Inspekcija da vidi suvo korito\nKoncesionar ne sprovodi jednu od najznačajnijih mjera - osiguravanje ekološki prihvatljivog protoka nizvodno od postrojenja mHE na Kutskoj rijeci, tvrdi Milija Čabarkapa iz WWF Adria\n7646 pregleda\t11 komentar(a)\nNizvodno od brane, Foto: Privatna arhiva\nIspod brane na Kutskoj rijeci prazno i suvo korito, sa druge strane brane - voda, kojoj koncesionar ne da dalje od postrojenja mini-hidroelektrane (mHE).\nTo pokazuju fotografije napravljene prije dva dana sa obje strane brane te pritoke Zlorečice, jedne od većih pritoka Lima.\nJezero uzvodno od brane(Foto: Privatna arhiva)\nTakvo stanje navodi na sumnju da koncesionar ne sprovodi jednu od najznačajnih mjera za ublažavanje negativnih uticaja projekata mHE na životnu sredinu - osiguravanje ekološki prihvatljivog protoka nizvodno od vodozahvata, ocijenio je za “Vijesti” Milija Čabarkapa iz WWF Adria.\n“Ekološki prihvatljivi protok je proticaj vode koji se nizvodno od vodozahvata mora obezbijediti u vodotoku, radi očuvanja prirodne ravnoteže vodnih ekosistema i ekosistema vezanih vodu”, pojasnio je Čabarkapa.\nOn je pozvao nadležne inspekcije da obave inspekcijski nadzor nad sprovođenjem mjera zaštite na području eksploatacije te mHE.\nAleksandar Perović iz Koalicije za održivi razvoj (KOR) kazao je da je Kutska rijeka, nažalost, pokazatelj društva u cjelini kada je odnos prema prirodnim resursima u pitanju.\n“Uprkos upozorenjima koja su dolazila iz ekoloških organizacija i argumentovanog razbijanja mitova o ‘benefitima’ izgradnje malih hidroelektrana za lokalne zajednice, bilo je izvjesno da ti društveno konfliktni projekti služe i za manipulaciju laičke javnosti, naročito mještana koji su živjeli u ruralnim krajevima, kako od strane investitora, tako i od političkih partija koje su na vlasti i sa njima povezanih interesnih krugova”, rekao je Perović.\nOn je podsjetio da je mještanima koji gravitiraju Kutskoj rijeci obećavano unapređenje putne infrastrukture i razni sitni pojedinačni benefiti:\n“Što u najvećem dijelu nije ispoštovano kako smo informisani, a trajno je devastirana rijeka koja ima životni ekosistemski značaj. Foto i video-zapisi sa terena najbolje pokazuju kakvi su zapravo ‘benefiti’ zarobljavanja rijeka u cijevi, pa svako neka procijeni ko zapravo ima koristi i iznosi profit, a kome je ugrožena životna sredina i ko će podnijeti najveću štetu i trajno ispaštati. Jasno je da Kutska rijeka nije trebalo da se koristi za izgradnju mHE i da je imala potencijal za održivu valorizaciju, pa se nadam da će odgovornima u nekom budućem periodu biti ispostavljeni računi”, rekao je Perović.\nMini hidroelektrane na Kutskoj rijeci gradi konzorcijum “Kutska i Mojanska”, koji čine firme “Green Solutions”, “Popović Elektro sistem” i “Hidroenergija Montenegro”. Konzorcijum je nakon dobijanja koncesija osnovao koncesiono društvo “Small Hydro Power Plant Kutska” d.o.o. Andrijevica.\nUdio od 99 odsto u konzorcijumu ima “Popović Elektro sistem” Slobodana Popovića, a po jedan odsto imaju njegova firma “Green Solutions” i “Hidroenergija Montenegro” čiji su vlasnici biznismeni Oleg Obradović, Ranko Ubović i Aleksandar Mijajlović.\nU aprilu 2019. godine sa firme “Hidroenergija Montenegro” konzorcijum je prenio udio na andrijevičku firmu “Igma Energy”, koja je u vlasništvu Igora Mašovića, brata predsjednika Opštine Andrijevica Srđana Mašovića.\nNa toj, kao i na većini rijeka koje je država planirala da stavi u cijevi, koncesije na vode dobili su biznismeni bliski DPS-u i njenom lideru Milu Đukanoviću.\nMilioni iz džepova građana onima koji uništavaju prirodu\nČabarkapa je podsjetio da građani, kroz račune za električnu energiju, plaćaju investitorima u mHE podsticaje za proizvodnju energije iz mHE.\n“Prema dostupnim podacima, od sredine 2014. godine, kada je počela sa radom prva mHE, pa do kraja novembra prošle godine, za struju iz 13 mHE isplaćeno je 13,4 miliona eura subvencija. Međutim, postavlja se pitanje šta su dobili građani, a odgovor je više nego jasan - samo uništenu prirodu, suva korita rijeka i povećane račune za električnu energiju. Stoga, Vlada mora ukinuti postojeći sistem podsticaja koji je društveno ekonomski neopravdan. Svi do sada izgrađeni projekti pokazali su se kao izuzetno štetni ne samo sa ekološkog, već i sa ekonomskog i socijalnog aspekta. Ono što je bitno istaći je da projektima mHE nije dokazan javni interes, koji je osnov za dodjelu koncesija i obavljanje koncesione djelatnosti”.\nOn je istakao da je WWF Adrija već objavila da su zaključeni koncesioni ugovori sadržali više od 20 nezakonitosti i nepravilnosti:\n“I da Vlada ima prostora da raskine većinu ugovora. Na taj način, Vlada bi sačuvala svoje prirodne resurse i spriječila dalju finansijsku štetu za cjelokupno društvo koju stvaraju projekti mHE”.\nHidroenergija MontenegroPopović Elektro sistemGreen SolutionsKutska i MojanskaKORKoalicija za održivi razvojAleksandar PerovićKutska rijekaWWF AdriaMilija Čabarkapa\n05.03. 14:50 h\t541\t75101\n05.03. 13:45 h\t1265\t73679\n05.03. 09:06 h\t479\t62227\n05.03. 17:33 h\t161\t56549


Poreklo koronavirusa ostaje misterija: SZO podbacio u Vuhanu - NOVA portal\nPoreklo koronavirusa ostaje misterija: SZO podbacio u Vuhanu\nSvet Autor:Ksenija Prodanović10. feb. 202120:38\nFoto: EPA-EFE/SHI ZHI/ROMAN PILIPEY/SHEPHERD ZHOU/ALEX PLAVEVSKI\nMeđunarodni tim eksperata Svetske zdravstvene organizacije (SZO) završio je svoju istragu o poreklu koronavirusa u kineskom gradu Vuhanu i umesto očekivanih odgovora na neka pitanja, svetu je ponudio birokratske, mlake i politički korektne poruke - virus nije pobegao iz laboratorije, možda je, a možda i nije stigao od šišmiša, prenosi se sa životinje na ljude... Sve u svemu, jedno veliko razočaranje.\nVođa tima SZO: Korona „zamršenim putem“ stigla do Vuhana\nTim stručnjaka SZO proveo je četiri sedmice u Kini, od toga dve u karantinu. Dve „radne“ nedelje, međunarodni stručnjaci su u pratnji kineskih domaćina obilazili pijacu u Vuhanu, Institut za virologiju, razgovarali sa kineskim kolegama, ljudima u potrazi za odgovorom o poreklu koronavirusa koji je u svetu ubio milione ljudi.\nŠef tima Svetske zdravstvene organizacije koji istražuje poreklo koronavirusa Peter Ben Embarek sumirao je jednomesečnu istragu u Vuhanu – gde se epidemija koronavirusa prvi put pojavila na pijaci sa morskim plodovima krajem 2019. godine – rekavši da su slepi miševi i dalje verovatni izvor zaraze i da je prenos virusa putem smrznute hrane mogućnost koja zahteva dalju istragu, ali je odbacio mogućnost nastanka virusa u laboratoriji.\nEmbarek je rekao da je tim otkrio nove informacije, ali da nije dramatično promenjen zaključak o izbijanju zaraze. „Put od bilo koje životinjske vrste do pijace Huanan trajao je dugo i bio je zamršen, a uključivao je kretanje preko granica“, rekao je Embarek na skoro trosatnoj konferenciji za medije.\nOn je istakao da rad na identifikovanju porekla koronavirusa ukazuje na prirodni rezervoar slepih miševa, ali je malo verovatno da su oni bili u Vuhanu. Naveo je i da su istražitelji tražili kineske uzorke krvi koji bi mogli ukazati na to da je virus cirkulisao ranije nego što se mislilo.\n„U pokušaju da razumemo šta se dogodilo od decembra 2019. započeli smo vrlo detaljnu i temeljnu potragu za drugim slučajevima koji su možda propušteni, a dešavali su se i pre 2019. godine“, rekao je on. „I zaključak je bio da nismo pronašli dokaze o velikim epidemijama koje bi mogle biti povezane sa slučajevima COVID-19 pre decembra 2019. u Vuhanu ili negde drugde“, dodao je Embarek.\nMogućnost da je virus procurio iz laboratorije – koja je bila predmet teorija zavere – bila je krajnje neverovatna i nije zahtevala dalja proučavanja, rekao je Embarek.\nNajnoviji zaključci tima ne razlikuju se mnogo od ranijeg izveštaja SZO, objavljenog u februaru 2020. godine gde se navodi da “ključno znanje o virusu nedostaje”, iako je u tom izveštaju prihvaćena kao tačna teza da je virus potekao od životinja, šišmiša ili sa jedne od pijaca ribe i plodova mora u Vuhanu.\nKoliko se čini, uprkos najavama da će ignorisati politički element, tim je na kraju ipak razočarao, naročito posle svih izveštaja o kineskom prikrivanju obima i teškoće bolesti, ućutkivanju novinara i lekara, svaljivanju krivice…\nNekoliko zemalja među kojma su najglasnije Sjedinjene Države i Australija, optužile su Peking da su na samom početku epidemije ulepšavali i ublažavali situaciju što je zakomplikovalo stvar i dovelo do kasnog reagovanja. Pre svih, zvaničnici u Vuhanu su optuženi da su ućutkivali one koji su pokušavali da svet obaveste o virusu i koji su imali dokaze da se virus širi sa čoveka na čoveka, poput SARS-a 2003.\nSvetska zdravstvena organizacija našla se pod velikim pritiskom kada ih je bivši predsednik SAD Donald Tramp optužio da su kineska “marioneta”, zbog čega se Amerika povukla iz SZO. Ubrzo posle inauguracije, predsednik Džo Bajden je promenio odluku o povlačenju.\nKako je Kina na lokalnom nivou dovela pandemiju pod kontrolu, za razliku od SAD i Evrope gde i dalje hara, Peking je počeo žestoko da reaguje na svaku optužbu da su oni krivci za širenje koronavirusa, šireći alternativne i neosnovane teorije o poreklu virusa, uključujući teorije zavere da je virus potekao iz američke vojne laboratorije.\nOčekivalo se da će višednevna istraga SZO u Vuhanu odgovoriti bar na neka pitanja, uprkos skepsi mnogih. “Nema garancija da ćemo dobiti odgovore”, rekao je ranije šef hitnih službi SZO Majk Rajan. “Zadatak utvrđivanja porekla je težak i ponekad su potrebna dva, tri ili četiri pokušaja da se to postigne”, dodao je on. Ispostavilo se da je bio u pravu.\n01. dec. 2020 29\nGodinu dana od potpunog zatvaranja Vuhana, grad je potpuno opran i dezinfikovan i očišćen od svih tragova virusa. “Veliki je izazov za bilo kog da pronađe uzroke ovoga”, rekao je Džin Dongjan, profesor virologije Univerziteta Hongkong. “Biće jako teško pronaći bilo kakav dokaz iz prve ruke o poreklu SARS-COV-2 i prvim slučajevima kovida 19. Stvarno je veliki izazov i sumnjam da će ovi međunarodni eksperti išta pronaći. Nisam optimista“, dodao je on uoči početka istrage SZO.\nKina prebacila loptu SAD\nUbrzo pošto su eksperti SZO ispričali šta su imali, oglasio se i Peking pozvavši Vašington da dozvole stručnjacima da posete SAD i poreklo virusa potraže tamo, u nekoj od laboratorija.\n“Voleli bismo ako bi američka strana, poput Kine, imala otvoren i transparentan stav i pozvala eksperte SZO u SAD da istraže poreklo virusa tamo”, rekao je portparol kineskog ministarstva spoljnih poslova Vang Venbing.\nZaključak SZO “potpuno odbacuje teorije zavere koje su neki protivnici Kine zagovarali, poput bivšeg američkog državnog sekretara Majka Pompea koji je optužio Institut za virologiju u Vuhanu da je iz njihove laboratorije procureo virus”, navodi Global tajms, tabloid kineske Komunističke partije.\nMnogo buke ni oko čega, kratak je zaključak mnogih koji se nisu nadali previše, ali su ipak očekivali da Svetska zdravstvena organizacija pokaže malo više integriteta.


Hag: Rok Šešelju 72 sata - B92.net\nHag: Rok Šešelju 72 sata\nHag -- Apelaciono veæe Haškog tribunala pozvalo je odbranu Šešelja da se u roku od 3 dana izjasni o zahtevu Tužilaštva da hitno bude primenjena odluka apelacionog veæa\nIzvor: Beta èetvrtak, 23.04.2015. | 15:18\nApelaciono veæe zahteva da lider SRS-a Vojislav Šešelj bude vraæen u sudski pritvor sa privremene slobode u Srbiji.\nDanas objavljen poziv apelacionog veæa donet je juèe, a rok æe poèeti kada poziv bude uruèen Šešelju. Prema dokumentu, Šešelj može odgovoriti na zahtev Tužilaštva, "ako to želi".\nApelaciono veæe je 30. marta naložilo prvostepenom veæu Tribunala koje je sudilo Šešelju, da "smesta" opozove svoju odluku o privremenom oslobaðanju lidera Srpske radikalne stranke, zato što je on izjavom da se neæe dobrovoljno vratiti pred Tribunal prekršio jedan od dva osnovna uslova za boravak na privremenoj slobodi.\nRaspravno veæe predsedavajuæeg Žana-Kloda Antonetija (Jean-Claude Antonetti) nije, meðutim, postupilo po nalogu apelacionog veæa, veæ je, 10. aprila, od lekarskog tima koji Šešelja leèi u Srbiji zatražilo dokumentaciju o njegovom trenutnom zdravstvenom stanju.\nKako je zatim saopštio sekretarijat Tribunala, Šešelj je odbio da tu dokumentaciju dostavi sudu. Glavni tužilac Serž Bramerc (Serge Brammertz) potom je, prošle nedelje, apelacionom veæu uputio hitan zahtev da smesta ponovo naredi pretresnom veæu da Šešelju naloži da se vrati u pritvor u Sheveningenu (Sæeveningen).\nDanašnjim pozivom, apelaciono veæe je Šešelju pružilo priliku da se o tom zahtevu izjasni.\nŠešelja, optuženog za zloèine nad Hrvatima i Muslimanima u Hrvatskoj, Vojvodini i BiH, 1991-93, prvostepeno je veæe na privremenu slobodu pustilo 12. novembra prošle godine iz humanitarnih razloga, odnosno radi leèenja od tumora debelog creva, koji je, po nalazima lekara, metastazirao na jetri.\nLider Srpske radikalne stranke u pritvoru Tribunala bio je od 24. marta 2003. kada se dobrovoljno predao. Suðenje je poèelo 2007, a izricanje presude bilo je zakazano za oktobar 2013, ali je odloženo zbog izuzeæa sudije.


Šta se sve kod nas proglašava konzervacijom i kakve su posledice takvog diletantizma?\nKomesarka u kožnom prsluku\nŠta su zapravo konzervacija i restauracija i koji su sve postupci obuhvaćeni ovim poslovima. Kakvi se sve standardi primenjuju pri ovim radovima. Koja je kod nas centralna muzejska kuća koja donosi sve pravilnike o čuvanju predmeta. Zašto su skinuti klima uređaji sa depoa pančevčakog muzeja. Ko je odlično očuvanu štamparsku radionicu mesecima držao u memljivom podrumu. Ko je potom falsifikovao reverse i ugovore. Ko je obukao manekene da đipaju u originalnim narodnim nošnjama. Ko je originalne narodne nošnje prao u vešeraju. Ko je skupocene ćilime ribao četkom pod šmrkom. Ko je muzejske kožuhe pretvorio u santu leda...\nKonzervacija i restauracija, često određeni i samo kao konzervacija, veoma je delikatno zanimanje odnosno delatnost posvećena očuvanju kulturne baštine. Konzervatorske aktivnosti uključuju proveru stanja očuvanosti predmeta i njegovo dokumentovanje, zatim sam konzervatorski rad na predmetu kulturne baštine, te preventivnu zaštitu. Sve su ove delatnosti pak potpomognute naučnim istraživanjima i obrazovanjem. Tradicionalna definicija uloge konzervatora uključuje pregled, konzervaciju i očuvanje kulturne baštine korištenjem bilo koje metode koja se dokazala delotvornom u održavanju predmeta u stanju što bližem izvornom što je duže moguće.\nDanas je ta definicija međutim proširena i više bi je mogli opisati kao etičko upravljanje kulturnim dobrom. Pri svome radu konzervator primenjuje jednostavne etičke odrednice, kao što su načelo minimalne intervencije, korištenje metoda i materijala usmerenih ka reverzibilnosti, kako bi smanjili mogućnost problema kod budućeg tretmana, istraživanja i korištenja te temeljito dokumentovanje svih preduzetih postupaka.\nKonzervatorski rad rukovođen je određenim etičkim standardima. Ovi su standardi utelovljenje primenjene etike. Prihvaćeni su širom sveta i razrađene su nacionalne i međunarodne etičke preporuke, a u evropskim zemljama kao standard se može uzeti etički kodeks Evropske konfederacije restauratorskih udruženja.\nBrojni kulturni proizvodi osetljivi su na okolinu u kojoj se čuvaju pre svega na temperaturu, vlažnost vazduha te jačinu osvetljenja i ultraljubičastog zračenja. Predmeti moraju biti zaštićeni i čuvani u primerenim uslovima. Kao primer možemo uzeti zaštitu slika slikanih vodenim bojama, koje bi bez primerene zaštite od sunčevog ili veštačkog svetla brzo izbledele.\nPreventivna je konzervacija važan element muzejske zaštite i brige za zbirke. Jedna od bitnih odgovornosti članova muzejske struke je stvoriti i održavati sredinu povoljnu za očuvanje muzejskih zbirki bilo u depou, tokom izložbi ili u tranzitu. Osoblje muzeja je dužno pažljivo nadzirati stanje zbirki, kako bi se blagovremeno moglo odlučiti treba li neki predmet podvrgnuti konzervatorskom zahvatu kada se preduzima Interventna konzervacija\nOvaj pojam odgovara bilo kom delovanju preduzetom od strane konzervatora, a koje uključuje neposredan rad na kulturnim dobrima. Spomenuti postupci mogu uključivati čišćenje, stabilizaciju, popravak oštećenja ili čak nadoknadu nedostajućih delova originala. Od suštinske je važnosti da konzervator potpuno i precizno opravda bilo koje navedeno delovanje. Podrazumeva se primereno i temeljito dokumentovanje svih faza rada, znači pre, tokom i nakon zahvata kako bi se na minimum svele mogućnosti za naknadne dileme i primedbe.\nPrvenstveni cilj konzervatorsko restauratorskih zahvata je minimiziranje propadanja tretiranog predmeta i do tog cilja može se doći primenom neinterventnih kao i interventnih metoda delovanja. Interventni pristup podrazumeva sva delovanja koja konzervator preduzima direktno na materijalnom tkivu objekta. Te akcije mogu uključiti čišćenje ili uklanjanje starog laka ili samo konsolidaciju odnosno podlepljivanje boje koja se ljušti. Ovi se radovi pak izvode iz više razloga, a uključuju i estetski izbor.\nU našoj zemlji počeci konzervatorske delatnosti vezuju se i za početak rada naše najvažnije i najcenjenije muzejske kuće Narodnog Muzeja u Beogradu koji u pravnoj regulativi ima status centralne muzejske kuće na nivou države koja je pored ostalog nadležna i za donošenje pravilnika i stručnih uputstava vezanih za obradu i zaštitu pokretnih kulturnih dobara koja su zapravo zakonom definisana kao osnovna delatnost svih muzeja u zemlji.\nU Samom Narodnom Muzeju brigu o arheološkim, umetničkim, numizmatičkim i istorijskim predmetima koji se nalaze u fondu Narodnog muzeja, kao i o dokumentarnoj građi, sprovodi se kroz veoma važnu delatnost Centra za konzervaciju Narodnog muzeja. Aktivnosti Centra za konzervaciju obuhvataju planirane, koordinirane i ujednačene aktivnosti preventivne i kurativne konzervacije, kao i istraživanje kulturnih dobara. Stalna briga o muzejskoj građi, sistem mera za obezbeđenje uslova za čuvanje, rukovanje, izlaganje, pakovanje i transport muzejskih predmeta kojima se svi rizici po muzejsku građu svode na minimum, osnova je pristupa Narodnog muzeja konzervaciji. Konzervatorski i restauratorski zahvati sprovode se na odabranoj muzejskoj građi jedino sa ciljem zaštite od propadanja, radi održavanja i boljeg sagledavanja predmeta. Po službenoj dužnosti Narodni Muzej je nadležan i za praćenje zaštite kulturnih dobara u drugim muzejima.\nOstvarenje birtijaškog sna\nPri Narodnom Muzeju se takođe nalazi i sedište komisije za polaganje stručnih ispita i komisije za dodelu viših zvanja u muzejskoj struci. Kao obavezan uslov za sticanje ovih zvanja je i polaganje više ispita uključujući tu i osnovi konzervacije i restauracije što bi po automatizmu trebalo da poznaje svaki kustos, restaurator ili konzervator zaposlen u muzejima.\nNa žalost, po ko zna koji put ponavlja se staro pravilo da pojedini kustosi sa samom konzervacijom imaju veze kao bog i šeširdžija, odnosno jasnije rečeno: pojma nemaju o čemu najbolje govori sledećih nekoliko primera kojima je naneta nepopravljiva šteta zbirkama Narodnog Muzeja u Pančevu i načinjeno više ozbiljnih krivičnih dela.\nSam Muzej smešten je u neuslovnoj zgradi iz 1933. godine provizorno u više navrata adaptiranoj za Muzej, prepunoj vlage i prašine a u kojoj je isecanje zidova radi prestanka njihovog vlaženja izvršeno tek 2006. godine. Kako bi se nekako sprečilo ugrožavanje predmeta u depoima u vžanom prizemlju zgrade, tokom 2001. godine, zbog sve prisutnijeg prisustva vlage u depoima i radnim prostorima Odeljenja arheologije, etnologije i istorije umetnosti Muzeja u prizemlju, postavljeni su klima uređaji kako bi se poboljšalo isušivanje zgrade i omogućila bolja ventilacija prostorija.\nSamovoljnom odlukom sadašnje vd direktorke Svetlane Mesicki, razvedene Milosavljević a s obzirom da su bračna i vanbračna zajednica kod nas izjednačene, ovde bi onda trebalo dodati još jedno 25-30 prezimena; kojoj je glavni prioritet bilo organizovanje letnjeg programa čime Narodni Muzej Pančevo izlazi u susret publici, njihovim željama i potrebama kako bi Muzej postao ne samo prostor za čuvanje predmeta već i mesto okupljanja građana gde mogu provoditi svoje slobodno vreme.\nOtvaranjem muzejskog dvorišta povećava se kapacitet Muzeja u prostornom i programskom smislu što doprinosi i čitavoj letnjoj ponudi grada Pančeva i obogaćuje njegovu kulturno turističku ponudu što se sve na kraju svelo na otvaranje birtije u muzejskom dvorištu gde od otvaranja sama vd direktorka sa svojom kamarilom poslušnika provodi najveći deo vremena uz čašicu.\nKako bi se ovaj plemeniti birtijaški san ostvario, preduzete su i odgovarajuće mere pa su hitno, bez ikakve konsultacije sa konzervatorima iz Narodnog muzeja u Beogradu i Centralnog instituta za konzervaciju, svi klima uređaji sa depoa i radnih prostora Odeljenja arheologije, etnologije i istorije umetnosti Muzeja u prizemlju zgrade demontirani, a prozori blokirani postavljanjem štampanog platna duž čitavog prizemlja dvorišnog dela zgrade, tako da je sada sprečeno i provetravanje depoa i radnih prostora otvaranjem prozora , a ionako mračni prostori sada su još mračniji i u njima je praktično nemoguće raditi.\nUklanjanjem klima uređaja i onemogućavanjem prirodnog provetravanja teško su ugrožene muzejske zbirke u depoima jer su neprovetreni prostori idealni za pojavu buđi na drvenim predmetima i nameštaju, korozije na metalnim predmetima ili elementima, a takođe su vlagom ugroženi i predmeti arheološke zbirke: osteološki materijal, keramika i metalni predmeti. Zvuči paradoksalno ali postavljanje ovog platna čak je objašnjeno kao zaštita fasade od daljeg propadanja a onako usput radi hitnog otvaranja birtije u muzejskom dvorištu devastiran je i sam deo zgrade bespravnim bušenjem zidova spomenika kulture velikog značaja kako bi se iz klozeta voda dovela do šanka u dvorištu - Što se same buđi i plesni tiče, vd direktorki Muzeja oni ni najmanje nisu strani i to iz sledećeg razloga.\nJoš 2012. godine, Muzej je na poklon od čuvenog pančevačkog pečatoresca Nikole Ćoseva, dobio odlično očuvan kompletan inventar štamparske radionice koji je za prigodu noći muzeja 2012. godine bio izložen u muzejskom podrumu i to svega jedan dan, koliko je trajala manifestacija. Umesto da se predmeti nakon Noći muzeja iznesu iz vlažnog podruma, oni su iz nepoznatih razloga ostavljeni u podrumu da bi tek dva meseca kasnije komisijski ustanovljeno da je kompletan inventar prekriven buđi, da su metalni delovi korodirali, te da je na par mesta na predmete curila fekalna kanalizacija.\nPredmeti su odmah izneti iz podruma i privremeno preneti u depo Odeljenja za etnologiju u prizemlju zgrade a rukovodiocu zbirke Svetlani Mesicki na pamet nije padalo ni da pokuša da sa priručnim sredstvima (10% rastvorom Asepsola) ukloni naslage buđi.\nUmesto toga, po sistemu napad je najbolja odbrana. Mesicka je napala sve druge da su oni krivi što podrum nije vetren iako je to ona naredila a kako bi sve ispalo još melodramatičnije optužila je neimenovane zaposlene da su namerno bušili kanalizacione cevi kako bi njoj naudili. Nešto kasnije, Pokrajinski sekretarijat za kulturu u 2013. godini dodeljuje za konzervaciju 150.000 dinara od traženih 200.000 ali se konzervaciji nije pristupilo sve do 9. avgusta 2013. kada su predmeti bez ikakvog sklopljenog ugovora upućeni na konzervaciju u privatnoj režiji (revers br 241/ od 9.8.2013 godine bez muzejskog pečata potpisan od strane rukovodioca zbirke a bez potpisa tadašnjeg direktora).\nInače sam Ugovor o delu kojim je regulisano plaćanje radova na konzervaciji skopljen je tek 30.10.2013 (del br 345 od 30.10. 2013 godine) odnosno 82 dana pošto je materijal odnet na konzervaciju.\n"...Svetlana, korbač ste zaboravili!"\nMaterijal je vraćen u muzej 15 novembra 2013 godine , ne postoji nikakav zapisnik o vraćanju materijala, niti bilo kakav izveštaj konzervatora o vrsti konzervacije niti konzervatorski karton za svaki predmet ponaosob, a tek u petak 3.1. 2014 (del br 1/2014) je u delovodni protokol zaveden dopis sa svim prethodnim antidatiranjima! Mesickina crna konzervatorska serija se nastavila i prigodom noći Muzeja 2013 godine, samovoljno, bez ikakve saglasnosti tadašnjeg direktora Mesicka je najpre baletane obukla u originalne predmete iz zbirke tekstila da bi priredila performans u muzejskom dvorištu pod stupidnim imenom Buđenje u belom pošto navodno Vekovima bela boja simbolizuje čistoću, anđele, mir, poštenje, nevinost, boju oslobođenih robova, boju aristokratije da bi baletani na kraju u originalnim muzejskim predmetima jedno sat vremena igrali skakali, đipali i znojili se da bi potom, takođe bez ikakve saglasnosti tadašnjeg direktora Muzeja Mesicka poslala isti materijal na navodni uobičajeni tretman shodno vrsti materijala pri čemu se uopšte ne zna šta je zapravo rađeno sa muzejskim predmetima-nema podataka o vrsti tretmana, upotrebljenim hemikalijama, načinu zaštite što je sve obavezno po članu 111 Zakona o kulturnim dobrima da bi se ispostavilo da je tzv uobičajeni tretman zapravo najobičnije pranje i peglanje veša u tada već nepostojećem vešeraju pošto je prema reversu br 140/2013 od 19 juna 2013. godine predmete sa tzv uobičajenog tretmana vratila izvesna Ljiljana Tapalaga inače vlasnica nekadašnjeg komisiona Farlin u ulici Oslobođenja 8 sa delatnošću G47.\nTrgovina na malo u specijalizovanim prodavnicama kozmetičkim i toaletnim proizvodima te supruga vlasnika ugašene radnje za pranje i peglanje rublja Dr Clean, SZR za uslužno pranje, sušenje i peglanje veša Dr Clean Jon Tapalaga koja ne postoji od 12.06.2012 a osnovna referenca za izbor ovih likova bila je činjenica da je Tapalagina kćer školska drugarica sa Mesickinom kćerkom!\nInače što se same zbirke tekstila tiče, već godinama se svake godine u planu i izveštaju o radu odeljenja Etnologije po ko zna koji put navodi redovno godišnje spremanje depoa ma šta to značilo pa je tokom jednog takvog velikog spremanja 2012. godine organizovano iznošenje svih vunenih ćilima iz depoa u muzejsko dvorište gde je uz pomoć volontera organizovano pranje i ribanje ćilima razapetih na tablu iverice četkom i šmrkom bez ikakve konsultacije sa konzervatorom i bez ikakvog konzervatorskog elaborata o stanju predmeta pre oštećenja i dokumentacije o stanju nakon „tretmana" tokom kojeg se boja slivala muzejskim dvorištem.\nOčito je da Mesicka pojma nema o tretmanu predmeta izrađenih od rukom bojene vune kao ni o činjenici da se ovakvi predmeti nikada ne peru i ribaju pod šmrkom već se prašina uklanja usisivačima ili blagim trešenjem na snegu usred zime , baš kako bi se izbeglo otpuštanje boje sa vunenih niti. Inače sama zima i led takođe su dobro poznati Svetlani Mesicki što se pokazalo pre skoro deset godina. Naime, u muzejskoj zbirci do tada se čuvalo nekoliko dobro očuvanih kožnih kožuha koji su se vremenom smežurali od stajanja i nedostatka vlage a osim toga bili su i napadnuti od strane moljaca. Mesicka je najpre pozvala konzervatore iz Etnografskog muzeja čekajući njihovu saglasnost da kožuhe rashoduje i baci, da bi se potom predomislila i rešila da kožuhe doživotno zaštiti od moljaca i to smrzavanjem. Naime ovo je tipičan primer da neko nešto negde čuje, napabirči i krene sa štetočinstvom misleći da je najpametniji od svih.\nNaime radi se o tome da se kratkotrajnim izlaganjem niskim temperaturama (najviše sedam dana) uistinu mogu pobiti svi insekti koji su unutar kožnog predmeta, ali dugim zamrzavanjem predmeta, kristali leda prodiru u strukturu kože pretvarajući ceo predmet u komadešku leda, a nakon vađenja i odmrzavanja predmeta, voda izlazi iz predmeta, on gubi čvrstinu i čitava struktura se pretvara u nekakav spuvani i smežurani čvarak! Sve ovo na najbolji način je pokazalo da drugarica Mesicki alias "BMW Ceca", očito pojma nema ni o zakonima a kamoli o konzervaciji pošto je Zakonom o kulturnim dobrima precizirano da se mere tehničke zaštite na pokretnim kulturnim dobrima mogu preduzimati, samo ako se obave prethodna istraživanja pomoću fizičko-hemijskih i drugih metoda u cilju utvrđivanja hemijskog sastava materijala, tehnologije i tehnike izrade, stanja kulturnog dobra i uzroka njegovog propadanja i utvrdi metoda ili tehnika izvođenja mera tehničke zaštite na osnovu rezultata prethodnih istraživanja. O izvršenim radovima iz stava 1. ovog člana i njihovim rezultatima vodi se dokumentacija. Uzgred, merama tehničke zaštite pokretnih kulturnih dobara smatraju se poslovi na njihovom održavanju (konzervaciji i restauraciji), načinu smeštaja i izlaganja.\nDoduše, Mesicka ipak ima određena iskustva u radu sa kožom. Naime pre desetak godina lično je priredila pravi muzeološki falsifikat, navodnu rekonstrukciju enterijera rodne kuće Mihaila Pupina u Idvoru i kada je na kraju bilo svečano otvaranje, koje se uzgred pretvorilo u circus predvođen Borisom Tadićem, po najvećoj letnjoj vrućinčini, Mesicka se pojavila u kaubojskim čizmama, kožnoj suknji i prsluku, što je jedna od prisutnih prokomentarisala rečima: "Svetlana korbač ste zaboravili!"\nPo dolasku u Idvor, Mesicka i još dve osobe prosto su se takmičile koja će se doslovce "nasaditi" ispred Tadića (a možda i na njega), ali bez uspeha, pošto mu je makar vid u to vreme dobro radio!\nBilo kako bilo, crna serija se nastavila aprila meseca ove godine kada se Muzeju obratio Dom Vojske Srbije iz Pančeva sa zahtevom da Muzej opremi stilskim nameštajem i umetničkim slikama neke od prostorija Doma Vojske, za potrebe posete predsednika Nikolića Pančevu, pa su specijalno za tu prigodu ustupljeni na korišćenje najreprezentativniji kompleti stilskog nameštaja i nekoliko umetničkih dela i dela primenjene umetnosti za koje uopšte nije plaćeno osiguranje, niti je sačinjen zapisnik konzervatora o stanju predmeta!\nUglavnom na najgori mogući način se pokazalo da i danas postoje kojekakve beskrajno umišljene persone koje veruju da su mnogo pametne a zapravo pojma nemaju ni o čemu osim o štetočinstvu i diletantizmu, što, doduše, potvrđuje i činjenica da je Mesicka za 18 godina radnog staža u muzeju napisala i objavila jedva 35 strana teksta (i to u slovima i brojem, samo dva članka!).\nIstina, ona već nekoliko godina, pošto su se navodno stekli uslovi, najavljuje pripremu habilitacionog rada za zvanje višeg kustosa naizmenično Mirjane Idvorean i Mine Darmanović ali od toga do danas nije bilo ništa pošto Mesicka najverovatnije priprema doktorat sa temom "Život i delo Zaze Gabor", sa osvrtom na njenu autobiografiju: "Kako uhvatiti muškarca, kako zadržati muškarca i kako se otarasiti muškarca uz praktičnu primenu slogana: 'kada god ostaviš muža, zadrži mu kuću'!"!


PORTAL: Obama primio Nobela: Sila je nekad neophodna\nAmerički predsednik primio Nobelovu nagradu za mir i - ocenio da je sila nekad neophodna!\nBarak Obama primio je u Oslu Nobelovu nagradu za mir za 2009. godinu.\n"Prihvatam ovu počast sa dubokom zahvalnošću i velikom poniznošću", rekao je Obama na svečanosti i naglasio da nagrada govori o tome da ljudi nisu zatočenici sudbine i da "naša dela imaju uticaja i mogu da skrenu istoriju u pravcu pravde".\nObama je u govoru ponovio ono što je rekao pre ceremonije: da uviđa da su u poređenju sa nekim velikanima istorije, dobitnicima te nagrade, kao što su Albert Švajcer i Martin Luter King, njegova "dostignuća mala".\nOn je takođe ponovio da ima mnogo ljudi zaslužnijih od njega da dobiju tu počast. Ali, rekao je, možda je nakontoverznija stvar oko dodele ove nagrade baš njemu to što je on vrhovni komandant zemlje koja vodi dva rata.\nKao odgovor na to, Obama je rekao da se nekad mora ratovati protiv zla u svetu i da bi se osigurala bezbednost SAD, ali je izrazio žaljenje zbog gubitka ljudskih života.\n"Moramo da počnemo da priznajemo tešku istinu da nećemo iskoreniti silovite sukobe tokom našeg života. Biće trenutaka kada će zemlje, delujući samostalno ili zajedno, smatrati da je upotreba sile ne samo potrebna, nego i moralno opravdana", rekao je Obama.\nOn je rekao da, iako veoma ceni miran otpor, kao šef države koji se obavezao da štiti i brani, ne može da se rukovodi samo time, niti da skrštenih ruku prati pretnje američkom narodu.\n"Jer nemojte se zavaravati: zlo postoji u svetu. Pokret nenasilja ne bi mogao da zaustavi Hitlerovu vojsku. Pregovori ne mogu da ubede vođe Al Kaide da odlože oružje. Reći da je sila nekad neophodna nije poziv na cinizam - to je priznavanje istorije, nesavršenosti čoveka i granice razuma", rekao je on, dodajući da sve zemlje moraju da se pridržavaju međunarodnih standarda o primeni sile.\nAmerički predsednik je naglasio da se stabilan mir može postići ako svet postavi nekoliko uslova. Kako je rekao, međunarodna zajednica mora da uvede sankcije protiv zemalja kao što su Iran ili Severna Koreja koje se suprotstavljaju međunarodnim zahtevima da prekinu nuklearne programe, ili zemljama kao što su Sudan, Kongo ili Mjanmar koje ugrožavaju sopstvene građane. "Oni režimi koji kršse pravila, moraju da odgovaraju", rekao je Obama.\nPredsednik SAD je rekao da će SAD uvek biti uz one koji se bore za slobodu u Iranu, Mjanmaru, Zimambaveu. "Svedoci smo mirnog dostojanstva reformatora kao što je Aung San Su Ći, hrabrosti Zimbabveanaca koji su glasali uprkos nasilju i hrabrosti stotina hiljada ljudi koji su mirno protestovali u Iranu", rekao je Obama. On je rekao da su režimi tih zemalja pokazali da više strahuju od želje svojih građana, nego od strane sile. "Odgovornost je svih slobodnih ljudi i slobodnih zemalja da jasno kažu tim pokretima da su nada i istorija na njihovoj strani", rekao je Ombama.\nNorveški Nobelov komitet iznenadio je svet kada je 9. oktobra saopštio da je Obama dobitnik nagrade za mir, samo devet meseci od dolaska u Belu kuću, sa dva rata koje SAD vode u Iraku i Avganistanu, i bez značajnih diplomatskih dostignuća.\nPre nego što je Obami uručio nagradu, predsednik Nobelovog komiteta Torbjern Jagland je pokušao da odgovori na kritiku da je to priznanje isuviše rano dodeljeno Obami. "Mnogi smtraju da je nagrada stigla prerano. Ali istorija je prepuna izgubljenih prilika. Sada i danas imamo priliku da podržimo ideje predsednika Obame", rekao je Jagland i naglasio da je nagrada "poziv na akciju za sve nas".\nNa konferenciji za novinare uoči dodele nagrade, Obama je u Oslu rekao da ne sumnja da ima mnogo zaslužnijih kandidata od njega za tu prestižnu nagradu. "Ne sumnjam da ima drugih koji su mnogo zaslužniji", rekao je Obama, odgovarajući tako na kritike da mu je to priznanje suviše rano dodeljeno.\nOn je kazao da želi da nastavi rad na pitanjima koja su važna za SAD i izgradnju trajnog mira i bezbednosti u svetu poput zaustavljanja širenja nuklearnog naoružanja, borbe protiv klimatskih promena i stabilizacije situacije u Avganistanu.\n"Cilj nije pobeda na testu popularnosti ili dobijanje nagrade, čak i tako prestižne kao što je Nobelova nagrada za mir. Cilj je promovisanje američkih interesa", istakao je predsednik SAD i dodao da ako ne uspe u tome, onda ni svi komplimenti i nagrade sveta ne mogu da to prikriju.\nNorveški premijer Jens Stoltenberg je ocenio da je ovogodišnja nagrada za mir "zaslužena i važna". "Ne mogu nikoga drugog da se setim ko je više uradio za mir tokom protekle godine", rekao je Stoltenberg.\nBritanski dnevnik "Tajms" danas postavlja pitanje na koji način američki predsednik Barak Obama može da zasluži Nobelovu nagradu.\nPrema pisanju lista, Obama je bio potpuno u pravu kada je u oktobru, na odluku Nobelovog komiteta da mu dodeli tu nagradu, odgovorio da je ne zaslužuje.\nList ističe da se preuranjena odluka očigledno nije odnosila na njegova dela, već nadanja, i da bi dobila istorijsko opravdanje, Obama mora da uradi nešto konkretno.\n"Tajms" konstatuje da je ironično to da će Obama primiti Nobelovu nagradu za mir samo sedam dana nakon saopštenja da će u Avganistan, u ratnu zonu, poslati još 30 000 vojnika.\n"Stabilni Avganistan bi donekle poslužio kao opravdanje, baš kao i stabilni Irak, ili, možda napredak u rešavanju izraelsko-palestinskog sukoba. Ništa od svega toga, međutim, nije realno. Obamina promena politike prema Mjanmaru (Burmi) ili odnosa sa Rusijom možda su svet učinili bezbednijim, ali nisu vredni Nobeleve nagrade. Ako američki predsednik zaista želi da tu nagradu i zasluži, vreme je da svoje tople reči zameni odlučnom politikom", zaključuje "Tajms".


Press Online :: Košarka :: Hemofarm poziva medije da ne pišu o transferima\n26. 05. 2010.\nHemofarm poziva medije da ne pišu o transferima\nKošarkaški klub Hemofarm zatražio je danas od medija da ne objavljuju nagađanja o transferima igrača tokom trajanja sezone, a u saopštenju se ocenjuje da su to "namerno plasirani" tekstovi da bi se skrenula pažnja sa neregularnosti\nVršački klub naveo je u saopštenju da se u "nizu tekstova" pominju transferi igrača i navode se primeri navodnog dolaska Nemanje Protića i odlasci Stefana Markovića i Milana Mačvana.\n"Žzelimo da sačuvamo potreban mir u ekipi pred nastupajuće važne utakmice u borbi za titulu prvaka Srbije. KK Hemofarm smatra da su informacije...(o transferima trojice igrača) namerno plasirane posle određenih utakmica, kako bi se neke stvari zataškale i zanemarile", piše u saopštenju.\nHemofarm navodi da tu pre svega misli na koš igrača Partizana Aleksandra Marića, koji je centar dao sa pola terena, ali je uprava vršačkog kluba navela da je to bilo posle greške u koracima.\n"Od direktora takmičenja i sportske javnosti očekujemo da se oglase tim povodom...Kako su nam i delegat i sudije priznali, naravno po završetku utakmice (?!), bio je potpuno neregularan (koš)", piše u saopštenju.\nUprava kluba navela je da će o transferima govoriti po završetku sezone.\nPartizan je u 10. kolu Superlige pobedio Hemofarm sa 74:69 i tako ostao sam na prvom mestu tabele, sa pobedom više od vršačkog rivala.


Vlašić fudbaler godine u Rusiji\nNikola Vlašić je proglašen za fudbalera godine u Rusiji, prenosi “Jutarnji”.\nO pobjedniku su odlučivali glasovi po 16 ruskih trenera, sportskih direktora i menadžera, te novinara uglednog sportskog portala “Sport Express”.\nU izbor nisu bili uključeni samo igrači iz Lige Rusije, već takođe i svi fudbaleri iz ove zemlje koji nastupaju u šampionatima širom svijeta. Na drugom mjestu je završio Aleksej Mirančuk iz Atalante. Hrvatski fudbaler trenutno nastupa za moskovski CSKA, a u karijeri je još nosio dresove Hajduka i Evertona.\nPrethodni članakRolando Maran više nije trener Đenove\nNaredni članakStipanović ponosan na plasman BiH na Eurobasket


REŽIM SAOBRAĆAJA TOKOM USKRŠNJIU I PRVOMAJSKIH PRAZNIKA\nPolasci koji se neće održati: 26.04.2019. (Petak) Neće biti održan polazak za Niš u 05:00 i povratak iz Niša u 18:00 sati, kao ni polazak za Kladovo 08:45 i povratak iz Kladova u 13:20 sati. 27.04.2019. (Subota) Neće biti održani polasci: - Bor - Niš, polazak iz Bora u 05:00 i povratak iz Niša u 18:00 sati, - Bor - Kraljevo, polazak iz Bora u 07:00 i povratak iz Kraljeva u 16:00 sati, - Bor - Kladovo, polazak iz Bora u 08:45 i povratak iz Kladova u 13:20 sati. 28.04.2019. (Nedelja) Neće biti održani sledeći polasci: - Bor - Niš, polazak iz Bora u 05:00 i povratak iz Niša u 18:00 sati, - Bor - Niš, polazak iz Bora u 09:30 i povratak iz Niša u 15:30 sati, - Bor - Kraljevo, polazak iz Bora u 07:00 i povratak iz Kraljeva u 16:00 sati, - Kladovo - Negotin - Bor, polazak iz Kladova u 04:00 sati i polazak iz Negotina u 05:17 sati. 01.05.2019. (Sreda) Neće biti održani sladeći polasci: - Bor - Niš, polazak iz Bora u 05:00 i povratak iz Niša u 18:00 sati, - Bor - Niš, polazak iz Bora u 09:30 i povratak iz Niša u 15:30 sati, - Bor - Kraljevo, polazak iz Bora u 07:00 i povratak iz Kraljeva u 16:00 sati, - Bor - Kladovo, polazak iz Bora u 08:45 i povratak iz Kladova u 13:20 sati. U skladu sa zahtevima putnika organizovaće se BIS (dodatna vozila). Svi ostali polasci održavaju se u skladu sa registrovanim redom vožnje. Režim održavanja možete videtu u delu REDOVI VOŽNJE/MEĐUGRADSKE LINIJE.\nLINIJA MAJDANPEK - BOR\nObaveštavamo sve putnike da od 08.02.2019.godine, više ne saobraća linija MAJDANPEK - RUDNA GLAVA - BOR.\nPolasci koji se neće održati: 30.12.2018 Neće se održavati polazak iz Kladova u 04:00 časova, 31.12.2018 Neće biti održan polazak u 14:30 časova na relaciji Bor - Beograd, polazak u 19:30 časova na relaciji Beograd - Bor, 01.01.2018 Neće biti održani sledeći polasci: - Polazak na liniji Bor - Niš u 05:00 časova iz Bora, kao ni polazak u 18:00 časova iz Niša - Polazak na liniji Bor - Niš u 09:30 časova iz Bora, kao ni polazak u 15:30 časova iz Niša - Polazak na liniji Bor - Vrnjačka banja - Kraljevo u 07:00 časova iz Bora, kao ni polazak u 16:00 časova iz Kraljeva, - Polazak na liniji Bor - Kladovo u 08:45 časova kao ni polazak u 13:20 časova iz Kladova, 02.01.2018 Neće biti održani sledeći polasci: - Polazak na liniji Bor - Niš u 05:00 časova iz Bora, kao ni polazak u 18:00 časova iz Niša - Polazak na liniji Bor - Vrnjačka banja - Kraljevo u 07:00 časova iz Bora, kao ni polazak u 16:00 časova iz Kraljeva, - Polazak na liniji Bor - Kladovo u 08:45 časova kao ni polazak u 13:20 časova iz Kladova, 06.01.2018. Neće biti održan polazak iz Kladova u 04:00 časova. 07.01.2018. Neće biti održani sledeći polasci: - Polazak na liniji Bor - Niš u 05:00 časova iz Bora, kao ni polazak u 18:00 časova iz Niša - Polazak na liniji Bor - Niš u 09:30 časova iz Bora, kao ni polazak u 15:30 časova iz Niša - Polazak na liniji Bor - Vrnjačka banja - Kraljevo u 07:00 časova iz Bora, kao ni polazak u 16:00 časova iz Kraljeva, - Polazak iz Kladova u 08:45 iz Bora i povratak iz Kladova u 13:20 časova. U skladu sa zahtevima putnika organizovaće se BIS polasci (dodatna vozila). Svi ostali polasci održavaju se u skladu sa registrovanim redom vožnje. Režim održavanja možete videtu u delu REDOVI VOŽNJE/MEĐUGRADSKE LINIJE.\n!!! UVOĐENJE NOVIH GRADSKIH POLAZAKA OD 15.11.2018. !!\nObaveštavamo putnike da je Gradska uprava Grada Bora od 15.11.2018.godine, uvela nove-dodatne polaske na postojećim gradskim linijama, kao i novu gradsku liniju Bolnica - NGC - Elektroistok. Sve izmene gradskih polazaka možete proveriti u grupi ''REDOVI VOŽNJE'' i u podgrupi ''GRADSKI PREVOZ''. Srećan put.\nNOVA MEĐUMESNA LINIJA!!!\nObaveštavamo cenjene putnike da je DOO BORTRAVEL BOR od 01.10.2018.godine uveo novu liniju na relaciji MAJDANPEK AS- RUDNA GLAVA - BOR AS sa polaskom iz Majdanpeka u 07:30 i povratkom iz Bora u 13:45 časova svakog radnog dana. Za sve dodatne informacije pozovite broj Autobuske stanice u Boru 030/ 457-760 i Autobuske stanice u Majdanpeku 030/581-270. SREĆAN PUT.\nUkidanje polazaka na relaciji Kladovo - Negotin\nObaveštavamo cenjene putnike da se od 01.07.2018.godine ukidaju polasci na relaciji Kladovo - Negotin i to sledeći polasci: - Polazak u 04:15 iz Kladova, tako da sada linija saobraća samo od Negotina do Bora sa polaskom u 05:15 sati iz Negotina, - Polazak u 17:20 iz Negotina do Kladova, tako da polazak iz Bora u 15:30 sati saobraća samo do Negotina. Srećan put!\nUkidanje polazaka na liniji Bor - Zlot - Boljevac\nObaveštavamo cenjene putnike da se od 01.07.2018.godine ukidaju polasci na relaciji Bor - Zlot - Boljevac i to: - Polazak iz Bora u 23:30 sati i - Polazak iz Boljevca u 20:45 sati. Ostali polasci na ovoj relaciji se i dalje održavaju. Srećan put!\nUKIDANJE REDA VOŽNJE BOR-SUMRAKOVAC-BOLJEVAC\nObaveštavamo cenjene putnike da je od dana 11.06.2018.godine ukinuta linija iz Bora do Boljevca preko Sumrakovca u oba pravca u svim terminima.\nPRIGRADSKI REDOVI VOŽNJE OD 01.06.2018.godine\nObaveštavamo cenjene putnike da se prema nobo zaključenom ugovoru o JN za prevoz putnika na teritoriji opštine Bor, od 01.06.2018.godine uvode novi redovi vožnje na svim prigradskim polascima i to: Pregled polazaka autobusa na prigradskim linijama od 01.06.2018 do 31.05.2019 godine Linija: Bor - Elektroistok - Slatina\tPolasci iz Bora:\t06:10, 07:00, 08:00, 12:15, 13:15, 15:10,\t19:10\tradnim danima u toku školskih raspusta saobraćaju polasci:\t06:10, 12:15, 15:10.\tsubotom, nedeljom i praznicima za vreme školske godine i školskih raspusta nijedan polazak ne saobraća. Polasci iz Slatine:\t06:30, 07:20, 08:30, 12:30, 13:30, 15:30,\t19:30.\tradnim danima u toku školskih raspusta saobraćaju polasci:\t06:30, 12:30, 15:30.\tsubotom, nedeljom i praznicima za vreme školske godine i školskih raspusta nijedan polazak ne saobraća. Linija: Bor - V.Krivelj - Gornjane\tPolasci iz Bora:\t06:45, 07:45, 12:00, 13:00, 15:45.\tpolasci u 06:45, 13:00 i 15:45 saobraćaju radnim danima za vreme školske godine\tpolasci u 07:45 i 15:45 saobraćaju subotom,nedeljom,praznikom za vreme školske godine i školskih raspusta polasci u 07:45, 12:00 i 15:45 saobraćaju radnim danima za vreme školskih raspusta\tPolasci iz Gornjana:\t05:00, 08:00, 09:00, 13:15, 14:10.\tpolasci u 05:00, 08:00 i 14:10 saobraćaju radnim danima za vreme školske godine\tpolasci u 05:00 i 13:15 saobraćaju subotom,nedeljom,praznikom za vreme školske godine i školskih raspusta polasci u 05:00, 09:00 i 13:15 saobraćaju radnim danima za vreme školskih raspusta\tLinija: Bor - V.Krivelj - Mali Krivelj\tPolasci iz Bora:\t06:15, 07:35, 07:45, 12:00, 13:00, 14:15,\t15:45.\tpolasci u 06:15, 07:35, 13:00, 14:15 i 15:45 saobraćaju radnim danima za vreme školske godine\tpolasci u 07:45 i 15:45 saobraćaju subotom,nedeljom,praznikom za vreme školske godine i školskih raspusta polasci u 07:45, 12:00 i 15:45 saobraćaju radnim danima za vreme školskih raspusta\tPolasci iz M.Krivelja:\t05:25, 07:00, 08:20, 09:00, 13:25, 13:40,\t15:00.\tpolasci u 05:25, 07:00, 08:20, 13:40 i 15:00 saobraćaju radnim danima za vreme školske godine\tpolasci u 05:25 i 13:25 saobraćaju subotom,nedeljom,praznikom za vreme školske godine i školskih raspusta polasci u 05:25, 09:00 i 13:25 saobraćaju radnim danima za vreme školskih raspusta\tLinija: Bor - Suva Reka - Metovnica ŽS - Metovnica\tPolasci iz Bora:\t06:45, 07:45, 12:00, 13:00, 15:45.\tpolasci u 06:45, 13:00 i 15:45 saobraćaju radnim danima za vreme školske godine\tpolazak u 15:45 saobraća subotom,nedeljom,praznikom za vreme školske godine i školskih raspusta\tpolasci u 07:45, 12:00 i 15:45 saobraćaju radnim danima za vreme školskih raspusta\tPolasci iz Metovnice:\t05:15, 08:00, 09:00, 13:15, 14:00.\tpolasci u 05:15, 08:00 i 14:00 saobraćaju radnim danima za vreme školske godine\tpolazak u 05:15 saobraća subotom,nedeljom,praznikom za vreme školske godine i školskih raspusta\tpolasci u 05:15, 09:00 i 13:15 saobraćaju radnim danima za vreme školskih raspusta\tLinija: Bor - Brestovac - Metovnica\tPolasci iz Bora:\t06:15, 07:00, 07:45, 12:00, 13:00,\t15:45.\tpolasci u 06:15, 07:00, 13:00 i 15:45 saobraćaju radnim danima za vreme školske godine\tpolasci u 07:45 i 15:45 saobraćaju subotom,nedeljom,praznikom za vreme školske godine i školskih raspusta polasci u 07:45, 12:00 i 15:45 saobraćaju radnim danima za vreme školskih raspusta\tNapomena: Svi navedeni polasci saobraćaju kroz Brestovac.\tPolasci iz Metovnice:\t05:15, 07:00, 08:00, 09:00, 13:15, 14:00.\tpolasci u 05:15, 07:00, 08:00 i 14:00 saobraćaju radnim danima za vreme školske godine\tpolasci u 05:15 i 13:15 saobraćaju subotom,nedeljom,praznikom za vreme školske godine i školskih raspusta polasci u 05:15, 09:00 i 13:15 saobraćaju radnim danima za vreme školskih raspusta\tNapomena: Svi navedeni polasci saobraćaju kroz Brestovac.\tPolasci iz Bora do Brestovca:\t06:00, 15:10.\tpolasci u 06:00 i 15:10 saobraćaju radnim danima za vreme školske godine\tPolasci iz Brestovca do Bora:\t06:20, 15:30.\tpolasci u 06:20 i 15:30 saobraćaju radnim danima za vreme školske godine\tLinija: Bor - Šarbanovac - Jorgovanovići - Gornjakovići\tPolasci iz Bora:\t06:15, 07:45, 12:00, 13:30, 15:45.\tpolasci u 06:15, 13:30 i 15:45 saobraćaju radnim danima za vreme školske godine\tpolasci u 07:45 i 15:45 saobraćaju subotom,nedeljom,praznikom za vreme školske godine i školskih raspusta polasci u 07:45, 12:00 i 15:45 saobraćaju radnim danima za vreme školskih raspusta\tNapomena: Polasci u 07:45, 13:30 i 15:45 saobraćaju kroz Nestorov Potok.\tPolasci sa Gornjakovića:\t05:00, 06:45, 08:48, 12:48, 14:40.\tpolasci u 05:00, 06:45 i 14:40 saobraćaju radnim danima za vreme školske godine\tpolasci u 05:00 i 12:48 saobraćaju subotom,nedeljom,praznikom za vreme školske godine i školskih raspusta polasci u 05:00, 08:48 i 12:48 saobraćaju radnim danima za vreme školskih raspusta\tNapomena: Polasci u 05:00, 06:45, 08:48 i 12:48 saobraćaju kroz Nestorov Potok. Linija: Bor - Oštrelj - Bučje - Štubelj\tPolasci iz Bora:\t06:00, 07:45, 12:00, 14:25, 15:45.\tpolasci u 06:00, 07:45, 14:25 i 15:45 saobraćaju radnim danima za vreme školske godine\tpolasci u 07:45 i 15:45 saobraćaju subotom,nedeljom,praznikom za vreme školske godine i školskih raspusta polasci u 07:45, 12:00 i 15:45 saobraćaju radnim danima za vreme školskih raspusta\tNapomena: Svi navedeni polasci saobraćaju kroz Oštrelj.\tPolasci iz Štubelja:\t05:00, 06:50, 09:00, 13:00, 15:15.\tpolasci u 05:00, 06:50, 13:00 i 15:15 saobraćaju radnim danima za vreme školske godine\tpolasci u 05:00 i 13:00 saobraćaju subotom,nedeljom,praznikom za vreme školske godine i školskih raspusta polasci u 05:00, 09:00 i 13:00 saobraćaju radnim danima za vreme školskih raspusta\tNapomena: Svi navedeni polasci saobraćaju kroz Oštrelj.\tPolasci iz Bora do Oštrelja:\t06:45, 13:15, 19:15.\tpolasci u 06:45 i 13:15 saobraćaju radnim danima za vreme školske godine kada se nastava održava u prepodnevnim časovima\tpolazak u 19:15 saobraća radnim danima za vreme školske godine kada se nastava održava u poslepodnevnim časovima\tPolasci iz Oštrelja do Bora:\t07:20, 13:40, 19:40.\tpolasci u 07:20 i 13:40 saobraćaju radnim danima za vreme školske godine kada se nastava održava u prepodnevnim časovima\tpolazak u 19:40 saobraća radnim danima za vreme školske godine kada se nastava održava u poslepodnevnim časovima\tLinija: Bor - D.B.Reka - Luka - Tanda\tPolasci iz Bora:\t05:45, 07:30, 11:15, 13:30, 14:10, 15:45.\tpolasci u 05:45, 07:30, 13:30 i 15:45 saobraćaju radnim danima za vreme školske godine\tpolasci u 07:30 i 15:45 saobraćaju subotom,nedeljom,praznikom za vreme školske godine i školskih raspusta polasci u 07:30, 11:15 i 15:45 saobraćaju radnim danima za vreme školskih raspusta\tpolazak u 14:10 saobraća samo do Donje Bele Reke radnim danima za vreme školske godine, Napomena: Svi navedeni polasci saobraćaju kroz Slatinu i Donja Bela Reku.\tPolasci iz Tande:\t05:00, 06:45, 07:10, 09:00, 12:30, 14:35.\tpolasci u 05:00, 06:45, 12:30 i 14:35 saobraćaju radnim danima za vreme školske godine\tpolasci u 05:00 i 12:30 saobraćaju subotom,nedeljom,praznikom za vreme školske godine i školskih raspusta polasci u 05:00, 09:00 i 12:30 saobraćaju radnim danima za vreme školskih raspusta\tpolazak u 07:10 saobraća samo iz Donje Bele reka radnim danima za vreme školske godine, Napomena: Svi navedeni polasci saobraćaju kroz Slatinu i Donja Bela Reku.\tPolasci iz Bora do Kraku Crnajke:\t12:00, 19:30.\tNapomena: polasci saobraćaju radnim danima za vreme školske godine kada se nastava održava u poslepodnevnim časovima\tNapomena: Svi navedeni polasci saobraćaju kroz Slatinu i Donja Bela Reku.\tPolasci iz Kraku Crnajke do Bora:\t13:00, 20:30.\tNapomena: polasci saobraćaju radnim danima za vreme školske godine kada se nastava održava u poslepodnevnim časovima\tNapomena: Svi navedeni polasci saobraćaju kroz Slatinu i Donja Bela Reku.\tLinija: Bor - VKF - Zlot - Valja Rnž - Markotanovići\tPolasci iz Bora:\t06:30, 07:45, 12:00, 14:30, 16:00, 20:00.\tpolazak u 06:30 saobraća kroz Smolnicu, Zlot i do Valja Rnž-a i Markotanovića radnim danima za\tvreme školske godine\tpolasci u 12:00, 14:30, 16:00 i 20:00 saobraćaju do Zlota (novim putem) radnim danima za vreme školske godine polasci u 07:45 i 16:00 saobraćaju do Zlota (novim putem) subotom, nedeljom i praznikom za vreme\tškolske godine i školskih raspusta\tpolasci u 07:45, 12:00, 16:00 i 20:00 saobraćaju do Zlota (novim putem) radnim danima za vreme školskih raspusta\tPolasci iz Markotanovića do Bora:\t07:45 i 14:30 saobraćaju radnim danima za vreme školske godine, polazak u 14:30 svraća kroz Smolnicu.\tpolasci iz Zlota (novim putem) do Bora u 05:45, 07:00, 08:15, 14:45 i 17:00 saobraćaju radnim danima za vreme školske godine\tpolasci iz Zlota (novim putem) do Bora u 05:45 i 13:45 saobraćaju subotom, nedeljom i praznikom za vreme školske godine i školskih raspusta\tpolasci iz Zlota (novim putem) do Bora u 05:45, 09:10, 13:45 i 17:00 saobraćaju radnim danima za vreme školskih raspusta\tLinija: Bor - Brestovačka Banja - Stanijevići\tPolasci iz Bora:\t06:10, 06:45, 07:45, 11:45, 12:45, 16:00.\tpolasci u 06:45, 12:45 i 16:00 saobraćaju do Stanijevića radnim danima za vreme školske godine\tpolazak u 06:10 saobraća do Zlota (starim putem) radnim danima za vreme školske godine\tpolasci u 07:45 i 16:00 saobraćaju do Stanijevića subotom, nedeljom i praznikom za vreme školske godine i školskih raspusta\tpolasci u 07:45, 11:45 i 16:00 saobraćaju do Stanijevića radnim danima za vreme školskih raspusta\tPolasci iz Stanijevića:\t05:00, 07:55, 09:00, 13:00, 14:15.\tpolasci u 05:00, 07:55 i 14:15 saobraćaju radnim danima za vreme školske godine\tpolasci iz Zlota (starim putem) do Bora u 05:22, 08:30, 14:45 i 15:10 saobraćaju radnim danima za\tvreme školske godine\tpolasci iz Stanijevića do Bora u 05:00 i 13:00 saobraćaju subotom, nedeljom i praznikom za vreme\tškolske godine i školskih raspusta\tpolasci iz Stanijevića do Bora u 05:00, 09:00 i 13:00 saobraćaju radnim danima za vreme\tškolskih raspusta


Javni poziv Francuske vlade za dodjelu stipendija za postdiplomski studij za ak. 2020/21. godinu - stipendije.ba\nPoziv za prijave za stipendije francuske vlade\nPostdiplomski studij Master\n(univerzitetska godina 2020/2021.)\nFrancuska vlada svake godine dodjeljuje stipendije za studij nivoa Master studentima iz Bosne i Hercegovine koji imaju odličan akademski nivo.\nOvaj stipendijski program finansira troškove upisa na jednu godinu Mastera kao i troškove života putem mjesečne naknade (najduže tokom perioda od 10 mjeseci koji odgovara univerzitetskoj godini 2020./2021.), a također omogućava i brojne druge prednosti.\nKandidati koji ispunjavaju slijedeće uslove:\nNeće navršiti 26 godina do 31. decembra 2019.\nZavršili su tri godine univerzitetskog studija (osnovni studij za upis na 1. godinu dvogodišnjeg Mastera) i završene 4 godine nakon mature – Master 1 za upis na 2. godinu Mastera (ili jednogodišnji Master)\nVažno je imati dovoljan nivo jezika da bi se mogla pratiti predavanja iz programa Master (nivo B2 zajedničkog evropskog referentnog okvira za jezike, na francuskom ili na engleskom jeziku).\nUkoliko se student prijavi za master gdje su predavanja na nekom drugom jeziku osim francuskog, i dobije stipendiju, taj student mora obavezno završiti intezivan kurs francuskog jezika, na licu mjesta ili prije odlaska, neophodan za minimalni nivo A1.\nUkoliko je potrebno, kopija potvrde o poznavanju jezika\nSvi dokumenti se trebaju poslati obavezno u PDF formi najkasnije do petka 20. decembra 2019. do 12.00 sati na slijedeću e-mail adresu : [email protected]\nŽiri koji odlučuje o dodjeli stipendija vodiće računa o više kriterija, a posebno o slijedećim : kvalitetan curriculum vitae, izvrsni univerzitetski rezultati, motivacija studenta, opravdanost odabrane teze (napomenuti u dosjeu željene vrste diplome Maste) i usklađivanje odabranog studija sa profesionalnim planom.\nFrancuska ambasada će putem mejla obavijestiti kandidate o rezultatima najkasnije do kraja februara/početka marta 2020. Biće napravljene glavna i dodatna lista.\nNajkasnije 10 dana nakon objavljivanja rezultata, kandidati trebaju potvrditi svoj interes za stipendiju. Ona će postati efektivna nakon što francuska visokoškolska ustanova pismeno potvrdi prijem kandidata na studijski program Master do 15. jula 2020. (i pod uslovom da Ambasada prethodno potvrdi visinu troškova upisa na odabrani studij).\nKonačna dodjela stipendije uslovljena je prijemom na neki program Mastera do 15. jula 2020 Nikakvo odlaganje stipendije za narednu univerzitetsku godinu neće biti moguće.\n- U Banjaluci: [email protected] (JU NUB RS, Jevrejska 30)


Izdavali ljekove koji nijesu registrovani - Vijesti.me\nNEPRAVILNOSTI U DRŽAVNIM APOTEKAMA\nIzdavali ljekove koji nijesu registrovani\nFond za zdravstveno osiguranje naložio Montefarmu da umanji račun za 2.700 eura Edit\napoteka (Foto: Boris Pejović)\nAna Komatina 12. jul 2016, 18:52 ažurirano 21. maj 2019, 13:04\nKontrolom Fonda za zdravstveno osiguranje utvrđeno je da su pacijentima, u pojedinim državnim apotekama, izdata četiri lijeka koja nijesu registrovana kod crnogorske Agencije za ljekove i medicinska sredstva.\nOsim toga, utvrđeno je da je u državnoj apoteci “Podgorica” ove godine izdat lijek na osnovu “ručno” pisanog recepta, koji je već realizovan u apoteci u “Spuž” 2008. godine.\nZbog toga je tadašnji direktor Fonda Sead Čirgić početkom maja naložio “Montefarmu” da zbog nađenih nepravilnosti u prva tri mjeseca ove godine umanji račun dostavljen na fakturisanje za iznos od oko 2.713 eura.\nPrema dokumentu, u državnoj apoteci na recept je izdat lijek “rivaroksaban”, za liječenje krvnog pritiska, iako režim izdavanja ne podrazumijeva propisivanje i izdavanje na recept.\nNekadašnji direktor Fonda Kenan Hrapović je početkom aprila pisanim putem obavijestio direktore domova zdravlja da je, uprkos upozorenjima, i dalje prisutno neracionalno propisivanje terapije.\nKenan Hrapović(Foto: Luka Zeković)\nU dopisu je naveo da su posebno uočene nepravilnosti kada je riječ o ručno pisanim receptima, koji po Pravilniku moraju biti ispisani crnim ili plavim mastilom, čitko i neizbrisivo.\nPiše da je takva vrsta propisivanja predviđena kod izdavanja magistralnih ljekova, medicinskih pomagala, u seoskim ambulantama koje nijesu povezane sa informatičkim sistemom Fonda i prilikom nestanka struje.\n“Međutim, broj tako propisanih recepata, najviše je primijećen i analiziran upravo u slučajevima kada ne postoje razlozi za takvo propisivanje, što navodi na zaključak da se radi o izbjegavanju propisivanja gotovih ljekova elektronskim putem i samim tim otežava funkcionisanje svih aktera u sistemu zdravstva”, naveo je Hrapović.\n“Vijesti” su nedavno objavile da su u tri državne apoteke u Podgorici pronađena 1.903 ručna recepta koji su fakturisani Fondu.\nSlužbenici Fonda su tokom vanredne kontrole preuzeli 1.087 i naveli da je vrijednost nedostajućih ručno pisanih recepata 6.218 eura.\ntablete, ljekovi(Foto: Arhiva "Vijesti")\nVanredna kontrola je sprovedena nakon prijave tri izabrane ljekarke podgoričkog Doma zdravlja da se u elektronskim kartonima uglavnom starijih i hroničnih pacijenata u rubrici terapija nalaze ljekovi koje im one nijesu propisivale.\nMeđutim, sumnje o zloupotrebi recepata se nijesu mogle ni potvrditi ni opovrgnuti, jer su kontrolori Fonda pronašli samo jedannečitki recept, od 61.\nKontrolorima Fonda je u apoteci “Podgorica” rečeno i da je dio recepata i specifikacija uništen, jer imaju problem sa glodarima.\nPropisivali količine ljekova koje su veće od mjesečnih potreba\nHrapović je u februaru obavijestio direktore domova zdravlja da je tokom redovnih kontrola uočeno da se pacijentima propisuju količine ljekova, koje su veće od mjesečnih potreba.\nTo se , kako je naveo u dopisu, posebno odnosi na antibiotike, ljekove za liječenje bolesti krvi, astme... Među navedenim ljekovima, koji se “povećano troše” i propisuju su “monopril” (protiv povišenog krvnog pritiska), “rapten duo” (protiv bolova), “lorazepam” i “diazepam” (protiv anksioznosti).“Vijesti” su ranije objavile da je na ljekove u 2015. potrošeno više od 66 miliona, što je za 5,85 odsto više u odnosu na 2014. god., kao i da je više od 220.000 građana koristilo neki od ljekova za kardiovaskularna oboljenja. U odnosu na 2014. godinu, zabilježena je i povećana potrošnja ljekova za liječenje krvotvornih organa i krvi, bolesti kože i potkožnog tkiva, kancera, hormona...


SAPONIA 'PRIRODA DAJE' Jedinstvena linija u kojoj će vaša koža zasluženo uživati | Dalmatinski portal\nSAPONIA 'PRIRODA DAJE' Jedinstvena linija u kojoj će vaša koža zasluženo uživati\nSaponia je razvila liniju proizvoda s pomno biranim kombinacijama prirodnih sastojaka - 'Prirodno biramo prirodno'\nUpravo tom mišlju vođeni, stručnjaci iz Saponije razvili su potpuno prirodnu liniju proizvoda pod imenom 'Priroda daje'. Želja im je bila, prije svega, pružiti užitak i njegu svaki put kada u ruke uzmete bilo koji proizvod iz ove linije. Pomno birajući prirodne komponente, stvorena je divna, mirisna i blaga linija, koja će savršeno odgovarati svakom tipu kože. Sastojci koji dominiraju su maslina, koja koži daje svježinu i mekoću, gavez - prirodan izvor alantoina, neven - potiče obnovu suhe i oštećene kože, kamilica - umiruje kožu, dok je nim dubinski čisti. Kurkuma je također jedan od sastojaka, baš zato jer je njezina djelotvornost obnove kože jako dobro poznata i djelotvorna. Med, đumbir koji tonira kožu, aktivni ugljen, morska sol, samo su još neki od prirodnih sastojaka koji se nalaze u liniji proizvoda 'Priroda daje'. Jedna od najbitnijih stavki je ta što proizvodi iz ove linije ne sadrže sirovine životinjskog porijekla, parabene, silikone, sulfate i boje. Sva ambalaža 'Priroda daje' proizvoda može se reciklirati, jer se u Saponiji zastupa svjesnost uzvraćanja prirodi dobrim. U ponudi ove posebne linije, nalaze se tekući i kruti sapuni, body&hair gelovi, mlijeka i kreme za tijelo i prirodne paste za zube. Posebno se ističe pasta za zube 'Priroda daje' s čak 15% prirodnog zeolita, koji uspješno odstranjuje plaque sa zubi i djeluje antibakterijski.\nSponzorirani članak | 31. 07. 2019. | 09:33h\nAloooo article_emotions(49136, "");\n35min Plenković objavio nositelje lista, Vili Beroš vodi HDZ u X. izbornoj jedinici\n41min HDZ SDŽ odgovorio Grčiću: 'Bivši ministar je očito pobrkao godine u kojima je bio ministar'\n67min Pronađen nestali 77-godišnjak na Šolti, prevezen je u KBC Split\n74min Objavljena snimka okršaja na Rujevici\n80min VIDEO: Kanaderi gase požar u Milni


Pfizer tvrdi da njihov lijek za 89 posto smanjuje rizik smrti od posljedica COVID-a | Visokoin.com\nTokom ovog perioda, manje od jedan posto pacijenata koji su uzimali Pfizer lijek je hospitalizirano, a u ovoj grupi nije bilo smrtnih slučajeva.\nU kontrolnoj grupi uočeno je da je stopa hospitalizacije bila sedam posto i da je umrlo sedam osoba.\nMerck, još jedna američka farmaceutska kompanija, podnijela je 11. oktobra zahtjev FDA za odobrenje za hitnu upotrebu lijeka koji je razvio protiv COVID-19.\nEngleska je jučer postala prva zemlja koja je odobrila upotrebu lijeka “Molnupiravir” proizvođača Merck.


мај 2020. – Agroprofit\n12. маја 2020. Agroprofit 0\n„Stekao sam utisak da su poljoprivrednici mnogo više bili u strahu da neće posejati kukuruz na vreme, nego od korona virusa. Maske i rukavice bile su obavezan deo opreme kako bi sačuvali kako naše tako […]\nBrkin Bermet – afrodizijak za domaće, ali i inostrane kupce\n11. маја 2020. Agroprofit 0\nNenad Ratković beli bermet pravi sa 15 biljka, a crveni sa 30. Kaže da je ovo aromatizovano desertno vino, lek za dušu i unutrašnje organe, a povrh svega afrodizijak za žene. Nenad Bermet Aleks Ratković, vlasnik […]\nProlećno cveće koje krasi balkone i terase traži određenu negu tokom sezone. Saznajte kako ga pravilno zalivati, prihraniti, negovati i održavati da uvek bude u punom sjaju. Cveće traži određenu negu tokom sezone kako bi […]\nSoda bikarbona je potpuno prirodno jedinjenje pomoću koje mogu da se naprave prirodna sredstva za zaštitu bilja, a više o načinu delovanja, pripremi i primjeni saznajte u nastavku. Ukoliko ste privrženi ekološkom načinu uzgoja, onda […]\nSoda, sirće, začini, mleko, neka su od sredstava koja se koriste u borbi protiv lisnih vaši. U narednim godinama borbu voćara protiv ove štetočine otežaće zabrana insekticida iz grupe neonikotinoida. Veliki sam zagovornik prskanja voćaka […]\nU Italiji restorani, barovi i kafići ostaju zatvoreni još mesec dana, a korona virus je uništio i globalnu trgovinu i izvoz. Upravo iz tih razloga njihovi proizvođači vina doživljavaju veliku krizu i suočeni su sa […]\nVlada Srbija formirala je radnu grupu za unapređenje proizvodnje i tržišta maline u Srbiji na čelu sa Velimirom Stanojevićem, državnim sekretarom u Ministarstvu poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede, objavljeno je u najnovijem Službenom glasniku. Zadatak radne […]


Ken srušio turskog šampiona, Èelsi lako pobedio Krasnodar - B92\nPSŽ i Èelsi ostvarili su vredne pobede u drugom kolu grupne faze Lige šampiona.\nSNIzvor: B92 sreda, 28.10.2020. | 19:05 -> 20:50\nKada pogledamo prva dva meèa koja su odigrana od 18 èasova i 55 minuta, videli smo dve pobede favorita na dva teška gostovanja.\nPSŽ je sa 2:0 pobedio Bašakšehir, dok je Èelsi sa 3:0 bio bolji od Krasnodara. U prvom poluvremenu je aktuelni šampion Turske prvi zapretio, ali nisu previše postigli iz te akcije.\nLiga šamopiona, drugo kolo:\n18.55 Bašakšehir – PSŽ 0:2 (0:0)\nKen 64, 79\n18.55 Krasnodar – Èelsi 0:4 (0:1)\nOdoi 38, Verner 76, Ziješ 79, Pulišiæ 89\n21.00 B. Dortmund – Zenit\n21.00 K. Briž – Lacio\n21.00 Ferencvaroš – D. Kijev\n21.00 Juventus – Barselona\n21.00 M. Junajted – Lajpcig\n21.00 Sevilja – Ren\nNikako PSŽ nije mogao da slomi otpor domaæeg tima, a da stvar bude još teža po njih, od 39. minuta su dobili jako lošu vest, jer je Brazilac Nejmar morao ranije da napusti igru, pošto se povredio.\nU drugom poluvremenu, Parižani su bili konkretniji i uspeli da doðu do voðstva u 64. minutu, kada je Mojze Ken doèekao dobar centaršut Mbapea iz kornera i glavom samo prosledio loptu u mrežu.\nIsti igraè je 15 minuta kasnije postigao i drugi gol i "zacementirao" pobedu Pari Sen Žermena na gostovanju Bašakšehiru.\nNismo videli mnogo toga u prvih desetak minuta utakmice, iako je temo u Rusiji bio izuzetno visok. Možemo da izdvojimo po jednu priliku na obe strane, ali su golmani Èelsija i Krasnodara bili odlièno postavljeni.\nVeæ u 12. minutu dosuðen je penal za engleski tim, kada je Verner bio oboren u kaznenom prostoru, a odgovornost preuzeo Žoržinjo, koji ne šutira najbolje, pogaða stativu i Èelsi propušta ogromnu priliku da povede u ranoj fazi utakmice.\nKrasnodar je krenuo još agresivnije posle ovoga, imali su nekoliko veoma dobrih šansi, ali ih nisu iskoristili i kako to obièno biva, kažnjeni su za takve propuste.\nDvadesetogodišnji Hadson-Odoi je u 38. minutu utakmice snažno šutirao po zemlji, Safonov slabo reagovao i lopta se od njega odbila pravo u mrežu Krasnodara za voðstvo Èelsija od 1:0.\nDo kraja poluvremena maltene ništa nismo videli i Englezi sa minimalnim voðstvom odlaze u svlaèionice. U nastavku, Krasnodar je bio bolji rival, makar u uvodnih desetak minuta.\nPrvo je Gazinski pogodio preèku, a onda je Èernov zapratio iz voleja, ali ni to nije pogodak i Èelsi je uspešno saèuvao svoju minimalnu prednost.\nKrasnodar je nastavio da napada, ali ponovo nisu iskoristili svoje šanse i ponovo to Èelsi kažnjava, pošto su u 76. minutu dobili jedanaesterac koji je u gol pretvorio Timo Verner, a samo tri minuta kasnije i Hakim Ziješ se upisuje u listu strelaca i prednost je 3:0.\nKristijan Pulišiæ je u 89. minutu odluèio da stavi taèku na ovu utakmicu i postigao 4. gol za jednu od najubedljivijih pobeda u istoriji Èelsija na nekom gostovanju u Ligi šampiona.\nNjegoš majstorijom šokirao Gent VIDEO\n"FIFA mora da povuèe broj 10 u èast Maradone"\nSvet tuguje – "Maradona je najveæe što mi se desilo u životu"\nFSS zasedao tri i po sata, Tumbakoviæ (ne) ostaje\n"Maradona je imao velièinu u sebi, ali nije bio pravi sportista"\nVojvodina u èetvrtfinalu Kupa Srbije\nÐurièiæ napustio Radnièki posle mesec i po dana\nGent i Zvezda – Maradoni u èast FOTO\nFIFA odložila objavljivanje novembarske rang-liste zbog Maradone


DEJANI, MILICI I MILANU STUDENTSKA NAGRADA OD PO 5.000 KM - Opština Prnjavor\nDejana Vasić, Milica Jovljević i Milan Palikuća dobili su ovogodišnju studentsku nagradu opštine Prnjavor od po 5.000 KM, a njih troje je sa još sedam studenata sa područja ove opštine nagrađeno i zajedničkim putovanjem na Jahorinu.\nNagradno putovanje dobili su Slađana Savković, Svjetlana Topić, Marina Nikolić, Gavrilo Milanović, Stefan Stakić, Slaven Petković i David Jokić.\nPrijem za najbolje studente upriličio je načelnik opštine Prnjavor Darko Tomaš, koji je izrazio zadovoljstvo što se četvrtu godinu nastavlja ovaj vid promocije najuspješnijih studenata.\n“Ovih 10 mladih ljudi su budućnost, ne samo opštine Prnjavor, nego i Republike Srpske. Osmislili smo nagradu da se, prije svega, istaknu i pohvale njihovi rezultati, da ih okupimo na jednom mjestu, upriličimo druženje kroz turističko putovanje”, rekao je Tomaš u izjavi novinarima.\nTomaš je dodao da se na ovaj način posebno rangira troje najboljih sa prosjekom ocjena iznad 9,50 na javnoj viskoškolskoj ustanovi.\n“Kod rangiranja se ne uzima samo trenutni rezultat na faktultetu, nego postignuti kontinuitet tokom školovanja u osnovnoj i srednjoj školi. Uvjeren sam da su i oni prepoznali ovaj vid nagrade kao afirmaciju, a mi moramo uraditi sve da ih zadržimo jer oni mogu dati najveći doprinos razvoju lokalne zajednice”, naglasio je Tomaš.\nOn je podsjetio da opština Prnjavor u toku godine isplaćuje 10 stipendija u iznosu od po 100 KM, kao i da je na poslednjem zasjedanju Skupštine opštine izmijenjena odluka o dodjeli stipendija učenicima i studentima, po kojoj će od sada i učenici srednjih škola koji imaju prosjek ocjena 5,0 dobijati stipendiju iz opštinskog budžeta.\n“Naša procjena je da takvih učenika ima 45 na području opštine, i smatramo da i njima trebamo dati podršku”, rekao je Tomaš i izrazio uvjerenje da će se u narednim godinama proširiti obuhvat nagrađenih učenika i studenata.\nStudent Kineskog i engleskog jezika na Univerzitetu u Istočnom Sarajevu Milan Palikuća kaže da je lijepo kada se prepoznaju i vrednuju uloženi trud i rad, dok student Prirodno-matematičkog fakulteta u Banjaluci Dejana Vasić smatra da su nagrade kakve je uvela opština Prnjavor odličan podsticaj studentima da rade i ulažu u svoje obrazovanje.\nNovembar 10, 2020 in vijesti\nU PROTEKLA 24 ČASA 14 NOVOZARAŽENIH NA PODRUČJU OPŠTINE


Koncert Akademskog ruskog narodnog orkestra u Banjaluci\nU Banskom dvoru večeras će biti održano treće veče 18. Evropskog festivala trzalačkih instrumenata, koje će obilježiti cjelovečernji koncert Akademskog ruskog narodnog orkestra iz Nižnjeg Novgoroda. Koncert počinje u 19 časova.\nAkademskim orkestrom iz Nižnjeg Novgoroda će dirigovati maestro Viktor Kuznjecov, zaslužni umjetnik Ruske Federacije i osnivač orkestra. Uz orkestar će kao solista nastupiti Maja Balaševa.\nNižnjevovgorodski orkestar je jedan od najpoznatijih i najprestižnijih orkestara Ruske Federacije. Od svog osnivanja 1991. godine, postaje prepoznatljiv kulturni brend Nižnjeg Novgoroda. Poseban stil muziciranja je učinio orkestar propoznatljivim i donio mu je svjetsku slavu i mnoga priznanja osvojena u svjetskim kulturnim metropolama.\nNakon koncerta u Banjoj Luci, gosti iz Rusije će u subotu, 13. aprila, održati još jedan cjelovečernji koncert, ovaj put u Gradišci, u Centru za kulturu, sa početkom od 20 časova. Koncertom u Gradišci se i zvanično završava četverodnevna manifestacija XVIII evropski festival trzalačkih instrumenata, u organizaciji Gradskog tamburaškog orkestra Banja Luka.\nBanski dvor Banjaluka koncert\nKoncert Banjalučke filharmonije\nBanjalučani uživali: Muzika velikog Mocarta ispunila Banski dvor FOTO/VIDEO\nBanjalučki tamburaši napravili gala koncert\nDrumski razbojnici iz Srbije uhapšeni u Španiji\nKasnio humanitarni koncert Marije Šerifović - Pjevaću do jutra ako treba\nZbog odrona ogromne stijene otežan saobraćaj između Gradca i Podace\nDileta novom fotografijom otkrila previše\nAutobus sletio sa nadvožnjaka i pao na prugu, najmanje 10 žrtava\nKovid bolnica spremna: Novosadski sajam moći će da primi više od 300 pacijenata\n2234 glasova 81%\n522 glasova 19%\nVremenska prognoza za 05.12.2020.\nTrobojke i pjesma na ulicama - Građani Nikšića proslavljaju izbor nove Vlade Crne Gore\nBanjalučki vozovi od 1891. do 1968. godine povezivali predgrađe sa strogim centrom "krajiške ljepotice"\nOglasila se crkvena zvona širom Crne Gore, slavi se nova Vlada\nPočela gradnja prvog vjetroparka u Republici Srpskoj\nViše sredstava za investicije i Kompenzacioni fond


KANAL E! PROSLAVLJA STVARANJE ISTORIJE – DESETOGODIŠNJICU SERIJE KEEPING UP WITH THE KARDASHIANS - ATA Stars\nKANAL E! PROSLAVLJA STVARANJE ISTORIJE – DESETOGODIŠNJICU SERIJE KEEPING UP WITH THE KARDASHIANS\nHome/Vesti - ostalo/TV Svet/KANAL E! PROSLAVLJA STVARANJE ISTORIJE – DESETOGODIŠNJICU SERIJE KEEPING UP WITH THE KARDASHIANS\nTokom poslednje decenije, mega uspešna serija kanala E! Keeping Up with the Kardashians neprestano je sazrevala i od dokumentarne porodične serije prerasla u globalni fenomen. Od rastanaka do sastanaka, venčanja, rođenja i svega što se događalo između, fanovi su „držali korak” tokom konstantne evolucije porodice. U devedesetominutnom programu Keeping Up with the Kardashians 10 Year Anniversary Special, koji će biti emitovan 01. oktobra u 20:00, domaćin i izvršni producent serije Ryan Seacrest, sešće sa Kris, Kim, Khloe, Kourtney, Kendall i Kylie da bi se podsetili najznačajnijih trenutaka iz njihovih života. Članovi porodice su ostali iskreni, saosećajni i ranjivi pred auditorijumom tokom godina, i ovaj specijal će se pozabaviti i pitanjem kako je biti član porodice koja lične trijumfe i teškoće preživljava pred kamerama.\nPovezana vest: Serija Dosije Iks se vraća na male ekrane\n„Od samog početka serije pre deset godina, gledaoci su imali priliku da vide kako se porodica razvija, raste i postaje značajan deo današnje kulturne agende“, kaže Jeff Olde, izvršni potpredsednik za Program i razvoj na kanalu E!. „Proslavljajući desetogodišnjicu emitovanja, izuzetno smo zahvalni fanovima širom planete koji su od samog početka ‘držali korak’“.\nNakon mnogobrojnih događaja i naporne godine, serija Keeping Up with the Kardashians vraća se na male ekrane četrnaestom sezonom 08. oktobra u 20:00. Od dvorišnog kampovanja i degustacije vina u Santa Barbari, do ekskluzivnog putovanja u Meksiko zbog rođendanskih ludorija, članovi porodice su odlučni da se vrate svojim korenima, ali ne bez nekih izazova na tom putu. Kim razmišlja da se povuče iz centra zbivanja i posveti se porodici nakon traumatičnog iskustva u Parizu. U međuvremenu, veza između Khloe i Tristana se intenzivira, i Khloe je pod stresom jer mora da uskladi svoj život. Kourtney je opterećena prihvatanjem svoje realnosti samohranog roditelja dok deli obaveze oko dece sa Scottom. Kendal se našla pod strahovitim pritiskom i bori se sa osećanjem da je pod budnim okom javnosti, a tu je i ostatak porodice koji je uvek spreman za nepredviđene događaje.\nPovezana vest: PRVI GLAS SRBIJE 2012, Nikola Planka razvalio u duelu, Jovana Živković ispala!\nPovezana vest: Premijera na kanalu TLC do 5. septembra: Moja tajna\nBy ATA Stars Redakcija|2018-06-13T20:43:16+01:00septembar 21st, 2017|TV Svet|0 Comments


Kako da skinete salo sa stomaka | LifePress magazin\nPre nego pristupite drastičnim merama kao što su tablete za mršavljenje ili neke izgladnjujuće dijete i detoks tretmani pokušajte izgubiti centimetre prirodnim, potpuno bezopasnim načinima. Pročitajte naše savete.\nPijte više vode. Ovo je jedan od najlakših i najkorisnijih saveta kada je u pitanju sagorevanje masti sa stomaka. Ne biste verovali koliko ljudi širom sveta ne unosi dovoljne količine vode tokom dana i to je veliki problem. Da biste sagorevali masti potrebno je da unosite što više vode i zato pored sebe uvek imajte flašicu sa vodom.\nRadite vežbe za celo telo. Bez obzira što želite izgubiti salo na stomaku sami trbušnjaci nisu dvoljni da to i postignete. Neophodno je da ojačate mišiće celog tela da biste dobili željeni rezultat.\nDovoljno spavajte. Iako se ovo čini kao jedan od najjednostavnijih saveta na ovoj listi ponekad je zaista teško ostvarivo jer živimo u vremenu kada smo uvek u nekoj strci sa vremenom i malo je onih koji zaista spavaju između 7-8 sati tokom noći. Pokušajte odlaziti na spavanje nešto ranije, umesto da ostajete pred računarom ili televizorom idite u krpe. Sutradan ćete biti odmorni, spremni za sve izazove i imaćete više energije što je jako važno ukoliko želite smršati.\nTreninzi visokog intenziteta. Već smo spominjali ovakav način vežbanja koji obično podrazumeva intervalne vežbe u rasponu od 20-60 sekundi nakon čega sledi kratak period odmora i onda sledi nova vežba. Ove vežbe vam neće oduzeti puno vremena, a daće fenomenalan rezultat.\nUzimajte vitamine. Iako vam je možda teško povezati nedostatak vitamina u organizmu sa masnim naslagama na stomaku treba da znate da i te kako imaju veze. Ako imate problema sa mršavljenjem, radite sve što treba, ali kilogrami ne idu dole velika je verovatnoća da patite od nedostatka vitamina D. Vitamin D je poznat i pod nazivom vitamin sreće i ukoliko ga manjaka vi gubite volju za aktivnošću. Pored vitamina D, ako želite smršati treba da uzimate i vitamin C i E.\nUnosite zdrave masti. Da bi telo što efikasnije sagorevalo masne naslage neophodne su mu zdrave masti. Samo je važno da to nisu namirnice sa onim štetnim mastima. Namirnice koje su najbogatije zdravim mastima su avokado, maslinovo ulje, losos i kikirki puter.\nIzbegvajte veštačke namirnice i budite aktivni. Da biste skinuli masne naslage neophodno je da pazite šta jedete. Ne kažemo da treba da idete na strogu dijetu, ali da bi trebalo da jedete zdrave, prirodne namirnice, to svakako. Izbegavajte industrijski prerađenu hranu sa čudnim sastojcima na pakovanju i budite aktivni. Lepo vreme je napokon stiglo i zato se ne zatvarajte u četiri zida već budite aktivni, šetajte, igrajte se sa klincima u dvorištu ili obližnjem parku.\nSmanjite unos alkohola. Sve vrste alkohola sadrže šećer koji naravno utiče na skupljanje masnih naslaga na stomaku i zato bi tokom ovog procesa unos alkohola trebalo da svedete na minimum ili da ga u potpunosti izbacite što još je još bolja opcija.\nPijte biljne čajeve. Naučno je dokazano da pojedine lekovite biljke i začini podstiču topljenje masnih naslaga i zato ih uvrstite u svoju svakodnevnu ishranu. Umesto sokova koje ste do sad pili, pijte čajeve.\nBudite uporni. Na ovaj način masne naslage će se topiti nešto sporije, ali na mnogo zdraviji način i zato nemojte biti nestrpljivi, već se pridržavajte svih ovih saveta dok ne dostignete željeni cilj, a do njega ćete svakako doći.\nČinjenica je da zdraviji načini mršavljenja daju rezultate nešto sporije, ali u tom slučaju možete biti sigurni da se centimetri neće vratiti nakon par dana “greha”.


гледам,ћутим и више се не\nBoTa bi trebao da se izvine Poljacima Krajina je srce Srbije\nOriginal postavio Brzi Bravari Srbije mene nazvase glupim kad sam pitao slicno pitanje...\nsada vas ima dvoje Odgovorite sa citatom\nOriginal postavio Reg http://www.novosti.rs/code/navigate....eh%20kacinjski\nma neozbiljno bre. a ne bi me cudilo i da je i poljacima cudno.\nOriginal postavio sociopata ovaj čin nam samo pokazuje da BoTa očekuje da druge zemlje proglase dan žalosti u slučaju njegove smrti...\nOriginal postavio 3nojavi Omladinac cisto sumnjam da borisav ocekuje nasilnu smrt\na šta očekuje kad kupuje nove blindirane automobile Da ne bude da spamujem, moje mišljenje: ako je hteo da oda počast poginulima trebao je lepo da izjavi saučešće (pismeno usmeno ili kako već) i da ako to želi ode na sahranu. Stvarno ne vidim zašto je bio potreban dan žalosti Odgovorite sa citatom\nOriginal postavio sociopata a šta očekuje kad kupuje nove blindirane automobile Da ne bude da spamujem, moje mišljenje: ako je hteo da oda počast poginulima trebao je lepo da izjavi saučešće (pismeno usmeno ili kako već) i da ako to želi ode na sahranu. Stvarno ne vidim zašto je bio potreban dan žalosti pa dobro, zna da je zayebo i da ga mrze pa se boji i zato i kupuje mrdajuce bunkere, u pravu si.


Evropski gradovi, City break, Evropske metropole | EuroJet Evropski gradovi, City break, Evropske metropole | EuroJet\nUživajte u nekom od evropskih metropola i upoznajte se sa različitim kulturama, narodima i zemljama.\nObiđite evropske metropole za uspomene koje ne blede\nImate nekoliko slobodnih dana, voleli biste da otputujete negde van Srbije i upoznate neku od metropola? Razmišljate da posetite Pariz, Ajfelov toranj i Jelisejska polja? Ili Koloseum u Rimu kako biste zamislili želju kod Di Trevi fontane, a kasnije da odete do Venecije i provozate se gondolom? Ili možda planirate da obiđete dvorac Šembrun u Beču i probate ukusnu saher tortu, ili, pak, želite da probate najbolje baklave u Istanbulu?\nBilo da želite da obiđete najpoznatije turističke znamenitosti, popijete kafu na trgu sa pogledom na najlepše atrakcije, posetiti muzeje, probati najpoznatije kolače ili otići samo u šoping, sa nama možete vrlo lako i povoljno omogućiti sebi takvo zadovoljsto.\nZa vas organizujemo autobuske ture do Istanbula, Kapadokije, šoping ture u Solun i Beč, avio ture do Moskve i Sank Peterburga. Takođe, za vas organizujemo i putovanja po vašoj želji – kolima ili avionom, u terminu koji želite.\nIskoristite povoljne ponude, veliki izbor direktnih letova iz Beograda i Niša i provedite slobodno vreme na najbolji mogući način.


Povremeni prekidi u vodosnabdijevanju sjevernog dijela Zvornika - Zvornicki.ba\nPovremeni prekidi u vodosnabdijevanju sjevernog dijela Zvornika\nU naseljima Skočić, Kiseljak, Jasenica, Trnovica, Lokanj, Pađine, Roćević i Šepak, u narednih nekoliko dana biće povremenih prekida u vodosnabdijevanju, obavještavaju iz preduzeća Vodovod i komunalije.\n– Razlog za uvođenje ovakvih mjera je povećana potrošnja usljed izuzetno visokih temperatura, potom prekidi u snabdijevanju električnom energijom, kao i pucanje cjevovoda koji su uzrokovali nekontrolisano isticanje vode – piše u obavještenju.\nIz preduzeća Vodovod i komunalije apeluju na potrošače da racionalno koriste vodu kako bi se što prije ovakva situacija prevazišla.\n– Takođe, molimo potrošače za razumijevanje situacije u kojoj smo se svi zajedno našli. Preduzeće Vodovod i komunalije će uložiti sve napore da se u najkraćem roku ovaj dio teritorije grada Zvornika vrati redovnoj isporuci pitke vode za građane – navode u obavještenju.


eKapija | Izmjenama Zakona o platnom prometu banke će dobiti konkurenciju u platnim uslugama - Umjesto žiro računa građani i firme imaće šifru\nIzvor: Pobjeda | Ponedjeljak, 25.05.2020.| 15:54\nIzmjenama Zakona o platnom prometu banke će dobiti konkurenciju u platnim uslugama - Umjesto žiro računa građani i firme imaće šifru\nKada budu usvojene izmjene Zakona o platnom prometu, o kojem je završena javna rasprava i uskoro bi trebalo da "krene" prema Vladi, banke bi trebalo da dobiju konkurenciju u platnim uslugama. Generalni sekretar Udruženja banaka Bratislav Pejaković Pobjedi je kazao da smatra da će proći dosta vremena dok neko uzme bankama značajniji dio tržišta u platnom prometu.\n- Kod nas je tradicionalno povjerenje u banke kod ove vrste usluge. Banka servisira klijenta i po mnogim drugim pitanjima osim transakcionih računa, tako da će trebati puno vremena da bi neka treća strana mogla značajnije da uzme dio tržišta od banaka - smatra on.\nU novom zakonskom tekstu, koji je ovih dana u formi nacrta sa izvještajem sa javne rasprave objavilo Ministarstvo finansija, ima niz novina koje su usklađene sa najnovijom evropskom praksom i koje će, kako je ocijenjeno, stvoriti uslove za inovacije i konkurenciju, sigurnija plaćanja, povećanu zaštitu potrošača, a uvode se i "novi igrači" na tržište platnih usluga.\nPejaković kaže da su izmjene zakona predviđene Programom o pristupanju Crne Gore Evropskoj uniji.\n- Uvođenjem novih platnih usluga ovo tržište se otvorilo i novim pružaocima ovih usluga mimo banaka. Kao i banke, ti novi pružaoci usluga moraju da ispune tehničke, organizacione i druge uslove Centralne banke. U zemljama koje su već implementirale PSD2, kao novi pružaoci platnih usluga su uglavnom informatičke kompanije - pojašnjava on.\nZakonski tekst, kako kaže, ima dosta novina.\n- Jedna od njih je da će građani ili firme umjesto sadašnjeg oblika žiro računa u pojedinačnim bankama imati jedinstvenu identifikacionu oznaku - šifru. Izmjene su posljedica promjena tehnološkog razvoja, a proklamovane Direktivom EU 2015/2366 o platnim uslugama na unutrašnjem tržištu PSD2. Ova direktiva definiše jače zahtjeve regulatora u vidu unapređenja zaštite pružaoca i korisnika platnih usluga. Definisane su na nov način usluge iniciranja plaćanja i usluga pružanja informacija o računu za plaćanje - kaže Pejaković predstavljajući novine u zakonskom tekstu.\nNa pitanje da li je Udruženje banaka konsultovano oko izrade ovog zakona, njegov generalni sekretar kaže da je bilo malo prostora za intervenciju jer je u pitanju harmonizacija.\n- U pitanju je harmonizacija propisa sa direktivama i malo prostora za intervenciju, ali u domenu mogućeg i pripreme sistema za implementaciju usvojena je primjedba Udruženja banaka za odlaganje primjene za dvije godine od stupanja zakona na snagu. Razlog je zahtjevnost donošenja podzakonskih akata i tehničkih izmjena na sistemima - pojašnjava Pejaković.\nUdruženje, preko Odbora za platni promet, je dalo veliki broj komentara u cilju jasnijih definicija pojedinih članova da bi bilo u duhu našeg jezika i izbjegavanje tumačenja mimo duha samog zakona. Cilj je da imamo jasan dokument za sve.\n- Važna je kompatibilnost sa zakonima koji su već u upotrebi - kod rješavanja pitanja raskida ugovora koji je definisan i Zakonom o zaštiti potrošača – korisnika finansijskih usluga. Regulator je povodom ovog pitanja u čl. 8 Zakona o platnom prometu definisao primjenu drugih zakona uz naglašavanje Zakona o obligacijama - kaže generalni sekretar UBCG.\nU zakonskom tekstu je planirano osnivanje komisije za vansudsko rješavanje sporova u platnom prometu, a Pejaković kaže da alternativno rješenje spora ne utuče na pravo pokretanja sudskog postupka.\n- Korisnik platnih usluga ima pravo na ispravku neautorizovane platne transakcije ili pogrešno izvršene platne transakcije samo ukoliko svog pružaoca platnih usluga o tim transakcijama obavijesti odmah nakon saznanja. Dok u slučaju značajnog operativnog ili sigurnosnog incidenta pružaoci platnih usluga dužni su da, bez odlaganja, o tom incidentu obavijeste Centralnu banku. Pružalac platnih usluga dužan je i da, u odgovoru na prigovor, korisnika platnih usluga uputi na mogućnost podnošenja prigovora Centralnoj banci i na mogućnost alternativnog rješavanja spora u skladu sa članom 56f ovog zakona. Zakonom je definisano da u slučaju problema kod transakcije, pružalac platnih usluga je dužan da dokaže da je sprovedena provjera autentičnosti platne transakcije, da je ona pravilno evidentirana i proknjižena i da na izvršavanje platne transakcije nije uticao tehnički kvar ili drugi nedostatak - objašnjava Pejaković.\nNa pitanje koliko je do sada bilo sporova u platnom prometu, generalni sekretar ističe da postojeća zakonska rješenja takođe ukazuju na puteve rješavanja sporova, tako da sada imamo samo ojačavanje.\n- Obično se sporovi i kada se pojave, a nijesu česti, rješavaju u samim bankama. Korisnik platnih usluga kod koga je došlo do krađe, gubitka ili zloupotrebe platnog instrumenta, odnosno njegovog neovlašćenog korišćenja je dužan da, odmah po saznanju, obavijesti pružaoca usluge platnog prometa. Tako je bilo i u dosadašnjim propisima - pojašnjava Pejaković.\nNovim zakonskim rješenjem definisana je, dodaje on, i odgovornost platioca za izvršavanje neautorizovanih platnih transakcija koje su nastale kao posljedica korišćenja izgubljenog ili ukradenog platnog instrumenta ili njegove zloupotrebe.\nPodsjetimo, kako je Pobjeda već pisala, prema predloženom rješenju platilac može biti obavezan da snosi gubitke povezane sa neautorizovanim platnim transakcijama najviše do 50 EUR. Nije, kako je objašnjeno u obrazloženju zakonskog prijedloga, dužan da snosi gubitke ni do 50 EUR u slučajevima ako: gubitak, krađu ili zloupotrebu platnog instrumenta platilac nije mogao otkriti prije izvršavanja neautorizovane platne transakcije, ako je ona posljedica radnje ili propusta zaposlenog agenta ili ogranka pružaoca platnih usluga ili lica kojem su aktivnosti pružaoca platnih usluga eksternalizovane. Ako pružalac nije obezbijedio sredstva za dostavu obavještenja o gubitku, krađi ili zloupotrebi platnog instrumenta...\nBesplatan izvještaj o svim računima\nIzmjene predviđaju i da banke klijentu daju sveobuhvatni izvještaj o stanju na njegovim računima u svim bankama i to bez nadoknade. Pejaković kaže da su klijenti i do sada dobijali izvještaje po upitu, ali u jednoj banci.\n- Novim zakonom na mjesečnom nivou imamo uvođenje nove usluge pružanja informacija o računu, gdje se omogućava klijentima da imaju sveobuhvatni pregled svih informacija vezanih za sve račune za plaćanje koje posjeduju. Korisniku platnih usluga omogućava se da odluči gdje i pod kojim uslovima želi da pristupi svojim finansijskim podacima i da na osnovu konsolidovanih podataka odluči kako da vodi svoje finansije - objašnjava generalni sekretar UBCG.\nProsječan mjesečni promet 1,16 mlrd EUR\nZa četiri mjeseca tekuće godine, zaključno sa aprilom, ukupan platni promet bio je 4,6 mlrd eura, što je 300 miliona manje nego u istim mjesecima prošle godine.\nPodaci Centralne banke pokazuju da je u januaru tekuće godine platni promet bio 981 mil EUR, a u istom mjesecu prošle 865 miliona. U februaru tekuće bio je 1,18 milijardi (1,13 milijarde), u martu 1,37 milijardi (1,27 milijardi) a u aprilu 1,11 mlrd EUR (1,66 mlrd EUR).


Бањалука облепљена плакатима подршке председнику БОРС | Јадовно 1941.\nBanjaluka oblepljena plakatima podrške predsedniku BORS\nDatum objave: ponedeljak, 10 februara, 2020\nOgorčeni podizanjem optužnice protiv generala Milomira Savčića, predsednika Boračke organizacije Republike Srpske, SNP „Izbor je naš“ danas je u širi centar Banjaluke oblepio plakatima podrške nekadašnjem komandantu 65. zaštitnog motorizovanog puka, najelitnije i najtrofejnije jedinice VRS.\n„Ne želimo ulaziti u analizu i tumačenje same optužnice Tužilaštva BiH protiv generala Savčića, već da u najkraćem iznesemo okolnosti i argumente koji su doveli do pristrasnog rada Suda BiH, pa i do podizanja optužnice protiv generala. Riječ je o jednom velikom i složenom procesu u kojem se Srbi trebaju predstaviti kao zločinci a drugi kao žrtve, jer su se suprotstavili razbijanju SFRJ i pružili otpor nepravednom globalističkom centru moći. Na taj način šalje se i drugim narodima i državama poruka, kako mogu proći svi oni koji se suprotstave interesima nepravedne globalističke sile“, stoji u saopštenju SNP „Izbor je naš“.\nOva organizacija naglašava da Sud BiH postupa po „smernicama“ Haškog tribunala za koji tvrde da je pokazao da nije bio mesto gde se utvrđivala istina.\n– Da je Haški sud hteo izneti istinu i zadovoljiti pravdu, onda bi do kraja istražili ko je počinio najteži zločin, zločin protiv mira. Da je istinska pravda zadovoljena, kažnjavanjem svih onih koji su počinili zločine došlo bi do razumijevanja, stvarnog mira i dobrih odnosa između, prije svega, Bošnjaka i Srba. Niko ne spominje da je prvi pojedinačni i prvi masovni ratni zločin počinjen nad Srbima. Niko ne govori o jednoj drugoj Srebrenici u kojoj je ubijeno više od 2.400 Srba (i žena i dece) i to na svojim imanjima i koja se desila pre one Srebrenice o kojoj čitav svet zna i gde se takođe desio ratni zločin, ali ne i zločin genocida – podsećaju iz ovog udruženja i naglašavaju da je podizanje optužnice protiv generala Savčića nastavak politike „zavadi pa vladaj“, kako bi oni koji stoje iza svih velikih nesreća ostvarili svoje interese na ovim prostorima.\n– To je ista ona politika koja je u Savjetu bezbijednosti UN-a predložila rezoluciju o genocidu u Srebrenici i kada nije usvojena, sada pokušava nametnuti zakon o zabrani negiranja genocida. Bošnjaci i Srbi moraju znati da su za njihov dobar odnos najštetniji oni strani faktori koji politikom zavadi pa vladaj ostvaruju svoje interese na našim prostorima. Dosadašnje ponašanje i ćutanje srpskih institucija, političara, pa i naroda, dok su hapsili odvodili i kažnjavali one koji su stvarali i branili Srpsku Republiku, nije donelo nikakve dobre rezultate, naprotiv. Pokret daje punu podršku časnom generalu Savčiću, uvjeren u njegovu nevinost i poziva vlasti Srpske i Srbije, kao i čitav srpski narod da reaguju i da se svako na svoj način uključi u odbranu generala Savčića. „Jednom i kap može preliti čašu“. Jednom se mora reći dosta je – poručuje SNP „Izbor je vaš“ i naglašavaju da odbrana generala Savčića nije samo odbrana časnog, hrabrog oficira Republike Srpske koji je dva puta bio ranjen, već će predstavljati i odbranu prava Republike Srpske da postoji.