UDAS: "Poziv za edukaciju: Obuka za žene sa invaliditetom - voditeljice grupa vršnjačke podrške" - CIDEA\nUDAS: “Poziv za edukaciju: Obuka za žene sa invaliditetom – voditeljice grupa vršnjačke podrške”\nU sklopu projekta “Zajednice različitih, ali ravnopravnih građana“ koji finansira Evropska unija, a realizuju Organizacija amputiraca “UDAS” u partnerstvu sa Helsinškim parlamentom građana Banja Luka i Udruženjem građana ”Nešto više” Sarajevo, raspisuje se Poziv za edukaciju: Obuka žena sa invaliditetom – voditeljice grupa vršnjačke podrške (Peer-support).\nŽene sa invaliditetom iz Bosne i Hercegovine mogu da se prijave za trodnevnu edukaciju „Obuka za voditeljice grupa vršnjačke podrške (Peer-support)“ koja će se održati od 8.3. do 10.3.2019. u Hotelu Kardial, Teslić.\nZa prijavu je potrebno popuniti Prijavni obrazac i poslati na email adresu: duska.karac@udas.rs.ba\nPoziv za edukaciju – Obuka za voditeljice vrsnjacke podrske Prijavni obrazac- Obuka za voditeljice vrsnjacke podrske-2\nPrijavni obrazac- Obuka za voditeljice vrsnjacke podrske-2


Uloga terorističke organizacije PKK/KCK u trgovini drogom | TRT Srpski\nUloga terorističke o...\nUloga terorističke organizacije PKK/KCK u trgovini drogom\nUloga terorističke organizacije PKK/KCK u trgovini drogom/Povezanost terorizma i droge\nDroga, jedna od najvećih pretnji sa kojom se suočava svet, iz dana u dan povećava dimenziju pretnji i rizika usmerenih savremenom čovečanstvu. Narkotici predstavljaju veliki problem naročito za omladinu i naraštajuće generacije, no istovremeno su i renta i finansijski izvor za neke strukture.\nU izveštajima o drogi i teroru, koji su objavljeni od strane međunarodnih institucija, navodi se da terorističke organizacije prihode dobijaju od krijumčarenja drogom te da isti prihod koriste kao za naoružavanje, stanovanje, ishranu, komunikacije, propagandu i podmirivanje sličnih potreba. U Svetskim izveštajima o drogi navodi se da se obim trgovine drogom procenjuje na 320 milijardi dolara, što predstavlja bitan finansijski izvor organizovanog kriminala i terorističkih organizacija. Evropski izveštaj o drogama 2016 potvrđuje da vrednost tržišta droga širom EU iznosi 24 milijarde eura.\nNeće biti pogrešno ako se analiziraju uzajamni interesi između terorističkih organizacija i narko dilera. I dok narko dileri, koriste metode organizovanih terorističkih struktura, njihov način nabavke oružja i mogućnost infiltracije u tajne organizacije, terorističke organizacije drogu koriste kao finansijski izvor, a prilikom ¨pranja novca¨ koriste metode narko dilera. Treba se istaći da su trgovina drogom i teror neodvojivi elementi te da je krijumčarenje droge neizostavni deo terorizma.\nOtvoreno se da zaključiti da terorističke organizacije sa jedne strane finansijska sredstva obezbeđuju proizvodnjom i trgovinom droge, a sa druge strane direktno utiču na povećanje zavisnosti.\nAktivnosti trgovine drogom terorističke organizacije PKK/KCK\nTeroristička organizacija PKK/KCK, koja je u prošlosti, a i danas, poznata po akcijama koje vodi protiv Turske, finansijska sredstva obezbeđuje od trgovine drogom i zastupljena je u svim etapama proizvodnje i prodaje droge. Teroristička organizacija PKK/KCK je aktivnosti u vezi krijumčarenja droge dugo vremena uspela da sakrije od naše zemlje i javnog mnjenja. Kada su uhapšeni navodni čelnici terorističke organizacije i nakon njihovih priznanja te antiterorističkih operacija koje su vođene u zemlji i inostranstvu, javno mnjenje naše zemlje i međunarodna zajednica su upoznati sa ilegalnim radnjama terorističke organizacije PKK/KCK koje su se odnosile na krijumčarenje droge.\nLideri organizacije svoje radnje u vezi proizvodnje i trgovine drogom su uvek skrivali od svojih militanata i zajednice. Činjenica je da je trgovina drogom zločin nad čovečanstvom, koji bi pogodio propagandu terorističke organizacije i koji bi se negativno odrazio na nove militantske kandidate.\nOdluka terorističke organizacije u vezi ¨navodnog sabiranja poreza u okviru granica i poreza od krijumčara u zavisnosti od vrednosti i kapaciteta robe¨ donesena na Drugom nacionalnom kongresu održanom 1990. godine, je znak da je organizacija još davno počela da zauzima mesto u narko sektoru.\nU izjavi koju je A. Ocalan dao 1999. godine u vezi povezanosti terorističke organizacije sa drogom, navodi se da: ¨se treba kupiti harač od onih koji su indirektno povezani sa ovim poslom; da su u regijama Zagros i Maku, uključivši i njegovog brata Osmana Ocalana, zvaničnici organizacije učestvovali u aktivnostima krijumčarenja droge te da je ovo bio nekontrolisan slučaj¨.\nTeroristička organizacija PKK/KCK, koja je proizvodnju i prodaju droge videla lakim i profitabilnim putem kojim bi realizovala svoje terorističke aktivnosti i zaradila, na svim poljima krijumčarenja droge deluje aktivno. Pre svega, organizacija uzima proviziju od organizovanog krijumčarenja, uspostavlja sigurnost za realizaciju iste, a kada su se upoznali sa obimom prihoda koji se dobija, organizacija je počela da se bavi trgovinom droge.\nOve analize su potvrđene i od strane ureda koji vode borbu protiv narkotika. Utvrđeno je da PKK/KCK ne samo da ubira dobit od narko dilera, već i da zauzima aktivno učešće u svim etapama trgovine narkotika. U mnogim antiterorističkim operacijama, koje su bile usmerene protiv PKK/KCK, jedinice su zaplenile velike količine narkotičkih sredstava. U periodu od 1980-2017. godine realizovano je 414 narko-teror operacija povezanih sa PKK/KCK, u kojima je uhapšeno 1325 osoba, zaplenjeno na desetine kilograma marihuane, heroina i oko 88 miliona komada konoplje. Ova situacija otvoreno dokazuje povezanost terorističke operacije sa krijumčarenjem droge.\nUtvrđeno je da teroristička organizacija PKK/KCK;\nLično koordinira proizvodnju, transport i trgovinu droge,\nUzima proviziju i harač od svih narko proizvođača i svih osoba koje vrše transport droge preko granica naše zemlje i koji ilegalnim putem pokušavaju ući u zemlju,\nAktivna u distribuciji i uličnoj prodaji droge u Evropi,\nDa se kidnapuju osobe koje pokušavaju bez znanja terorističke organizacije vršiti prodaju ili transport droge;\nDa obezbeđuje mesto i uspostavlja sigurnost organizacijama koje vrše proizvodnju narkotika;\nZauzima aktivno učešće u ilegalnom uzgoju konoplje u regijama istočne i jugoistočne Anadolije;\nOperacije u vezi trgovine narkoticima unutar PKK/KCK vode tajno od strane specijalnih ćelija i da se pri tom ne obaveštavaju ostali pripadnici organizacije.\nOrganizacija sađenje ilegalne biljke kanabisa vidi kao jedan od najprofitabilnijih metoda. Organizacija koja ostvaruje velike prihode od trgovine drogom koju uzgaja u ruralnim predjelima Istočne i Jugoistočne Anadolije, ujedno organizuje i proces proizvodnje sa nekim lokalnim mještanima i seljacima i uzima postotak od proizvedene droge.\nOrganizacija je jedno vreme i u Libanu u dolini Bekaa u blizini kampova ove organizacije uzgajala kanabis i hašiš i proizvodila drogu u laboratorijama. Danas najveću proizvodnju droge ostvaruje na severu Iraka i u pograničnim selima u blizini turske granice odakle plasira na tržište. U ovoj regiji se vrši prerada sirovina koje dolaze iz Afganistana i vrši se proizvodnja heroina koji se kasnije plasira na evropsko tržište.\nIsto tako među najvećim prihodima ove organizacije je novac i udio koji uzima od prodavača droge kao i distributera droge, kako u zemlji tako i inostranstvu.\nNaša zemlja zbog geografske lokacije predstavlja most između regija u kojima se proizvodi droga i zapadnog tržišta gde se ona najviše konzumira. Među najvećim proizvođačima droge u svetu nalaze se Afganistan, Pakistan i Iran. Naša zemlja se nalazi na tranzicijskoj ruti između ovi zemalja i Evrope, i ova ruta za transport heroina je poznata kao „Balkanska ruta“. Kada pogledamo na organizaciju terorističke PKK/KCK vidimo da je organizovana od Bliskog istoka do zemalja Zapadne Evrope. Sva ova regija obuhvata takozvanu „Balkansku rutu“. PKK/KCK, koja je veoma dobro organizovana u zemljama kroz koje prolazi „Balkanska ruta“, veoma lako može da transportuje drogu do Evrope.\nTeroristička organizacija PKK/KCK je na početku se umešala u trgovinu drogom tako što je uzimala proviziju i procent od krijumčara droge dok danas je došla u poziciju da kontroliše prodaju droge na ulicama. Organizacija danas direktno radi na distribuciji i prodaji droge širom Evrope. Veliki prihodi od direktne prodaje droge su uticali da se teroristička organizacija okrene direktnoj prodaji droge na ulicama. U izveštaju engleske idejne organizacije Henry Jackson Society pod imenom „Zaboravljeni strani ratnici: PKK u Siriji“ je objavljeno da teroristička organizacije glavni prihod ostvaruje od prodaje narkotika u Evropi i da drogu koja dolazi preko Irana i Turske plasira na tržište evropskih zemalja.\nIzvještaji međunarodnih organizacija i stranih zemalja u vezi trgovine drogom terorističke organizacije PKK/KCK\nU brojnim međunarodnim izvorima se navodi da teroristička organizacija PKK/KCK glavni prihod ostvaruje od trgovine drogom i narkoticima. Prema izvještaju Odela za borbu protiv droge i organizovanog kriminala UN-a (UNODC) svake godine se od krijumčarenja i prodaje droge iz Centralne Azije, Afganistana i drugih zemalja regiona u Evropi ostvaruje prihod od oko 5 milijardi dolara i prema analitičarima polovina ovog novca ide u ruke terorističke organizacija PKK/KCK.\nPrema izveštajima Interpola u 1992 godini u 23 od 41 međunarodne operacije uhapšeni su članovi terorističke organizacije PKK/KCK i do sada je u operacijama protiv ove organizacije u Njemačkoj, Španiji, Italiji, Švicarskoj, Francuskoj i Turskoj zaplijenjeno na tone droge. Isto tako prema podacima Interpola, 1992 godine 80 posto, a 1994 godine 60 do 70 % tržišta droge u Evropi je bilo pod kontrolom PKK/KCK.\nPoslednjih godina Interpol je u Nemačkoj, Italiji, Holandiji i Španiji pratio kurdske grupe koje drže pod kontrolom tržište droge i narkotika. Postoje ozbiljni dokazi da su one povezane sa PKK/KCK. Organizacija je međunarodno poznata po laboratorijama za proizvodnju droge na severnom Iraku i u Turskoj.\nZna se da PKK/KCK se koristi mogućnostima za distribuciju droge u Evropi za prodaju droge i na američko tržište. Postoje podaci da je organizacija 1996 godine na tržište plasirala gram heroina po ceni od 350 dolara. U međunarodnim izveštajima se navodi da PKK/KCK samo od transporta droge iz Afganistana za Evropu godišnje zarađuje od 50 do 100 miliona dolara i da ukupni prihodi organizacije od krijumčarenja droge i narkotika godišnje dostiže 1.5 milijarde dolara.\nKrijumčarenje droge i narkotika od strane terorističke organizacije PKK/KCK navedeno je i u izveštaju EUROPOL-a iz 2011 godine o Stanju i kretanjima terorističkih aktivnosti. U ovom izveštaju se navodi da teroristička organizacija PKK/KCK se bavi krijumčarenjem droge i drugim kriminalnim aktivnostima za finansirane terorističkih aktivnosti.\nIsto tako u izveštaju EUROPOL-a iz 2013 godine se navodi da se teroristička organizacija PKK/KCK bavi krijumčarenjem droge za finansiranje terorističkih aktivnosti, da udima udio od transporta, distribucije i prodaje droge u evropskim zemljama, dok na drugoj strani prodavačima droge pružaju usluge zaštite i posredništva u rješavanju problema između raznih prodavača droge.\nU izveštaju NATO-a sa sastanka ekonomske komisije 2007. godine,o jačanju industrije "Ilegalnih narkotika”,se navodi da je PKK / KCK najprofitabilnija kriminalna grupa, čija je aktivnost, sirova proizvodnja droge u Pakistanu i Iraku. .\nPrema izveštaju američke administracije za kontrolu droga (DEA) PKK / KCK imaju metod za sticanje prihoda od droga; proizvodnja heroina, primanje poreza od robe i prekogranični trgovci drogom,čime kontroliraju značajan dio tržišta heroina u Evropi.\nU izveštajima RIA; "Teroristička organizacija PKK / KCK proizvodnju i trgovinu heroinom koristi da podrže terorističke aktivnosti protiv turske vlade.\nUS Treasury Department, 2009. i 2011. godine; Murat Karayilan, Ali Riza Altun, Zubeyir Aydar, Cemil, Duran Kalkan, Remzija Kartal, Sabri i Adem Uzun proglašeni su članovima kriminalne grupe PKK / KCK za krijumčarenje droge i prema njima su sprovedene sankcije koje se primenjuju na trgovce stranih droga (posebno označenih narkoticima - sdnts). Zločini krijumčarenja su registrovani na međunarodnom nivou.\nSlično tome, u 2012. godini, Odeljenje za kontrolu inostrane imovine SAD-a (OFAC) identifikovali su i sankcionisali : Zejnedina Geleri, Čerkez Akbulut i Omer Boztepe kao članove PKK / KCK terorističke organizacije u Europi, a posebno su identifikovani kao odgovorni članovi trgovine drogom u Moldaviji .\nU Izveštaju američkog State Departmenta za međunarodnu kontrolu narkotika koju izdaje (International Report strategija za kontrolu narkotika - u inča),se navodi da su u 2016.u trgovini drogom iz Afganistana do Turske mnogi Kurdi i Iranci uhvaćeni, a da su PKK / KCK bili na čelu. U 2015. godini u mnogim turskim gradovima i u Evropi, trgovci drogom su rekli da su članovi organizacije organizovali operacije .\nPrema podacima policije Velike Britanije odjeljenja za narkotike i Nacionalne kriminalističko-obavještajne službe odgovorne za podatke (Nacionalni kriminalističko-obavještajne službe - NCIS), PKK / KCK, su sav heroin prodale u Evropskoj uniji . Prema NCIS-u, zarada 1988. godine iznosi 85 miliona dolara, od kojih je 44% od trgovine drogom.\nNemačko pravobranilaštvo je navelo da 80% zaplijenjene droge u Europi je u vezi sa PKK / KCK . Njemački ministar spoljnih poslova Sigmar Gabriel izjavio je da je teroristička organizacija PKK/KCK u prisnoj vezi sa protokom droga i oružja.\nU izveštaju koji je objavljen 1995 godine se ističe odnos između biološkog, političkog i podzemnog svijeta.\nIste godine vođa KDP Masud Barzani je izjavio da je PKK / KCK vrše trgovinu drogom.\nIzveštaj objavljen 1995. godine od strane Instituta za kriminologiju Francuske naglašava poziciju terorističke organizacije PKK / KCK u farmaceutskoj industriji.\nU izveštaju se izražava da postoji "biološki, politički i podzemni svet" između ove organizacije i kartela narkotika.\nPrema podacima Finansijske policije Italije do 1998.godine PKK / KCK je direktno uključen u međunarodnu trgovinu drogom i ilegalno trgovanje prihoda sa turskim privrednicima o sistematskoj zaštiti radnika migranata u inostranstvu .\nTagovi: trgovina drogom , narkotici , narko dileri , teroristička organizacija PKK , Uloga terorističke organizacije PKK/KCK u trgovini drogom


RTS :: Nastavlja se dijalog u Briselu, prvi put za stolom Vučić i Kurti\nPolitika Nastavlja se dijalog u Briselu, prvi put za stolom Vučić i Kurti\nponedeljak, 14. jun 2021, 20:00 -> 00:09\nAutor: Milica Pujkilović i Andrija Igić\nU Briselu se nastavlja dijalog Beograda i Prištine. U novoj rundi na visokom političkom nivou, učestvuju predsednik Srbije Aleksandar Vučić, premijer privremenih institucija u Prištini Aljbin Kurti, šef diplomatije Evropske unije Žozep Borelj i specijalni predstavnik EU za dijalog Beograda i Prištine Miroslav Lajčak. Pre nastavka dijaloga, Borelj će odvojeno razgovarati sa predsednikom Srbije i prištinskim premijerom. Poslednji sastanak na tehničkom nivou održan je 10. decembra, a teme su bile Zajednica srpskih opština, imovina i finansijska potraživanja.\nPrvi put za istim stolom Aleksandar Vučić i Aljbin Kurti. Kurti je na mestu premijera privremenih prištinskih institucija nasledio Avdulaha Hotija, koji se sa predsednikom Srbije poslednji put u Briselu sastao prošlog septembra. Na ove razgovore, glavni pregovarači, različito gledaju.\nSmatra da će predstavnici Prištine nastaviti "svoj šou" i da ih suštinski dijalog ne zanima.\n"Koji je na neki način doveo u pitanje sam dijalog i svoje učešće u njemu, ali ovde posrednici EU očekuju da se dve strane, ipak, nađu i u konstruktivnom duhu nastave dijalog, ovo nije nikakav novi dijalog već naprotiv, očekuje se kontinuitet, teme o kojima se već raspravljalo i dalje su na stolu, a da se očekuje primena već postignutih sporazuma, drugim rečima vlade i sagovornici u dijalogu mogu da se menjaju, ali prihvaćene obaveze ostaju na snazi", navodi Dušan Gajić, izveštač RTS-a iz Brisela.\n"Beograd je sve ispunio sa svoje strane i to se sada ispostavlja da je i te kako bio dobar potez ne samo da neko ne pomisli u taktičkom smislu. Dakle, mi smo ozbiljna država, ozbiljna strana, i sve ono što obećamo i potpišemo ispunimo i zbog toga se pozivamo na ono što su evropske vrednosti kada je reč o dijalogu. Dajte da ispunimo ono o čemu smo se dogovorili pa onda možemo da razgovaramo o daljim koracima, o normalizaciji odnosa", kaže Petar Petković, direktor Kancelarije za KiM.\nNedžmedin Spahiju, analitičar iz Prištine, kaže da će Aljbin Kurti "insistirati da Zajednica bude funkcionalna od momenta kada Srbija prizna Kosovo, ali pregovori se i vode oko kompetencija Zajednice, Vučić će isistirati da budu nešto veća, a Kurti da kompetencije Zajednice budu što manje i u tome je i suština ovih pregovora".\nPred Savetom Evropske unije, kako se čulo u diplomatskim krugovima u Briselu, već je predstavljena mogućnost da do kraja 2021. dođe do postizanja pravnoobavezujućeg sporazuma između Beograda i Prištine. Za mnoge, taj scenario je teško ostvariv ako oba pregovarača ostanu na sadašnjim stavovima.\nVučić: Znam za odluku "Geoksa" o odlasku iz Srbije, nećemo ostaviti Vranje na cedilu\nSkupština o izmenama zakona – hoće li manje zastupljen pol dobiti dovoljno mesta u ustanovama kulture


Postoji nešto gore od smrti - Međunarodni dan nestalih - Nedeljnik Vreme\nPROŠLOST KOJA PRITISKA: Fotografije nestalih u ratovima u bivšoj Jugoslaviji\nU Beogradu su, kao i u mnogim gradovima bivše nam zajedničke države, nedavno postavljene"siluete" kao simbol nestalih, a povodom 30. avgusta, Međunarodnog dana nestalih. Jedna od njih stoji baš uz Spomenik žrtvama ratova vođenih u bivšoj Jugoslaviji. "Postoji nešto gore od smrti…", jedna je od poruka prikačenih na "silueti". Te jednostavne skulpture od stiropora simbolično predstavljaju nestale u ratovima koji su se vodili pre: dvadeset pet, dvadeset četiri, dvadeset jednu, pa i sedamnaest godina… U svakom od tih sukoba, koji su se protezali na čitavu deceniju, postoje i danas oni čija sudbina nije poznata. Iza svakog od tih N. N. lica stoje desetine onih koji žele da znaju šta se s njima dogodilo i gde su njihovi posmrtni ostaci. Odgovor čekaju predugo, mnogi ga nikada i ne dočekaju. Zato valjda samo onaj ko je prošao kroz tu golgotu može razumeti reči Dragane Đukić, predsednice Udruženja porodica nestalih i poginulih "Suza" iz Beograda: "Svi smo bili presretni kad smo bili pozvani za identifikaciju, zato što znam da ima mnogo onih koji nikad svoje neće naći. Moja porodica je na identifikaciju brata čekala šesnaest godina. To uopšte nije malo. Čovek funkcioniše, ali opet, kad uveče legneš u krevet, stalno ti te slike prolaze i ne daju mira. Da znaš da je poginuo u saobraćajnoj nesreći, bilo bi ti lakše, ovako kad ne znaš gde je, stalno te nešto muči." U baraci smeštenoj u centru Beograda, u više nego skromnim uslovima, ovo udruženje pokušava već skoro dve decenije da pruži porodicama nestalih najtraženiji odgovor, kao i ljudsku, sapatničku utehu. Neguje i kulturu sećanja na poginule i nestale, ali i događaje koji su do toga doveli. U saradnji sa Međunarodnim komitetom crvenog krsta i državnom Komisijom za nestala lica, organizuju odlaske u Zagreb na identifikaciju, sastanke sa porodicama na kojima ih pripremaju za ono što ih tamo čeka. Ali tih sastanaka već dugo nema.\nNedavno, povodom dvadeset jedne godine od hrvatske vojne akcije "Oluja", Dragana je rekla: "Nezadovoljni smo dinamikom identifikacija. Mislili smo da ne može gore, a sada je taj proces potpuno blokiran. Ove godine nije obavljena nijedna identifikacija žrtava stradalih u Hrvatskoj, a do sada ih je bilo od pedeset do šezdeset godišnje." Svi u udruženju neprestano naglašavaju da njih politika ne zanima, jer ih je ona i dovela u ovakvu situaciju, ali iskustvo pokazuje da se ni ovde ne može bez politizacije. Otkako je došlo do smene vlasti u Hrvatskoj, nije obavljena nijedna ekshumacija sa mnogobrojnih poznatih lokacija, a na Institutu za sudsku medicinu na zagrebačkoj Šalati nalazi se 400 još neidentifikovanih tela, od kojih većina godinama čeka na DNK analizu. Ništa bolja situacija nije ni u ostalim državama, o kojoj god strani se radilo, jer svi članovi porodica nestalih nalaze se na istoj strani – strani žrtve, ma koliko se njihovi stavovi o krivici i uzrocima rata razlikovali.\nPROTOKOLARNI PROTOKOLI: Prema poslednjim informacijama, na teritoriji bivše Jugoslavije traže se ukupno 10.653 nestale osobe. U Hrvatskoj 2113, u Bosni i Hercegovini 6874 i na Kosovu i Metohiji 1666. Članovi njihovih porodica okupljeni su u različita udruženja koja formiraju Koordinaciju udruženja. Upravo je Koordinacija, uz Međunarodni crveni krst, organizator obeležavanja Međunarodnog dana nestalih. Tog dana svi su okupljeni u jednu grupu, pod istim parolama i pred istim zadatkom: da javnost podsete, a nadležne opomenu da se problem s protokom godina ne smanjuje. Pre dve godine u Mostaru su predsednici država regiona potpisali deklaraciju čiji je cilj bio da se podstakne uspešniji proces traganja za osobama nestalim tokom proteklog rata, ali i ranijih ratova na području bivše Jugoslavije. Pozirajući puni entuzijazma, sa osmesima na licima, delovalo je kao da su i lično spremni da odmah prionu na ovaj nemali posao. Dve godine kasnije ne samo da se nije odmaklo daleko nego je u većini slučajeva situacija gora nego što je bila pre potpisivanja. Do nekih od potpisnika predstavnici udruženja, uprkos mnogobrojnim pokušajima, ne uspevaju da dođu, niti da bar od njih dobiju podršku prilikom organizacije Međunarodnog dana nestalih i drugih sličnih događaja. Nedavno su i predsednica Hrvatske Kolinda Grabar Kitarović i premijer Srbije Aleksandar Vučić potpisali Deklaraciju o unapređenju odnosa koja, između ostalog, podrazumeva i rad na rešavanju sudbina nestalih osoba. Mesecima kasnije, situacija je unapređena isto koliko i odnosi dveju država. Tačnije, rešavanje pitanja nestalih nalazi se u blokadi i stagnira već devet meseci.\nKamen spoticanja predstavljaju i različiti podaci kojima raspolažu strane u sukobu, čak i organizacije civilnog društva. Primera radi, Dokumentacioni centar "Veritas", koji je, uz udruženja porodica, među prvima počeo da se bavi pitanjem nestalih, odavno je osporavan u Hrvatskoj kada je reč o verodostojnosti podataka. Sa druge strane, ni Savo Štrbac, direktor "Veritasa", ne ostaje dužan svojim kritičarima, među kojima se izdvaja Hrvatski helsinški odbor, i optužuje ih za greške u njihovim spiskovima na kojima je bilo imena živih ljudi, kao i zbog malobrojnih podataka i oskudnih izvora. Predsednik Komisije za nestala lica Veljko Odalović smatra da su spiskovi "živi" i podložni promenama, a da je najvažnije otkriti i ekshumirati lokaciju. Vesna Teršelič iz hrvatske nevladine organizacije "Documenta" kaže da nema konačnog podatka jer se istraživanje nestalih još radi i još uvek istraživači idu od kuće do kuće, od mesta do mesta.\nOni koji žele da naglase dobre strane procesa identifikacije navode loše primere iz nekih drugih zemalja, upoređujući ih sa našim "svetlim" primerima iz ovdašnjih ratova. Tako se izuzetnim uspehom smatra što je više od 70 odsto nestalih u regiji do sada pronađeno i identifikovano. To, međutim, ne objašnjava razloge zbog čega se i danas, primera radi, na teritoriji Republike Hrvatske nalazi 15 poznatih i obeleženih grobnica, bez najava njihovih ekshumacija. Niti javnost zna zašto na prostoru čitavog regiona ima još skoro pet hiljada tela u mrtvačnicama, a koja iz nepoznatih razloga još nisu identifikovana.\nNERAZUMEVANJE OKOLINE: Procenti nisu uteha za Maru Devetak čiji je muž Mirko, zajedno sa još trojicom saboraca, mučen i ubijen od strane pripadnika Petog korpusa Armije Bosne i Hercegovine. Njihovo ubistvo je snimljeno amaterskom kamerom i zna se kako su ubijeni i ko ih je ubio, jedino se još ne zna gde se nalaze njihova tela. Za procente ne mari mnogo ni Nada Bodiroga, rodom iz Hrvatske, čiji su roditelji u "Oluji" zapaljeni u kući, zgarište je naknadno asanirano, ali bez potvrđene identifikacije. Čitavih dvadeset pet godina majka Irina Olear iz Ruskog Krstura traga za telom sina jedinca Romka, koji je mučen i ubijen u Osijeku, kao i Gordana Ristić sa Kosova, majka Davora, nestalog 1999. godine… Tako možemo redom, o svih 10.653 primera ovdašnjih tragedija, ali i nedostatka volje da se na rešenju ovog problema brže i savesnije radi.\nLjudi okupljeni u različitim udruženjima porodica često se suočavaju sa nerazumevanjem onih koji ne dele njihove probleme. "Šta više tražite kada je prošlo toliko vremena… nema ništa od toga, što se bavite prošlošću?", samo su neki od komentara na koje nailaze. Nekada ne postoji način da se na ta pitanja jednostavno odgovori. Dvadesetjednogodišnji brat od strica potpisnice ovih redova ubijen je u "Oluji". Bio je muzičar u Gradskom orkestru. Svirao je saksofon i klarinet. Njegova obrada Azrine Ako znaš bilo što još uvek odzvanja u ušima odabranog društva za čiju bi dušu to ponekad zasvirao. Želimir, muzičar i pacifista po ubeđenju, ubijen je u rodnom Kninu koji nije želeo da napusti dok se ne uveri da su svi koje voli na sigurnom. Zaslužio je poštovanje za požrtvovanost, za odbijanje da nosi oružje, za dobrotu, za mnogo toga. Ali jedno nije – nije zaslužio da mu se za grob ne zna. To je moj odgovor na pitanja okoline. Verujem da bi svako od onih koji su godinama tragali za ostacima svojih najbližih, ili i dalje tragaju, imao neki svoj odgovor. "Postoji nešto gore od smrti, a to je što ne znam gde počiva moj sin", glasi u celini poruka s početka teksta, zakačena na siluetu od stiropora. Ono što je za neke prošlost kojom se ne treba više baviti, za mnoge je sadašnjost koja traje i pritiska. Samo malo manje politikantstva, a malo više volje i razumevanja dovoljno je da se makar deo tog pritiska smanji. Nego, nekad je upravo to jedino što izostane.


Visoki funkcioner Pentagona najavljuje dugotrajnu kampanju protiv terorista - 2001-09-13\nZamenik sekretara za odbranu, Pol Volfovic, kaže da æe Sjedijene Države odgovoriti na teroristièke napade ne jednim jedinim vojnim udarom, veæ sveobuvatnom I dugotrajnom kampanjom: ”Ta kampanja æe se odvijati duže vreme. Mislim da je jasno da to ne možete izvesti jednim jedinim vojnim udarom, bez obzira kako dramatièan bio. Takodje to ne možete postiæi samo vojnom silom, veæ svim resursima amerièkeke vlade”.\nVolfovic ukazuje da predsedniku Bušu stoji na raspolaganju niz opcija za odgovor na napade u utorak. On nije naveo detalje, ali je rekao novinarima u Pentagonu da su Sjedinjene Države odluène da gone teroriste i one koji ih podržavaju sve dok njihove akcije ne prestanu: “To æe biti èitava kampanja, a ne samo jedna jedina akcija. Mi æemo goniti teroriste i one koji ih podržavaju sve dok njihove aktivnosti ne prestanu - to je jedini naèin da se postigne taj cilj”.\nVolfovic takodje kaže da æe deo vanrednih sredstava u iznosu od 20 milijardi dolara, koja je administracija predsednika Buša zatražila od Kongresa za borbu protiv terorizma biti upotrebljen da bi se ojaèala borbena gotovost. On piznaje da je 20 milijardi mnogo, ali istièe da je to samo ulog u borbi protiv terorizma. Zamenik sekretara za odbranu Pol Volfovic je obeæao ne samo da æe oni koji su odgovorni za napade u utorak biti uhvaæeni, veæ da æe Sjeidnjene Države, uz pomoæ saveznika takodje nastojati da unište njihova skloništa i mreže za podršku.


Sednica vlada Srbije i Mađarske u Nišu - Dnevni list Danas\nPočetna » Politika » Sednica vlada Srbije i Mađarske u Nišu\nSednica vlada Srbije i Mađarske u Nišu\nMinistar spoljnih poslova Ivica Dačić, koji boravi danas u zvaničnoj poseti Mađarskoj, dogovorio se sa ministrom spoljnih poslova i spoljne trgovine te zemlje Peterom Sijartom da se zajednička sednica dve vlade održi 20. i 21. novembra u Nišu.\n2Piše: FoNet 03. oktobra 2016. 16.15\nFoto: MSP Srbije\nDačić i Sijarto razgovarali su o migrantskoj krizi, a mađarska strana prenela je da će kao pomoć poslati policijski kontingent od 20 članova. Srbija je, kako se navodi u saopštenju, izrazila zahvalnost kada je u pitanju obuka mlađih diplomata iz oblasti evropskih integracija u mađarskom Ministarstvu spoljnih poslova i u tom smislu ponuđena je organizacija programa obuke u Beogradu za jednog mađarskog diplomatu.\nDačić se, na početku posete Mađarskoj, susreo sa predstavnicima zajednice Srba u toj zemlji, koji su preneli zadovoljstvo razvojem situacije od prošlogodišnje sednice dve vlade, saopšteno je iz Ministarstva spoljnih poslova. Predstavnici zajednice Srba su se založili i za realizaciju dogovorenih konkretnih projekata kada je u pitanju položaj srpske manjine u Mađarskoj.\nTo je bila i jedna od tema razgovora Dačića i Sijarta, a dva ministra su izrazila nadu za nastavak stabilnog i kontinuiranog trenda u razvoju bilateralnih odnosa, navodi se u saopštenju ministarstva.\nIvica Dačić, madjarskaBudimpešta\n03. oktobra 2016. u 17.01\nA kojom varijantom srpskog jezika se Dacic koristio ovoga puta?\nZnam da mu je timocko-prizrenska varijanta omiljena ali kazu da nju Madjari slabo nesto divane.\nСедница Владе у Нишу, као оне суморне и очајне јесени 1915. Да потсетимо Мађаре шта смо од њих пропатили, али и да их потсетимо на нашу победу 1918.


Podunavlje Jabuka, Trg Borisa Kidriča 12 - kontakt, radno vreme i akcije | Moj Katalog\nPočetna > ... > > Lokacije > Jabuka > Podunavlje Jabuka > Trg Borisa Kidriča 12\nPodunavlje Jabuka Trg Borisa Kidriča 12\nAko ste došli do ove strane, verovatno često kupujete u Podunavlje prodavnici na adresi Podunavlje Jabuka - Trg Borisa Kidriča 12. Imamo najnovije kataloge iz Podunavlje Jabuka - Trg Borisa Kidriča 12 upravo ovde na MojKatalog.rs!\nJabuka Trg Borisa Kidriča 12\nOva Podunavlje filijala je jedna od 130 prodavnica u Srbiji. U Vašem gradu Jabuka, pronaći ćete ukupno 4 prodavnica vašeg omiljenog prodavca Podunavlje. Trenutno imamo 2 kataloga punih sjajnih popusta i neodoljivih promocija za prodavnicu na adresi Podunavlje Jabuka - Trg Borisa Kidriča 12. Zato ne čekajte više ni trenutak već proverite nedeljne akcije aktuelne u Vašoj prodavnici i iskoristite ove sjajne ponude. Na ovoj veb lokaciji ćete pronaći i radno vreme prodavnice Podunavlje Jabuka - Trg Borisa Kidriča 12. Ako požurite, sigurno ćete pronaći neke od 2 proizvoda koji su trenutno na akciji. Ne propustite priliku da uštedite na sledećim artiklima: čajno pecivo, aluminijumska folija, rolnica, kinder bueno, ren, lizalica, ćureće grudi, pronto, limessa, parizer, kao i mnogim drugim proizvodima koje redovno kupujete.\nTrg Borisa Kidriča 12\n021 755 0900\nPodunavlje prodavnice u vašoj oblasti\nPodunavlje Jabuka - Goce Delčeva 90\nPodunavlje Jabuka - Lenjinova 78\nPodunavlje Jabuka - Makedonska 51\nPodunavlje Jabuka - Trg Borisa Kidriča 12\nPodunavlje Kragujevac Daničićeva 45\nPodunavlje Kragujevac Daničićeva bb\nPodunavlje Kragujevac Drage Todorović 108\nPodunavlje Kragujevac Dragomira Ostojića 2\nPodunavlje Kragujevac Svetolika Mladenovića 53\nPodunavlje Pančevo Grobljanska 12\nPodunavlje Pančevo Ljubomira Kovačevića 2\nPodunavlje Pančevo Milorada Bate Mihailovića 20/A\nPodunavlje Pančevo Moše Pijade 21\nPodunavlje Pančevo Raška 16\nPodunavlje Pančevo Veljka Vlahovića 11\nPodunavlje Pančevo Vojvođanski bulevar 9\nPodunavlje Vršac Trg Andrije Lukića 3\nPodunavlje Vrbas Blok Save Kovačevića 13\nPodunavlje Kovin Braće Stefanović 21\nPodunavlje Kovin Cara Lazara 162\nPodunavlje Kovin Cara Lazara 83\nPodunavlje Kovin Svetozara Markovića 1\nPodunavlje Kovin Svetozara Markovića 124\nPodunavlje Kovin Železnička 4\nPodunavlje Petrovaradin Preradovićeva 32\nPodunavlje Kovačica Janka Čmelika 41\nPodunavlje Kovačica JNA 54\nPodunavlje Vladimirovac Cara Lazara 72\nPodunavlje Čelarevo Pere Kecmana 12\nPodunavlje Čelarevo Slovačka 29\nPodunavlje Čelarevo Zdravka Čelara 24


Tri nastavnice iz Srbije Microsoft eksperti Tri nastavnice iz Srbije Microsoft eksperti – Personal magazin\nDarina Poljak , Katarina Aleksić i Ana Živković su prepoznate kao globalni lideri u upotrebi tehnologije za povećanje produktivnosti i transformaciju obrazovanja. Microsoft je prepoznao izvrstan rad tri nastavnice iz…\nDarina Poljak , Katarina Aleksić i Ana Živković su prepoznate kao globalni lideri u upotrebi tehnologije za povećanje produktivnosti i transformaciju obrazovanja.\nMicrosoft je prepoznao izvrstan rad tri nastavnice iz Srbije i svrstao ih među globalne Microsoft inovativne edukatore (MIE) eksperte u 2015. godini za upotrebu tehnologije i pomoć đacima u postizanju i ostvarivanju većeg uspeha u mobile-first cloud-first svetu.\nMeđu više stotina nastavnika iz stotinak zemalja celog sveta izabrane su nastavnice Osnovne škole „Mlada pokolenja” u Kovačici (Darina Poljak), OŠ „Branislav Nušić” u Beogradu (Katarina Aleksić) i OŠ „Čegar“ u Nišu (Ana Živković).\nDarina Poljak je ovim povodom rekla: „Prijem u članstvo MIE Expert programa sam doživela kao krunu svog dugogodišnjeg rada sa učenicima, kome sam se trudila dati svoj lični pečat. Ujedno jeste i veliki izazov i šansa da se još više posvetim poslu koji radim, da otkrijem neka nova kreativna rešenja, obogatim svoj rad novim iskustvima i produbim saradnju sa svojim kolegama i učenicima. Učenici 21. veka su znatiželjni, spremni na nova saznanja i vole da istražuju dok je nastavnik osoba koja treba da učeniku da podsticaj, početnu varnicu. Upravo zato su školama u Srbiji potrebni digitalno opismenjeni nastavnici, vešti u radu sa IKT, spremni za uvođenje inovacija u nastavu i razmenu iskustava sa kolegama širom sveta“.\nO svom iskustvu i učešću u ovom programu Katarina Aleksić je navela: „Dugogodišnja podrška i saradnja sa Microsoft Srbija PIL programom omogućila mi je da profesionalno porastem u inovativnog nastavnika i postanem deo svetske porodice maštovitih i energičnih profesionalaca, sposobnih i spremnih da menjaju obrazovni svet“, dok je o svojim očekivanjima od učešća u programu rekla: „Učešće u MIE Expert programu doživljavam kao privilegiju i priliku da se odužim lokalnom programu promovisanjem svega onoga što sam, u okviru njega, naučila i sa svojim učenicima iskusila. Očekujem inspirativnu i izazovnu godinu prepunu iskustava koje ću rado podeliti sa brojnim kolegama“.\n„Velika je čast biti u društvu 800 inovativnih nastavnika iz celog sveta i to je potvrda da, iako srpske škole nisu najsavremenije opremljene, kreativnim nastavnicima to ne predstavlja prepreku da svoje ideje kroz rad i entuzijazam sprovedu u delo“, rekla je Ana Živković i dodala „Životno učenje i spremnost da istražujemo, eksperimentišemo i inoviramo nastavni proces je imperativ ako želimo da budemo nastavnici 21.veka i omogućimo svojim učenicima da razviju veštine potrebne za uspeh u školovanju i karijeri“.\nSvake godine Microsoft bira MIE eksperte kako bi oni postali deo ekskluzivne globalne zajednice koja utire put kolegama deljenjem ideja, pokušajima sa novim pristupom i učenjem jednih od drugih. Ove godine, Microsoft je odabrao više od 800 lidera na polju inovativnog učenja, koji poseduju tehnologiju i streme povećanju svojih dometa u nastavi.\n„Microsoft inovativni edukatori eksperti predstavljaju inspirišuće primere kako pojedinci upotrebljavaju tehnologiju za povećanje produktivnosti njihovih đaka i razvoj veština neophodnih na radnom mestu“, rekao je ovim povodom Entoni Salsito (Anthony Salcito) potpredsednik ogranka Svetsko obrazovanje u kompaniji Microsoft. „Sa inovativnom upotrebom mobilne i cloud tehnologije, ovi nastavnici transformišu okruženje za učenje i pružaju personalizovanije obrazovanje đacima, omogućavajući im da urade i postignu više.“\nMIE eksperti blisko sarađuju sa kompanijom Microsoft u predvođenju inovacija u edukaciji, izgradnji vaspitačkih sposobnosti za upotrebu tehnologije u poboljšanju procesa učenja kod studenata i deljenju njihovih iskustava kako tehnologija omogućava unapređenje u procesima podučavanja i učenja. Dodatno, oni treba da obuče i druge nastavnike i pomognu im obučavajući ih u edukativnim tehnologijama, kao i proizvodima i alatima kompanije Microsoft.\nTri nastavnice iz Srbije Microsoft eksperti was last modified: November 19th, 2014 by Redakcija


Na korak do svog biznisa: Kako vam Nacionalna služba za zapošljavanje može pomoći da se samozaposlite? | Najnovije vesti - Srbija danas\n01.09.2020. • 12:08 Srbija Danas\nNacionalna služba za zapošljavanje (NZS) nezaposlenima daje novac za pokretanje biznisa, tačnije, kako se to stručno naziva, subvencije za samozapošljavanje koje se daju jednokratno u iznosu od 250.000,00 dinara.\nNacionalna služba za zapošljavanje stoji uz svoje građane i iznova nudi nove prilike i nove mogućnosti prilikom zaposlenja u svim krajevima širom Srbije, kao i samu pomoć oko istog.\n"BEOGRAĐANKA" DOBILA NOVOG VLASNIKA: Poznat i plan za kulu koja je SIMBOL GRADA\nDOSAD NEVIĐEN GUBITAK: Mask bukvalno preko noći ostao bez 16 milijardi dolara\nPostoje i slučajevi kada možete dobiti i 270.000,00 dinara, a to je za nezaposlene osobe sa invaliditetom, radi osnivanja radnje, zadruge ili drugog oblika preduzetništva, kao i osnivanja privrednog društva, ukoliko osnivač zasniva u njemu radni odnos.\nUkoliko se više nezaposlenih udruži, u skladu sa zakonom, svako lice pojedinačno podnosi zahtev za samozapošljavanje i ostvarivanje prava na subvenciju od 250.000,00 dinara, odnosno 270.000,00 dinara u slučaju kada su podnosioci zahteva osobe sa invaliditetom.\nzavršilo obuku za razvoj preduzetništva po planu i programu obuke u organizaciji Nacionalne službe ili\ndruge odgovarajuće organizacije,\nispunilo ranije obaveze i izmirilo sva dugovanja prema Nacionalnoj službi i u dozvoljenom okviru opredeljenog iznosa za de minimis državnu pomoć u tekućoj fiskalnoj godini i prethodne dve fiskalne godine, u skladu sa propisima za dodelu državne pomoći.\nomogući Nacionalnoj službi praćenje realizacije ugovornih obaveza i uvid u obavljanje delatnosti, dostavi Nacionalnoj službi dokaze o realizaciji ugovornih obaveza i obavesti Nacionalnu službu o svim promenama koje su od značaja za realizaciju ugovora, u roku od 8\ndana od dana nastanka promene.\nPrema podacima NZS-a lica najčešće pokreću biznise u sektorima prerađivačke industrije, inovacione i tehničke delatnosti, uslužne delatnosti, građevinarstva i trgovine.\nPAD BDP-a VEĆI OD 50 ODSTO: Virus naneo NEZAPAMĆENU ŠTETU jednoj od najvećih svetskih ekonomija\nŠTA AKO DETE MORA U SAMOIZOLACIJU ZBOG KORONE? Stigao odgovor na pitanje koje muči sve ZAPOSLENE RODITELJE u Srbiji\nAMERIČKE MILIJARDE NA VIDIKU: Poznato kad DFC otvara kancelariju u Beogradu\nOBJAVLJENA LISTA NAJBOGATIJIH LJUDI: On je treću godinu zaredom na prvom mestu, Tramp ne stoji najbolje\nNacionalna služba sa zapošljavanje subvencija finansije podrška samozapošljavanje Firme preduzeća osobe sa invaliditetom


Ovo su običaji za Srpsku novu godinu - Radio Balkanfox\nOvo su običaji za Srpsku novu godinu\nPrema našim narodnim običajima, na današnji dan ukućani spremaju svečanu večeru, a u ponoć jedni drugima čestitaju dolazak nove godine sa željama za dobro zdravlje i uspeh. Sutradan se ručak služi ranije nego inače. Domaćice mese slane ili slatke vasilice, kolače od kiselog ili lisnatog testa, prelivene medom.\nPre je bio običaj da se jede glava od božićnog pečenja, a u današnje vreme to je svečana trpeza s boljim komadom mesa. Pored raskošne trpeze, na ovaj dan u kuću treba uneti neku novu stvar kupljenu tog dana, kako bi ukućani tokom cele godine imali napretka. Veruje se da se tog dana ne treba svađati jer će vas u protivnom cele godine terati baksuz. Takođe, ako na sam dan Malog Božića pada sneg, verovanje kaže da će naredna godina biti rodna.\nSrpski telegraf/ Vladimir Lukić\nALARMANTNI SIGNALI! Ovi simptomi koji mogu da ukazuju da patite od povišenog HOLESTEROLA, nikako ih NE IGNORIŠITE!\n10 stvari koje ženama UBIJAJU volju i energiju\nForever Friends Fondacija poklonila paketiće za decu heroja našeg vremena –\nIz teških, nepredvidivih okolnosti u kojima se svi zajedno nalazimo, proistekli su tihi heroji koji svakodnevno vode nadljudsku borbu sa korona virusom. Širom Srbije, posvećeni lekari, medicinske sestre i ostali...\npixabay.com Foto Ilustracija Pripadnice lepšeg pola važe za osetljivije, ali zapravo su muškarci ti koji se lako uvrede ili ih neke rečenice naprosto povrede. Zbog toga stručnjaci savetuju damama da budu vrlo...\nSavršene teksas košulje koje možete kupiti odmah –\nNe postoji nikakva sumnja da su teksas košulje prava ikona muške mode… Svaki pravi ljubitelj ovakvih odevnih predmeta može navesti brojne stilske prednosti teksas košulja, ukratko, ako postoji jedan komad...\n28. јануара 2021., 06:59


NOVOSTI IZ RKS-a\nU 2005 godini naši takmičari su uzeli učešće na dva medjunarodna letačka mitinga sa PLK. U Nemačkoj od 01. do 03. jula (Bad Fusing) gde su učestvovali Stevan Dozet i Djordje Vekić i u Austriji od 14. do 17. jula (Frauenkirchen) gde su učestvovali Vukašin Pejčić, Stevan Dozet, Djordje Vekić i Čedomir Luburić. Takmicenja su se odrzavala pod patronatom Evropske unije prevrtaca (EFU) i ostvareni rezultati ulaze u konkurenciju za sampionat Evrope. Na predivnim terenima okupila su se takmicarska jata prevrtaca sa svojim vlasnicima iz desetak Evropskih zemalja, koji su priredili izvanredan praznik za ljubitelje golubova prevrtaca, ne samo za takmicare, nego i za brojnu publiku koja je aplauzom pozdravila svakog takmicara i svako takmicarsko jato. Najzastupljenije rase prevrtaca bile su : Birmingham roller, Dunek, Mardin, Vrsacki prevrtac, Wuta, Wamen, Kelebek, Orjentalni roller. Zadovoljsvo nasih clanova je krunisano velikim uspehom nasih takmicara na oba takmicenja, a posebo veoma uspesan “proboj” nase domace rase Vrsackog prevrtaca, koji je ispunio bonus za priznavanje od strane EFU i svrstan je u “Roll-tumler” klasu. Moramo napomenuti da je Vrsacki prevrtac nas veliki ponos i dika jer je od skoro upropascene rase, koja je izgubila prevrtacke osobine, sve vise pretvarana u ukrasnu rasu, mukotrpnim radom spasena od propasti i ova rasa je zauzela poziciju koja joj u svetu golubova prevrtaca pripada. Vrsacki prevrtac je zaplenio mnoga srca inostranih takmicara i odgajivaca golubova prevrtaca, a potvrda te cinjenice je da su uzimali i rezervisali golubove za sopstvenu maticu mnogi ogajivaci iz svih evropskih zemalja. Sve ovo je postignuto pre svega ljubavlju i dugogodisnjim radom Stevana Dozeta, naseg istaknutog clana iz Vrsca. Ovo je veliki uspeh za Roler klub Srbije, za golubarstvo, za nasu Srpsku rasu prevrtaca, a za Stevana Dozeta najlepsi poklon za ulozen trud.\nPored takmicarskog dela gde su nasi clanovi ucestvovali sa svojim jatima, odradjen je jos jedan vazan posao, a to je dobijanje sudijske licence za nase clanove koji su polozili i teorijski i prakticni deo ispita za zvanje medjunarodnih sudija za let i prevrtanje, od strane Evropske unije prevrtaca. Tako da su Vukasin Pejcic, Stevan Dozet, Djordje Vekic i Cedomir Luburic jedine licencirane sudije za golubove prevrtace u jugoistocnoj evropi. To je velika stvar jer ce nasi rezultati uci u evropsku rang listu.\nU izuzetnoj konkurenciji najboljih evropskih takmicara, nasi takmicari su postigli izvanredne uspehe, Stevan Dozet je sa svojim Vrsackim prevrtacima osvojio prva mesta u otvorenoj klasi, sa Mardinima i Birmingham roller-ima je bio u samom vrhu, Djordje Vekic je bio dva puta drugi sa Vrsackim prevrtacima, Cedomir Luburic je zauzeo visoko drugo mesto sa Birmingham roller-ima, a Vukasin Pejcic je treci sa Vrsackim prevrtacima i sesti sa Mardinima.\nPred clanovima RKS-a su veliki zadaci u ocuvanju postignutog uspeha, ali jos veci zadaci u sirenu, unapredjivanju i postizanju jos boljih rezultata u golubarsko prevrtackom sportu.\nU narednom periodu nas ocekuje nastavak takmicenja sa kucnog ambijenta, a pocinju i pripreme za trece medjunarodno takmicenje sa pokretnim letackim kavezom koje se odrzava krajem jula 2006 u Vrscu, gde ce se okupiti evropska elita u ovom sportu.\nPozivamo sve one koji vole i odgajaju sportske rase prevrtaca da nam se pridruze u ovom hobiju, da unapredimo pre svega domace rase prevrtaca kao sto su Backi prevrtac, Sremsko-Mitrovacki i dr., da postanu deo uspesnog tima.\nInformacije na tel. 063/548-258 Vukasin


Vreme - Početak karijere: Na margini je svežiji vazduh\nVREME 1368, 23. mart 2017. / KULTURA\nNa margini je svežiji vazduh\nMladi pesnici o statusu naše današnje poezije, ovdašnjoj aktuelnoj pesničkoj sceni i sopstvenoj poziciji\nSvetski dan poezije 21. mart obeležen je i u Srbiji. U prestonici, između ostalih programa, i 17. festivalom u Kulturnom centru Beograda koji je ove godine nazvan "Čiji glas se čuje". U zaglušujućem svetu kakofonije i novih preraspodela društvenih moći", pisalo je u najavi festivala, "važno je iznova postavljati pitanja – čiji se glas(ovi) zapravo čuje, koga slušamo, koga ćemo (po)slušati... "Vreme" je dalo glas mladim autorima koji su ili učesnici ovogodišnjeg Festivala svetskog dana poezije, ili su na neki drugi način sarađivali sa Kulturnim centrom Beograda: Stevanu Tataloviću (1987), Danilu Lučiću (1984), Maši Seničić (1990), Anji Marković (1988), Slobodanu Ivanoviću (1988) i Srđanu Gagiću (1988).\nStevan Tatalović je objavio zbirku Ustupanje mesta (2016) kao laureat izdavačke kuće "Treći Trg" za prvu knjigu. Saradnik je i istraživač na Fakultetu za bezbednost. Danilo Lučić je urednik "Kontrast izdavaštva" i Portala za književnost i kulturu "Glif". Za zbirku Beleške o mekom tkivu (SKC Kragujevac, 2013) dobio je Brankovu nagradu. Osim poezije, piše eseje i književne prikaze i eksperimentiše sa video-formom. Maša Seničić je scenaristkinja, pohađa doktorske studije Teorije dramskih umetnosti, medija i kulture na Fakultetu dramskih umetnosti. Njena prva zbirka pesama Okean nagrađena je Mladim Disom za 2015. godinu. Glavni je urednik onlajn portala Before/After. Anja Marković je urednica u izdavačkoj kući "Dereta". Objavila je zbirke Napolju su ljudi (SKC Kragujevac 2011; Brankova nagrada) i Kowloon ("Kontrast izdavaštvo" 2016). Deo je pesničkog i muzičkog kolektiva "Nebograd". Slobodan Ivanović je objavio zbirku Osobine (Knjižuljak, 2014). Prevodi sa engleskog i francuskog i komponuje muziku za pozorište. Takođe je deo "Nebograda". Srđan Gagić je profesor književnosti i saradnik izdavačke kuće "Treći Trg". Objavio je zbirke Deca u izlogu (RVP, 2015; Brankova nagrada), i Prelazno dobra ("Treći trg", 2016). Objavljuje u Hrvatskoj, Srbiji, Bosni i Crnoj Gori.\nO ČEMU PIŠEM: Stevan Tatalović kaže da pokušava da stihom podražava način na koji digitalizovana generacija kuca kodove. "Govorim o revoluciji koja nikako da se dogodi, i o svemu onome što propuštamo da u životu promenimo." Danila Lučića interesuje sumnja u jezik, tj. slom jezika koji se po njemu već desio i nije ga moguće prevazići. "Danas možda živimo neko vreme posle jezika i zato teško komuniciramo međusobno." Maša Seničić piše o delovima stvarnosti koji se smatraju životno važnim a zapravo nisu, o prolaznosti, nepredvidivosti, varljivoj prošlosti. Anja Marković kaže da su njene teme postapokaliptični prostor, gradovi – i fizički i oni u ljudima – telesnost i sve vrste gladi. Slobodanu Ivanoviću je od samog značenja stiha bitnije eksperimentisanje sa njegovim zvukom, jer značenje pripada samo posmatraču, onome ko prima tekst i ne zavisi samo od pesnika. "Zanima me partitura jezika i njegova intonaciona struktura." Srđan Gagić piše o ličnom iskustvu i pokušava da tekstom razreši traume. Kaže da mu je u drugoj zbirci bilo zanimljivo pitanje praznine kao praznog prostora na kom nastaje tekst.\nDA LI PIŠEM O DRUŠTVENIM PROBLEMIMA: Srđan Gagić kaže da su na njegov rad najviše uticali odjeci rata devedesetih i njihovo prisustvo u današnjim nacionalnim i verskim odnosima u okruženju. Tiče ga se i prostor intimnog koji je ugrožen imperativima spoljašnjeg sveta. "Mislim pre svega na interese potrošačkog društva i politike koji razaraju elementarne odnose među ljudima." Mašu Seničić dotiču teme nedostatka prostora. "Svaki prostor u kojem postojim diktiraju neki spoljni uslovi na koje ja ne mogu da utičem. Ne želim da se pozivam na ‘Beograd na vodi’ jer je to postalo opšte mesto, ali svakako u Beogradu postoji problem prostora. Osećam da nemam svoj prostor, a mislim da je ta vrsta nemanja i društveni problem." Danilo Lučić sve društvene probleme svodi na, kako kaže "galopirajući kapitalizam i njegovu neoliberalnu metastazu – koliko svi mi robujemo konzumerizmu, koliko se lišavamo slobode izbora i pristajemo na njen privid." Anja Marković smatra da je na njeno pisanje "najviše uticalo odrastanje na Voždovcu. To je prostor periferije gde nema nikakvih kulturnih sadržaja, postoji samo teretana. To je kraj pun nasilja, siromaštva i nezaposlenosti. Pesme sam pisala na poleđini gomile svojih odštampanih i neposlatih CV-jeva." Stevan Tatalović deli sve navedene teme, i navodi kako je izašao na kraj sa "trulom" Evropom: "U celoj zbirci Evropu pišem malim slovom."\nDA LI SAM DEO NEKE PESNIČKE SCENE: "Pesnik danas opstaje u pesničkim grupama, ali one su efemerne: kad se oforme, vrlo brzo se raspadnu. Sebe ne vidim kao pripadnika neke grupe", kaže Stevan Tatalović. Danilo Lučić, između pojmova pesnička generacija i pesnička scena, bira ovaj drugi. "Za postojanje pesničke scene potreban je kontinuitet stvaranja poezije, zatim manje-više organizovane manifestacije na kojima se poezija pojavljuje, medijska sredstva, i interakcija između članova scene. Mislim da su kod nas sva četiri faktora prisutna." Maša Seničić se ne oseća kao deo bilo kakve grupe "ali samo zato što po obrazovanju dolazim iz dramskih umetnosti a poslom sam prešla u novu profesionalnu sferu, pa je problem da sebe definišem samo na jednom nivou". Anja Marković i Slobodan Ivanović govore da su za njihov razvoj bili bitni i interna okupljanja i festivali: "Dok sam stasavala kao pesnikinja, značila su mi čitanja na večerima poezije koje su organizovali festivali ‘Argh!’ i ‘Nebograd’, na koje su dolazili ljudi različitih profila, senzibiliteta i godina." Slobodan Ivanović dodaje: "Poezija je najočigledniji primer demokratizacije prostora – čita se u kafani, često postaje performans, a može okupiti i četiri-pet generacija." Srđan Gagić misli da "treba govoriti o sceni koja je mnogo više regionalna nego što je bila tokom devedesetih i početkom ovog veka, zato što se pesnici često formiraju na regionalnim festivalima i na internetu".\nGDE JE DANAS PESNIK: Danilo Lučić objašnjava da pesnik i njegova poezija danas bitišu na margini, i da postoji egzistencijalna potreba da se pesnici udružuju kako bi se borili protiv skrajnutosti poezije iz savremenih tokova. "Pesnička produkcija je decentralizovana, postoji van izdavačkih kuća. Pozicija margine je teška, jer podrazumeva konstantnu borbu. S druge strane, na margini je mnogo svežiji vazduh: poezija ne računa na tržište pa ne mora da mu se podređuje."\nSrđan Gagić objašnjava i da je margina sada mnogo veća nego što je ikada bila: "Mi se kao građani, kao radnici, kao pesnici, nalazimo na margini, i na toj margini nalazi se i većina naših sugrađana, što daje dodatnu odgovornost za svakoga ko se poezijom bavi, jer širi krug više i obavezuje."\nNevena Milojević, Jovana Georgievski\nStevan Tatalović: "Pišem angažovano, i veoma mi je bitno da bude politički angažovano i politički osvešćeno. To objašnjavam stihom u zbirci: Valjda ako se bunim, mogu da postojim."\nDanilo Lučić: "Svako bavljenje umetnošću u bilo kom obliku, ukoliko je iskreno i dolazi iz neke unutrašnje potrebe, mora biti angažovano. Angažman se ne odnosi samo na pesnike koji su na levom političkom spektru ili pak na one koji su na desnom, već na sve. Za pesnika je bitno i u kojoj meri je osvestio da je čovek političko biće i da je svaka poezija oblik angažmana."\nSrđan Gagić: "Da li čovek ima pravo da bude apolitičan? Pesnik je pre svega čovek, te samim tim i građanin, a poezija je način komunikacije sa drugima. Poezija koja je lišena svesti o sebi i sopstvenom političkom aspektu pogrešna je koliko i poezija koja pokušava da propiše vrednosti."\nAnja Marković: "Nemoguće je biti apolitičan danas, ali je moguće ne pisati angažovanu poeziju, samo što je nemoguće da ona ne bude u nekom angažovanom kontekstu. Zbornici poezije Čiji grad i Naš grad koje je objavilo ‘Kontrast izdavaštvo’ primer su čina okupljanja pesnika kao podrške protestima ‘Ne davimo Beograd’. Čak i ako nema svesno angažovane poezije, ima postupaka koji su angažovani."\nMaša Seničić: "Kao neko ko dolazi iz dramskih umetnosti gde se termin angažovanost toliko koristi da je obesmišljen, mislim da moramo biti pažljivi sa angažovanošću i odgovorni za ono što napišemo. U postmodernom dobu, ili kako god da definišemo ovo doba koje živimo, sve je relativno pa samim tim ni za šta se ne preuzima odgovornost."\nSlobodan Ivanović: "Danas zaista živimo doba posle postmodernog. Mislim da pisanjem može da se stvara neko novo društvo. Moj angažman se ogleda u pokušaju da pisanjem dovedem do boljeg društva."


Savremene vrednosti društva | BorskiEkonomskiForum MedijaFokus - boreformf\n6 maja, 2012 Postavite komentar\nPre odluke o budućem predsedniku neće biti mogući ni pregovori o budućoj vladi. Cene budućih koalicija u vladi neće biti jedini predmet cenkanja, već i podrška kandidatima u drugom krugu predsedničkih izbora (što će biti još skuplje).\nAutor: Wolfgang Klotz, Preveo: Milan Bogdanović, Peščanik.net, 05.05.2012.\nFiled under Savremene vrednosti društva Tagged with akrobatsko balansiranje na tankoj alternativnoj žici, alternativa između simbolične i pragmatične politike, anticipacija buduće integrisane Evrope, daleko dublja depresija srpskog društva - nakon sprovedenih izbora, današnja važnost reciprociteta, demokratija na prvom mestu - Srbija na prvom mestu, demokratija nije uslov - ona predstavlja vrednost, demokratija se mora želeti - biti predmet borbe unutar društva, demokratski legitimitet za učlanjivanje u članstvo EU, diplomatska fasada i međusobna razmena komplimenata, dogma srpske politike, EU u procesu integracije - nema vremena za gubljenje - ima i druge svoje probleme, evropske integracije predstavljaju jedini način obnavljanja čitavog regiona na principima - demokratije - mira - prosperiteta, gde i kako početi, imaginarne potrebe ljudi - proizvodi manipulativna propaganda, instrument za predpristupnu pomoć, isporuka jasne izjave o nameri pristupanja u članstvo EU, istorijske opcije - vizije budućnosti Srbije, jednakost u komunikacionim mrežama, kompromitacija srpske političke klase, komunikacija lišena prevlasti - jedne strane nad drugom, koraci proširenja - počinju na osnovu poimanja neophodnosti, koreni srpske spoljne politike, krajnje ekskluzivan i elitistički društveni milje sa čudnovatim pravilima izopštenosti i uključenosti, kriterijumi koji se moraju ispuniti radi pristupanja EU, krupni srpski politički takmaci - sposobnost postavljanja uslova EU - umesto da bude obrnuto, kulturni identitet, međunarodna komunikacija u procesu pristupanja EU, međusobno neusaglašena - društveno politička budućnost regiona, moderna zapadna dekadencija, modernizacija i napredak Srbije, monopolizacija teme patriotizma, nadnacionalne srpske institucije, nedostatak neambivalentne političke volje - obe trsne pregovarača za članstvo u EU, neobična sadašnja situacija - gomila konfuzije, nestala nekadašnja energija uličnih protesta građana, neukusno izvođenje predstave pristupanja EU u društvima koja nevide svoje političke prioritete, nova - nepoznata misija EU, objašnjenje suštinskog preobražaja srpskog društva, odlika celokupne srpske politike - zla ambivalentnost društva, održavanje nacionalne stabilnosti - stalnim okretanjem svih svojih protivnika jednih protiv drugih, oronuli ukrasi srpske političke retorike, politika nacionalnog interesa - politika državnog interesa, politika uslovljavanja - trajni izazov nacionalnom suverenitetu, politika štapa i šargarepe EU, politička i kulturna kohezija buduće Evrope, politička stvarnost, politički kredo - definitivno ne predstavlja odlučujući kriterijum, političko iskorišćavanje srpskog opiranja pristupanju EU, ponižavajuće pregovaranje - za obe strane - Evropsku uniju i zemlju kandidata, popuštanje pod međunarodnim pritiskom i ucenama - nacionalna izdaja interesa Srbije, potrošački raj, pragmatičan izvor politike uslovljavanja, pranje mozga srpskog društva, predhodni procesi evropskog proširenja, predstojeći izbori i njihov značaj za budućnost Srbije, Preokret - pokušaj da se Srbija vrati vrednostima transformacije, problem je mnogo složeniji, proevropske političke snage u Srbiji, razlika između stare Evrope i Evropske Unije - najpoželjniji klub za svoje susede, skica multilateralne komunikacije, spektar političko ideoloških opcija u današnjoj Srbiji, spekulativna očekivanja od predstojećih izbora u Srbiji, spoljnopolitička srpska komunikacija, Srbijom je oduvek vladala beogradska čaršija - i tako će ostati, srpska demokratija ima prioritet nad članstvom u EU, srpska demokratija nije potrebna EU - potrebna je samo Srbiji - mada bi srpski susedi imali veće koristi od nje, srpska diplomatija sinonim za ambivalentnost, srpska politika - prenatrpana pijaca, srpski razlozi nepoverenja, srpsko albansko pitanje, stvaranje stare - nove poluge državne vlasti - osvežen demokratski legitimitet, stvarne potrebe običnih ljudi, suverenitet ispred demokratije, svaki predhodni korak u proširenju EU - počinje političkom voljom, svi pripadnici političke klase, svi problemi sa kojima se suočavamo, teorijski izvor politike uslovljavanja - stvaran legitimitet, trajni stav ambivalentnosti - koja postaje suštinska garancija vlasti, transformacija države - javne administracije - privrede - društva - u cilju usklađivanja sa datim kriterijumima, umanjivanje međunarodnog poverenja i diplomatskog korpusa, umetnost balansiranja - dostojna divljenja, umetnost upravljanja neupravljivim, unutarsrpski kriterijumi, uslovljavanje je rezultat nedostatka poverenja, visokorazvijene sposobnosti srpskih političara, Wolfgang Klotz, zaokupljenost borbom za srpske specifične ciljeve, značajni elementi patriotizma, široki društveni konsenzus o budućnosti društvene zajednice\nAKO GOVORITE SAMO JEDAN JEZIK, ŽIVITE SAMO JEDAN ŽIVOT\n1 aprila, 2012 Postavite komentar\nOd svog formiranja 18. aprila 1951, još kao Evropska zajednica za ugalj i čelik, Evropska unija se opredelila za poštovanje i negovanje različitosti u kulturi. Prema članu 22 Evropske povelje osnovnih prava Unija „poštuje različitosti u kulturi, religiji i jeziku“, podrazumevajući pod jezikom sve zvanične jezike država članica, ali i regionalne (poput provansalskog ili aragonskog) kao i jezike nacionalnih manjina (na primer jidiš, romski), sve u svemu zvaničnih, regionalnih i nacionalnih manjina, oko 80 jezika u 27 država članica EU.\nEvropska zajednica za ugalj i čelik, koju je činilo šest država (Belgija, Francuska, Italija, Holandija, Luksemburg i Nemačka), imala je samo četiri zvanična jezika – francuski, italijanski, holandski i nemački. Kako se Unija širila broj jezika se povećavao. Danas EU ima 23 zvanična jezika – bugarski, češki, danski, engleski, estonski, finski, francuski, grčki, irski (keltski), italijanski, holandski, letonski, litvanski, mađarski, malteški, nemački, poljski, portugalski, rumunski, slovački, slovenački, španski i švedski. Nema 27 već 23 jezika, jer su zvanični jezici Belgije – francuski, holandski i nemački; Luksemburga – francuski i nemački, Austrije – nemački i Kipra – grčki, već uvršćeni na listu preko drugih država članica…\nPrema pravilima o upotrebi jezika (član 2) sva pisana prepiska, država članica EU ili pojedinaca, sa institucijama EU vodi se, po izboru pošiljaoca, na jednom od 23 zvanična jezika. Pri tome odgovor je na tom istom jeziku, dok se prepiska sa institucijama pojedinih država članica (član 3) vodi na zvaničnom jeziku te države.\nZbog velikih troškova prevođenja, relativno malo dokumenata prevode se na svih 23 jezika. Međutim, pravilnici, pravni tekstovi i Službeni list EU se bez izuzetka prevode na sve službene jezike. Evropska komisija koristi uglavnom engleski, francuski, nemački i po potrebi i druge jezike, dok se u Evropskom parlamentu prevodi na jezike članica u zavisnosti od potreba.\nU direktnim razgovorima, na konferencijama za štampu, koriste se engleski ili francuski ili, izuzetno, neki od 23 zvanična jezika ako je obezbeđeno prevođenje ili ako je tema usko vezana za neku zemlju članicu. Na primer, svečano proglašenje, 9. decembra 2011, da će Hrvatska biti primljena u članstvo EU 1. jula 2013, bilo je prevođeno i na hrvatski, koji će od sredine iduće godine biti 24. službeni jezik EU. Potreba određuje prevođenje. Ne bi se reklo da ima insistiranja na zastupljenosti jezika i na njihovom prevođenju samo zarad „ravnopravnosti“. Insistiranje na ravnopravnosti zarad same ravnopravnosti, naime, šteti samim jezicima.\nEvropski komesari, njihovi zamenici na pitanja postavljena na francuskom odgovaraju na istom jeziku, da bi na sledeće, ako je postavljeno na engleskom, odmah prešli na taj jezik. Tu praksu u izvesnoj meri narušavaju političari, na funkcijama u EU, iz nekadašnjih istočnoevropskih država, koji decenijama navikavani na jednoumlje u svemu, mišljenju ali i jeziku, znaju pored maternjeg najčešće još samo engleski. Stalno zaposleni u institucijama EU najčešće govore tečno pored maternjeg još tri ili više stranih jezika. Neophodan uslov za zaposlenje u EU je znanje pored maternjeg još i engleskog i francuskog, a prednost je znanje trećeg ili četvrtog stranog jezika.\nPored 23 zvanična jezika EU podržava i regionalne i jezike manjina. Projektima poput ADUM, CRAMLAM ili NPLD finansira njihovo učenje i održavanje. Oni se uče kao jezici u školama u regijama zainteresovanim za njih, dok je opšta nastava na zvaničnom jeziku te države članice. Po pravilu učenje manjinskih i regionalnih jezika nije na uštrb zvaničnog jezika države u kojoj žive i rade učenici i studenti. Opšte obrazovanje na lokalnim regionalnim ili jezicima manjina bi vodilo, smatra se u EU, u getoizaciju tih sredina.\nKako bi potstakao učenje i korišćenje svih jezika govorenih u EU, već 10 godina Komesarijat za obrazovanje, kulturu, multijezičnost i omladinu Evropske komisije organizuje u septembru svake godine Evropski dan jezika (26. septembar). Prošle godine taj Dan jezika imao je za moto češku poslovicu Sa svakim novim jezikom koji govorite živite nov život – ako govorite samo jedan jezik, živite samo jedan život.\nInstitut za ispitivanje javnog mnjenja i analize Evropske komisije, Evrobarometar, u dva navrata je (2001. i 2006) ispitivao znanje i zainteresovanost za učenje stranih jezika u državama EU. Zbog proširenja Unije u drugom ispitivanju je obuhvaćeno više država nego u prvom. Pored toga ispitivanjem 2006. bile su obuhvaćene, pored 27 država članica, još i Hrvatska i Turska. Prema istraživanju iz 2001, 53% građana je pored maternjeg govorilo jedan ili više stranih jezika, dok se 2006. taj broj popeo na 56%. Pri tome 99% stanovnika Luksemburga je govorilo jedan ili više stranih jezika, 97% Slovaka, 95% Letonaca… U samo šest država obuhvaćenih ispitivanjima 2006. manje od 50% stanovništva se nije služilo nijednim drugim jezikom osim maternjim – u Irskoj (66%), Velikoj Britaniji (62%), Italiji (59%), Mađarskoj (58%), Portugaliji (58%) i Španiji (56%).\nPokazalo se da građani malih država članica, posebno onih koje imaju više službenih jezika, znaju bolje i više stranih jezika. Dva ili više strana jezika je 2001. govorilo 26% ispitanika, da bi ih 2006. već bilo 28%. Samo zanemarljiva manjina Evropejaca je iskazala neinteres za znanje stranih jezika, 7% – 2001 a 8% – 2006. godine.\nSvet se menja, Evropa takođe. Mlade generacije su neuporedivo pokretljivije od prethodnih. Još kao studenti mnogi mladi su, zahvaljujući evropskim razmenama, živeli jednu ili više godina studija u nekoj drugoj zemlji izvan njihove, neki su još kao srednjoškolci koristili programe razmene. Tržište rada danas je jedinstveno za građane EU. Mladi se ne ustežu da, idući za poslom, promene zemlju boravka. Broj mešovitih brakova je sve veći. Deca iz tih brakova često govore, imaju tri ili čak četiri maternja jezika – jezik majke, oca, sredine i ne tako retko i jezik porodice, jer otac i majka komuniciraju na nekom trećem jeziku.\nPotpisnik ovih redova je u Briselu upoznao decu koja podjednako govore, na primer, poljski sa ocem, italijanski sa majkom, engleski kad je porodica na okupu, dok sa drugovima, u školi komuniciraju na francuskom. Ta deca prelaze sa jednog na drugi jezik bez zastoja, a promenivši sredinu, zemlju školovanja, mališani do desete godine nauče novi jezik za jedan do dva meseca.\nAutor: Zoran M. Cvijić, Izvor: portal Danas.rs, 30.03.2012.\nFiled under Savremene vrednosti društva Tagged with ako govorite jedan jezik - živite jedan život, Evropska povelja osnovnih prava, govorni jezici u EU, nezvanični i zvanični jezici država članica Evropske unije, pokretljivost mladih generacija koje govore više jezika, poštovanje i negovanje različitosti u kulturi, regionalni jezici i jeyici manjina u Evrpskoj uniji, sa svakim novim jezikom koji govorite - živite nov život, svet se menja - Evropa takođe, znanja i upotreba stranih jezika u Evropi


Saopštenje Crvene zvezde o Savezu: Ovo je posljednje upozorenje! | MONDOBA\nKK Crvena zvezda saopstenje Skupstina KSS\nSaopštenje Crvene zvezde o Savezu: Ovo je posljednje upozorenje! 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n29.10.2019. / 16:31\nAutor mondo.rs 29.10.2019. / 16:31\nCrveno-bijeli oštrim tonom pisali o radu krovne organizacije.\nPovod oglašavanja crveno-bijelih je sutrašnja (srijeda) sjednica skupštine KSS, a u klupskom obraćanju je iznesen niz zamjerki i pitanja u vezi sa radom srpske "Kuće košarke".\n"Ovo saopštenje KK Crvena zvezda, posljednje je upozorenje svima kojima je stalo do srpske košarke - dan pred održavanje skupštine KSS, na kojoj će rukovodstvo saveza kome je istekao mandat još prije 8 mjeseci, pokušati ponovo da manipuliše delegatima, svojim mandatima i na prvom mjestu srpskom javnošću.\nKK Crvena zvezda mts je kao integralni dio Saveza i srpske košarke dugo ćutao, ne želeći da remeti atmosferu pred važno reprezentativno ljeto i brojne nastupe naših selekcija, i pored činjenice da smo imali razloga i mogli da informišemo javnost o brojnim nezakonitim radnjama mnogo ranije, jer se radi o instituciji koja je javno dobro svih – a ne “njih”!\nSa tom organizacijom nemamo nikakve odnose, a naš klub kao jedan od temelja srpske košarke i sa milionskom armijom navijača, ignorisan je do te mjere, da gotovo nema svog predstavnika u Savezu.\nZato ćemo javnost upoznati kako se i šta radi u KSS, šta smo sve istrpjeli prethodnih godinu dana, a kroz pitanja na koja ne dobijamo odgovore već duži period:\n– Kako je moguće da ljudi kojima su istekli mandati 19. februara 2019.godine vode nacionalni savez?\nNaime, sadašnji predsjednik KSS-a izabran je sa mandatom do 21.02.2019.godine, kada je trebalo da istekne mandat Draganu Đilasu, prethodnom predsjedniku KSS , koji je izabran 21.02.2015.godine. Opšte je poznato da je Dragan Đilas podnio ostavku i da je 15.12.2016. godine izabran sadašnji predsjednik KSS-a ali ne na izbornoj Skupštini, i to do kraja mandata Dragana Đilasa, a to je 21.02.2019.godine!\n- Ko je sebi dao za pravo da mijenja Statut KSS i bez ikakve procedure produžava mandat za još 22 mjeseca što je slučaj nezabilježen u bilo kojoj praksi i radu ne samo jedne sportske organizacije.\nNe postoji slučaj da je predsjednik bilo koje Skupštine svojevoljno bez izbora produžio mandat poslanicima Skupštine bez izbora, a glasanjem istih tih poslanika. Po ovom principu , nikada i nigdje više ne bi bilo izbora. Koliko je nama poznato, jedini primjer da se najviši akt “upodobljava” jednom čovjeku je Ustav nekadašnje SFRJ gde smo imali doživotnog predsjednika.\nI pored upozorenja pojedinih delegata i više razgovora u Ministarstvu omladine i sporta, Košarkaški Savez Srbije, 20.06.2018. godine donosi odluku o izmjenama i dopunama Statuta KSS, a 24.02.2019. godine (a već im je istekao mandat) donosi prečišćeni tekst Statuta KSS, čijim izmjenama produžava mandat predsjedniku KSS, Skupštini KSS, UO KSS i Nadzornom Odboru KSS do 15.12.2020. godine, dakle, za 22 ( dvadeset dva ) mjeseca?\n– Ko je falsifikovao završni finansijski izvještaj za 2018. godinu (što je podsjećamo teško krivično djelo po Zakonima RS) iako je isti objavljen na sajtu agencije za privredne registre uz faksimil potpisa predsjednika KSS a i elektronski potpis generalnog sekretara KSS?\nKako se radi u KSS govori i podatak da je kao datum održavanja sjednice Skupštine naveden 14.06.2019.godine iako tog dana nikakva sjednica Skupštine KSS-a nije bila zakazana, a ni održana? Skupština KSS je održana 04.07.2019. godine, dakle, 4 ( četiri ) dana po isteku zakonskog roka za usvajanje i predaju navedenih odluka u APR. Još veće kršenje zakona, predstavlja podatak što na toj Skupštini nisu usvojene gore navedene odluke, iako su bile na dnevnom redu, jer za njih nije glasalo neophodnih 17 delegata od ukupno 32 delegata?\n– Kako i kojim kriterijumima se Savez vodio kada je praktično podijelio košarkašku Srbiju donošenjem novog Registracionog pravilnika za igrače, ograničavajuči slobodno kretanje i zapošljavanje igrača čime se narušava konvencija o ljudskim pravima EU koju je ratifikovala i Republika Srbija, a što je najvažnije, nije ni u skladu sa Ustavom Republike Srbije? KK Crvena zvezda mts zatražio je mišljenje nadležnog Ministartsva sporta (koji se proglasio nenadležnim) a kasnije i Ustavnog suda na čije mišljenje čekamo već 6 MJESECI? Podsjećamo da je ovim pravilnikom praktično nemoguće angažovati igrača jer su finansijski izdaci za bilo koji klub sada postali višestruko veći, a da pri tome ne zaboravimo ugovore o radu/angažovanju.\n– Kako je moguće da je 80 posto sjednica UO održano elektronskim putem?\n– Zašto se ignorišu zahtjevi za podnošenje izveštaja o radu generalnog sekretara KSS, a naročito u svjetlu nepromišljene i neuspješne avanture u vidu kandidature za predsjednika FIBA Evropa?\n– Zašto se ne analiziraju loši rezultati svih muških reprezentativnih selekcija u 2019.godini? Zašto, iako je po Statutu nije formiran Stručni savjet?\nKK Crvena zvezda mogao bi da postavi još mnogo drugih pitanja, ali ni na ove najočiglednije primjere kršenja Statuta i Zakona nismo dobili odgovor! KK Crvena zvezda je u više navrata o svim ovim nepravilnostima obavijestila nadležno ministarstvo omladine i sporta, koje je preko svojih inspekcijskih organa nekoliko puta reagovalo, ali se kao resorno Ministrastvo proglasilo nenadležnim u vezi nesvakidašnjeg produženja mandata, i uputilo nas na Ustavni Sud. Mišljenje Ustavnog Suda čekamo već 6 mjeseci i pored stalnih insistiranja KK Crvena zvezda da se radi o hitnom postupku.\nZbog više nezakonitih radnji, kao što su prelazak jednog igrača, izdavanja pravno nevažećih potvrda, falsifikovanja odluka o finansijskom izvještaju za 2018.godinu, KK Crvena zvezda mts je podnijela više krivičnih prijava protiv odgovornih lica i učesnika u ovim nezakonitim radnjama!\nDa je sve ovo što smo naveli istina, govori i panika ljudi u Savezu koji ubrzano lobiraju delegate po Srbiji pred sjednicu Skupštine 30.10.2019.godine plašeći se da će sve ovo izaći na vidjelo.\nOpšte je poznato da država ulaže ogromna sredstva u sport, a naročito u košarku, imajući u vidu da smo zemlja košarke. Zato KK Crvena zvezda traži od resornog Ministarstva ,Ustavnog suda i ostalih državnih organa, da hitno preduzmu mjere, kako bi se zaustavio ovakav neodgovoran i nezakoniti rad u KSS, čime bi se zaustavilo dalje urušavanje srpske košarke!


Vijesti – Page 5 – najpopularno\nHome / Vijesti (page 5)\tVijesti\tOva psihički oboljela žena je dala doktoru svoj zastrašujuć crtež, a zatim je rekla da je njen život završen. Kada ga je pogledao, istog momenta je shvatio JEZIVU istinu…\nČak i moderna medicina može pogriješiti ako se ne prepiše dobra dijagnoza i posljedice mogu biti katastrofalne. Suzan Kahalan prošla je kroz jedno takvo iskušenje jer je smještena u psihijatrijsku ustanovu za ono što su doktori mislili da je ludilo. Nisu znali da se iza svega krije veća priča… 24-godišnja ...\nHAOS NA AERODROMIMA: Pogledajte kako Amerikanci vraćaju muslimana i ne daju im ući u svoju zemlju…\n25 days ago\tVijesti\nPored naredbe o zabrani ulaska određenih kategorija izbjeglica u SAD, američki predsjednik Donald Trump potpisao je i izvršnu naredbu o novom razvojnom planu za vojnu službu u toj zemlji. Posljednja Trumpova uredba odnosi se na izbjeglice koje dolaze iz sedam bliskoistočnih zemalja. AJB\nVLADIMIR PUTIN JE U OVOM SLUČAJU OSTAO NA STRANI MUSLIMANA: VLADIMIR PUTIN IZDAO NAREDBU KOJA JE ODUŠEVILA MUSLIMANE ŠIROM SVIJETA RUSKA FEDERALNA SLUŽBA ZA NADZOR KOMUNIKACIJA ROSKOMNADZOR, UPOZORILA JE MEDIJE KOJI SU OBJAVILI KARIKATURE MUHAMEDA DA JE TO PROTIV ZAKONA TE ZEMLJE I ETNIČKIH NORMI KOJE U NJOJ VAŽE, POSLIJE ...\nOd ovog datuma strepi cela planeta Astronom iz Rusije se ne slaže s mišljenjem koje je objavila NASA da asteroid koji bi trebalo da se približi Zemlji 25. februara, neće predstavljati nikakvu opasnost po ljude. Teze samoproglašenog ruskog astronoma Djomina Damira Zaharoviča o neidentifikovanom objektu (2016 WF9) zapalile su društvene ...\nŽivot posle smrti postoji – evo kako ljudsko telo nastavlja da se bori kada umremo\n26 days ago\tVijesti\nNaučnici su potvrdili da “život” posle smrti postoji jer se u našem telu dešava nešto neverovatno. Revolucionarno istraživanje otkrilo je da nakon smrti određeni geni zapravo “ožive” i svom snagom se bore da osobu vrate iz mrtvih. Istraživači su proučavali miševe i ribe kada su došli do ovog neverovatnog zaključka, ...\nKATASTROFALNO BEZ TRUNKE LJUDSKOSTI..LINČOVALI OVU ŽENU ALI POGLEDAJTE ZBOG ČEGA!!!\n27 days ago\tVijesti\nKATASTROFALNO BEZ TRUNKE LJUDSKOSTI..LINČOVALI OVU ŽENU ALI POGLEDAJTE ZBOG ČEGA!!! Nakon ovog događaju jednostavno su svi zaprepašteni,ali u nekim dijelovima svijeta je ovo sasvim normalno i zakon to nalaže kao što je slučaj u Iranu. Ovakav slučaj je zabilježen u Iranu i oni su linčovali ženu i to javno ali ...\n29 days ago\tVijesti\n21-mjesečnu djevojčicu je jedan roditelj ‘izgazio do smrti’, a dijete je zadobilo takve povrede kao da je bilo žrtva sudara automobila, rečeno je danas na sudu. Samo nekoliko dana prije nego što će je ubiti njena majka Kathryn Smith i njen partner Matthew Rigby, malena Ayeesha Jane Smith je govorila ...\nOVA VIJEST JE OBIŠLA MEDIJE NA BALKANU: Pogledajte šta je bh. premijer Zvizdić uradio s Vučićem ispred zastave Srbije danas u Beogradu…(VIDEO)\nBrojne teme, te poruke mira i saradnje obilježile su sastanak delegacija Vlada BiH i Srbije na čelu s premijerima Denisom Zvizdićem i Aleksandrom Vučićem. Naglašena je potreba jačanje ekonomske i saradnje na jačanju infrastrukture, ali i jasno definiran odnos koji Srbija ima prema BiH i entitetu RS. Premijer BiH dočekan ...\n“Bila si predivna devojčica dobrog srca. Umela si sve da nas nasmeješ i ulepšaš svačiji dan” Devojčica (13) napisala je oproštajnu poruku na Fejsbuku nakon čega se obesila u šumi u Dorsetu, prenosi Miror. Nestanak Sofi Klark je prijavio njen otac Džejms nakon što se nije pojavila uveče kod kuće. ...\nHOROR U SMEDEREVU: Pas obučen za borbe napao dečaka. Izujedao ga više od 30 puta, prolaznici ga jedva spasli!\nJanuary 25, 2017\tVijesti\n– Bilo je strašno! Pas je neverovatno brzo nasrtao na dete i ujedao gde je stigao. Pokušao sma da ga oteram, ali je on u tom trenutku krenuo i na mene. Pošto nismo smeli da mu priđemo, gađali smo ga kamenjem i motkama, te smo na jedvite jade uspeli da ...\nPage 5 of 51« First...«34567\t»\t102030...Last »\tSearch for:


LN: Holandija je OPET ozbiljna! Znaju to Nijemci! | BN\nLN: Holandija je OPET ozbiljna! Znaju to Nijemci!\nGolom Virdžila van Dajka Holandija "načela" Nemačku, a dotukli je Memfis Depaj i Đorđinio Vajnaldum u Ligi nacija. "Lale" najavila povratak na staze uspeha, a Nemci potvrdili da nisu prevazišli krizu. Senzacija: Gibraltarov "prvenac" u Jermeniji! Dan za pamćenje na Gibraltaru – POBEDA u Ligi nacija.\nFudbal 14.10.2018 | 13:30\nNemačka je "pala" u Amsterdamu.\nPrepuna "Johan Krojf" arena mogla je da uživa u prvoj pobedi Holandije u novoformiranom takmičenju UEFA pod nazivom Liga nacija.\n"Lale" su u drugom kolu Grupe 1 "Elitne" lige bile bolje od najvećeg rivala Nemačke 3:0 (1:0). Golove su postigli je Virdžil van Dajk u 30, Memfis Depaj u 88. i Đorđinio Vajnaldum u trećem minutu sudijske nadoknade vremena.\nPre nego što je skupo plaćeni defanzivac Liverpula zakucao loptu iza leđa Manuela Nojera, Holandija je izvela korner, a Rajan Babel pogodio preču. Van Dajk bio je ispred same gol linije i nije mu bilo teško da odbijenu loptu smeti u mrežu.\nNapadi "pancera" bili su jalovi, a to je problem koji ih muči još od Svetskog prvenstva. Jednostavno, šanse se stvaraju, ali se ne koriste.\nHolandija je znala sve da kazni i da brzom kontrom u 88. minutu, gde je ceo srednji red Nemačke ispao još na polovini domaćina, obezbedi pobedu. Kvinsi Promes nije bio sebičan i posle istrčanih skoro 50 metara asistirao je za Depaja, koji rutinski vara Nojera.\nTreći pogodak "lala" je minijatura Vajnalduma. Prihvatio je loptu na 25 metara od gola Nemačke, započeo je slalom, a solo akciju je završio vrlo preciznim prizemnim udarcem u dalji ugao.\nHolanija je sada u poteri za Francuskom i 16. novembra imaće priliku da joj se revanšira za poraz iz septembra, kada su svetski prvaci slavili 2:1. Nemačka je doživela najteži poraz u poslednjih 11 godina. U kvalifikacijama za Euro 2008, Češka je kao gost pobedila "pancere" 2007. rezultatom 3:0.\nTABELA: Francuska 4, Holandija 3, Nemačka 1.\nGrupa 4, Liga B nacija:\nIrska – Danska 0:0\nTABELA: Danska 4, Vels 3, Irska 1.\nSenzacija: Gibraltarov "prvenac" u Jermeniji! Dan za pamćenje na Gibraltaru – POBEDA u Ligi nacija.\nSubota, 13. oktobar 2018. zlatnim slovima biće ispisan u istoriji gibraltarskog fudbala. To je dan kada je reprezentacije prekomorske teritorije Ujedinjenog Kraljevstva na Pirinejskom poluostrvu osvojila prvi put tri boda u takmičarskom meču.\nO značaju rezultata u Jermeniji, gde je Gibraltar pobedio 1:0 u okviru Grupe 4 "D" nivoa Lige nacija, govore i sledeće podaci:\nGibraltar je, od kada je primljen pod okrilje UEFA i FIFA, odigrao dva kvalifikaciona ciklusa, prvi za EURO 2016. u Francuskoj, a drugi za Mundijal 2018. u Rusiji.\nNa 20 utakmica nije osvojio bod i uglavnom je predstavljao protivnika za popravljanje gol razlike. Nizali su se porazi 7:0, 8:1, 6:1, 5:0, 9:0… U kvalifikacijama za Evropsko prvenstvo uspeo je da postigne samo dva gola, a za Svetsko prvenstvo tri.\nIpak, posle tih kvalifikacija, reprezentacija Gibraltara je počela da deluje ozbiljnije, a kao plod sve boljeg rada usledila je pobeda protiv Letonije u prijateljskom meču u martu ove godine – 1:0.\nBio je to tek drugi trijumf Gibraltara od formiranja državnog tima, jer je 2014, takođe u prijateljskoj utakmici, pobeđena Malta. Ovim rezultatima dodaćemo, opet u prijateljskim duelima, još dva remija sa Estonijom 2014. (1:1) i Lihtenštajnom 2016. (0:0).\nMeđutim, Gibraltar u prva dva meča nije bio "topovsko meso". Kod kuće je poražen od Makedonije 0:2, a istim rezultatom je izgubio u Lihtenštajnu.\nStrelac istorijskog gola u Jerevanu bio je Džozef Čipolina u 50. minutu iz penala.\nKoliki je autsajder bio Gibraltar u Jermeniji navešćemo i prosečan koeficijent svetskih kladionica za iznenađenje – 34!\nJermenija – Gibraltar 0:1 (0:0)\nMakedonija – Lihtenštajn 4:1 (3:1)\nTABELA: Makedonija 9, Lihtenštajn 3, Jermenija 3, Gibraltar 3.\nLetonija – Kazahstan 1:1 (1:1)\nTABELA: Gruzija 9, Letonija 2, Kazahstan 2, Andora 2.\nBugarska – Kipar 2:1 (0:1)\nTABELA: Bugarska 9, Norveška 6, Kipar 3, Slovenija 0.


Suradničko rješavanje sukoba u poslovnoj organizaciji - osiguravajućoj kući - studija slučaja | Digital Repository of the University of Applied Sciences Baltazar Zaprešić\nSuradničko rješavanje sukoba u poslovnoj organizaciji - osiguravajućoj kući - studija slučaja\nRajčević, G. (2019). Suradničko rješavanje sukoba u poslovnoj organizaciji - osiguravajućoj kući - studija slučaja : Specijalistički diplomski rad (Master's thesis). Retrieved from https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:129:315905\nRajčević, Goran. "Suradničko rješavanje sukoba u poslovnoj organizaciji - osiguravajućoj kući - studija slučaja : Specijalistički diplomski rad." Master's thesis, The University of Applied Sciences Baltazar Zaprešić, 2019. https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:129:315905\nRajčević, G. (2019). 'Suradničko rješavanje sukoba u poslovnoj organizaciji - osiguravajućoj kući - studija slučaja : Specijalistički diplomski rad', Master's thesis, The University of Applied Sciences Baltazar Zaprešić, accessed 18 May 2022, https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:129:315905\nRajčević G. Suradničko rješavanje sukoba u poslovnoj organizaciji - osiguravajućoj kući - studija slučaja : Specijalistički diplomski rad [Master's thesis]. Zaprešić: The University of Applied Sciences Baltazar Zaprešić; 2019 [cited 2022 May 18] Available at: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:129:315905\nG. Rajčević, "Suradničko rješavanje sukoba u poslovnoj organizaciji - osiguravajućoj kući - studija slučaja : Specijalistički diplomski rad", Master's thesis, The University of Applied Sciences Baltazar Zaprešić, Zaprešić, 2019. Available at: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:129:315905\nCite this item: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:129:315905\nTitle Suradničko rješavanje sukoba u poslovnoj organizaciji - osiguravajućoj kući - studija slučaja : Specijalistički diplomski rad\nTitle (english) Cooperative conflict in business organization - insurance company - case study\nAuthor Goran Rajčević\nMentor Slobodan Uzelac (mentor)\nOvim diplomskim radom želimo prikazati i opisati socijalni sukob unutar visokog menadžmenta jedne osiguravajuće kuće i uspješan način rješavanja istoga. Rješenje sukoba ćemo potražit kroz model suradničkog rješavanja sukoba u 8 koraka od autora Weeksa. Kroz studiju slučaja opisat ćemo kakav je ambijent, socijalni kontekst, priroda sredine, priroda poslova, opisat ćemo konflikt, profile sugovornika, autoritet voditelja, dijaloge. Pokazati ćemo kako je suradnja najbolji model rješavanja socijalnih konflikata, jer rezultat dovodi do obostranog korisnog rješenja za sve dionike i do zadovoljavanja potreba strana uključenih u sukob.\nIn this dissertation we want to present and describe the social conflict within the top management of an insurance company and a successful way to resolve it. We will look for a solution to the conflict through an 8-step collaborative conflict resolution model by Weeks. Through the case study, we will describe the environment, the social context, the nature of the environment, the nature of the business, we will describe the conflict, the profiles of the interlocutors, the authority of the leader, the dialogues. We will show that cooperation is the best model for resolving social conflicts, as the result leads to a mutually beneficial solution for all stakeholders and to the needs of the parties involved in the conflict.\nmodel suradničkog rješavanja konflikta\nmodel of collaborative conflict resolution\nCreated on 2022-03-21 13:40:33


Onlajn registar neporeskih dažbina obuhvatio je više od 2.000 neporeskih dažbina (takse i naknade za korišćenje javnih dobara) sa republičkog, lokalnog i pokrajinskog nivoa i to je dosad najsveobuhvatnija evidencija obaveza koje građani i privreda imaju prema državi mimo poreza.\nRegistar je svečano predstavljen danas na završnoj konferenciji „Projekta za reformu neporeskih prihoda“, a kreirali su ga Partner Solutions, KPMG, NALED i Institut Mihajlo Pupin, uz podršku USAID-a.\nCene gasa u Evropi premašile 1.700 dolara\nUprkos drugoj godini pandemije čak sedam od deset članica AmCham-a očekuje povećanje obima poslovanja i investicija, dok više od polovine planira novo zapošljavanje\nVeliki pad vrednosti turske lire


Zvanični forum Kamerne scene ''Miroslav Antić'' Senta • Pogledaj temu - Smešni i zanimljivi klipovi\n235 Posta • Stranica 1 od 12 • 1, 2, 3, 4, 5 ... 12\nod Palma » 06 Feb 2011, 21:05\nod Palma » 10 Feb 2011, 12:57\nOtkriven identitet bake iz Velike Britanije koja je premlatila šestoricu pljačkaša.\nPre nekoliko dana na Internetu se pojavio snimak starije žene koja pretrčava ulicu i tašnom počinje da „mlati” pljačkaše koji su razbijali izlog jedne zlatare.\nBritanski tabloid „San” otkrio je njen identitet - ona je En Timson (71), heroj i Superbaka.\n„Krenula sam u kupovinu i srela prijateljicu na ulici”, počinje En priču o danu kada je prebila šestoricu muškaraca. „Pričale smo i onda sam najednom čula strašnu buku. Videla sam nekoliko mladića sa čekićima i pomislila da tuku nekoga. Proradio mi je materinski instinkt, želela sam da pomognem tome nekome koga biju i…” ostalo je istorija.\nEn je u intervjuu „Sanu” otkrila da nakon premlaćivanja nije smela da prizna sinu šta je uradila jer je mislila da će se naljutiti.\n„Gledao sam snimak na televiziji”, rekao je njen sin Andre koji živi u Konektikatu u Americi. „Lice žene koja tuče pljačkaše je bilo zamagljeno, a onda sam prepoznao tu crvenu jaknu…To je ludo”.\nod Palma » 15 Feb 2011, 22:22\nŠta je ovo na mostu? Umetnost!\nRuski grafiti umetnici koji su na pokretnom mostu nacrtali džinovski penis nominovani su za prestižnu umetničku nagradu.\n"Street art" grupa po imenu „Vojna” („Rat”) naslikala je ogromni penis na polovini mosta koji se izdiže tačno ispred zgrade štaba obaveštajne službe FSB u Sankt Petersburgu.\nSvaki put kada bi se most podigao, zaposleni u toj službi mogli su da posmatraju kako se ogromna „slika” podiže ka njima.\n„Vojna” je sada nominovana za državnu nagradu koju dodeljuje Nacionalni centar za savremenu umetnost.\nDvoje članova „Vojne” u zatvoru su zbog remećenja javnog reda i mira, a ostatak grupe saopštio je da će nagradu prihvatiti samo ako Oleg Vorotnikov i Leonid Nikolajev budu pušteni iz zatvora.\nPoznati grafiti umetnik Benksi ponudio je pre nekoliko meseci 100.000 funti na ime kaucije za oslobađanje dvojice kolega, ali su ruske vlasti odbile njegov novac. (Mondo)\nod Palma » 19 Feb 2011, 20:29\nU Kaliforniji je uhvaćen na delu mačak Dasti koji je tri godine krao stvari iz okolnih kuća\nSve ovo je snimila kamera televizije Animal Planet. Njegova vlasinica kaže da je krao čarape, cipele, igračke..ali da se susedi nisu bunili jer su znali gde mogu da pronađu svoje stvari.\nod Palma » 25 Feb 2011, 23:55\nod Palma » 27 Feb 2011, 20:12\nPas koji radi više od vlasnika!\nVideo koji prikazuje psa koji radi više od svoga vlasnika. Doslovno radi sve po kući. Pogledajte jednog malog istreniranog kucu kako radi neke stvari koje jednostavno nisu moguće…Pas je toliko istreniran da doslovno radi više od njegovog vlasnika, u tome i je stvar. Još jednom svaka čast psu i njegovom vlasniku, naravno ako je pas to naučio kroz igru, a ne kroz batine.\nod branko » 27 Feb 2011, 21:03\nod branko » 27 Feb 2011, 21:04\nod branko » 02 Mar 2011, 19:10\nod branko » 02 Mar 2011, 19:22\nod branko » 08 Mar 2011, 20:35\nod Palma » 11 Mar 2011, 20:55\nod branko » 13 Mar 2011, 11:02\nod Dreamer » 13 Mar 2011, 11:42\nod branko » 13 Mar 2011, 12:21\nod Palma » 17 Mar 2011, 21:34\nod branko » 31 Mar 2011, 20:11\nod Dreamer » 31 Mar 2011, 21:02\nod Palma » 16 Apr 2011, 17:37\nod branko » 17 Apr 2011, 13:18


Pretplate na Microsoft Dynamics 365 Business Central - Mjesečni ili Godišnji Planovi - Truffière\nMicrosoft Windows 11 Microsoft Windows 365 Microsoft 365 Microsoft 365 Business Voice Microsoft 365 Enterprise Mobility + Security (EMS) Microsoft Azure AD Microsoft Azure SQL Microsoft Cloud App Security Microsoft Dynamics 365 for SMBs Microsoft Dynamics 365 Microsoft Dynamics 365 - Attach Microsoft Dynamics 365 - Migracija iz Dynamics AX Ponuda Microsoft Dynamics 365 - Migracija iz lokalnih Ponuda Microsoft Dynamics 365 - Nadogradnje Microsoft Endpoint Manager Microsoft Exchange Online Microsoft Office 365 Microsoft OneDrive Microsoft Power Microsoft Teams Microsoft Teams Rooms Microsoft Licenca - Serveri Microsoft Licence - Klijenti Microsoft Universal Print Microsoft for Faculty Pretplate Microsoft for Students Pretplate Microsoft neprofitne pretplate\nPretplate na Microsoft Dynamics 365 Business Central - Mjesečni ili Godišnji Planovi\nMicrosoft Windows 11 Microsoft Windows 365 Microsoft 365 Microsoft 365 Business Voice Microsoft 365 Enterprise Mobility + Security (EMS) Microsoft Azure AD Microsoft Azure SQL Microsoft Cloud App Security Microsoft Dynamics 365 for SMBs Microsoft Dynamics 365 Microsoft Dynamics 365 - Attach Microsoft Dynamics 365 - Migracija iz Dynamics AX Ponuda Microsoft Dynamics 365 - Migracija iz lokalnih Ponuda Microsoft Dynamics 365 - Nadogradnje Microsoft Endpoint Manager Microsoft Exchange Online Microsoft Office 365 Microsoft OneDrive Microsoft Power Microsoft Teams Microsoft Teams Rooms Microsoft Licenca - Serveri Microsoft Licence - Klijenti Microsoft Universal Print Microsoft for Faculty Pretplate Microsoft for Students Pretplate Microsoft neprofitne pretplate Registrirajte novu domenu Prijenos u domeni Pregled korpe\nPretplata na Microsoft Dynamics 365 Business Central Premium - besplatno probno razdoblje (30 dana / 25 korisnika)\nDizajniran za preduzeća koja su prerasla svoj osnovni računovodstveni softver, Microsoft Dynamics 365 Business Central je rješenje za upravljanje poslovanjem koje pomaže kompanijama da povežu svoje finansije, prodaju, usluge i operacije radi pojednostavljenja poslovnih procesa, poboljšanja interakcije s kupcima i donošenja boljih odluka.\n13,50€ Mjesečno bez PDV-a\n23,60€ Mjesečno bez PDV-a\n33,70€ Mjesečno bez PDV-a\n2,70€ Mjesečno bez PDV-a\nPretplata na Microsoft Dynamics 365 Business Central Essentials\nPretplata na Microsoft Dynamics 365 Business Central Essentials dizajnirana je za preduzeća koja su prerasla svoj osnovni računovodstveni softver,\nBusiness Central je rješenje za upravljanje poslovanjem za male i srednje organizacije koje automatizira i pojednostavljuje poslovne procese i pomaže vam u upravljanju poslovanjem.\nIzuzetno prilagodljiv i bogat funkcijama, Business Central omogućava kompanijama da upravljaju svojim poslovanjem, uključujući finansije, proizvodnju, prodaju, otpremu, upravljanje projektima, usluge i još mnogo toga.\nKompanije mogu lako dodati funkcionalnost koja je relevantna za regiju poslovanja i koja je prilagođena da podrži čak i visoko specijalizirane industrije.\nBusiness Central pruža funkcionalnost za uobičajene poslovne procese u malim i srednjim preduzećima, uglavnom u okviru veleprodajnih i profesionalnih usluga. Međutim, podržani su i složeniji procesi, poput montaže, proizvodnje, servisa i usmjerenog upravljanja skladištem.\nBusiness Central uključuje standardne konfiguracije za većinu poslovnih procesa, ali konfiguraciju možete promijeniti u skladu s potrebama vašeg poslovanja. Iz vašeg Centra za uloge možete pristupiti potpomognutim vodičima za postavljanje koji vam pomažu u konfiguriranju određenih scenarija i dodavanju funkcija u Business Central. Nekoliko područja poslovne funkcionalnosti mora se postaviti ručno.\nFinancije : Uplaćujte i prikupljajte uplate, upravljajte svojim novčanim tokovima, odgodite prihod i prihod, pripremite kraj godine i upravljajte osnovnim sredstvima.\nPoslovna inteligencija : Steknite uvid u izvedbu svojih poslovnih aktivnosti putem budžeta, rasporeda računa i prikaza analiza.\nProdaja : Upravljajte prodajnim procesima i informacijama, kao što su ponude, narudžbe, povrati i računi kupaca, i obavljajte slanje pošiljaka.\nKupovina : Upravljajte procesima kupovine i informacijama, kao što su fakture, narudžbe, povrati i računi dobavljača, i stavke kupovine iz prodajnih dokumenata.\nInventar : Registrirajte novi inventar ili stavke tipa usluge, kategorizirajte stavke za lako pretraživanje, prilagodite nivo zaliha i izvršite uobičajene zadatke obračuna troškova.\nUpravljanje projektom : Stvorite poslove i zakažite resurse za projekt, upravljajte budžetima poslova, pratite napredak i pratite radno vrijeme mašina i zaposlenih.\nOsnovna sredstva : Organizirajte svoja osnovna sredstva, osigurajte tačnu periodičnu amortizaciju i pratite troškove održavanja.\nUpravljanje odnosima : Upravljajte i podržavajte svoje prodajne napore i usmjerite svoje interakcije na željene kupce i kontakte.\nLjudski resursi : Vodite detaljnu evidenciju svojih zaposlenih i evidentirajte odsustvo radi analize.\nPlaniranje : planirajte proizvodne operacije potrebne za pretvaranje inputa u gotove proizvode.\nUpravljanje montažom : Jednostavnim koracima spojite predmete koji se prodaju da biste napravili novi predmet, kao što je komplet.\nUpravljanje skladištem : Osigurajte učinkovit protok robe koja se prima i otprema.\nTok posla : postavite i koristite tokove posla koji povezuju zadatke koje izvode različiti korisnici ili sistem, poput automatskog knjiženja. Zahtev i davanje odobrenja za kreiranje ili objavljivanje dokumenata tipični su koraci u toku rada.\nElektronička razmjena podataka : Omogućite korisnicima razmjenu podataka s vanjskim izvorima tijekom dnevnih zadataka, poput slanja/primanja elektroničkih dokumenata, uvoza/izvoza bankovnih datoteka i ažuriranja tečaja valuta.\nDolazni dokumenti : Snimite vanjske dokumente u Business Central, uključujući priloge datoteka, a zatim ručno kreirajte povezane dokumente ili automatski pretvorite datoteke u elektroničke dokumente.\nPronađite odgovarajući mrežni trening, osobne radionice i događaje za svoju ulogu korisnika ili partnera na Business Centralu.\nOdlučujete li hoćete li investirati u nove tehnologije?\nVideozapisi Business Central na YouTubeu\nSaznajte poslovnu vrijednost Business Central-a (besplatna, samostalna internetska putanja učenja)\nPrvi koraci (besplatna, samostalna internetska putanja za učenje)\nIstražite centralne mogućnosti Microsoft Dynamics 365 Business\nJeste li upravo dobili novu aplikaciju za korištenje?\nPutovi za učenje Central Business (besplatni, samo- brzih internetskih staza)\n59,00€ Mjesečno bez PDV-a\nPretplata na Microsoft Dynamics 365 Business Central Premium\nPretplata na Microsoft Dynamics 365 Business Central Premium dizajnirana je za preduzeća koja su prerasla svoj osnovni računovodstveni softver i kojima su potrebne mogućnosti upravljanja proizvodnjom ili uslugom koje nisu uključene u Microsoft Dynamics 365 Business Central Essentials.\nBusiness Central Premium je rješenje za poslovno upravljanje za male i srednje organizacije koje automatizira i pojednostavljuje poslovne procese i pomaže vam u upravljanju poslovanjem.\nUključuje sve značajke osnovnog izdanja s dodatkom Upravljanje proizvodnjom i uslugama\nProizvodnja : Definirajte resurse prodajnog prostora i njihov kapacitet, zakažite operacije, povucite proizvodne komponente i izvršite proizvodne operacije.\nUpravljanje uslugom : Zakažite pozive za usluge i postavite narudžbe za usluge te pratite dijelove i zalihe za popravak.\n84,30€ Mjesečno bez PDV-a\nPretplata na Microsoft Dynamics 365 Business Central External Accountant\nPretplata na eksternog računovođu Microsoft Dynamics 365 Business Central omogućava vam da koristite spoljnog računovođu za upravljanje knjigama i finansijskim izveštavanjem, možete ih pozvati u Business Central kako bi mogli raditi s vama na vašim fiskalnim podacima.\nJednom kada vaš računovođa stekne pristup Business Central-u, oni mogu koristiti centar uloga računovođe koji omogućava lak pristup najrelevantnijim stranicama za njihov rad.\nOva vrsta licence namijenjena je korisnicima, poput vanjskih računovođa. To znači da ne morate kupiti dodatno mjesto u trenutnom Active Directoryu ili koristiti neki od postojećih korisničkih računa Business Central-a na vanjskom računovođi.\nPretplata na Microsoft Dynamics 365 Customer Service Professional vam omogućava da neprestano pružate izuzetnu korisničku uslugu, vozite povezana i empatična iskustva i osnažujete agente pravim alatima u pravo vreme.\nMicrosoft Dynamics 365 Customer Service Professional je pojednostavljeno rješenje za korisničku podršku koje bez problema radi sa poznatim alatima i olakšava upravljanje odnosima s klijentima. Kako vaše poslovne potrebe rastu, lako dodajte mogućnosti za prodaju, marketing ili usluge na terenu.\n• Pojednostavite podršku rješenjem koje pojednostavljuje procese i poboljšava iskustvo kupaca.\n• Prilagodite uslugu: omogućite samoposlužne portale kako bi korisnici mogli samostalno rješavati probleme. Kontinuirano poboljšavajte iskustva uvidima u zadovoljstvo kupaca.\n• Osnažite svoj tim: Ubrzajte ulazak i smanjite eskalaciju pomoću intuitivnih iskustava sa agentima. Osigurajte da agenti brzo rješavaju probleme upravljanjem slučajevima zasnovanim na znanju.\n• Steknite uvide koji se mogu primijeniti: Koristite uvide za optimizaciju performansi agenta, prikaz 360-stepenog pregleda putovanja kupaca i smanjenje operativnih troškova.\n42,20€ Mjesečno bez PDV-a\nPretplata na Microsoft Dynamics 365 Sales Professional pruža jednostavan način za modernizaciju produktivnosti prodaje i dobijanje mogućnosti automatizacije prodajnih snaga (SFA) za stvaranje prihoda uz produktivnost sistema Office 365.\nPomoću usluge Microsoft Dynamics 365 Sales Professional upravljajte odnosima s kupcima, sklapajte ponude i povećavajte prihod od prodaje - sve u okviru Office 365.\n• Dajte prioritet svojim potencijalno potencijalnim potencijalnim klijentima.\n• Udružite se sa kupcima i kolegama radi saradnje.\n• Automatizirajte svoj prodajni proces, uklanjajući dugotrajne, ponavljajuće zadatke.\n• Poboljšajte vidljivost svog kanala u stvarnom vremenu pomoću interaktivnih nadzornih ploča i izvještaja.\n• Steknite strateški uvid integriranim anketama kupaca.\n• Ubrzajte podešavanje automatskim korišćenjem postojećih postavki sistema Office 365.\n• Dobijte neposredne poslovne rezultate pomoću unapred konfigurisanih alata koji su spremni za upotrebu.\n• Brzo prilagodite alate za vaš prodajni proces pomoću jednostavnih opcija konfiguracije bez koda.\n54,80€ Mjesečno bez PDV-a\nPretplata na Microsoft Dynamics 365 Business Central - Device\nLicenca za Microsoft Dynamics 365 Business Central Device je vrsta dodatnog korisnika koji radi u okviru Business Central.\nLicence za uređaje nisu primarna, ali uključuju neke mogućnosti punog korisnika.\nLicenca za uređaj namijenjena je korištenju na određenom računaru i tijekom dana u nju treba prijaviti više osoba.\nNamijenjen je korištenju za upravljanje prodajnim mjestom, uređajem za izloge ili skladišnim uređajem za praćenje zaliha, vremenskih listova, prodaje ili usluga.\nLicenca uređaja može se prilagoditi tako da pruža usluge koje određeni uređaj možda treba imati.\nPretplata na Microsoft Dynamics 365 Business Central - Team Member\nLicence za članove Microsoft Dynamics 365 Business Central Team pružaju smanjenu funkcionalnost u odnosu na punu korisničku licencu\nTo je licenca za korisnike kojima je potreban opći pristup i sposobnost izvođenja određenih zadataka za koje će im trebati pristup pisanju. to općenito omogućava korisniku da modificira izlazne podatke, ali ne i da stvara nove.\nČlanovi tima mogu čitati bilo šta u Business Central-u, ali pisati samo na određenim mjestima, uključujući:\nAžurirajte postojeće podatke i unose u okviru Business Central, uključujući evidenciju kupaca, evidenciju dobavljača ili evidenciju stavki koja je već kreirana.\nAžurirajte određene unose koje bi bilo potrebno urediti iz perspektive računovodstva.\nStvaranje, brisanje i izmjena citata i ličnih podataka povezanih sa evidencijom kupaca.\nMicrosoft Dynamics 365 Business Central zahtijeva da barem jedan korisnik ima punu licencu da bi imao članove tima.\n6,70€ Mjesečno bez PDV-a