisao ugovor za godinu dana.\nTagovi:Bačka Palanka Vesti Glavna Dragan Ivanović OFK Bačka Sport Super liga FK Bačka Fudbal


[es] - Turn Off analognog signala\n[es] :: Digitalna Televizija :: Turn Off analognog signala\n[ Pregleda: 923 | Odgovora: 8 ] > FB > Twit\nTurn Off analognog signala 23.09.2019. u 18:23 - pre 22 meseci\nRe: Turn Off analognog signala 23.09.2019. u 19:01 - pre 22 meseci\nRe: Turn Off analognog signala 23.09.2019. u 21:18 - pre 22 meseci\nRe: Turn Off analognog signala 23.09.2019. u 22:56 - pre 22 meseci\nRe: Turn Off analognog signala 24.09.2019. u 08:15 - pre 22 meseci\nRe: Turn Off analognog signala 25.09.2019. u 07:16 - pre 22 meseci\nRe: Turn Off analognog signala 29.09.2019. u 08:17 - pre 22 meseci\nRe: Turn Off analognog signala 29.09.2019. u 13:02 - pre 22 meseci\nRe: Turn Off analognog signala 29.09.2019. u 14:26 - pre 22 meseci\n08.02.2010. Kako a postavim Restart i Stand By pored Turn off\n10.10.2015. Šema analognog instrumenta PeakTech 3385\n23.03.2018. ESR metar sema analognog instrumenta ?\nRegistrovani: 5 ( vaske2, boban779, Shadowed, jozimir, CoyoteKG )


Resium - akcije i cena | Promotheus\nPočetna / Proizvodi / Resium\nResium - akcije i cena\nPromotheus sadrži ponude, akcije, letke i kataloge dostupne za resium. Uvek nalazimo najbolje popuste i obaveštavamo Vas kada resium bude na akciji. To Vam pomaže da ostvarite sjajne uštede tokom svoje nedeljne kupovine. Otkrijte koliko sniženja i akcije iz naših najnovijih letaka mogu da Vam pomognu da uštedite na proizvodu resium.\nProverite cenu proizvoda resium kod Vaših omiljenih prodavaca\nPronađite aktuelne ponude i sniženja Vaših omiljenih proizvoda, kao što su rashladni ranac, Raphael Rosalee, robot usisivač, Reusch, Računari, notebook računari, softver i hardver. Promotheus sadrži sve aktuelne ponude do kojih možete doći jednim klikom miša. Redovno svraćajte kod nas jer neumorno poboljšavamo našu uslugu i redovno dodajemo nove akcije i sniženja kako bismo Vam obezbedili najpovoljnije cene!


Željezničar iz Banjaluke ima svog Inzagija | Banjaluka.net\nŽeljezničar iz Banjaluke ima svog Inzagija\nIako još nije napunio 17 godina, napadač Željezničar sport tima iz Banjaluke Bojan Marković jedan je od najboljih strijelaca Druge lige Republike Srpske.\nOvaj golobradi mladić postigao je devet golova u dosadašnjih sedam kola, a posebno se ističe blistava predstava protiv Laktaša kada je u pobjedi od 9:1 postigao het-trik. Malo je onih koji su očekivali da će mlada ekipa Željezničara igrati ovako dobro na startu Druge lige, jer su mnogi bili sumnjičavi zbog njihovog neiskustva. Gotovo cijeli tim sastavljen je od tinejdžera, sa izuzetkom igrača/trenera Branislava Krunića i golmana Mladena Kukrike.\n– Presrećan smo zbog dobrih igara ekipe i zbog ličnog golgeterskog salda. Ta utakmica sa Laktašima obilježila je dosadašnji dio prvenstva. Ponosan sam na saigrače zbog velikog trijumfa jer su Laktaši bivši član Premijer lige i nije mala stvar pobijediti ih na onakav način. Moram istaći odličnu atmosferu u ekipi, jer odlično funkcionišemo i van terena. Iako nam ulazak u Prvu ligu nije imperativ, nadam se da ćemo izboriti promociju u viši rang – rekao je Marković.\nKažu da se pravi napadač ne postaje nego se rađa, a Marković pokazuje da ima odličan osjećaj za gol, pa se mogu čuti poređenja sa legendarnim Italijanom Filipom Inzagijem.\n– Uvijek pratim loptu i pokušavam da se pozicioniram na najbolji način kako bih došao u priliku da postignem pogodak. Na terenu imam odličnu saradnju sa Krunićem, koji iskustvom i ogromnim znanjem mnogo doprinosi našoj igri, a umije da uputi odličan završni pas i servira gol šansu pa nekad nije teško pospremiti je u mrežu. Na meni je da radim naporno i stalno poboljšavam svoju igru i golovi ne bi trebalo da izostanu – kazao je mladi Marković, koji je rođen 1999. godine.\nZovu sa svih strana\nBojan Marković nije odjednom došao u žižu javnosti, ali je široj publici postao poznat na utakmicama reprezentacije Republike Srpske kada je dao tri gola Crvenoj zvezdi. Odigrao je i odličnu prošlu sezonu u Trećoj ligi, a još prije tri godine išao je na okupljanja odgovarajuće selekcije Srbije. Skauti Fudbalskog saveza Srbije stalno prate rad ovog momka, ali i još nekih igrača Željezničara, a Markovića su u notes upisali i mnogi klubovi.


Proleće nosi novu energiju, početak, rađanje, pa iskoristite ovaj period kako biste prizvali boljitak u život\nVesna – boginja proleća i plodnosti\nProleće ove godine stiže 20. marta u 22.46 h, pa je pravo vreme da se podsetimo staroslovenskih rituala u čast Vesne, boginje plodnosti i ponovnog rađanja života. U slikarstvu je prikazana kao nasmejana žena, bujnih grudi i raspletene kose kako bosa šeta livadama i šumama.\nOna donosi sreću, blagostanje i zdravlje, jer su mnogi tokom zime bili u nemilosti Morane, boginje zime, koja im je donosila bolest. Majke su svojim ćerkama davale ime Vesna kako bi uvek bile zdrave, lepe i srećene. Kada Vesna, kao boginja proleća, otera Moranu tada šuma prolista, livade zazelene i prošaraju se prelepim cvećem i lekovitim biljem.\nVesna donosi izobilje hrane kako ljudima, tako i životinjama.\nStari Sloveni su imali običaj da na prolećnu ravnodnevicu naprave lutku koja je predstavljala Moranu, pa bi je uz pesmu i igru spalili, a potom prizivali Vesnu da dođe jer joj je slobodan presto.\nMedenjaci za mladence\nSvetkovina u Vesninu čast trajala je više dana, pa je hrišćanstvo preuzelo mnoge praznike iz ranijih religija, neki su se zadržali i danas. Hrišćanski praznici koji se povezuju sa Vesnom jesu Mladenci, koji se obeležavaju 22. marta.\nTaj praznik je posvećen uspomeni na stradanje svetih četrdeset Mučenika Sevastijskih, koji su za Hristovu veru dali živote 320. godine. Inače, običaj je da mladi bračni parovi, koji još uvek nisu proslavili godišnjicu braka, na taj dan primaju goste koji im donose poklone. Mlade tada spremaju medenjake kako bi im bračni život bio sladak kao med.\nKako je nastao ”vrbopuc”\nMnogima je poznat izraz ”vrbopuc”, koji takođe datira od starih Slovena. Narod je verovao da na jačanje seksualnog nagona kod žena utiče pupanje vrbe. Prvo jutro odmah po Mladencima slobodni mladići i devojke odlazili bi do izvora, brali grančice vrbe, nežno se šibali njima i govorili: ”Da si zdrav kao dren, brz kao jelen, da se ugojiš kao svinja i da rasteš kao vrba…\nOSTATAK TEKSTA MOŽETE DA PROČITATE U NOVOM BROJU MAGAZINA MAGIČNA ZONA…\nMagični dani u martu was last modified: December 24th, 2020 by dijana


nuklearni sporazum - Sputnjik Srbija\n00:46 20 Jun 2021\nTeheran je spreman da se vrati poštovanju nuklearnog sporazuma „sat vremena“ nakon što drugi to urade, izjavio je predsednik Irana Hasan Rohani.\nRusija upozorava Iran na nepromišljenost odluke o povlačenju iz nuklearnog sporazuma\nMoskva upozorava Iran na nepromišljenost odluke o povlačenju iz Sporazuma o neširenju nuklearnog oružja i poziva ga da se pridržava svojih obaveza u okviru Međunarodne agencije za atomsku energiju (IAEA), Teheran zna stav ruske strane, izjavio je za Sputnjik zamenik ministra spoljnih poslova Rusije Sergej Rjabkov.\nRusija pozvala velike sile da zaštite Iran od Amerike\nMoskva oštro osuđuje izjave američkog državnog sekretara Majka Pompea o ponovnom nametanju sankcija iranskom nuklearnom objektu u Fordou, a namere Vašingtona su grubo kršenje međunarodnih obaveza, saopšteno je iz Ministarstva spoljnih poslova Rusije.\nIran još dalje od nuklearnog sporazuma — nastavlja sa obogaćivanjem uranijuma\nIran će početi od sutra da koristi centrifuge za obogaćivanje uranijuma na objektima u Fordou, izjavio je predsednik Irana Hasan Rohani.\nIranski ministar spoljnih poslova Muhamed Džavad Zarif optužio je Sjedinjene Američke Države za jednostran pristup i za uništavanje Zajedničkog sveobuhvatnog akcionog plana, iz kojeg je Vašington izašao.\nVašington: Novi sporazum SAD i Rusije treba da obuhvata čitav nuklearni potencijal Moskve\nO produživanju Sporazuma o strateškom ofanzivnom oružju (START-3) treba misliti u širem kontekstu, jer on ne uzima u obzir sav nuklearni potencijal Rusije, a mogući novi sporazum bi trebalo da uključuje sve aspekte, uključujući nestrateška nuklearna punjenja, izjavio je kandidat za šefa Pentagona Mark Esper.\nSAD su u skladu sa međunarodnim pravom u obavezi da poštuju nuklearni sporazum koji je potpisan sa Iranom, kao i da toj zemlji ukinu sve sankcije, izjavio je zamenik ruskog šefa diplomatije Sergej Rjabkov.\nSpecijalni predstavnik SAD za Iran: Odgovorićemo Teheranu vojnom silom u slučaju napada\nSjedinjene Američke Države će odgovoriti vojnom silom ako Iran napadne, izjavio je specijalni američki predstavnik za Iran Brajan Huk.\nSvetske sile ne poštuju sporazum sa Iranom\nIranski predsednik Hasan Rohani kaže da svetske sile nisu ispunile obaveze koje su preuzele u okviru istorijskog nuklearnog sporazuma, nanevši tako štetu ekonomskom razvitku Irana, prenosi AP.


MARGINALIZACIJA POEZIJE I USPON PESNIKINJA U SRBIJI NA PRELAZU IZ 20. U 21. VEK | Sarajevske Sveske\nMARGINALIZACIJA POEZIJE I USPON PESNIKINJA U SRBIJI NA PRELAZU IZ 20. U 21. VEK\nNa početku knjige Pesnička kultura – Savremena američka poezija između zajednice i institucije teoretičar poezije Kristofer Bič je pisao da još uvek živimo u postromantičarskom dobu. U tom dobu prevladava uverenje da je poezija tip estetske proizvodnje čiji je status nezavisan od istorijskih, društvenih i ekonomskih prisila. Pošto poezija, po njemu, ima relativno ograničen broj čitalaca/čitateljki i ustrajno se percipira kao fenomen „visoke kulture“, metodi kulturalnih studija još nisu u dovoljnoj meri sistematski primenjeni na njeno proučavanje. Ali, poezija ne nastaje u istorijskom vakuumu, te se ni njeno vrednovanje ne odvija u vakuumu. Poezija je kulturalna praksa podređena istim snagama administracije, postvarivanja, standardizacije i homogenizacije, kao i kultura u celini. Zato je potrebno razumeti uslove u kojima se odigrava proizvodnja poezije, kako na nivou zajednica pesnika/pesnikinja, tako i na nivou institucija koje organizuju i rasprostiru pisanje poezije (Beach: 5). U skladu sa tim, u ovom tekstu ću se baviti poezijom u Srbiji na prelazu iz 20. u 21. vek, pre svega urbanom poezijom koju pišu pesnikinje. Naznačiću širi društveni kontekst u kojem se odvija pisanje, kao i određene insitucije u kojima su se formirale pesničke zajednice u ovom periodu pre svega u Beogradu. Usredsredila sam se na Beograd jer je kultura u postsocijalističkoj Srbiji centralizovana, što znači da je reč o periodu u kojem ne samo da se nisu razvijali drugi centri kulture, već su oni tokom 90-ih gušeni.\nKrajem 20. veka književnost gubi status povlašćene umetnosti, a u okviru nje posebno se marginalizuje poezija. To se dogodilo iz nekoliko razloga. Modernistički „režim označavanja“ prioritet daje rečima na račun slika, dok postmoderni „režim označavanja“ prioritet daje „figuralnom“ koje je vizuelno, pa su u središte pažnje sada vizuelne umetnosti i teatar. Modernizam je od 50-ih godina 20. veka, sa dominacijom strukturalnog metoda u nauci o književnosti, na povlašćeno mesto postavio poeziju kao žanr i to njeno mesto se održalo gotovo do kraja 80-ih godina. Postepenim prevladavanjem postmodernih teorija od početka 80-ih godina, naratologija postaje dominantan književno-teorijski i kritičarski metod. Zahvaljujući njenoj usredsređenosti na naraciju, proza u hijerarhiji književnih vrsta dobija prestižno mesto, a poezija se kao artificijelnija forma povlači. Tokom 90-ih povlašćeni predmet proučavanja književnosti postaje proza, te se zato i proučavanje poezije na katedrama za književnost u Srbiji marginalizuje. To znači da predavači i predavačice, posebno oni mlađi, ekskluzivno rade teoriju i kritiku proze, tako da i studenti/studentkinje uglavnom izučavaju prozu.\nMarginalizacija poezije nije odlika samo postsocijalističkih društava, kao što je srpsko (videti: Perelman), ali u određenim društveno-političkim okvirima ima konkretne vidove. Prelaz od socijalizma ka tranziciji na prostoru druge Jugoslavije odvijao se u tragičnim, krvavim ratovima u kojima Srbija, naravno nije učestvovala, da cinično upotrebim tada često korišćenu frazu. Ako pogledamo područje kulture, možemo reći da je to period dominacije retro književnih modela, koji na nivou književnih reprezentacija konstruišu identifikacione modele. Retro postsocijalistički modeli pisanja poezije i proze učestuju u konstrukciji novog postsocijalističkog (postjugoslovenskog) srpskog identiteta (videti: Đurić, 2007). Traganje za „istinskim“ nacionalnim identitetom, koji se, navodno, izgubio tokom dugog i „represivnog“ perioda jugoslovenskog socijalizma, podstakao je pesnike i prozaiste da se okrenu temama i oblicima karakterističnim za starije periode nacionalne kulture. U Srbiji tokom 90-ih ruralna poezija postaje dominanta, pesnici i pesnikinje obnavljaju tradicionalne pesničke oblike, strofe, rime i metre. Retrogradna antimodernistička poezija u potpunosti dominira poljem poezije. Rolan Bart, a kasnije i američki jezički pesnik i teoretičar, Ron Silimen, pisali su o romanu kao žanru nastalom u periodu konstituisanja buržoaskog društva (Bart, Silliman). U kontekstu uspostavljanja novih postsocijalističkih država i (re)konstitucije njihovih nacionalnih identiteta, proza postaje pogodna kao identifikacioni model, naročito (pseudo)istorijski romani. Urbana poezija se potiskuje, a ubrzo i nestaje sa javne scene, jer nije pogodna da izrazi patriotska osećanja i da nam „objasni“ ko smo „mi“ u stvari. Obrađivanjem religioznih, lokalno patriotskih i ruralnih tema, bitno je jer na taj način pesnici pokazuju svoj patriotizam i privrženost (nanovo definisanoj) „staroj“ naciji, koja je konačno pronašla sebe i oslobodila se „balasta“ nacionalne „odrođenosti“ u okvirima socijalizma i jugoslovenstva.\nRedefinisanje kulture u postsocijalističkoj Srbiji odnosilo se i na definisanje nacionalnog pisma, pisma koje na najbolji način „odražava“ „naš“ nacionalni identitet. Tokom socijalizma u Srbiji su izlazili časopisi štampani ćirilicom i časopisi štampani latinicom. Tokom 90-ih gotovo svi časopisi koji su u prethodnom periodu izlazili na latinici, prešli su na ćirilicu. To je bio znak povratka „korenima“. Reakcija na ovaj fenomen javila se osnivanjem novih časopisa koji deluju u okviru opozicionog, antimiloševićevskog bloka. Svi oni kao svoju političku odluku prihvataju latinicu i tako simbolički izražavaju protest protiv dominantnih državnih institucija, opšte politike, kao i protiv dominantnih trendencija u tadašnjoj srpskoj kulturi. Od časopisa treba pomenuti Reč i ProFeminu iz Beograda (izdavač Radio B92), Transkatalog iz Novoga Sada (izdavač Treći talas) i nešto pre njih, Košavu iz Vršca.\nZahvaljujući Reći, ProFemini i Transkatalogu, urbana poezija ponovo zadobija zamah. Pa ipak, marginalizacije poezije imala je poražavajuće učinke. Ekskluzivno urbane edicije poezije u izdanju Nolita i Matice srpske nestaju, odnosno njihov profil se menja u skladu sa dominantnom poetikom vremena. Mnogi pesnici i pesnikinje prestaju se baviti poezijom i okreću se prozi. Među njima su Ljiljana Đurđić, Jelena Lengold i Slobodan Tišma. Jedan deo pesnikinja i pesnika, mada ne napuštaju poeziju, okreću se pisanju proze jer ukoliko ste aktivni samo kao pesnikinja/pesnik, i radite u marginalnom žanru vaš rad je bio apriori osuđen na marginalnost. Među takvim autorkama/autorima pomenuću Ninu Živanević i Milana Đorđevića, kao i nešto mlađeg Lasla Blaškovića.\nČasopisi, radionice, antologije\nČasopis Reč je od kraja 1994. izlazio jedamput mesečno i tokom 90ih imao je znantan uticaj na formiranje srpske urbane književne scene. Ako se govori o poeziji, urednici Reči su se usredsredili na generaciju pesnika rođenih oko 1960. godine, od kojih su najznačajniji bili Dragan Jovanović Danilov, Vojislav Karanović, Saša Jelenković i Saša Radojčić. Zahvaljujući podršci urednika i kritičara Reči, ova pesnička struja je postavljena kao dominantni tok srpske poezije 90-ih. Urednice ProFemine, časopisa koji je pokrenut krajem iste te 1994, nasuprot tome, u istoj generaciji pesnika/pesnikinja rođenih oko 1960. izdvojile su novosadsku pesnikinju Jasnu Manjulov, vršačku pesnikinju Jelenu Marinkov (dve pomenute pesnikinje krajem 90-ih nestaju sa pesničke scene) i beogradsku pesnikinju Danicu Vukićević, koja je među najaktivnijima do danas. To je i period kada se na sceni pojavljuje Ana Ristović, predstavnica generacije rođenih oko 1970, autorka koja je od trenutka pojavljivanja imala izuzetnu podršku različitih institucija srpske pesničke scene i njihovih protagonista i protagonistkinja, uključujući i urednike Reči i urednice ProFemine.\nIz poetičkog delovanja Reči nastala je antologija muške poezije, koju je uredio Tihomir Brajović, jedan od urednika Reči, pod naslovom Reči i senke – Izbor iz transimbolističkog pesništva devedesetih (1997). U samoj knjizi, naravno, nigde nije naznačeno da je reč o muškoj poeziji, jer diskurs dominantne kulture konstruiše polje poezije kao polje ispoljavanja kreativnosti muškaraca, projektujući mušku subjekatsku poziciju kao univerzalnu. Drugim rečima, ideološka pozicija ovog univerzalističkog diskursa konstruiše poeziju kao univerzalnu praksu, ali taj univerzalistički diskurs nije rodno neutralan, zapravo, rodno je obeležen. Zato u ovu, kao i u tolike druge antologije, pesnikinje nisu uključene, jer se smatra da one pisanjem nikada ne mogu dostići visoku, univerzalnu, umetničku vrednost (o ulozi pesnikinje u anglosaksonskoj kulturi videti: Felbabov). Brajović je u antologiju uključio Dragana Jovanovića Danilova, Vojislava Karanovića, Sašu Jelenkovića, Sašu Radojčića i Nenada Šaponju. Poetički koncepti kojima antologičar objašnjava poeziju antologiziranih pesnika, koje antologiziranjem kanonizuje kao najznačajnije u generaciji, jesu simbolistički i neosimbolistički „ideal čiste poezije“, tj. „ideal apsolutne poezije“ i „novi misticizam pevanja“, tj. „povratak metafizici“. Rekla bih da ova poezija odgovara vremenu u kojem nastaje, svojim nostalgičnim, melanholičkim retro begom u mističke svetove klasične moderne poezije. Uvodni tekst konstruiše srpsku poeziju kao mušku, jer su u toj tradiciji relevantni gotovo isključivo i jedino pesnici.\nIz poetičkog delovanja ProFemine nastala je antologija Mačke ne idu u raj, koju je uredila pesnikinja Radmila Lazić, urednica ProFemine, nakon što je istupila iz Redakcije. Ona nas uvodi u fenomen ženskih antologija, o čemu će malo kasnije posebno biti reči.\nOd 1997. godine na beogradskoj sceni su delatne dve književne radionice. Jedna je nastala kao Radionica kreativnog pisanja za tinejdžere i mlade (program Talenti) u okviru Fonda za otvoreno društvo. Vodili su je kritičarka Tatjana Rosić (koja tokom NATO intervencije napušta ovaj projekt), i pesnik, prozaik, kritičar i urednik Vasa Pavković. Iz nje je nastao Centar za stvaralaštvo mladih, vodio ga je Vasa Pavković, a bio je postavljen po uzoru na pesničke radionice (poetry workshops), koje su artikulisane u pesničkim radionicama na američkim univerzitetima od 70ih godina 20. veka (videti: Đurić, 2002). Polaznici/polaznice radionice pišu pesme, a u procesu rada se usredsređuju na sam tekst. Pesma se doteruje dok se ne dovede do formalnog savršenstva. Nastale pesme proizlaze iz „ideologije lirske pesme“ (videti: Đurić, 2006), koja podrazumeva konstruisanje jasno definisanog glasa, odnosno lirskog ja, izrazitu narativnost, kao i, deridijanskom terminologijom izraženo, metafiziku prisustva. Znatna finansijska potpora omogućila je i pokretanje edicije u kojoj su polaznici ove radionice mogli objaviti svoje knjige. Među pesnicima i pesnikinjama vezanim za ovaj projekt bili su Danica Pavlović, Marjan Čakarević, Dina Vuković i Radojica Bunčić.\nDruga pesnička radionica se osniva u Centru za ženske studije i komunikacije, a kasnije deluje u okviru Asocijacije za žensku inicijativu (skraćeno AŽIN), koja postaje Ažinova škola poezije i teorije, koju je inicirala Dubravka Đurić, pesnikinja, kritičarka i urednica ProFemine. Dve feminističke organizacije, Centar za ženske studije, a kasnije AŽIN, ustupile su prostor i povremeno obezbeđivale finansijsku potporu, dok je ProFemina bila važna jer su u njoj autorke po prvi put objavljivale svoju poeziju. Proces rada se zasnivao na poetikama nove američke poezije (bit poezija, Blek Mauntin koledž) i na postavkama bitnim za američku jezičku poeziju (language poetry), kojom se D. Đurić dugo bavila. Projekt je polazio od uverenja da poezija nastaje iz određenog koncepta i njegovog konteksta, te je proces rada obuhvatao intenzivno iščitavanje dostupnih poetika pesnika/pesnikinja, kao i čitanje pesnika i pesnikinja eksperimentalnih pesničkih praksi (na primer, italijanski futurizam i ruski kubofuturizam), koji su u konceptu Centra za stvaralaštvo mladih bili uglavnom isključeni kao referentna literatura.\nPojavljivanje zbirki poezije Centra za stvaralaštvo mladih, kao i objavljivanje prvih knjiga autorki vezanih za AŽIN u ediciji Prve knjige Matice srpske, bilo je jasno da je na scenu stupila nova generacija rođena od sredine 70-ih do 1980. godine. Oba projekta su krajem 2002. predstavljena u Kulturnom centru Beograda.\nAntologije ženske poezije\nNakon 2000. godine objavljene su tri antologije ženske poezije. Treba naglasiti da su širi kontekstualni kulturološki okvir koji je omogućio da se one pojave činile feminističke organizacije koje su se od 1991. godine oformljivale u Srbiji, pa i na prostoru čitave tada ratom zahvaćene druge Jugoslavije. U užem smislu bitne su bile sledeće feminističke NVO-institucije: Centar za ženske studije i časopis Ženske studije, koji je Centar izdavao, i ProFemina. Zahvaljujući njima, angloamerička ginokritika je snažno prodrla u Srbiju i dala teorijski podsticaj za proučavanje lokalne ženske književne tradicije. Tokom 90-ih godina u feminističkom izučavanju književnosti ginokritika je bila prihvaćena i primenjivana kao dominantni pristup u proučavanju ženske književnosti, kako u Centru za ženske studije, tako i u časopisu ProFemina. Ali ona je bila prihvaćena u obliku karakterističnom za njenu ranu, predpoststrukturlističku fazu iz 70-ih godina 20. veka. Zato se može reći da je kao teorijski model bila regresivna u odnosu na, uslovno rečeno „dominaciju“, ili bolje rečeno „prisustvo“, francuske feminističke poststrukturalističke teorije u 80-im godinama 20. veka (videti: Dojčinović-Nešić i Popović-Perišić). Nekoliko je razloga kojim se ovo može objasniti. Prvi se tiče promene konteksta. Jugoslavija 80-ih godina 20. veka je bila relativno liberalno socijalističko društvo u kojem su nove teorijske koncepcije bile relativno blagovremeno primane, dok su 90-e u Srbiji period zatvorenog postsocijalističkog društva koje je okrenuto prošlosti, zaokupljeno ratovima (u kojima ne učestvuje), te je bilo teško i u okviru alternativnih obrazovnih programa studija književnosti probiti barijere. Barijere nije bilo moguće probiti i zato što je u Srbiji od 70-ih godina u studijama književnosti bio dominantan model angloameričke imanentne nove kritike, a rana ginokritika je proizašla iz ovog modela, istovremeno se distancirajući od njega i preuzimajući mnoge bitne pozicije nove kritike (videti: Moi). I pored ovde izrečene kritike, kojom bi se u budućnosti trebalo ozbiljnije pozabaviti, ginokritika je u Srbiji inicirala istraživanje spisateljske ženske tradicije 19. i 20. veka. Feministički projekt konstruisanja ženske književne tradicije ostvarivao se, mada fragmentarno (drugim rečima, nesistematično), zahvaljujući predavačicama Centra za ženske studije i urednicama ProFemine i to posredstvom dve rubrike u časopisu ProFemina: „Portret savremenice“ i „Portret prethodnice“.\nUrednice ProFemine, kao aktivne spisateljice, pesnikinje, prozaistkinje i kritičarke, posebnu pažnju su posvetile poeziji i prozi svojih savremenica. Ako se govori o poeziji, pesnikinje, posebno one rođene oko 1960. bile su podsticane da rade i objavljivane su, a istovremeno se tragalo za novim autorkama. Prevodi feminističke teorije objavljivani pre svega u Ženskim studijama, ali i u ProFemini, kao i konstruisanje (necelovitog i nesistematičnog) ženskog spisateljskog kanona, stvorili su atmosferu koja je dovela do pojave fenomena antologija ženske poezije. Objavljivanje ovih antologija je bilo moguće, zato što je poezija, naročito ona urbana, u Srbiji bila tragično marginalizovani žanr, koji nije bio pod strogom kontrolom uticajnih nacionalnih institucija i pojedinaca, koji bi mogli onemogućiti njihovo pojavljivanje. Njih nisu izdavale nacionalno značajne stare ili značajne novoosnovane izdavačke kuće, već alternativni izdavači.\nAntologiju Mačke ne idu u raj Radmile Lazić objavio je Samizdat Radija B92, izdavačka opoziciona medijska kuća, koja se proslavila antimiloševićevskim angažmanom. Usled svog političkog delovanja, B92 je postao važan kulturno-politički izdavački projekt. Antologija R. Lazić je obuhvatila poeziju autorki koje su delovale od 70-ih godina 20. veka, koje uglavnom nisu bile značajne za poeziju dominantnog toka koja se tada pisala. Obuhvatila je pesme Mirjane Stefanović, Judite Šalgo, Katalin Ladik, Ljiljane Đurđić, Marije Šimoković, Tatjane Cvejin, Radmile Lazić, Mirjane Božin, Ivane Milankove, Biljane Jovanović, Nine Živančević, Snežane Minić, Danice Vukićević, Jelene Lengold, Marije Midžović, Dubravke Đurić, Jasne Manjulov, Marije Knežević, Jelene Marinkov i Ane Ristović. Zanimljivo je uključivanje prevedenih pesama Katalin Ladik, koja piše na mađarskom jeziku i koja bi se mogla opisati kao mađarsko-srpsko-jugoslovenska autorka.\nReakcije na antologiju su bile burne. Gotovo svi kritičari i kritičarke obrušili su se na izbor. Njihov prigovor bio je utemeljen u važnoj ideološkoj poziciji paradigmatičnoj za srpsku kulturu, posebno 90-ih godina 20. veka, a koja se može iskazati rečju „sabornost“. U ovom kontekstu ta reč se odnosi na zahtev da jedna reprezentativna antologija ženske (ili svake druge) poezije mora obuhvatiti kako ruralne i antimoderističke, tako i urbane modernističke, tj, modernističke-postmodernističke poetičke opuse. To znači da se postavlja zahtev da antologija simbolički mora pokazati naciju posredstvom nacionalne poezije kao „organsku, harmoničnu idealnu“, zapravo „idealizovanu celinu“.\nRadmila Lazić nije uspela u nastojanju da pronađe kritičarku koja bi joj odgovarala i koja bi pristala da napiše predgovor antologiji, pa je odlučila da ga napiše sama, služeći se pastišem, kolažom i montažom. Prelazila je dostupnu, pre svega, feminističku literaturu, učinivši napor da iščita tekstove iz te teorijske oblasti i iskoristi ih u svom tekstu. Pošto je autorka pesnikinja, nije bila obavezna da navede koriščenu literaturu, a postmoderna joj je dozvolila da se kreće u okvirima tekstualnosti koja ne pretenduje na „originalnost“.\nDrugu antologiju Diskurzivna tela poezije – Poezija i autopoetika nove generacije pesnikinja nastalu iz rada Ažinove škole poezije i teorije, kolektivno su uredile/li njene saradnice i saradnici. Izdavač je bila Asocijacija za žensku inicijativu, koja nema pravo distribucije i prodaje svojih izdanja. Poezijom i autopoetičkim tekstovima predstavljene su pesnikinje Danica Pavlović (ranije vezana za Centar za stvralaštvo mladih), Ljiljana Jovanović, Natalija Marković, Snežana Žabić, Ivana Velimirac, Tamar Šuškić, Jelena Tešanović, Dragana Popović, Ksenija Simić, Sanja Petkovska, Jelena Savić, Snežana Roksandić, Ana Seferović, a kritičko-teorijske tekstove su napisali Aleksandar Trklja i Dubravka Đurić. Pesnička praksa koja se postepeno artikulisala u ovoj skupini, odvajala se od dominantne pesničke prakse po tome što se artikulisala s obzirom na eksperimentalne pesničke prakse, koje dominantna srpska kultura beskompormisno isključuje. Ali poezija predstavljena u ovoj antologiji pokazuje bitnu tendenciju poezije novih generacija posle pada Berlinskog zida, naročito u Poljskoj i Sloveniji, a to je povezivanje lirskog i eksperimentalnog, kao i uticaj američke bit generacije sa kultnom figurom Alena Ginzberga i njujorške škole sa uticajnim pesnicima Frenkom O'Harom i Džonom Ešberijem. Još jedna bitna odlika ove antologije je ponovno uvođenje žanra autopoetike, koji je dugo u Srbiji bio zanemarivan, gotovo nestao. Reč autopoetika ovde označava autorefleksivne tekstove koje pesnikinje i pesnici pišu obrazlažući svoje poetičke pozicije.\nTreću antologiju pod nazivom Tragom roda, smisao angažovanja – Antologija savremene poezije sastavila je Jelena Kerkez. Ona vodi malu izdavačku kuću Deve koja pripada LGBT, queer transgender kontekstu. U antologiji su predstavljene autorke Ana Seferović, Tamara Šuškić, Ana Ristović, Maja Mirković, Tanja Marković, Vesna Perić-Momčilović, Danica Pavlović, Dubravka Đurić, Jelena Savić i Ana Lena Stipančić. Osim Dubravke Đurić, koja pripada generaciji rođenoj oko 60-e, predstavljena je generacija pesnikinja rođenih od početka 70-ih do početka 80-ih godina 20. veka. One dolaze iz različitih konteksta. Izvestan broj autorki je proizašao iz Ažinove škole, izvestan broj je povezan sa teorijsko-performerskim projektom Teorija koja hoda. Ana Ristović pripada dominanom toku srpske poezije, dok Ana Lena Stipančić, autorka iz Hrvatske, pripada kontekstu LGBT i većina njenih pesama u antologiji je na engleskom jeziku. Pored poezije u njoj su objavljeni i intervjui koje je antologičarka uradila sa svakom autorkom, što znači da je koncepcijski postavljeno kao bitno ne samo to kako određena autorka piše, već i kako artikuliše sopstvenu poetičku poziciju. U naslovu antologije kategorija „rod“ ukazuje na svest o tome da je poezija obeležena rodom, a podnaslovom se univerzalizuje pozicija ženskog spisateljskog subjekta.\nDominacija urbane poezije\nPosle 2000. godine urbana poezija postepeno ponovo postaje dominantna. Ona je simptom srpskog društva koje pokušava da potisne i zaboravi duboke, nerešene traume, koje su posledica katastrofalne višedecenijske politike.\nU novoj urbanoj poeziji poslednjih par godina izdvajaju se autorke Radmila Lazić, Danica Vukićević, Marija Knežević, Ana Ristović i Milena Marković. Zajedničko im je to što deluju u „režimu prozirnosti jezika“ (o pojmu prozirnosti jezika videti: Đurić, 2002), koji dovodi do efekta realnosti u diskursu poezije. One konstruišu lirsko ja, najčešće je to ženski glas, koji izgovara pesmu. Primeniću na ovu poeziju termin Kristofera Biča i nazvaću je „postkonfesionalnom“. (U kontekstu američke poezije 60-ih godina konfesionalna /ispovedna/ poezija kritički se odnosila prema učenoj modernističkoj poeziji eliotovske tradicije. Od 70-ih godina konfesionalna poezija postaje dominantan tok, te je Bič tim terminom – postkonfesionalno – označio njen današnji akademski, dominantni status.) Pomenute autorke se oslanjaju na tradicionalni koncept pesničke tehnike ili zanata, što znači da njihove pesme teže formalnom savršenstvu. U središtu njihovog interesovanja je naracija, a pesnička tehnika podrazumeva nepretencioznu jednostavnu dikciju. Ova lirika se zasniva na „glasu“, koji narativnim pesničkim tehnikama postiže učinak lične „autentičnosti“, neposrednog obraćanja i „iskrenosti“, a vizuelne slike su bitan element „sceničnosti“ same poezije.\nNasuprot dominatnoj poeziji, grupacija okupljena oko projekta Ažinove škole poezije i teorije nakon objavljivanja antologije Diskurzivna tela poezije ulazi u eksperimentalu tekstualnost, imajući u vidu kontekste jezičke poezije (Čarls Bernstin, Bob Perelma, Ron Siliman, Lin Hedžinien, Rejčel Blau Duplezi, itd) i francuskog ženskog pisma (Lis Irigaraj i Elen Siksu).\nKarakteristični iskazi koji pokazuju temeljne razlike u ovim pristupima su reči Ane Ristović, koja je pisala:\n„Po mom mišljenju, najbolji su oni stvaraoci koji u svoje delo umeju da transponuju svoj doživljaj. Tačnije, koji umeju da posmatraju i dožive svet oko sebe i onda da to pretoče u književnost. To, naravno, ne znači da se u njihovom delu ispoljava njihova ličnost, niti da pesničko 'ja' nužno mora biti i pesnikovo 'ja'“. (Kerkez: 57)\nNasuprot tome, Jelena Savić je pisala:\n„Način na koji ja razumevam svoje tekstove jedan je od mogućih i promenjivih načina razumevanja. Kroz postojanje tih tekstova i mog načina njihovog razumevanja kroz određene diskurse postoji moj identitet pesnikinje koji da bismo mogli govoriti pre o pozicijama nego o identitetu znači stalno premeštanje i stalno performativno izvođenje samog sebe“. (Kerkez: 210).\nI na kraju, parafraziraću reči Ljiljane Jovanović, koja je pisala da je ženski lirski subjekt, odnosno fantazam subjekta, aktivan i interveniše ne samo u realnosti teksta već i u realnosti samoj (Jovanović: 95). Drugim rečima, poetske opcije u kojima radimo nisu „nevine“ i „naivne“, niti se same po sebi podrazumevaju, već govore o kulturalnoj poziciji koju mi kao autori i autorke zauzimamo u sopstvenoj kulturi. One, fukoovskim jezikom rečeno, podrazumevaju političke, poetičke, subjekatske, identitetske, identifikacijske matrice, koje biramo, a koje nam stoje na raspolaganju u diskursima kulture koju nastanjujemo.\nBart, Rolan (1979). Književnost, mitologija, semiologija, prevod Ivan Čolović, Nolit, Beograd\nBeach, Christopher (1999). Poetic Culture – Contemporary American Poetry between Community and Institution, Northwestern University Press, Illinois\nBrajović, Tihomir (ur) (1997). Reči i senke – Izbor iz transsimbolističkog pesništva devedesetih, Prosveta, Beograd\nDojčinović-Nešić, Biljana (1993). Ginokritika – Rod i proučavanje književnosti koju su pisale žene, Književno društvo „Sveti Sava“, Beograd\nĐurić, Dubravka (2006). „Socijalna filologija Rejčel Blau Duplezi i materijalistička čitanja poezije“, U: ProFemina, br. 43-44, Beograd\nĐurić, Dubravka (2002). Jezik, poezija, postmodernizam, Oktoih, Beograd\nĐurić, Dubravka (juni 2007). „Izazovne prakse pisanja posle 2000. godine u Srbiji“, U: Zeničke sveske, br. 6-7, Zenica\nFelbabov, Vladislava (proleće/leto, 2000) „H. D. Imažistkinja“, U: ProFemina, br. 21-22\nJovanović, Ljiljana (2008). Tehnologija mame, Prva knjiga Matice srpske, Novi Sad\nKerkez, Jelena (ur) (2006). Tragom roda – smisao angažovanja – Antologija savremene poezije, Deve, Beograd\nLazić, Radmila (ur) (2000). Mačke ne idu u raj – Antologija savremene ženske poezije, Samizdat FreeB92, Beograd\nMoi, Toril (1985, reprinted 1988) Sexual/Textual Politics: Feminist Literary Theory, Routledge\nPavlović, Danica i drugi (2004) Diskurzivna tela poezije – Poezija i autopoetike nove generacije pesnikinja, Asocijacija za žensku inicijativu, Beograd\nPerelman, Bob (1996), The Marginalization of Poetry - Language Writing and Literary History, Princeton University Press, Princeton, New Jersey\nPopović-Perišić, Nada (1988). Literatura kao zavođenje, Prosveta Beograd\nSilliman, Ron (1987). The New Sentence, Roof Books, New York


FLEŠ SA 'ČIZME': Mandžukić u Junajtedu!? - Fudbal, Evropske lige, Transferi\nHotSport»Fudbal, Evropske lige, Transferi»FLEŠ SA ‘ČIZME’: Mandžukić u Junajtedu!?\nFLEŠ SA ‘ČIZME’: Mandžukić u Junajtedu!?\nRedakcija| 2019-08-04T17:04:55+01:00\t4. avg 2019. 17:03|0 komentara|Beta\nFudbaler Juventusa Mario Mandžukuć navodno se dogovorio sa upravom Mančester junajteda o uslovima ugovora, nevezano za transfer i zamenu napadača Paula Dibale i Romelua Lukakua.\nHrvatski fudbaler je nekoliko dana pregovarao sa upravom Junajteda, a list Gazeta delo Sport preneo je da se Mandžukić dogovorio o dvogodišnjem ugovoru, uz mogućnost nastavka saradnje na još godinu dana.\nPrema dogovoru, Juventus bi dobio 15 miliona evra, a Mandžukić bi primao šest miliona evra po sezoni.\nUprave Juventusa i Mančester junajteda nedavno su se dogovorile o zameni igrača, Paulo Dibala bi trebalo da predje u engleski, a Romelu Lukaku u italijanski klub, ali transfer koči argentinski fudbaler, koji ne želi da predje na Old Traford.Mandžukić je 2015. godine iz Atletiko Madrida prešao u Juventus, za koji je odigrao 162 utakmice i postigao 44 gola. Sa crno-belima osvojio je četiri titule u Seriji A, tri Kupa i Superkup Italije.\nProšle sezone nije bio standardan u prvom timu, ali je u 33 utakmice u prvenstvu i Ligi šampiona postigao 10 golova i imao je sedam asistencija.\nTAGOVI: Juventus, Mančester Junajted, mario mandžukić