03-01-2021 | 18:55 | Autor/Izvor: Naxi media - www.yugrupa.com\nYU grupa je jugoslovenska i srpska rok grupa iz Beograda, koju su u jesen 1970. godine oformili gitarista i pevač Dragi Jelić, basista Živorad Žika Jelić, orguljaš Miodrag Mive Okrugić i bubnjar Velibor Boka Bogdanović. Jelići su započeli karijeru još 1962. godine u grupi Albatrosi. Dragi je svirao bas, Žika ritam gitaru, njihov brat Rade solo gitaru, a bubnjeve Vladislav Žužek. Tokom šezdesetih Dragi i Žika su ostvarili značajan uspeh na beogradskoj rock sceni predvodeći sa pevačem Brankom Marušićem grupu Džentlmeni. YU grupu su osnovali sa željom da sviraju samo svoj materijal i u početku su po predlogu Kornelija Kovača nastupali pod radnim nazivom "Idejni posed". Interesantan je podatak da im je ime "YU grupa" dala publika.\nPrvu pesmu “Nona”, inspirisanu kosovskim narodnim motivima, snimili su krajem decembra 1970. godine i tako su postali pioniri smislene upotrebe etno zvuka u domaćoj rock muzici. Prvi samostalni koncert održali su u organizaciji emisije “Veče uz radio” I programa Radio Beograda, koju su tada pripremali Nikola Karaklajić i Petar Popović.\nPostava Yu grupe kroz svoju istoriju prolazila je kroz sitne promene, ali okosnica i stub grupe oduvek su činili Žika i Dragi Jelić, kao njeni osnivači i aktivni članovi do dan danas. Pored njih, danas "Yu grupu" čine Petar Jelić i Saša Žule Radojević.\n50 godina rada i istinske zaljubljenosti u rock ‘n’ roll muziku, ostavlja za sobom bogatu diskografiju: 12 studijskih albuma i pregršt singlova. Neke od pesama koje su zaštitni znak ove grupe svakako su: "Kosovski božuri", "Crni leptir", "U tami disko kluba", "Čudna šuma", "Od zlata jabuka", "Odlazim", "Dunav", "Mornar", "Pustinja"...\nU emisiji "Mojih 50" čućete pesmu za koju braća Jelić kažu da je trebalo da je njihova (saznaćete i zašto). Žika će podeliti sa nama sećanje na svoj prvi javni nastup, a čućete i za koju grupu misli kako treba da se tretira kao nacionalno blago, dok će Dragi, pored ostalih, odabrati pesmu jedne dame za koju kaže da je ''naša Barbra Strejsend''.\nPogledajte koje pesme su Dragi i Žika Jelić odabrali u emisiji "Mojih 50".\nUkoliko ste propustili emisiju u kojoj su gostovali Dragi i Žika Jelić, možete je poslušati OVDE.\nTagovi: naxi radio dejan avramović yu grupa dragi jelić mojih 50 žika jelić


Šta je zajednička pažnja i kako podstaći njen razvoj? – Logopedsko edukativni centar Pančevo\nŠta je zajednička pažnja i kako podstaći njen razvoj?\nFebruary 5, 2021 Ivana Kosovac\nZajednička pažnja je ponašanje u kojem se dvoje ljudi fokusira na neki predmet ili događaj, u svrhu međusobne interakcije. To je oblik ranog socijalnog i komunikativnog ponašanja.\nZajednička pažnja podrazumeva deljenje zajedničkog fokusa na nešto (kao što su drugi ljudi, predmeti, koncept ili događaj) sa nekim drugim. Potrebna je sposobnost sticanja, održavanja i preusmeravanja pažnje. Na primer, roditelj i dete mogu oboje da pogledaju igračku sa kojom se igraju ili da posmatraju voz koji prolazi. Zajednička pažnja (poznata i kao „združena pažnja“) može se steći korišćenjem kontakta očima, gesta (npr. pokazivanje kažiprstom) i / ili vokalizacije, uključujući izgovorene reči (npr. „Pogledaj, avion leti“).\nVeštine rane zajedničke pažnje mogu uključivati dete koje poseže za odraslom osobom ili gledanje iste stranice knjige sa drugom osobom. Dalje razvijene veštine mogu uključivati fokusiranje na igru ili traženje predmeta, poput omiljene igračke ili hrane.\nPostoje dva načina na koje može doći do zajedničke pažnje:\n1. Iniciranje zajedničke pažnje\nU ovom slučaju dete započinje socijalnu interakciju. Na primer, dete može da pokaže na igračku i da pogleda roditelja kako bi ga nateralo da ga takođe pogleda. Starija deca mogu koristiti vokalizacije da bi privukla pažnju (npr. „Pogledaj ovde mama“). Pokretanje zajedničke pažnje moglo bi ukazati na to da je dete socijalno motivisano.\n2. Odgovor na zajedničku pažnju\nOvde dete odgovara na tuđe napore da zadobije zajedničku pažnju. Na primer, roditelj pokazuje na loptu i kaže: „Pogledaj loptu!“. Dete odgovara prateći roditeljski pogled i gest (npr. pokazujući kažiprstom) da pogleda loptu. Odgovoriti na zajedničku pažnju lakše je nego inicirati.\nZašto je zajednička pažnja važna?\nSposobnost uspostavljanja zajedničke pažnje od vitalnog je značaja za razvijanje socijalno-komunikacionih i kognitivnih veština. Kod dece tipičnog razvoja, veštine zajedničke pažnje počinju da se razvijaju ubrzo nakon rođenja, a do treće godine deca su obično kompetentna za sticanje i održavanje zajedničke pažnje odraslih i vršnjaka. Bez veština zajedničke pažnje deci bi moglo biti teško da komuniciraju i razvijaju odnose sa svojim roditeljima i vršnjacima. Zajednička pažnja pomaže u razvoju važnih socijalnih veština kao što su povezivanje i viđenje stanovišta drugog.\nZajednička pažnja i autizam\nDeca sa autizmom mogu imati poteškoća sa zajedničkom pažnjom, jer im može biti teško da komuniciraju dok obraćaju pažnju na predmet i osobu. To bi moglo rezultirati propuštenim prilikama za interakciju i komunikaciju sa drugima. Takođe, osobi sa autizmom može biti teško da zadovolji svoje želje i potrebe.\nVeštine potrebne za zajedničku pažnju uključuju:\n1. Usmeravanje i prisustvo socijalnog partnera (odnosno osobi sa kojom komunicirate)\n2. Preusmeravanje pogleda između ljudi i predmeta\n3. Deljenje emocionalnih stanja sa drugom osobom\n4. Prateći pogled i tačku druge osobe\n5. Mogućnost skretanja pažnje druge osobe na predmete ili događaje u svrhu razmene iskustava.\nKako podstaći zajedničku pažnju?\nEvo načina koji pomažu vašem detetu da razvije veštine zajedničke pažnje:\n· Fokusirajte se na lica i razvijajte kontakt očima – podstaknite dete da vas gleda. Smatra se da je društveno prikladno gledati nekoga ko razgovara s vama, a lica pružaju puno socijalnih znakova. Uspostavljanje kontakta očima može biti posebno teško za decu sa autizmom, pa porazgovarajte sa svojim terapeutom da li je to odgovarajući cilj.\n· Igrajte se i vežbajte skretanje – ovo pomaže razvijanju zajedničke pažnje u prirodnom, opuštenom okruženju. Počnite sa kratkim sesijama i postepeno povećavajte vreme.\n· Završite nešto zajedno, poput slagalice ili nameštanja kreveta, postavljanja stola, spremanja omiljenog jela.\n· Podstaknite svoje dete da preusmeri pažnju sa onoga sa čime se igra na ono što vi imate.\n· Koristite animirani ton glasa, gest i izraze lica kako biste uspostavili zajedničku pažnju.\n· Koristite predmete sa kojima vaše dete najviše uživa u igranju da biste zainteresovali svoje dete.\n· Duvanje mehurića je sjajna aktivnost za rad na zajedničkoj pažnji i razvoju veština komunikacije.\n· Vežbajte zajedničku pažnju kao deo svoje svakodnevne rutine, tokom zadataka poput pranja zuba ili u kadi i obroku.\n· Sledite smernice svog deteta. Kada vaše dete pokaže interesovanje za neki predmet, oponašajte njegovo interesovanje. Uključite se u aktivnost davanjem oduševljenih komentara i kopiranjem detetovih postupaka.\n· Pohvalite svoje dete što je pokrenulo ili odgovorilo na zajedničke pokušaje pažnje. Budite eksplicitni zašto hvalite. Na primer, recite: „Sjajno. Udario si balon. Hajde opet!“\n· Naučite ih da gledaju napred-nazad između vas i predmeta. Povoljan trenutak da to učinite je kada se tokom vašeg dana dogodi bilo šta neočekivano ili iznenađujuće, poput zvona na vratima ili pad kule od kockica koji ste sagradili. Kada se to dogodi, pogledajte svoje dete sa preteranim iznenađenjem (npr. širom otvorite usta i podignite obrve) i odgovorite oduševljenim „Vau!“ ili „OOO“. Zatim, pripazite na odgovor vašeg deteta. Ako vas pogleda, nagradite ga rečima: „Pogledao si!. Pala kula.“ Ako ne, pokušajte ponovo sledeći put.\n· Igrajte igru skrivača. Ovo pomaže vašem detetu da nauči da prati pogled, tačku i / ili glavu. Započnite sakupljanjem nekih omiljenih igračaka ili predmeta vašeg deteta, a zatim ih postavite po sobi. Započnite igru kada dete poželi jedan od predmeta koje ste sakrili. Kada se to dogodi, slegnite ramenima i pitajte: „Gde je?“ Zatim pokažite na predmet govoreći: “Evo ga!” Kada vaše dete neprekidno prati vaše pokazivanje, pređite na okretanje glave u smeru predmeta. Napredujte samo preusmeravanjem pogleda. Kada započinjete sa ovom aktivnošću, počnite tako što ćete predmete staviti blizu svog deteta i tako će biti delimično vidljivi.\n· Izaberite aktivnosti koje podstiču zajedničku pažnju, kao što su:\nKotrljanje kuglice ili automobila ili bacanje lopte napred-nazad;\nValjanje predmeta napred i nazad unutar kartonskog ležišta ili kutije;\nViseći loptu na fleksibilnoj žici i udarajući je napred-nazad;\nKoristite slamke (ili usta) da biste duvali pero ili ping pong loptu jedni drugima;\nSviranje nekog instrumenta zajedno;\nZajedno pevanje pesama sa pokretima, poput „Glava, ramena, stomak,kolena“;\nDržeći se za ruke i plešući uz omiljenu pesmu vašeg deteta;\nDržite čaršaf ili pokrivač sa detetom i ljuljate lutku za bebe ili plišanu životinju;\nIgra sa kanapom ili rastegljivom trakom.\nPrevious postHod na prstima


Švajcarska vlada podržava samozapošljavanje u oblasti poljoprivrede | Agromedia\nŠvajcarska vlada podržava samozapošljavanje u oblasti poljoprivrede\nPETAK, 25. JANUAR 2019\nNa području Raškog, Zlatiborskog i Šumadijskog okruga u toku je prijavljivanje kandidata za besplatnu obuku za razvoj posla u poljoprivredi, namenjenu prvenstveno osobama koje se teže zapošljavaju.\nObuku organizuje Udruženje "Fenomena" iz Kraljeva u saradnji sa centrom za socijalni rad Kragujevac, Regionalnom agencijom u Užicu i Poljoprivredno-hemijskom školom u Kraljevu. Projekat podržava Vlada Švajcarske kroz SwissPRO program.\nKorisnici i korisnice programa su osobe nižeg obrazovnog nivoa, nezaposleni duže od godinu dana, romske i druge manjinske zajednice, samohrane majke, žene koje su pretrpele nasilje i mladi iz ovih društvenih grupa. Svi kandidati se mogu prijaviti do 15.marta ove godine.\nPrehrambena industrija 09. februar 2019.\nPravljenje sira ne mora uvek biti težak i zahtevan posao. Naša sagovornica jedna je od onih koji su naučili kako da prave sireve, i to one po švajcarskom receptu.


U susret istorijskom jubileju – stogodišnjica od oslobođenja grada u Velikom ratu | SportInfo\nHome / Kultura i život oko nas / U susret istorijskom jubileju – stogodišnjica od oslobođenja grada u Velikom ratu\nNovember 15, 2018\tKultura i život oko nas Ostavite komentar\nU sklopu tog događaja biće upriličena i zanimljiva rekonstrukcija dešavanja od 17. novembra 1918. godine – čuveno obraćanje pukovnika Dragutina Ristića “Brigadira” sa balkona Gradske kuće, kojim je komandant pešadijske brigade “Gvozdenog puka Knjaz Mihailo”, vojne jedinice koja je oslobodila tadašnji Veliki Bečkerek, poručio okupljenim građanima i vojsci da je Prvi svetski rat na ovim prostorima završen i da je došlo do epohalne smene vlasti i smene država na teritoriji poražene Monarhije. Obraćanje Brigadira Ristića, kao i dr Slavka Županskog, osnivača prvog Srpskog narodnog odbora, dočaraće glumci zrenjaninskog Narodnog pozorišta “Toša Jovanović”. Na Trgu slobode, osim navedenih učesnika, nastupiće i članovi KUD “Pionir” i KUD “Moja sosa”, kao i solista Nikola Basta.\nPočast učesnicima Prvog svetskog rata i oslobodiocima grada biće odata polaganjem cveća na spomen-obeležje na Gradnuličkom groblju, spomen-ploče Brigadiru Ristiću i srpskim dobrovoljcima u porti Uspenskog hrama, spomen-bistu Vojvodi Petru Bojoviću, a centralna ceremonija tog dela obeležavanja 17. novembra počinje u 11.30 časova ispred spomenika kralju Petru Prvom Karađorđeviću – Oslobodiocu. U salonu Narodnog muzeja, u 13 časova, biće otvorena prigodna izložba “100 godina slobode”, koju zajednički pripremaju Istorijski arhiv i Narodni muzej Zrenjanin.\nPoklon Grada Zrenjanina svojim sugrađanima, povodom velikog praznika, biće koncert Zrenjaninske filharmonije u “Kristalnoj dvorani”, sa solistima svetskog renomea – operskom divom Jadrankom Jovanović i virtuozom na fruli Borom Dugićem. Nastupiće i priznati zrenjaninski horovi, po kojima je grad takođe prepoznatljiv – hor Muzičke škole “Josif Marinković”, hor Pevačkog društva “Prepodobni Rafailo Banatski”, hor “Panonika”, Gradski dečji hor Kulturnog centra Zrenjanina.\nMOTO KLUB PETROVGRAD ORGANIZUJE MOTO ŽURKU U ARADCU


Autor Tema: Muski problem/i (Pročitano 144811 puta)\nOdg: Muski problem/i\n« Odgovor #30 poslato: 05.04.2007. 20:27 »\nMozda je neki raniji klimaks?\n« Odgovor #31 poslato: 05.04.2007. 20:31 »\nPa kada si u strahu ili si u nekom grcu, recimo bas hoces da sve ispadne kako treba, a telo samo otkaze saradnju.\n« Odgovor #32 poslato: 05.04.2007. 21:28 »\nDobro, hvala. Pokusacu da saznam jos o tome kako bih bolje razumela. Pozdrav\n« Odgovor #33 poslato: 16.04.2007. 16:06 »\nmuskarci pomoc....koliki je "hendikep" za muskarca, ako vrlo, vrlo brzo svrsi.....kazu nije prijatno ... ali se mom jednom partneru to desavalo....uzbudi se jakoooo, jakooooi taman kad treba da krene odnos....da prodre u mene.....on je vec gotov....ne razumem.....Kakav bi to mogao problem da bude?\nNema problema,samo malo da bude vise musko,\ntj.da mu poraste muskost u svim asopektima,\nponasanju,razmisljanju i delanju i nece biti problema,\njer on kao musko treba da bude pokretac sexualne energije.\n« Odgovor #34 poslato: 13.05.2007. 16:39 »\nconfused uh... to i jeste hendikep... mora da radi nesto po tom pitanju jer koliko god se mi trudile da razumemo (mada ja se ne trudim jer se ni oni ne trude nas da razumeju) nije prijatno ni lepo kada mu se takav kiks desi... ja to ne volim da vidim niti osetim i uvek ga ubijam u pojam sa tim... nadji nesto sposobnije make-up\n« Odgovor #35 poslato: 21.05.2007. 16:05 »\nDakle, interesuje me ako neko od muskih clanovaposetilaca ima duze iskustvo sa vegeterijanskom ishranom, kako mu to utice na seksualni zivotrnrnDakle, da li ponekad imate problema na tom planu, prosto hteli bi ali ne ide...\n« Odgovor #36 poslato: 21.05.2007. 19:58 »\nNisam vegeterijanac, naprotiv. Volim meso, ribu i mlecne proizvode. Povrce je samo prilog. Od voca agrumi.rnA onda sam jednom resio da postim na vodi 2 nedelje. Zasto dve Preterujem uvek i u svemu. U tom periodu sam potpuno izgubio energiju. Nisam mogao da treniram, brzo sam se umarao i seksualni odnosi su mi bili relativno kratki (mozda je za nekog to normalno, ali...), ali sam ih imao - nije bilo nikakve disfunkcije nego sam se umarao. Mislim da je to samo stvar navike organizma.rnMozda ovo nije pravi odgovor na tvoje pitanje, ali je to najblize sto sam prisao takvoj ishrani.\n« Odgovor #37 poslato: 27.05.2007. 00:48 »\nNadji drugog partnera, ako ne funkcionise u kreveta kako bi trebalo, a nemas neki drugi interes od njega to ti je najbolje i najbrze, posto ima i dosta zena koje brzo svrsavaju... eto samo jedna misao...\n« Odgovor #38 poslato: 17.10.2007. 09:38 »\nmalkice kasno s odgovorom..ali tek sad sam vidio temu...a s obirom da imam iskustva u vegetarijanskoj ishrani odgovor slijedi.Pa moja vegetarijanska ishrana se svodi na velike postove..mislim na ove dugacke po 5-6-7 sedmica i u to vrijeme jedam samo posno..ne vegetarijansko...nego posno....jer razumijemo da posno jeste vegetarijansko ...ali biti vegetarijanac ne znaci postiti...i smatram da apsolutno nikakvog uticaja hrana nema na sex...jednostavno smatram da je stvar u glavi...zasto tako mislim,pa vrlo je jednostavno ...cim prodje neki post..ja ludim od zelje ..a siguran sam i moja djevojka i onda to zbilja radimo onako kako treba...cak mi se cini da traje i duze nego inace..u svakom slucaju malibuda ne brini sto se tice vegetarijanstva to ej najzdravija ishrana i 'ladno bih mogao da budem vegetarijanac citav zivot..ali stvar je u tome da je takva ishrana mnogo skuplja nego..obicna....tj. gurmanska...ali da ne skrecem u offtopic...odgovor je da vegetarijanska ishrana nema nikakve veze sa tim da ce nekako da utice na sexualni zivot...\n« Odgovor #39 poslato: 17.10.2007. 18:33 »\nOn ima 32 a ja 24 godina,u braku smo vec 7 godina i imamo dvoje divne dece.Lepo se slazemo.Seksualni zivot nam se svodio na 3-4 puta mesecno,sto zbog obaveza,dece,umora...U zadnjih mesec dana smo to poceli da radimo skoro svakodnevno i volimo se vise nego ikada.Ali...poslednja 3-4 puta nam se desi,da dok radimo to..."ono" jednostavno "padne",bez razloga.To se nikada nije desavalo.Da li je prezasicenost?Ili sta vec?Ima li ko slicnhih problema?Moze li mi ko pomoci\n« Odgovor #40 poslato: 17.10.2007. 19:47 »\nJa ću sada napisati najverovatniju verziju ali će me izbrisati. Šta je - tu je. Stvarno je u pitanju dobra volja a ne neko peckanje.\nTo što to radite u poslednje vreme svakodnevno je malo sumljivo. Ili on oseća da te gubi pa navalio, ili ima drugu pa ga grize savest pa pokušava da odagna eventualnu sumnju. A onda mu "..."ono" jednostavno "padne",bez razloga". To je psiha. Povezano sa prethodnim. To je razlog.\nIzvini na direktnosti.\n« Odgovor #41 poslato: 17.10.2007. 21:01 »\nmale,ja se slazem sa tvojom verzijom.\nna ciju inicijativu je seks postao cesci u poslednjih mesec dana?razgovaraj sa suprugom otvoreno ali budi pazljiva i mozda ce ti on sam dati odgovor.\n« Odgovor #42 poslato: 17.10.2007. 21:24 »\nobrati paznju da nije neka fantazija koju projektuje kroz tebe,a ustvari neko sasvim drugi je u pitanju ko ga ostascuje.\nne mora znaciti da ima vezu paralelnu sa tobom,vec da postoji neko ko u njemu budi nagon i strast.\nposle 7 godina i neke uobicajene rutine,sto inace smatram za dosta retko intimiziranje,cisto sumnjam da je nesto tek tako rasplamsalo vas bracni zivot.njegov problem je usko vezan za psihickim stanjem,nesto sto ga buni i dekoncentrise.\n« Odgovor #43 poslato: 20.10.2007. 14:39 »\nZnaci coveku se pri***e sopstvena zena i vi odmah navalite na njega kako je vara ili ima psihickih poremecaja.\nOvo je cisto nagadjanje sta moze da bude uzrok.\nMozda je ona nesto promenila na sebi,garderoba, parfem,kosa pa sad vise izgleda sexy.\nIli mozda je on promenio ishranu pa unosi vise supstanici koje povecavaju sexualnu zelju.\nIli je mozda zbog promene vremena,\nili mu je mozda neko ispricao neku pricu kako je zivot kratak i treba da ga iskoristi,godine ga polako ubijaju.\nili je nista,jednostavno nema razloga.\nMi nazalost ne mozemo njoj da pomognemo osim ovim glupim nagadjanjem da izazovemo sumnju u njoj da je muz vara i da stvorimo probleme gde ih nema.\nnajbolje moze sama da vidi u cemu je stvar,da malo spijunira ili da ga jednostavno pita.\n« Odgovor #44 poslato: 25.11.2007. 22:27 »\nUpoznala sam savrsenog muskarca....zgodan, lep, saramantan, prepametan itd itd.....medjutim kada je doslo do sexa njemu je jednostavno ona stvarcica zakazala. Trudim se da tome ne pridajem neki preveliki znacaj ali jendostavno ne mogu a da ne mislim o tome pa me zanima sta vi mislite o tome i jel to normalno. Meni se ovo jos nije desilo i malo sam zabrinuta, ne zbog toga sto mislim da ga ja ne privlacim ili sl, vec zbog toga sto mozda ima problem i sto sa njim necu moci da imam odnose....i sto se plasim da ce iz nekog blama i sramote pobeci od mene glavom bez obzira


SNS: Saopštenje Stranke slobode i pravde je "nebuloza" - Politika - Dnevni list Danas\nPočetna » Politika » SNS: Saopštenje Stranke slobode i pravde je „nebuloza“\n3Piše: FoNet 23. februara 2021. 13.49\nPolicija je reagovala u najkraćem roku, a to očekujemo i od pravosudnih organa, navodi SNS, tvrdeći kako taj „nemili događaj nema ama baš nikakve veze ni sa jednim funkcionerom, niti članom Srpske napredne stranke“.\nNovosadski odbor SNS podseća da policija reagovala i na sličan događaj nedavno u Temerinskoj ulici zbog tuče i zbog rada objekta posle 20 časova.\nProteklih dana inspekcije i policija su širom Srbije intervenisale u više od 1500 slučajeva organizovanja tzv. „korona žurki“ u cilju sprečavanja širenja zaraze, ali i poštovanja zakona, navodi u saopštenju SNS, naglašavajući kako se „trudi da joj borba protiv kriminala i nasilja bude jedan od prioriteta u delovanju“ i da „građani to svakodnevno prepoznaju“, zbog čega ima „na svim izborima, od lokalnih, preko pokrajinskih do republičkim daju bezrezevnu podršku“.\nStranka slobode i pravde (SSP) ocenila je ranije danas da vlast SNS generiše mržnju prema sopstvenim građanima i koristi nasilje u obračunu sa svojim neistomišljenicima, šaljući na taj način poruku da je nasilje dozvoljeno.\nPodsećajući na seriju huliganskih tuča proteklog vikenda sa više od 20 učesnika, među kojima preovlađuju maloletnici, šest povređenih i upotrebu noževa, palica, šipki, šrafcigera i kaiševa, SSP je naveo da se u Novom Sadu dogodio brutalan obračun u samom centru grada ispred jednog ugostiteljskog objekta, gde su dve osobe teško povređene, ističući da se dogodilo posle 20 časova, kada bi, prema merama Kriznog štaba, ugostiteljski objekti trebalo da budu zatvoreni.\nnasilje, SNS, SSPBeograd/Novi Sad\n23. februara 2021. u 14.14\nVidite cim pocela hajka na mafiju javljaju se branioci\n23. februara 2021. u 18.11\nZlo su oni ljudi moji,za sve ratove su krivi pa i za bombardovanje!\n23. februara 2021. u 19.23\nA znate li vi uopšte šta znači reč nebuloza? Pa vi ste odavno u nebulozi.


Srce za uklanjanje predrasuda - Užicka Republika Press\nUžice je grad koji je u najširem smislu prevazišao barijere kada su osobe sa invaliditetom u pitanju. Prepoznati su u društvu, arhitektonske barijere se „spuštaju“ gde god je to moguće a sve više osoba iz ove kategorije se školuje i želi da se zaposli, istakao je gradonačelnik Užica na tradicionalnom prijemu povodom 3. decembra- Međunarodnog dana osoba sa invaliditetom. On se osvrnuo i na dobru saradnju 11 Udruženja osoba sa invaliditetom koliko funkcioniše u Užicu sa lokalnom samoupravom, što je jedan od najboljih primera u Srbiji.\nNemogućnost da podjedanko učestvuju u obrazovanju, da imaju jednaku šansu u zapošljavavanju, zdravstvenim i socijalnim uslugama, za posledicu ima veliku stopu nezaposlenih osoba sa invalidietom, siromaštvo i njihovu nedovoljnu uključenost u društveni život, istakao je Tihomir Petković.\nIz budžeta grada Užica za zaposlene, materijalne troškove i aktivnosti udruženja u tekućoj godini je utrošeno 8 miliona dinara. Pored toga grad Užice učestvuje i kao partner na brojnim projektima za koje udruženja apliciraju kod drugih domaćih i inostranih donatora. U ovom momentu to su projekti izrade platformi u Specijalnoj školi „Miodrag V.Matić“ i na mostu na gradskoj plaži, a grad pruža podršku i izradi sušare koja će uskoro početi sa radom u Biznis inkubator centru u Sevojnu.\nU udruženjima su ljudi koji su vrlo aktivni,uvek su spremni za akcije čiji cilj je da olakšaju život članovima udruženja i njihovim porodicama. I naredne godine ćemo u saradnji sa Nacionalnom službom za zapošljavanje organizovati javne radove kao privremeno rešavanje problema nezaposlenosti ovih ljudi, potvrdio je Petković.\nOd 11 udruženja, njih pet su u prostoru koji iznajmljuju što im na godišnjem nivou stvara velike troškove. Na sastanku koji su u petak održali sa gradskim većnikom za socijalnu politiku, neposredno pred kreiaranje budžeta za narednu godinu, predložili su da se potraži zajednički prostor koji bi svi koristili.\nGradonačelnik kaže da je svestan tog problema ali da grad trenutno nije u mogućnosti da nađe zajedničku lokaciju za sva udruženja. Veruje da će se u budžetu za narednu godinu naći neki dinar više za ova udruženja, dodajući da je grad uvek spreman da dodatno izdvoji sredstva za učešće u projektima kod drugih donatora.\nČedomir Cicović, PR Udruženja dečje i cerebralne paralize smatra da je podrška grada u svakom smislu najbitnija, a naročito je to važno kada su u pitanju partnerski odnosu u sistemskom rešavanju problema osoba sa invaliditetom. Tada sigurno nema lutanja nadležnih gradskih službi, jer smo mi kao članovi zajednice udruženja osoba sa invaliditetom maksimalno upoznati sa svim propisima i standardima u oblasti invalidnosti.\nRazličitim muzičkim žanrovima i crvenim slovima sa gradskog trga u Užicu na međunarodni dan osoba sa invaliditetom održan je Flash mob sa koga je otišla poruka da začepimo predrasude prema svim različitostima.\nMilesa Milinković, direktorka festivala „Uhvati sa mnom ovaj dan-Uhvati film“, koji se u Novom Sadu organizuje od 2003. godine kaže da je od studentske incijative stigao do ozbiljnog festivala. Ove godine čak 600 filmova je bilo u konkurenciji, od čega je 35 prikazano, a 7 nagrađeno. Filmski karavan koji poslednje četiri godine obilazi Srbiju a na međunarodni dan osoba sa invaliditetom zaustavio se u Užicu sa ciljem da se i preko filmske umetnosti utiče na promenu pogleda na osobe sa invaliditetom. Publika okupljena u Gradskom kulturnom centru bila je u prilici da pogleda tri najbolja filma sa 14. festivala koji je održan u septembru ove godine.\nZadovoljni zbog sve kvalitetnijih filmova, i što se od prvobitnih koji su uglavnom govorili o medicinskom modelu invalidnosti, sada su sve zastupljeniji filmovi o društevnom životu ovih osoba, ali i filmovi poput ovogodišnjeg o seksualnosti osoba sa invaliditetom. Ta tema je uopšte u srpskom društvu tabu, tako da sam zbog tog filma sigurna da je festival „Uhvati sa mnom ovaj dan- Uhvati film“, sigurno pomerio granice u svakom smislu, naročito u manjim lokalnim sredinama u koje i ciljano dolazimo sa karavanom.


TV Bečej • Zorana Ljubojev • 12. maj 2022. • 13:16 •\nPreduzeće „Potisje-Bečej“ u saradnji sa firmom „Božić i sinovi“ pokrenulo je akciju sakupljanja starih fiskalnih kasa od privrednih subjekata sa teritorije opštine Bečej, ali i okoline.\nAkcija se realizuje sa ciljem adekvatnog odlaganja elektronskog otpada, budući da su svi privrednici u obavezi da od 1. maja zamene fiskalne uređaje. Procene su da u opštini Bečej ima više od 1.000 starih fiskalnih kasa koje je potrebno odložiti u skladu sa aktuelnim propisima za tu vrstu otpada.\nPrivredni subjekti treba da svoje stare fiskalne kase donesu na deponiju „Botra“, a to odlaganje ih neće ništa koštati, kažu u „Potisju“ i dodaju da je planirano da ova akcija traje narednih mesec dana.\nGovoreći o pravilnom odlaganju otpada, u „Potisju“ su apelovali na građane da savesno odvajaju sekundarne sirovine, koje treba da odlažu u žute kontejnere postavljene na javnim površinama u celoj opštini.\nU „Potisju“ kažu da su spremni da građanima koji imaju veće količine sekundarnih sirovina, izađu u susret i dođu na njihovu adresu kako bi ih bez dodatne naknade preuzeli i odvezli na dalji tretman na deponiju.


Božićna slikovnica na otvorenom u Belišću – Turistička zajednica Belišće\nNa belišćanskom Adventu, tik do jaslica, postavljena je božićna slikovnica na otvorenom “Kralj se rodio”, koja je službeno otvorena na početku zabavnog programa za djecu, u petak, 10. prosinca 2021.\nTo je druga slikovnica na otvorenom u organizaciji Centra za kulturu Sigmund Romberg, a u realizaciji učenika 3.d razreda Osnovne škole Ivana Kukuljevića Belišće, i njihove kreativne učiteljice Karmen Soldo. I ovoga puta djeca su, na svoj jedinstveni, neponovljivi način, ilustrirala priču o Isusovom rođenju, priču koja nadahnjuje generacije.\nOva slikovnica poklon je svim sugrađanima, malima i velikima, i kreativan dodatak predivnom adventskom ambijentu u Belišću. Slikovnica će biti postavljena do kraja godine, a učenici 3. d za nagradu za svoj trud, sudjelovat će u kreativnoj radionici u Centru za kulturu, koju će voditi Bojana Reçica.


Dragulj Viktorijanskog doba — Čarls Dikens - [SDL] Studentski Dnevni List\nMarija Janković 9.6.2019.  Komentari\nNa današnji dan 1870. godine umro je jedan od najznačajnijih romanopisaca 19. veka, Čarls Dikens. Ostao je upamćen po mnogo čemu, a najviše po svojim romanima Oliver Tvist, Božićne pesme i Stara prodavnica retkosti.\nČarls Dikens je rođen 7. februara 1812. godine u Landportu, kao drugo od osmoro dece Džona i Elizabet Dikens. Odrastao je uz romane Tobijasa Smoleta i Henrija Fildinga, a detinjstvo je provodio u Norfolk Stritu, Blumsberiju, Čatamu i Kentu. Iako je počeo da pohađa akademiju na severu Londona, majka mu nije odmah dozvolila da napusti fabriku u kojoj je radio sa svojih 19 godina. Taj događaj razvio je kod Dikensa mišljenje da bi očevi trebalo da vode glavnu reč u porodicama.\nPravednički gnev prema uslovima u kojima je radnička klasa živela postala je okosnica njegovih dela. Nekoliko godina je radio u kancelariji advokata Elisa i Blekmora, kao mlađi činovnik, a kasnije je postao i novinar. Njegov dalji rođak, Tomas Čarlton, bio je izveštač na sudu i pisao za list Građanski sud, pa mu je Dikens u tome pomagao. Ova iskustva preneo je u svoje romane Nikolas Niklbi, Dambi i sin i Senovita kuća. U njima je prikazao mahinacije pravnog sistema i preneo svoje stavove o teškom teretu koji čeka siromašne ljude koji moraju da idu na sud.\nČarls Dikens; Foto: www.mirror.co.uk\nTridesetih godina 19. veka upoznaje svoju prvu ljubav, Mariju Bidnel, za koju se smatra da je bila model za lik Dore u romanu David Koperfild. Marijini roditelji nisu odobrili Čarlsovo udvaranje, pa su Mariju poslali na školovanje u Pariz i tako prekinuli njihovu romansu. Nakon toga, Čarls više nije znao šta želi od svog života, osim jedne stvari – da postane slavan. Bio je energičan, duhovit i uživao je u zabavama, ali nije imao jasnu viziju svog života. Osim toga što je bio novinar i romanopisac, radio je i u Londonskom teatru.\nŠest godina nakon nesrećno završene romanse oženio je Katarinu Tomson Hogart, sa kojom je imao desetoro dece. Jako je bio vezan za Katarininu sedamnaestogodišnju sestru, Mari, koja mu je zbog teške bolesti izdahnula na rukama. Dikens je Mari idealizovao do te mere da se smatra da su prema njoj stvoreni kasniji opisi likova Rouz Mejli i Florens Dambi. Deset godina kasnije, naslednica bogatstva bankarske porodice Kuts, Angela Bardet Kuts, predložila je Dikensu izgradnju prihvatilišta za prostitutke iz radničke klase. Iako je odbio, Dikens je osnovao utočište Urania Kotidž, kojim je upravljao narednih deset godina.\nČarls Dikens; Foto: www.bl.uk\nU to vreme, Dikensa su iz jedne bolnice zamolili da im pomogne u prikupljanju finansijskih sredstava. Dikensov prijatelj Čarls Vest, koji je bio u upravnom odboru bolnice, zamolio ga je za pomoć. Svojim javnim čitanjima Dikens je prikupio dovoljna sredstva da osigura finansijsku stabilnost bolnice na duže vreme.\nNakon odvajanja od Katarine, Dikens je započeo niz turneja kroz Englesku, Škotsku i Irsku, na kojima je čitao svoja dela, što je zaokupilo veći deo njegove energije, pa je u to vreme napisao samo dva romana: Velika očekivanja i Priča o dva grada. Njegovo poslednje čitanje na turneji bilo je u Londonu, uz prisustvo princa i princeze od Velsa, gde je odao počast svom prijatelju, ilustratoru Danielu Maklisu. Juna 1870. godine, Dikens u svom domu doživljava drugi moždani udar i time završava svoj životni put. Nije sahranjen u skromnom i strogo privatnom pogrebu u Ročertsterskoj katedrali, već u raskošnoj Vestminterskoj opatiji.\nIzvori: London in the Victorian Novel, Dickens and Women.\nČarls Dikens,Na današnji dan,ROMANOPISAC,novinar,\n9.6.2019. Shash − kvalitet, a ne kvantitet\n9.6.2019. Ukosnica − večiti ukras\n9.6.2019. Od ribarskih mreža do prolećnih mantila\n9.6.2019. Četiri sobe za četiri zida\n9.6.2019. Bajka o nastanku najudobnije kreacije\n9.6.2019. Dr Miodrag Lazić − heroj koji je umesto plašta nosio beli mantil\n9.6.2019. Zdravko Čolić − pevač koji decenijama muzikom osvaja srca publike\n9.6.2019. Boni i Klajd − partneri u ljubavi i zločinu\n9.6.2019. Nikola Simić − glumac koji nije imao lošu ulogu\n9.6.2019. Borislav Stjepanović − mali heroj velikih filmova


Poljaci pišu Kameronu - uvećavamo vaš BDP, a ne svoj\nPoljski evroposlanik Pavel Koval u otvorenom pismu britanskom premijeru Dejvidu Kameronu poručio je da bi bilo bolje da čestita poljskim gastarbajterima u Britaniji nego što ih kritikuje, zato što će u narednih sedam godina njihov rad uvećati britanski BDP za 63,7 milijardi evra.\nOn je upozorio britanskog premijera da bi mu bilo zato bolje da Poljacima čestita Božić nego da ponavlja kritike odluke britanskih vlasti da otvori vrata slobodnog zapošljavanja i naseljavanja građanima 10 novih članica koje su u Evropsku uniju ušle 2004. godine.\n"Mnoga istraživanja pokazuju da su u Veliku Britaniju otišli oni najsposobniji, najmobilniji i najviše željni uspeha među Poljacima. Trebalo bi da se radujete da zahvaljujući njima vaša zemlja postaje konkurentnija. Zahvaljujući radu Poljaka uvećava se britanski a ne poljski BDP", napisao je Koval.\nPoljski evroposlanik dodao je da je oko pola miliona Poljaka gastarbajtera koji su u periodu od 2004. do 2009. godine zaposlenje potražili u Velikoj Britaniji uvećali tamošnji BDP za 0,38 odsto.\nMeđu Poljacima je pravu lavinu negativnih komentara izazvala Kameronova nedavna izjava da je bilo pogrešno otvoriti tržište rada građanima iz novih članica EU nakon čega je usledilo masovno useljavanje u Veliku Britaniju.\nTakođe i zahtev britanskog premijera da se, pre nego što se u Uniju prime zemlje kao što su Srbija i Albanija, nađe mehanizam da im se ograniči sloboda zapošljavanja dok se stare članice ne uvere da neće biti masovne imigracije.


Putujte i zarađujte: Uzbudljiva zanimanja - LookerWeekly.com magazin\nPutujte i zarađujte: Uzbudljiva zanimanja\n· 07/02/2017 ·1 min read\nPredivni pejzaži, od kojih zastaje dah, impresivna arhitektura, različite destinacije, većina pojedinaca bi dalo sve da rade posao, koji podrazumeva česta putovanja po svetu. Ukoliko ste ljubitelj putovanja, slede neka od najuzbudljivijih zanimanja, koja će vam omogućiti ono što najviše volite – putovanja!\nPored poslova pilota i stjuardese, postoje mnogi zanimljivi poslovi za sve pojedince koji teže ka tome da se bave u nekoj grani turizma. Bacite oko na interesantne poslove, koji će vam omogućiti da lutate, bez brige o troškovima smeštaja i broju dana.\nAko volite putovanja i avanture, prva adresa koju ćete da obiđete jesu turističke agencije. One u svojoj organizaciji nude zanimljiva radna mesta poput turističkog vodiča, specijalozovanog za određenu regiju ili destinaciju. Pored toga što ćete u početku dosta da radite, da usvojite nova saznanja i da se dokažete, budite sigurni da ćete imati vremena i da istražujete i uživate u mestu, koje vam je dodeljeno.\nZamislite samo da vas plaćaju da obilazite rajska mesta na zemlji, ona sa bogatom kulturom, vrhunskom zabavom, pritom vam je plaćen put, smeštaj i dobijete džeparac a vaše je samo da napišete sjajan putopis, koji će da zalepi čitaoce za vaš tekst! Naravno, vi morate na šmekerski način da prikažete i svoj stav, doživljaj, iskustvo, naglasite bitne i važne detalje.\nIervolino Studios slavi prvi rođendan i otvara vrata za nove kreativne talente\nPoslovi na kruzerima\nRaditi i živeti na kruzerima je avantura, koja ne može da se nikada zaboravi. U slučaju da ste poželeli da radite na brodu, znajte da određeno iskustvo u ugostiteljstvu je plus za vas. Podrazumeva se da dobro govorite engleski a lepeza poslova koja se nudi je primamljiva. Počev od poslova vezanih za zabavu, ugostiteljsko-uslužnih pa preko poslova posebne nege, svako se može pronaći u nečemu. Bitno je naglasiti da se mnogo radi ali vredi svaku paru.\nNastavnici engleskog jezika su veoma traženi u mnogim zemljama. Ovaj posao omogućava da se preselite na neko vreme u drugi grad ili državu i upoznajete kulturu i istoriju grada, u kojem se trenutno nalazite. Jeste malo statičniji u smislu da se nećete često seljakati sa jednog kraja sveta na drugi, ali ni to nije isključeno ako vam se stvore mogućnosti i dobre ponude za posao.\ncargo-partner, Airbus i Air Serbia na zajedničkom panelu u sklopu najznačajnijeg regionalnog skupa o avijaciji\nSrpska gastronomska avantra\nZakuvaj „Pravu žensku priču“ i osvoji put u Pariz


Izrael zabranio putovanja u SAD i još devet zemalja\nTanjug 20. decembra 2021. 09:37\nTEL AVIV – Izrael je danas dodao Sjedinjene Države i još devet drugih država na svoju listu zemalja u koje je putovanje zabranjeno, navodeći kao razlog zabrinutost zbog širenja omikron soja korona virusa.\nPrema najnovijoj odluci, koja stupa na snagu sutra u 22:00 časova po lokalnom vremenu, Izraelcima će biti potrebna posebna dozvola za let u SAD, koje su sada jedna od oko 50 zemalja u koje Izraelci ne mogu da putuju, prenosi agencija Rojters.\nIzraelski premijer Naftali Benet je u televizijskom obraćanju poručio da je Izrael kupio izvesno vreme brzim prelaskom na ograničenja putovanja kada je omikron prvi put otkriven prošlog meseca, ali da ono sada ponestaje.\nBenet je predvideo i porast zaražavanja u roku od nekoliko nedelja.\nNa „crvenu listu“ zemalja u koje je zabranjeno putovanje stavljene su SAD, Italija, Belgija, Nemačka, Mađarska, Maroko, Portugalija, Kanada, Švajcarska i Turska.\nIzrael je zabeležio 134 potvrđena slučaja omikrona i još 307 sumnjivih slučajeva, saopštilo je izraelsko Ministarstvo zdravlja.\nU sklopu svog prvog odgovora na omikron, koji je prvi put otkriven u južnoj Africi i Hong Kongu, Izrael je 25. novembra zabranio ulazak strancima i uveo karantin od tri do 14 dana za Izraelce koji se vraćaju iz inostranstva.


20/07/2021 | 09:44 ⇒ 11:14 | Autor: SRNA\n- Јedino što su morali da im kažu jeste da ne mogu da im garantuju sigurnost, ukoliko izaberu da ostanu. Tu garanciju je na sebe javno preuzeo IFOR, koji je apelovao da ne idu - podsjeća Kecmanović.\nPrema njegovim riječima, to pogotovo važi za srpski narod u Hrvatskoj i BiH koji ima iskustvo masovnog stradanja u NDH, uključivši i Јasenovac i Prebilovce.


14.12.2020 u 21:00\nPresuda za afere „Agrobanka” i „Metals banka” 28. i 29. decembra\nPosle osam godina suđenja, Specijalni sud u Beogradu izreći će 28. decembra presudu u postupku protiv deset osoba optuženih u aferi „Agrobanka”. Sutradan, 29. decembra biće izrečena i presuda za malverzacije u Metals banci, zbog čega je postupak trajao devet godina. Obe odluke biće prve prvostepene sudske presude za propast dve od naših nekada najuglednijih banaka, čije urušavanje su platili građani Srbije. U slučaju Agrobanke, kako nam je rečeno u tužilaštvu, presuda neće biti izrečena Dušanu Antoniću, bivšem predsedniku Izvršnog odbora te banke, jer je protiv njega pre tri godine postupak razdvojen zbog nesposobnosti da prati suđenje. Antonić je negirao sve optužbe na početku suđenja, a u pritvoru je bio godinu dana nakon hapšenja 2012. godine. Tužilaštvo za organizovani


Rama objavio mapu i priznao da je Kosovo deo Srbije: Priština u neverici zbog ove objave na Fejsbuku - Telegraf.rs\n19/11/19 | 16:12 ≫ 18:54\nOvaj potez albanskog premijera izazvao je lavinu komentara u Prištini\nFoto: Tanjug/AP, Facebook/Edi Rama\nPremijer Albanije, Edi Rama, na svom Fejsbuk profilu objavio video zapis u kojem se u jednom trenutku prikazuje mapa na kojoj je tzv. Kosovo u okviru Srbije, što je izazvalo burne reakcije među Albancima u Prištini.\n- Premijer Republike Albanije, Edi Rama, upravo je objavio mapu na kojoj je Kosovo prikazano u okviru teritorije Srbije - prenela je prištinska Gazeta Expres.\nRama je uobičajeno svojim Fejsbuk pratiocima požeo dobro jutro, uz video video zapis koji prikazuje mapu radova i ulaganja u obezbeđivanje 24-časovnog snabdevanja vodom u ruralnim oblastima od, kako je naveo, "severa do juga“ Albanije.\n- Ono što brine, kao što možete primetiti, jeste da je teritorija Republike Kosovo ostavljena unutar Srbije - piše Expres.\nDSK traži objašnjenje\nZbog objavljene mape iz Demokratskog saveza Kosova su poručili da su "takve greške neoprostive" i od Rame zatražili objašnjenje.\n21. novembar 2019 | 02:51\nDa bi svi bili zadovoljni i ravnopravni napraviti federaciju sa albanijom i bosnom i makedonijom pa ce svi biti u jednoj drzavi.Sto dalje sve je ociglednije da ako hocemo dugotrajniji mir na ovim nasim prostorima da je jedino pravedno resenje udruzenje u jednu celovitost.\nRama je stari vuk, pametan mangup. pipa pulss u regionu. on je za veliku albaniju. sto se pojedinci pale to sve is neznanja, cilj albanaca je svi u jednu drzavu.\nSad ce sa pevamo Ramii pesmu Ramo Ramo druže moj. :-)


Yugo - nekadašnji ljubimac mnogih - KRISTALI.rs\nUkupan broj reči: 616 | Datum: 10 05 2016 | komentari: 0\nKada nekome ko je živeo u nekadašnjoj Jugoslaviji pomenete automobil marke "Yugo" sasvim je sigurno da će početi da vam priča o tome da je tu ustvari bila reč ne toliko o automobilu, koliko o simbolu jednog vremena.\nNaravno da su svi oni koji su vozili nekada ovaj automibil bili svesni da on nije bio nekog naročitog kvaliteta, ali su isto tako znali da će začas moći da ga poprave ako se nešto na njemu pokvari dok su na putu ili ako moraju da ga servisiraju bili su sigurni da to neće mnogo da ih košta. O visini registracije da i ne govorimo. Naravno, "Yugo" nije bio ni izdaleka onako komforan kao što su to današnji automobili, ali je imao sve što je potrebno da vas preveze sa jednog na drugo mesto i to prilično bezbedno.\nNakon modela "Yugo 45" izašao je modoel "Yugo 55", pa "Yugo 65", a zatim i "Yugo koral", ali i čuveni "Yugo kabrio". Vremenom je počeo i da se izvozi na strana tržišta, a prvenstveno u države Evrope, među kojima se posebno isticala Italija, dok je model kabrio bio najviše izvožen na teritoriju Grčke. Osim Evrope, fabrika "Zastava" je izvozila svoje modele i u Južnu i Severnu Ameriku, odnosno u Sjedinjene Američke Države. Naravno, podrazumeva se da je ovaj automobil vožen i u svim nekadašnjim državama Savezne Federativne Republike Jugoslavije.\nVećina modela koji su bili namenjeni izvozu, a posebno oni za tržište SAD - a su bili rađeni kvalitetnije, mada ni ovima za naše tržište nije ništa nedostajalo, ako ćemo iskreno.\nAutomobil marke "Yugo" je bio i ostao simbol jednog vremena. I danas se na ulicama može sresti neki od modela, ali ne tako često kao nekada. Međutim, ne treba izgubiti iz vida činjenicu da je ovaj automobil, praktično gledano idealan za gradsku vožnju, jer je relativno mali, te je odličan za parkiranje, a uz to ne kvari se posebno često. Pa čak i kada se pokvari, delovi koje treba zameniti definitivno ne koštaju mnogo.\nDa li se "Yugo" i danas proizvodi?\nNa žalost mnogih koji su uživali u ovom automobilu, bez obzira na njegove performanse i kvalitet, fabrika "Zastava" je zvanično prestala sa radom 20. novembra 2008. godine, a samo devet dana pre toga je sa proizvodne trake sišao i poslednji, 794 428 - mi primerak modela "Yugo".\nZanimljivosti vezane za automobil marke "Yugo"\nJedan od najzanimljivijih podataka kada je u pitanju automobil marke "Yugo" je vezana za početak njegove proizvodnje. Naime, prvi primerak je sklopljen ručno i taj i takav prvi model je poklonjen, kome drugo nego predsedniku Savezne Federativne Republike Jugoslavije, Josipu Brozu Titu.\nTrebalo je da protekne tačno dve godine od ovog događaja da bi počela i serijska proizvodnja ovog automobila.\nKako je automobil marke "Yugo" izvožen u mnoge zemlje sveta, ali i u Sjedinjene Američke Države, to je tamo postao u tolikoj meri popularana da su se širom Amerike čak otvarali i klubovi njegovih ljubitelja. Koliko je "Yugo" bio popularan na teritoriji Amerike pokazuje i podatak da ga možete videti u mnogim holivudskim ostvarenjima, a između ostalog i u filmovima: "Umri muški 3", "Spasitelj", "Ko je ubio Monu", ali i u filmovima: "Ajron men 2", " Vrana" i "Automobili 2", te u jednom od spotova benda "Metalika".\nNaše poslovanje se bazira na iskusnom i veoma uspešnom poslovanju u oblasti otkupa najrazličitijih vrsta vozila. Od malih, gradskih automobila, preko džipova, kamiona, stranih automobila, pa sve do potpuno havarisanih automobila. http://www.otkupautomobila-beograd.rs


pink.rs | MERKEL POHVALILA ODNOS NEMAČKE I SRBIJE: Naša saradnja je uspešna priča!\nIzvor: Pink.rs, Foto: TANJUG/ Vlada Srbije/ Slobodan Miljevic/ ||\nNemačka kancelarka Angela Merkel danas se susrela u Berlinu sa srpskom premijerkom Anom Brnabić, nakon čega je izjavila da je saradnja dveju zemalja veoma uspešna.\nNaime, Merkel je na društvenoj mreži Instagram napisala da je u nemačkim kompanijama u Srbiji zaposleno 60.000 ljudi.\n- Naša saradnja je uspešna priča. U Srbiji radi 400 nemačkih kompanija, u kojima je zaposleno 60.000 ljudi. Nemačka je veoma važan investitor - napisala je Merkelova posle sastanka sa srpskom premijerom Anom Brnabić.\nSrpska premijerka Ana Brnabić potvrdila je ove navode Angele Merkel, koja je govoreći o ekonomiji istakla da je trgovinska razmena između Srbije i Nemačke bila rekordna i dostigla gotovo pet milijardi evra - odnosno 4,8 mililardi evra, s tim što, kako je dodala, Srbija u toj razmeni ima deficit od jedne milijarde.\nIpak, navela je da je Srbija u poslednje tri godine počela da jača sektor usluga, pa je prošle godine bilateralna razmena u tom sektoru bila 885 miliona, ali je Srbija tu u suficitu od oko 295 miliona evra.\n- To pokazuje koliko nama Nemačka pomaže u tome gde smo mi najkonkurentniji i koliki je potencijal srpske privrede - podvukla je Brnabić i dodala da u Srbiji posluje oko 400 nemačkih kompanija koje zapošljavaju 60.000 ljudi, mnogo više od svih drugih stranih investitora u Srbiji.\nMerkel: Široki konsenzus Nemačke i Francuske o budućnosti Evrope\nMerkel: Nemačka i Kina ostaju pri sporazumu s Iranom


Balkan Women Coalition B-WCo - Front Page Translation - Croatia\nDobrodošli na web stranice Balkanskog saveza ženskih organizacija B-WCo\nIdeja projekta “Mreža balkanskih žena za profesionalnu kvalifikaciju i trening u području poslovne i ekonomske znanosti” rođena je i razvijena od strane slijedećih država-partnera: Grčke, Turske, Rumunjske, Hrvatske, Makedonije, Srbije, Albanije i Bugarske. Ove organizacije surađuju na mnogim zajedničkim projektima čiji je naglasak na edukaciji. Cilj je stvoriti stabilnu i multinacionalnu mrežu institucija i organizacija s područja Balkana kako bi se razvile kvalifikacije i organizirali seminari s ciljem pomoći ženama u poslovnom svijetu. Glavni cilj predstavljenog projekta je kreirati jednu mrežu sa svrhom podrške prekogranične suradnje s javnim institucijama i ženskim udrugama za ekonomski i socijalni razvoj koji se temelji na zajedničkim resursima.\nRadni plan projekta temeljen je na zajedničkim aktivnostima za trening, kvalifikaciju i razmjenu iskustva među organizacijama koje su uključene u projekt. Planirano je uspostaviti 5 radnih paketa:\nWP1. Menadžment i koordinacija, koji uključuje kompletni/ cjelokupni menadžment projektne implementacije, odabir Projektnog Menadžera i Projektnog Asistenta koji će koordinirati svim sudionicima i njihovim aktivnostima. Svaka organizacija ima mogućnost izabrati 1 predstavnika koji će biti odgovoran za komunikaciju.\nWP2. Informiranje i publicitet, koje uključuju aktivnosti vezane za promociju projekta, izradu i tiskanje promotivnog materijala.\nWP3. Uspostavljanje balkanske koalicije, uključuje 2 događaja koja će pomoći u službenom kreiranju mreže te koja će sudjelovati u razmjeni najboljih iskustva i aktivnosti.\nWP4. Aktivnosti uspostavljene mreže, koja uključuje organiziranje seminara i radionica u zemljama EU gdje žene koje budu zainteresirane mogu dobiti kvalifikacije za svoje buduće poslovne aktivnosti.\nWP5. Razvoj i promocija zajedničke strategije, koja uključuje organiziranje zajedničkih treninga te strategiju izvješćivanja i njenog publiciranja.


Novi protest „Jedan od pet miliona Stop krvavim košuljama” u Novom Sadu održaće se danas, 8. februara na platou ispred Srpskog narodnog pozorišta, sa početkom u 18 časova.\nKako se navodi u saopštenju organizatora, osim uobičajenih poruka protesta zbog narastajućeg nasilja, korupcije i diktature u državi i društvu, učesnici skupa će svojim četvrtim okupljanjem u centru grada ustati u odbranu slobode medija.\n„Predstavnička demokratija se zasniva na slobodnim izborima, a slobodnih izbora nema bez slobodnih medija. Stoga istovremeno branimo pravo medija i medijskih poslenika da govore i naše je pravo da znamo”, navodi se u saopštenju.\nNa Pozorišnom trgu danas će govoriti novinarke Gordana Suša i Branislava Opranović, kao i novinar Željko Bodrožić.\nUčesnici protesta će posle protestnog skupa krenuti u šetnju centralnim gradskim ulicama.\nKolona će sa Pozorišnog trga krenuti Uspenskom i ulicama Jovana Subotića i Vojvode Bojovića, posle čega će skrenuti u Bulevar kralja Petra Prvog pa u Bulevar oslobođenja.\nKod Futoške pijace protestna kolona će skrenuti u Jevrejsku ulicu, a zatim završiti šetnju na istom mestu sa kojeg je krenula.\nProtesti u Novom Sadu počeli su 18. januara, kada se taj grad pridužio brojnim drugim gradovima u kojima se protesti održavaju od decembra prošle godine, a koji su počeli pod geslom „Stop krvavim košuljama”.


Niška tvrđava: Obnovljena Spomen kosturnica pogubljenima u Topličkom ustanku | Južna Srbija Info\nPočetna | Kultura | Obnovljena Spomen kosturnica\nNiš 13.09.2016. Južna Srbija Info\nProjekat je izradio niški Zavod, a radove je izvodila SGR „Vaša kuća“ iz Dimitrovgrada.\nZavod svoje prioritete bira prema stanju nepokretnih kultrnih dobara i realnim potrebama da se ona obnove i zaštite, a u slučaju spomen-kosturnice u Niškoj tvrđavi dodatni kriterijum je bio i jubilej „100 godina od Topličkog ustanka“ koji se obeležava u toku 2017.godine, te realizacijom ovog projekta želimo da damo svoj doprinos i u tom smislu.\nInače, Spomen kosturnica streljanih i obešenih rodoljuba i učesnika Topličkog ustanka 1917. godine je autentično mesto masovnog streljanja rodoljuba i učesnika Topličkog ustanka 1917. godine od strane bugarskih okupatora tokom Prvog svetskog rata. Kao spomenik velike istorijske vrednosti, spomen kosturnica je na predlog Zavoda za zaštitu spomenika kulture Niš stavljena pod zaštitu zakona 1983. godine.\n# Niš prvi svetski rat Elena Vasić Petrović Niška tvrđava Zavod za zaštitu spomenika Toplički ustanak Ministarstvo rada kameni krovovi Bugarski okupatori Spomen kosturnica\nObnavlja se park Bubanj\nPutevi Srbije javna preduzeća Gradska toplana JKP Branislav Jovanović Stara planina Čair recept Preševo ubistvo Klinički centar Niš nasilje Parking servis izbori 2016 Zoran Perišić izbori poplava Vladičin Han Niš turizam DS budžet SNS SPC MUP RS Bela Palanka Radnički FK EU SPS Medijana gradska opština Blace koridor 10 Svrljig Ivica Dačić Tržnica JP Južna Srbija Info fudbal Gradina Kosovo i Metohija košarka Zorana Mihajlović Rent a Car Beograd


Ovo pod hitno mora da se promeni, potrebno je više od jednog časa! – Lajk.rs\nO nacističkoj Nezavisnoj Državi Hrvatskoj i svim zločinima koji su tamo počinjeni uči se samo jedan školski čas u osnovnoj i jedan u srednjoj školi, a kako je Jasenovac samo deo svega toga, o njemu se đacima oba puta priča tek po nekoliko minuta. Nakaradni školski program prate i udžbenici, pa tako ni u jednom izdanju “Istorije za osmi razred” o najvećem stratištu Srba u istoriji nema više od polovine stranice. Koliko nas je dosad interesovala naša istorija, govori i podatak da od 1945. godine do danas nije odbranjen nijedan doktorat na temu stradanja srpskog naroda u NDH!\nS druge strane, učenici u Hrvatskoj iskrivljenu istoriju o Jasenovcu obrađuju na čak četiri strane i uče tri školska časa u osnovnoj školi, dok su “domovinski rat” i “Oluja” u udžbenicima za gimnaziju obrađeni na čak 20 stranica.\nfoto: KurirNovine od septembra\nMladen Šarčević, bivši ministar prosvete, kaže da će već od naredne školske godine početi da se primenjuje novi princip predavanja u okviru reforme obrazovanja, koji će dati i odgovarajući prostor u udžbenicima posvećen stradanju u NDH, posebno u logoru Jasenovac!\n– Kako bismo đacima približili zbivanja iz Drugog svetskog rata, formirali smo Jedinicu za nacionalni sadržaj i čekamo odobrenje novih udžbenika. Osim toga, temeljno radimo na planu kako učenici da steknu jasniju sliku o tome šta se tokom ratova dešava sa ljudima, posebno sa decom. Lično se zalažem da se učenicima ova tema približi, jer svako od nas ima pretke među žrtvama koji su bili deo tog užasa u logorima i veoma je važno da se neguje sećanje na njih – kaže Šarčević.\nPročitajte još... Broj novozaraženih raste iz dana u dan, a ima rekordno mali odziv za vakcinaciju\nOn dodaje da će zbog svega toga biti više lekcija u udžbenicima na ovu temu, kao i dodatni sadržaji kao što su organizovane posete đaka memorijalnom centru i muzej posvećen žrtvama Holokausta, gledanje dokumentarnih filmova kao deo nastave…\n– U Nemačkoj đaci imaju obavezu da sa školom posećuju logor Aušvic, jer je to njihova istorija. Zašto naši đaci ne bi više učili o stradanjima svog naroda? Takođe, hrvatski đaci uče neku svoju “lažnu” istoriju. Pravo je vreme da se i naši učenici više posvete ovoj temi – dodaje Šarčević.\nIlustracijafoto: ShutterstockNa kraju udžbenika\nMilena Svetozarević, nastavnica istorije u OŠ “Nikola Tesla” u Vinči, kaže da se logor Jasenovac prvi put pominje u udžbeniku istorije za osmake, i to bukvalno u jednoj lekciji.\n– O logoru se uči tek na kraju školske godine kada su učenici već pred zaključivanjem ocena i kada im je pažnja smanjena. Lično mislim da bi to moralo da se promeni, i da je vreme koje je predviđeno da se posveti ovoj veoma važnoj temi o našoj istoriji zaista prekratko – kaže Svetozarevićeva i dodaje da bi umesto uopštenih priča o logorima u Drugom svetskom ratu i suvoparnih informacija đacima trebalo da se približi surovija istina o nacionalnoj istoriji, koja ne može da se ispredaje tokom tog jednog časa:\nPročitajte još... MINA JE ZLA I NE BIRA SREDSTVA! Vrbaški i Car nominovani za izbacivanje, a Miljana Kulić DALA SVOJ BRUTALNI SUD! (VIDEO)\n– Samoinicijativno učenicima na časovima predajem o Jasenovcu i zalažem se da saznaju za strahote koje su Srbi preživeli u ovom logoru. Čak, priznajem, kršim plan i program jer smatram da je ovo zaista važna tema. Takođe, za domaći zadatak svi moji đaci morali su da pogledaju film “Dara iz Jasenovca”, kao i mnoge druge dokumentarce, kako bi videli kako je stradao njihov narod – kaže ova mlada nastavnica.\nMalo poseta iz Srbije\nPrema podacima Javne ustanove Spomen-područje “Jasenovac”, 2019. posetila je 121 organizovana grupa. Od toga 33 su bile iz Hrvatske, a 88 iz okolnih zemalja, najviše 19 iz Slovenije, 17 iz Italije, 12 iz Amerike i tek na četvrtom mestu – 10 iz Srbije.\nU Jasenovcu je za to vreme bilo 17 školskih grupa iz Hrvatske i 23 iz drugih zemalja, najviše iz Italije 12. Pre dve godine, takođe, italijanski đaci su imali najviše grupnih poseta – 11, dok su četiri grupe stigle iz Slovenije.\nfoto: Printscreen Prva TVAleksandar Vulin: Srpski izdavači da pišu udžbenike\nMinistar unutrašnjih poslova Aleksandar Vulin založio se u Skupštini Srbije da srpski izdavači obavezno pišu udžbenike iz istorije, dok se za udžbenike drugih predmeta mogu boriti na tržištu. Vulin je naveo da udžbenik istorije “mora da napiše država Srbija”, jer će se u njemu naći bar stranica o Jasenovcu i da “ne treba da dozvolimo da nam strani izdavači objašnjavaju šta je Srebrenica, a šta je Jasenovac, jer će se naći neka drugosrbijanska bitanga koja će reći da je priča ‘Dara iz Jasenovca’ ratno huškanje”.\nOn je poslanicima rekao da “ne dozvole zaborav Jasenovca i Jadovna”, govorio o “klanjima i mučenjima” i na kraju povišenim tonom pričao o žrtvama.\n– Ne mogu da razumem da bele marame majki Srebrenice zaslužuju poštovanje, a da crne marame srpskih majki ne zaslužuju, ne mogu da razumem da nijedan evropski zvaničnik nikad nije posetio srpske grobove – rekao je Vulin, uz gromoglasan višeminutni aplauz poslanika.\nZLATKO GRUŠANOVIĆ: Obučavamo nastavnike\nDirektor zavoda za unapređivanje obrazovanja i vaspitanja Zlatko Grušanović rekao je za Informer da se već tri godine obučavaju nastavnici i da postoji obavezni nivo znanja koje svako dete po završetku osnovne škole mora da ima o Jasenovcu, a na profesoru je da proceni da li mu za to treba jedan ili pet časova.\n– Ljudi moraju da shvate da nije bitno koliko nešto ima strana i koliko se časova uči, već koje će znanje na kraju imati učenici. Mi smo jasno definisali koje znanje će o nečemu morati da ima svako dete nakon završene škole. Mi to zovemo “ishod” i već tri godine obučavamo nastavnike da se oslobode i da shodno odeljenju sami odlučuju koliko im je časova potrebno za neku lekciju. Tako je i za zločine u NDH i Jasenovac – istakao je Grušanović.\nPročitajte još... DARKO LAZIĆA OSTAVILA VERENICA MARINA?! Obrisala ga sa mreža, ne može više da trpi NJEGOV NAČIN ŽIVOTA\nfoto: TANJUG/ DRAGAN KUJUNDŽIĆNEZAINTERESOVANI! Ministre Ružiću, nek vas je sramota\nSkandalozno mali broj časova i prostor u udžbenicima izdvojen o zločinima u NDH i o Jasenovcu je nešto što nas nije toliko iznenadilo jer to traje decenijama, ali stav sadašnjeg Ministarstva prosvete o ovoj temi svakako jeste. Iz ove vladine institucije su odgovorili da ovo nije tema za njih nego (iz nekog samo njima znanog razloga) za Zavod za udžbenike (!?!), dok ministar nije odgovorio ni reč.\nMIODRAG LINTA, Savez Srba iz regiona: Učenici više uče o Bugarima\nPredsednik Saveza Srba iz regiona Miodrag Linta istakao je za naš list da je sramota koliko malo naša deca uče o Jasenovcu i da je neophodno da se što pre sprovede reforma i da ova lekcija u udžbenicima bude na minimum deset strana i da se uči najmanje pet časova.\n– Žalosna je činjenica da učenici u školama gotovo ništa ne uče o genocidu nad Srbima u NDH i o najvećem stratištu i “fabrici smrti” Jasenovcu. Mnogo više vremena i mesta posvećuje se lekcijama o Bugarskoj, Crnoj Gori ili Perl Harburu. Ovo je pre svega posledica tog nekog lažnog pomirenja na kome se radilo u doba komunizma od 1945. pa naovamo. Međutim, zabrinjavajuće je što je doba komunizma odavno prošlo, a mi kao narod još nismo spremni za priznavanje tog genocida. Nadam se da će film “Dara iz Jasenovca” biti prekretnica. Moramo da sistemski promenimo nekoliko važnih stvari, a prva je da se osnuje memorijalni centar srpskih žrtava u NDH po uzoru na to kako je to uradio Izrael. Istovremeno, iz korena moramo da promenimo nastavne planove i programe, da u knjigama o zločinima u NDH, koji obuhvataju i Jasenovac i sva ostala stratišta, bude mnogo više strana i časova, a da đaci sedmog i osmog razreda sa svojim profesorima obavezno posećuju memorijalni centar – naglasio je Linta.\nPročitajte još... VENČALI SE, PA ZAVRŠILI NA NASLOVNICI! Ovako je izgledala svadba Vesne Zmijanac i Kemiša, isplivala nikad VIĐENA FOTKA!\nfoto: Aleksandar Jovanović CileŠta će đaci morati da znaju\n* Da objasne značenje pojmova genocid i Holokaust\n* Da istraže memorijalne spomenike u lokalnoj sredini i učestvuje u organizovanju i sprovođenju zajedničkih školskih aktivnosti vezanih za razvoj kulture sećanja\n* Da obrazlože smisao negovanja sećanja na važne događaje i ličnosti iz istorije savremenog doba;\n* Da pokažu odgovoran odnos prema kulturno-istorijskom nasleđu sopstvenog i drugih naroda;\n* Da identifikuju osnovne karakteristike totalitarnih ideologija i navode njihove posledice u istorijskom i savremenom kontekstu;\n* Da prepoznaju, na primerima iz savremene istorije, važnost poštovanja ljudskih prava;\n* Da identifikuju uzroke, elemente i posledice istorijskih sukoba i ratova i diskutuju o mogućim načinima prevencije konflikata;\n* Da uoče odraz istorijskih događaja i pojava u književnim i umetničkim delima…\n(Kurir.rs/Informer, A. Crnomaković – M. M. Duduković)


Likvidnost i solventnost preduzeća | Project Management Srbija\nPod finansijskom ravnotežom se podrazumeva uravnotežen odnos izmedju sredstava i izvora sredstava. Finansijsku ravnotežu možemo posmatrati kroz analizu dugoročne i kratkoročne finansijske ravnoteže. Dugoročnu finansijsku ravnotežu posmatramo kroz dugoročna sredstva, prema dugoročnim obavezama i sopstvenim izvorima sredstava. Kratkoročnu finansijsku ravnotežu posmatramo kroz kratkoročna sredstva i novčana sredstva, prema dospelim obavezama i obavezama koje dospevaju u kratkom roku.\nRadi uspostavljanja finansijske ravnoteže, potrebno je uspostaviti paralelnost rokova u kojima će se pojedini delovi aktive pretvoriti u novac, a pojedine obaveze dospeti za plaćanje.\n• Kontrola kratkoročne finansijske ravnoteže predstavlja kontrolu likvidnosti.\n• Kontrola dugoročne finansijske ravnoteže predstavlja kontrolu uslova za održavanje likvidnosti.\n• Analiza kratkoročne finansijske ravnoteže može se izvršiti ako su pozicije u aktivi bilansa stanja grupisane po principu opadajuće likvidnosti, a u pasivi po principu rastuće dospelosti.\n• Kratkoročna finansijska ravnoteža zahteva da odnos izmedju imobilisanih sredstava i izvora finansiranja bude 1: 1\nLikvidnost: značenje i definicija?\nLikvidnost je sposobnost da se u svakom momentu mogu izmiriti obaveze prema poveriocima.\nLikvidnost preduzeća se može posmatrati kao:\n1. sadašnja likvidnost preduzeća\n2. perspektivna likvidnost preduzeća\n3. opšta likvidnost preduzeća\n1. Sadašnja likvidnost pokazuje trenutnu mogućnost isplate dospelih obaveza poveriocu, a njem koeficijent se izračunava po obrascu:\nAko je koeficijent jednak ili veći od jedan, znači ako je Ksl>=1, preduzeće je sposobno da izmiri dospele obaveze.\n2. Buduća ili perspektivna likvidnost preduzeća, predstavlja sposobnost preduzeća da odgovori obavezama koje će dospeti za isplatu u odredjenom veremenskom periodu.\nLikvidnost preduzeća se obezbedjuje planom priliva i odliva novca.\n• Plan se sačinjava na godinu dana, i kraće: šest meseci, kvartalno, mesečno, sedmično.\n• Prilikom planiranja koristi se:\n1. Bilansni metod\n2. Dinamički metod :\n– analitičko odredjivanje mogućih neto-priliva o odliva novca\n– uzima se u obzir period dospeća naplata i isplata\n• Likvidnu napetost je moguće prevazići putem sledećih mera:\n– brže pretvaranje nelikvidne imovine u likvidni oblik( rasprodaja zaliha, sniženje cena, prodaja sirovina iznad minimalnih zaliha)\n– Izmena uslova plaćanja za kupce (skraćivanje rokova kreditiranja)\n– Korišćenje bankarskih kratkoročnih kredita\n– Odlaganje izdataka za kraći rok, radi održavanja osnovnih sredstava i nepotpune isplate zarada\n– Promene u politici cena\n– Emisija deonica\n– Korišćenje dugoročnih kredita\n– Promena u politici cena i uslova plaćanja\n– Odlaganje odredjenih zadataka za kraći rok\nPolitika optimalne likvidnosti\nOsnovni faktori optimalne politike su:\n3. Likvidnosne rezerve\nOptimalna likvidnost preduzeća podrazumeva:\n– obezbedjenje apsolune platežne sposobnosti\n– maksimalno angažovanje sredstava\n– obezbedjenje minimalnog rizika nelikvidnosti\nLikvidnosna rezerva je novčani iznos koji se drži u odredjenom iznosu iznad potreba za podmirenje dospelih obaveza.\n– finansijskom strukturom projekta\n– planiranjem novčanih tokova\n– realnim mogućnostima za uzimanje kamata\nUticaj likvidnosti na poslovnu sposobnost i uzroci nelikvidnosti\nPoslovna likvidnost je sposobnost da se u rokovima uredno izmiruje dospele obaveze svojim tekućim novčanim sredstvima. Likvidnost i poslovna sposobnost ostvaruju se uskladjivanjem priliva i odliva sredstava.\nUzroci nelikvidnosti mogu biti:\n– monetarno-kreditni sistem\n– kreditna politika banaka\n– politika Narodne banke\n– bankarsko-kreditni sistem\n– spoljno-trgovinski i devizni sistem\n– sistem platnog prometa\n– sistem raspodele\n2. Interni :\n– investicije u osnovna sredstva\n– ubrzana cirkulacija sredstava\n– kompenzacija dela sredstava i obaveza\n– angažovanje dodatnih novčanih sredstava\nSolventnost i insolventnost\nPrema definiciji, solventnost je\nsposobnost da svim sredstvima preduzeće može da podmiri sve obaveze ukoliko one dospevaju odjednom u istom času\nSa druge strane, insolventnost je kada su ukupna sredstva manja od ukupnih izvora.\n• Sanacija je postupak kojim bi trebalo otkloniti insolventnost.\n• Sanacioni program je niz mera, koje su realne, jasne i precizne, radi otklanjanja insolventnosti.\nElementi sanacionog kredita su:\n– uslovi odobravanja\n– način korišćenja\n– način vraćanja\nU praksi, insolventnost je najčešće posledica velike prezaduženosti, koja proizilazi iz fleksibilne politike banaka prilikom odobravanja kredita.\n• Svaki dinar obaveza treba da se pokriva sa dva dinara sredstava.\n← Finansijsko planiranje\nKratkoročno i dugoročno finansiranje →


Suđenje Kristina Jovković ubistvo Aleksandar Mujčinović | Info | Crna hronika\nŠokantni detalji sa suđenja Kristini Jovković 2 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n28.03.2017. / 12:43\nNa današnjem suđenju Kristini Jovković (32) za ubistvo Aleksandra Mujčinovića Akija (44) koje se dogodilo u novembru prošle godine u Solunskoj 73 u Banjaluci , izneseni su brojni šokantni detalji.\nOptužnica tereti Jovkovićevu, koja je rođena u Srbiji, a nastanjena je u Banjaluci, da je u noći sa 18. na 19. novembar 2016. godine ubila Mujčinovića u njegovoj kući kuhinjskim nožem oštrice dužine 18 centimetara. Ubola ga je 11 puta, od čega tri puta u grudni koš, a osam puta u trbušni zid. Mujčinović je preminuo usljed masovnog krvarenja. Potom je tijelo prenijela u drugu sobu, dio zamotala u PVC vrećice i zaključala sobu. Tek 20. novembra oko podneva je sve prijavila svojoj majci, a zatim su obavijestili policiju.\nJovkovićeva je danas istakla da ubistvo „nije počinila u namjeri“, ali je tužilac Dalibor Vrećo istakao da će nesumnjivo dokazati da jeste, te da je čak nakon što ga je usmrtila sa njegovog telefona slala poruke njegovoj majci i prijateljima.\nU banjalučkom Okružnom sudu svjedočili su polubrat Jovkovićeve, kao i majka i sestra ubijenog koje su zatražile da joj sud izrekne maksimalnu zatvorsku kaznu.\nJovković je u jednom momentu izrazila namjeru da se izvini Mujčinovićevoj majci, ali ona to nije željela da prihvati, te je kroz suze zatražila samo da joj odgovori na pitanje "zašto je to uradila".\n"Meni mog Akija ništa ne može vratiti. Ja bih sad dala svoj život za njegov i žalim što ja nisam bila tog dana na njegovom mjestu. Meni njeno izvinjenje ništa ne znači. Ja sam od tada samo biljka. Ne živim“ kazala je majka ubijenog Baisa Mujčinović.\nOna je kao svjedok tužilaštva ispričala i kako je njen sin bio dobar čovjek i da nikada nije bio nasilan.\nGovoreći o njegovoj vezi sa Jovkovićevom, kazala je kako je vrlo malo znala o njihovom odnosu, kao i da je kasnije saznala da se radi o problematičnoj osobi, ovisnici o drogama, koja je jedno vrijeme živjela i u Njemačkoj, odakle je protjerana. Takođe, ispričala je kako su im iz kuće nestajale stvari, te da im je ukradeno oko 4.000 KM, a da joj je sin kazao da „on zna ko je to uradio“.\nOdbrana je istakla da je Jovković dugogodišnji ovisnik o heroinu, te da je na narkoticima od svoje 15 godine, kao i da će se raditi psihijatrijska ekpertiza o njenoj uračunljivosti.\nBaisa Mujčinović je iznijela i potresne detalje o danu kada je saznala da joj je sin ubijen, kao i šokantan podatak da je dan nakon što je ubijen, sa njegovog telefona dobila poruku u kojoj je opisalo: "Nisam imao interneta i nisam ti se mogao na vreme javiti. Ljubi te sinak“.\n"Odmah mi je bilo sumnjivo da piše ’vreme’, jer on nikada nije koristio ekavicu. Takođe, poruka je bila bez interpunkcijskih znakova, a on je uvijek bio gramatički tačan“,kazala je Baisa.\nIstakla je i kako je molila sina da prekine odnos sa optuženom, te da joj je on govorio da je „ne može otkačiti“, kao i da je saznala da su njih dvoje i ranije imali sukoba, te da ga je ona jednom ujela i odgizla mu dio mesa, zbog čega je navodno dobio sepsu i primao tetanus.\nMeđutim, Danijel Parezanović, brat po majci Jovkovićeve, svjedočio je kako je Mujčinović proganjao njegovu polusestru, te čak njoj i njihovoj majci slao prijeteće poruke, kao i da ju je posjećivao dok se liječila na Psihijatriji i kroz prozor joj davao trodone.\nOdređen pritvor za Kristinu Jovković\nIspričao je i kako je sa majkom došao u kuću u Solunskoj, nakon što ih je Jovković obavijestila o ubistvu, te tamo zatekao stravičan prizor.\n„Ona nije bila pri sebi. Pričala je nepovezano. Kao da je bila pod uticajem droga“ kazao je Parezanović.\nUbistva suđenje Banjaluka\nMislim da Banja Luka ne pamti ovakav slučaj bar ne u poslijeratnom periodu.\n28.03.2017. / 13:41\nAki je bio divan covjek, tih, miran i povucen. Druzili smo se godinama, prosli smo zajedno kroz djetinjstvo i odrastanje. Pripadamo onoj generaciji izvucenoj iz skolskih klupa i odvedenoj u rat i mnogi nasi drugari vise nisu s nama. Tim prije me je njegova smrt na ovakav nacin jos vise potresla. Duboko i iskreno saucesce upucujem porodici!


ABA liga (ni)je biznis liga - KOS magazin\nPosted in BlogREGION, EX-YU\nJednoglasno, kao nekad na kongresima bivših jugo-komunista, Srbi, Hrvati, Slovenci, Bosanci i Crnogorci odlučili su na sastanku u hotelu “Crown Plaza” da ABA liga opstaje. Baš ih briga za suspenziju FIBA, ionako ništa (još) napismeno nisu dobili. Pokazali su zavidno jedinstvo, Liga će se i dalje igrati. Dogovorili su i vernost ugovoru sa Evroligom. Da podsetim, po tom trogodišnjem ugovoru jedan tim sa Jadrana ide u Evroligu, a tri u Evrokup. Zbog tog ugovora FIBA je suspendovala sve nacionalne saveze u regionu, čak i one koji nemaju klubove ni u jednom od dva takmičenja koje organizuje Evroliga, i povukla priznanje ABA lige. Na to su savezi reagovali stajući na stranu FIBA i preteći suspenzijama klubovima koji igraju Evrokup… Taj rašomon se nastavlja, a svako malo dobija nove epizode. Poslednja je ova sa sastanka u Beogradu.\nPo brojnim komentarima na društvenim mrežama vidim da su se (gotovo) svi obradovali što će ABA liga opstati, i igrati se i sledeće godine. To je velika pobeda ABA lige jer je konačno i od strane najzadrtijih navijača priznato da je kvalitetnija od nacionalnih prvenstava. A naše je počelo sa +40, +30 i +23…Tačno u skladu sa gorkom činjenicom da Srbija ovog časa, bez obzira na busanje u prsa nekih, ima 5 – i slovima PET – klubova. I ja sam se obradovao, jer mislim da je daleko kvalitetnije takmičenje od domaće lige. Istine radi, odavno sam navodio brojne prednosti regionalne lige, još u vreme kad su naši klubovi videli samo dve pogodnosti – prohodnost ka Evroligi i mogućnost da im budu plaćena putovanja na utakmice i smeštaj. Toliko o nekadašnjoj platežnoj sposobnosti srpskih klubova. Malo toga se, bar što se tiče njihove platežne sposobnosti u međuvremenu promenilo, neki duguju a neki se razdužuju, niko ne posluje ni blizu pozitivnoj nuli (objasniću to malo kasnije), pa me zato začudio stav izrečen na sastanku u Beogradu.\nNajpre je Dragan Bokan, predsednik podgoričke Budućnosti, izjavio: “Ovo nije socijalizam, ovo je biznis. Svi mi koji finansiramo ove klubove i koji ih vodimo, smatramo da moramo da vodimo računa kako da se taj novac vrati na račun klubova i na taj način održimo kvalitet”. Na to se nadovezao predsednik Crvene zvezde Nebojča Čović, rečima: “Ako se ne dogovorimo, postoje adekvatne institucije koje se zovu sudovi jer se ovde ne radi o lego kockicama, nego o biznisu”.\nDakle – o biznisu je reč. Nisam baš siguran koliki je to biznis, ali je svakako znatno veći od onoga što može da se zaradi kad bi igrali (samo) Zvezda-Tamiš, Cedevita-Alkar, Olimpija-Domažale ili MZT-Strumica…\nKad je već tako, imam par dobronamernih opaski. Najpre, Crvena zvezda i Partizan, kao i ogromna većina drugih srpskih klubova (Mega Leks nije u toj grupi) nisu izvršili nikakvu vlasničku transformaciju, pa se vode kao “udruženja građana”, odnosno imaju nekakav status državnih preduzeća. Ne kažem da državna preduzeća ne treba da se bave biznisom – ako biznis podrazumeva sposnorstvo – naprotiv, ali imam utisak da se ona u ovom konkretnom slučaju bave biznisom na štetu jednog drugog – uslovno rečeno – državnog preduzeća. To je Košarkaški savez Srbije. Da podsetim, i klubovi i Savez se mahom finansiraju iz budžeta ili sponzorstava državnih i javnih preduzeća, i to bi trebao biti uglavnom sav njihov “biznis”. Nisam siguran da bi Zvezda, Partizan i ostali duže opstali samo od prodaje karata, TV prava i dresova. Kao što mislim da bi Savez vrlo brzo bankrotirao da nema (i) državnog novca.\nProblem je, međutim, u tome što je KSS stao na stranu FIBA (što je i bilo očekivano od organizacije koja je njen član ). Ako klubovi nastave da vode svoj “biznis”, Savez će platiti skupu cenu suspenzije od strane FIBA. Ili će Savez suspendovati klubove, pa će se provući ispod zloslutnog klatna kojim maše FIBA. U tom slučaju, KSS će spasiti svoj “biznis”, a propašće klupski. Reč je o dva sukobljena interesa i obe pozicije su legitimne. U tome i jeste problem. Drugi je ako se bude sudovalo. Dok sudovi reše ko je u pravu, a ko u krivu, šteta može da bude ogromna i nenadoknadiva. Ko će, recimo, Srbiji, i kako, nadoknaditi eventualni neodlazak na Olimpijadu u Rio ako reprezentacija na kraju bude izbačena sa Igara zbog toga što su klubovi branili svoj interes?\nBilo kako bilo, svi ti veliki poslovi se ovde vode sa parama koje je država skupila od svojih poreskih obveznika. Pa bi bilo simpatično, i svakako interesantno, s vremena na vreme čuti i šta misli prosečan poreski obveznik. Evo, javljam se da probijem led, rizikujući da ovim navučem gnev mnogih: mislim da Savez treba da zaštiti svoje klubove, hrabro se isprsi ispred njih i poruči FIBA: nas suspendujte, nas kažnjavajte, naš biznis uništite, ali naše klubove ne damo! Praviti se mrtav, i verovati da će “već nešto da se desi” ne vodi nikuda.\nPoštovani čitaoci, stranice Koš magazina su otvorene za vaše stavove po ovom pitanju.\nKvazimodo May 10, 2016 at 21:59\nMislim da je iluzorno govoriti o raspadu ABA Lige zbog pretnje FIBA. Savez je odradio ono što je i trebao. Ništa više i ništa manje. Da, Savez će da “suspenduje” Partizan, a to ničim neće uticati na ovaj klub. Jer, KLS je nezavisno takmičenje, Savez nad njim nema nikakve ingerencije, i suspenzija pada u vodu.\nŠto se tiče nepriznavanja ABA Lige od strane FIBA – pa šta?! Ni jedan klub iz ABA se ne takmiči u FIBA takmičenjima, tako da ni to nije bitno.\nDakle, FIBA sada nema nikakve argumente da kazni saveze, jer su oni uradili sve što je u njihovoj moći.\nKlubovi ne trpe nikakve posledice, jer takmičenje nije pod Savezima.\nSvi zadovoljni osim FIBA, koja nema način da ikoga kazni.\nA kakva je to nekada organizacija bila…\ndanass May 10, 2016 at 23:38\nPotpuno sam saglasan sa Vasom analizom,naravno da treba podrzati klubove i ABA ligu.Licno mislim da bi nas Savez trebao da se opredeli\nza strategiju cekanja i nemesanja,neka to veliki i mocni rese izmedju sebe.Ovo sto radi FIba je destruktivno po samu tu organizaciju,posto ne verujem da postoji ozbiljan poznavaoc kosarke koji misli da se moze organizovati EP bez 14 najboljih reprezentacija.Takodje,mislim da se ne treba plasiti oduzimanja predolimijskog turnira,jer je sastav grupe takav da je realno da budemo prvi bez obzira gde se igrao turnir,a posle da nas izbace sa Olimpijade to je vec naucna fantastika.Apel svim ucesnicima u ovom galimatrijasu nicim izazvanog od strane Fiba-Nemojte nastaviti sa srpsko-srpskim svadjama na ovu temu!\nradosevac May 11, 2016 at 10:58\nSrbija nema PET, nego ima DVA kluba. Od tih pet na koje mislite, jedan je od ulaska u ABA na putu ka dnu, kao i njegovi prethodnici koji su tamo potražili sreću. Dva od pet su klubovi bez takmičarskih ambicija, ekipe koje služe za uvećavanje ličnog bogatstva i koji mogu da igraju samo u ABA i regionalnim zemljama jer ih u uređenim državama ne bi prihvatili zbog klasičnog sukoba interesa o kome se u Srbiji ne piše, jer su vlasnici pokriveni papirima, a svi koji prate košarku su se pomirili sa činjenicom da to tako MORA.\nDakle, imamo DVA kluba, od kojih je jedan u velikoj krizi, a jedan u svom zlatnom periodu. I u prethodnoj deceniji smo uglavnom imali takav slučaj, samo su im bile obrnute uloge, vrlo su retki periodi bili kada su oba funkcionisala dobro (pre par godina su oba igrala EL npr). U ta dva kluba skoro 50% posto prvotimaca čine strani igrači, od 10ak igrača u rotaciji, stranci imaju više od 50% minutaže.\nDa li je takvo činjenično stanje interes srpske klupske košarke koji donosi ovakav sistem s ABA ligom kao zvezdom vodiljom?\nDalje, dogovorena je vernost Evroligi, a nijedan (slovima NIJEDAN, cifrom 0) od 12 klubova koji su to izglasali ne ispunjava sve uslove (materijalne i infrastrukturne) da bude njen član. Samo pet od njih teoretski trenutno može da je igra, a dva su možda realno i sposobna to da urade, pa je i sa tog aspekta vrlo nelogično da se bezrezervno daje podrška Evroligi (osim Cibone koja je malo i uključila logiku). Dobro ste primetili i lepo u reči upakovali privatni biznis i državni novac, što je po meni jasan pokazatelj koji su motivi ljudi koji rukovode klubovima.\nDa se vratim na domaću ligu, jedva dočekala većina prvo kolo i +40, +30 i +23 na kontu abaligaša. Prećutaćemo jednu KLS pobedu, jer u realnosti taj KLS klub ne doživljavamo kao ostale, što potvrđuje ono o čemu pisah u prvom pasusu. Ali, to je toliko nepravedno prema domaćim klubovima da nemam reči. Prvo, oni su ovim sistemom bukvalno unakaženi, imali su dva meseca pauze bez mogućnosti da igraju i prijateljske utakmice jer su svi oni protiv kojih su to mogli već odavno na raspustu zbog sistema sa ABA ligom na vrhu, a za ostale nebitno… Dalje, kada je CSKA izbacio Zvezdu novinari napadoše Itudisa pitanjima o budžetu njegovog kluba, praveći odstupnicu i opravdanje našem predstavniku. A kolika je razlika u budžetima Zvezde i Tamiša? Siguran sam da je veća nego u slučaju Zvezde i CSKA. Treća stvar, KLS klubovi su se sigurno mogli pojačati malo više, a to bi imalo smisla da se igrala liga kakva im je obećana, sa 14 kola. Ovako, koji je smisao dovođenja pojačanja za šest utakmica? Još mnogo stvari se može navesti kao opravdanje prvoligašima i nije u redu satanizovati ih na ovaj način, to su momci koji vredno rade i koje je sistem slagao što kaže jedna trenutno popularna pesma. Da ne dužim previše, ukoliko ostane ovakav sistem sa ABA, razlika između abaligaša i KLS klubova će biti sve veća.\nNe slažem se da većina podržava ovu odluku o ABA ligi, najviše je podržavaju ljudi koji od toga imaju lični interes, kao i navijački ostrašćena populacija, koja se kroz regionalnu ligu uglavnom hranila mržnjom i jedan veliki sportski rivalitet je pretvorila u pravi rat. Po tim stvarima van terena smo na žalost i poznatiji u Evropi u poslednje vreme, nego po sportskom umeću. Takva populacija je spremna da ostavi Srbiju i bez Olimpijskih igara samo da njihov voljeni klub dobije trenutnu prohodnost za nešto što im se u ovom trenutku čini kao najbolje rešenje. Pogrešno je spavati i na to uvo da FIBA ne može kazniti 14 država, sigurno je i da neće kazniti 14, ali nekoliko njih može, a istorija je pokazala ko je zgodan za sankcionisanje. Pitajte vi ljude koji se bave košarkom po Srbiji, koji stvaraju igrače, a ne mogu da ih zadrže u svojim redovima ni do punoletstva. Pitajte trenere koji košarku drže u malom prstu, a cena rada im je obesmišljena zbog ovog sistema, pa su prinuđeni da rade sve i svašta. Pitajte igrače koji treniraju dva puta dnevno, jednakog su kvaliteta kao vi[e od 50% ABA igrača, a prinuđeni su da igraju u Slovačkoj, Bugarskoj, Rumuniji za smešan novac…\nZaključak, kuća se ne pravi od krova. ABA liga u ovakvom obliku ne može biti osnova za srpsku klupsku košarku, jer je činjenično stanje ono koje ste i sami pomenuli, trenutno imamo PET, a ja kažem DVA kluba. To je proizvod ovog sistema sa ABA ligom, jer pogledajte koliko smo klubova imali pre nego što smo se upustili u regionalni projekat? Što se mene tiče, mnogo je bolje rešenje za srpsku košarku da Zvezda i Partizan idu i PET koraka unazad za početak, kako bi ostatak Srbije otišao JEDAN korak napred, jer bi to u nekom budućem, dužem periodu, donelo boljitak svima, prvenstveno Zvezdi i Partizanu. Titula prvaka države mora imati najveću težinu srpskim klubovima, to je tako prirodno u svim zemljama sveta. Tu se ne gleda u koje takmičenje ta titula donosi prohodnost, nego to mora biti primarni cilj klubova. Sistem mora obezbediti svim učesnicima jednake polazne tačke za ostvarenje cilja, a ne ovako favorizovati povlašćene i na taj način gurati sve ostale ka dnu.\nNešto se mora menjati, ja mislim da su nacionalna prvestva najbolje rešenje. Možda je to 2. ABA liga, možda ABA liga nakon nacionalnih prvenstava, možda nešto treće… Nebitno, nešto se pod hitno mora uraditi da bi se spasila košarka u Srbiji, jer jedan klub sa pet stranaca u Evroligi ne može nikako biti interes domaće košarke.\ndragan May 11, 2016 at 12:18\nne slazem se bas sa svim, ali odlicna analiza.\n90 odsto ljudi intersuje samo Zvezda i Partizan, da oni igraju sa jakim mklubovima, ostalo ne.\nOno sto je Tegeltija jedini smeo da kaze izbilo je na videlo. Ako nas kazne , bice to zbog ABA podrske, ne Partizana. takodje, ako procitate sta je Djilas rekao u Vremenu, a to je govorio i Bodiroga, pa t Evroliga ne racuna na nas. Sada je ejdan klub, Zvezda tu jer drugi nece, inace bi nas sklonili. SVi hrle u Evroligu, kao u EU, a oni nas NECE, vec samo bogate.\nOvo sto je jece bilo je zestok udarac Djilasu. Pricao je jedno, cak i Covic, ali je po ko zna koji put promeio plocu. Covic je udario na Djilasa, a ovaj ne sme sada da mu zuvratti oko pdrskae ABA, kao i Misku sa Megom, vec samo na Partizan.\nDjilasa su sabili u cosak potpuno. Gde su sada nacionalne price, reprezentacija , srpdki intresei i sl. Gde je sada Miskova prica o drugoj ABA ligi.\nHajde vise da se ne lazemo, sve njih interesuje samo svoj interese, klub. I u pravu je neko gore ko napisa. Imamo dva kluba.Partizan koji je u raspadu, FMP koga sada zovemo Crvena zvezda telekom. FMP je Radnicki basket, filijala, a Mega menadzerski klub, sasukobom interesa kao i ova filijala. Metalac je bivsi, a ostali tuga. Ko ce da se brine o njima, o nasoj ligi, koja je bila jaka ? Djilas ? Covic ? Bodiroga ili Tomasevic ?\nNajlakse je uprospatiti ligu, sto se zna ko je i uradio i pricati da je ABA kvalitetnija. Kakao vratiti domaci LIGU, a ne gledati samo DVA kluba, e to je pitanje sa DJILASA,. TO mu je zadatak


Ciso Nadiradze - 43, Tbilisi, Gruzija :: Karike.com\nCiso Nadiradze 17. April 1977 (43), Tbilisi, Gruzija Bila online pre više od jednog meseca\nGruzija: 32. mesto\n20.04.2015 13:15 Tbilisi: 22. mesto\nKarike.com je društvena mreža koja ti omogućava druženje i upoznavanje sa devojkama i muškarcima iz Srbije, ex-YU i dijaspore. Na Karike.com te čeka 622,118 korisnika i 1,241,457 slika. Pridruži se na Karike.com da saznaš tvoju ocenu i oceniš druge! Najviše poseta iz Beograda, Niša i Novog Sada.


Josip-Dzo-Simunic-povreda-Miralem-Sulejmani-na-Srbija-Hrvatska-1-1 | Sport | Fudbal\nŠimunić o Sulejmaniju: Brz je, ali ne dovoljno! 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\nŠimunić o Sulejmaniju: Brz je, ali ne dovoljno!\n29.07.2019. / 10:32\nUskoro se bliži šesta godišnjica užasnog starta Josipa Šimunića na Miralemu Sulejmaniju na utakmici kvalifikacija za Svjetsko prvenstvo između Srbije i Hrvatske.\n"Orlovima" je bila potrebna pobjeda kako bi ostali u trci za plasman na Mundijal, a kada je Miralem Sulejmani krenuo po gol u "otvorenu kontru" u 80. minutu, pri rezultatu 1:1, desio se jedan od užasnijih startova kome je svjedočila beogradska "Marakana".\nŠimunić je uklizao s dvije noge i "podigao" Sulejmanija, nakon čega je nastala opšta frka na terenu i naravno - direktan crveni karton za hrvatskog defanzivca.\nOdmah poslije utakmice Šimunić se izvinio Sulejmaniju zbog starta, ali pitanje je koliko je bio iskren u tome pošto je u izjavi za jednu radio stanicu iz Australije, gdje je uostalom i rođen, drugačije govorio o tom detalju, gotovo gnusno.\nSrećom po Sulejmanija otok je spao poslije nekoliko dana, ali nažalost Srbija nije uspjela da slavi na toj utakmici, tako da se Hrvatska praktično tada plasirala na Svjetsko prvenstvo, na kom doduše nije napravila neki rezultat.\n"Igrao sam puno utakmica, ali mi je bilo jako teško igrati u takvoj atmosferi. Publika je bila neprijateljska i bilo je jako teško, a mediji su još napumpali atmosferu. Ipak, na kraju mi se to svidjelo...", kazao je Džo Šimunić koji je poslije toga odigrao još samo jedan meč za Hrvatsku, protiv Islanda, ali ga je FIFA potom kaznila zbog ustaškog pokliča.\nfudbal Srbija Hrvatska orlovi


eKapija | Bentley sa spaja sa kompanijom Audi?\nIzvor: Nezavisne novine | Srijeda, 28.10.2020.| 08:27\nBentley sa spaja sa kompanijom Audi?\nAudi fabrika (Foto: YouTube/screenshot)\nPrema preliminarnom izvještaju u nedjelju, o čemu je pisao Automobilwoche, pozivajući se na izvore iz korporacije.\nZa sada odgovornost za Bentley u odboru VW Grupe snosi šef Porschea Oliver Blume. Tako bi Bentley sada trebalo da bude usko povezan s Audijem, piše Autoblog.\nIzvršni direktor Volkswagen Grupe Herbert Diess rekao je 2018. da je outsourcing "zamisliv" - ali isto tako i proširenja.\nVolkswagenov segment "Super Premium" uskoro bi mogao da se sastoji samo od Porschea.\nMeđutim, za sada je Mate Rimac ostao prilično "zakopčan" na ovu temu, iako se vjeruje da je manje-više sve već dogovoreno.\nKao dio strukturne reforme, luksuzne marke Bugatti, Bentley i Porsche su ugrađene u podgrupu "Super Premium" u najvećoj svjetskoj automobilskoj kompaniji.\nGrupu "Premium" cine Audi i italijanski proizvođači Lamborghini i Ducati, koji se održavaju putem filijale Audi iz Ingolstadta.\nNajvažniju grupu "Volumen" čine osnovne marke VW, Škoda, Seat i laka komercijalna vozila VW. Proizvođači kamiona i autobusa MAN i Scania su organizovani u holdingu Traton.\nInače, Bentley Motors Limited je britanski proizvođač i prodavac luksuznih automobila i terenaca - i filijala Volkswagen Grupe od 1998.\nBentley sa sjedištem u Creweu u Engleskoj, osnovao je W. Bentley kao Bentley Motors Limited 1919. u Cricklewoodu u sjevernom Londonu - a postala je nadaleko poznata po osvajanju trka u izdržljivosti '24 sata Le Mana' 1924, 1927, 1928, 1929. i 1930. godine.\nDanas se većina modela Bentleyja sastavlja u fabrici u Creweu, a manji broj se sastavlja u Volkswagen-ovoj fabrici u Dresdenu, Njemačka, i s karoserijama za Continental proizvedenih u Zwickauu i za Bentaygu proizvedenih u fabrici Volkswagena u Bratislavi.\nProjekt Artemis koji je upravo započeo u Audiju mogao bi takođe da pruži modularnu platformu za luksuznu terensku limuzinu iz nove Audijeve filijale. Projektna grupa "Artemis" je odgovorna za istraživanje i razvoj. Volkswagen još nije prokomentisao izvještaj Automobilwoche-a od nedjelje.\nspajanje kompanija Bentley i Audi


Naša ponuda građevinskih radova obuhvata: pripremne radove, rušenje i demontažu objekta, zemljane radove, armirano betonske radove, armiračke radove, zidarske radove, tesarske radove, izolaterske radove, limarske radove, krovopokrivacke radove, uređenje terena.\nPored ovih radova, a u zavisnosti od potreba datog projekta, sa saradnicima izvodimo i druge radove, kao što su: elektro radovi, bravarski radovi, vodovod i kanalizacija, termotehničke-instalacije, gipsarsko montažni radovi, podopolagački radovi, fasaderski radovi, molersko farbarski radovi. Za objekte koje izvodimo obezbeđujemo potrebnu stolariju i opremu - ugrađuje se: fasadna stolarija, unutrašnja stolarija i sanitarije.


Krivokapić: Biće ispitane sve sumnjive privatizacije\nTanjug 31. decembra 2020. 08:37\nPODGORICA – Crnogorski premijer Zdravko Krivokapić najavio je da će njegova vlada ispitati sve sumnjive privatizacije u toj zemlji.\nKrivokapić je obavestio javnost da je u sredu održana prva sednica Saveta za privatizaciju i kapitalne projekte na kojoj je dogovoreno formiranje Komisije za procenu tržišne vrednosti, i poručio da će rad Saveta, čiji je on predsednik, biti javan i transparentan.\n„Na sednici je dogovoreno formiranje Komisije za procenu tržišne vrednosti, kao i da se preispitaju sve sumnjive privatizacije. Savet je upoznat sa izveštajem za 2020. godinu”, napisao je on na zvaničnom Tviter nalogu premijera Crne Gore.\nDodao je i da je predsednik crnogorske Privredne komore, Vlastimir Golubović, podneo ostavku na mesto člana Saveta, te da će na njegovu poziciju naknadno biti imenovan drugi predstavnik, prenosi portal Bankar.me.\nIz vladine Službe za odnose sa javnošću je saopšteno da se Savet upoznao sa procesom privatizacije Solane „Bajo Sekulić“ u Ulcinju.\n“Razmatrajući proces privatizacije Solane, Savet je zauzeo stav da je pre donošenja bilo kakve odluke po ovom pitanju potrebno pokrenuti postupak utvrđivanja stvarne tržišnje vrednosti u momentu privatizacije, kako ovog tako i svih ostalih privatizovanih društava, kako bi se utvrdilo da li je plaćena stvarna tržišna vrednost“, navedeno je u saopštenju.\nU tom kontekstu, zaključeno je da se formira posebna Komisija za procenu tržišne vrednosti privatizovanih preduzeća, čiji će prvi zadatak biti da u roku od od 60 dana utvrdi stvarnu vrednost Solane u momentu privatizacije, rekli su u vladi.


Zašto je Izetbegović odabrao Banjaluku za sjednicu Predsjendištva SDA? (VIDEO) - Televizija K3\nZašto je Izetbegović odabrao Banjaluku za sjednicu Predsjendištva SDA? (VIDEO)\nSutra će u Banjaluci biti održana sjednica Predsjedništva SDA, a prisustvovaće joj i lider ove stranke Bakir Izetbegović. Najave su da postoji mogućnost da SDA donese odluku da se Ustavnom sudu BiH uputi apelacija o ustavnosti zakona iz ukaza predsjednice Srpske. Zvaničnici iz Srpske ne gledaju balgonaklono na ovaj sastanak.\nNa pitanja zašto je vrh SDA odabrao baš Banjaluku za održavanje sjednice Predsjendištva stranke, i da li povod ovog sastanka ukaz predsjednice Željke Cvijanović o nepriznavanju Inckovog zakona na terotoriji Srpske, član Predsjendištva SDA Edin Ramić kaže da je došao red da se sjednica održi u najvećem gradu Srpske i da se poklopila sa ukazom Cvijanovićeve.\n– Ne vodimo svoju politiku na bazi toga šta je odlučila predsjednica RS. Nije vezano za to, ali su svi događaji upućivali da se sjednica treba održati u Banjaluci. Vidjećemo hoće li SDA ići da problematizuje te zakone prema Ustavnom sudu BiH ili će na neki način OHR sam zaštititi ranije donesene odluke. To pitanje je prije svega za OHR, ali suština je da je zakon koji je na nivou BiH u primjeni na cijelom njenom području, tako da se jedan entitet ne može izuzeti iz toga, kazao je Ramić.\nZvaničnici Srpske skeptični su prema ovom potezu vrha SDA. Šef Kluba poslanika SNSDa Igor Žunić navodi da je očigledno da kada god je politička kriza u BiH, Izetbegović koristi jeftini populizam održavajući sastanke Predsjedništva SDA u Banjaluci.\n– Jasno je da gospodin Izetbegović želi da Vijeće naroda, koje je praktično produžena ruka Ustvnog suda BiH iskoristi za apelaciju da poništi zakonska rješenja koja je donijela NSRS i predsjednica RS . Bilo bi bošnjačka politička elita razumije procese koji se dešavaju u BiH i da zajedno sjednemo za sto i da se dogovorimo da BiH funkcioniše, naveo je Žunić.\nU SDS ne gledaju blagonaklono na predstojeću sjednicu Predsjendištva SDA. Lider stranke Mirko Šarović kaže da ne očekuje mnogo od ovog sastanka i da je ona dio predstave čiji su glavni tvorci Dodik, Čović i Izetbegović.\n– Ne očekujem ništa, jer mislim da oni ne mogu ništa postići niti dogovoriti. Oni se brinu samo o sebi i predstojećim izborima, dok s druge strane kriza u BiH eskalira i atmosfera je jako loša. Ako nam budu rješavali stvari, ne piše nam se dobro, istakao je Šarović.\nLider SDA Bakir Izetbegović ranije je rekao da je spreman da se sastane sa Miloradom Dodikom u Banjaluci da bi se prevazišla kriza u BiH. Za sada nema naznaka da će sutra doći do tog sastanka.\nNjegov poziv Dodik danas nije želio da komentariše, ali zato jeste Željka Cvijanović, koja je rekla da SNSD i SDA vode suprotne politike, ali da su spremni na razgovor.\nUkazom predsjednice Srpske, od 13. oktobra u Srpskoj ne važe izmjene krivičnog zakona BiH, koje je u formi odluke donio bivši visoki predstavnik u BiH Valentin Incko, a kojima se krivično kažnjava negiranje genocida i drugih zločina. Osim ovog ukaza, predsjednica Srpske je potpisala i ukaz o proglašavanju zakona o dopunama krivičnog zakona Republike Srpske u kojem se zabranjuje omalovažavanje RS.\nModriča: Ekipa OFK Beograda odbranila tutulu prvaka (VIDEO)Istočna Alternativa o pritiscima iz FBiH


Po uzoru na Amerikance: predsjednik UEFA-e počeo razmišljati o uvođenju 'salary capa' > Slobodna Dalmacija\nRAZLIKE OPASNO RASTU\n30.06.2017. | 13:22\nPo uzoru na Amerikance: predsjednik UEFA-e počeo razmišljati o uvođenju 'salary capa'\nPredsjednik Europske nogometne federacije (UEFA) Slovenac Aleksander Čeferin je u razgovoru za Mladinu najavio mogućnost uvođenja ograničenja klupskih proračuna za plaće igrača.\n"Najbogatiji klubovi sve su istaknutiji i sve više i više zarađuju. Razlike opasno rastu. U budućnosti ćemo morati ozbiljno razmotriti ograničenje klupskih proračuna za plaće igračima," najavio je predsjednik UEFA-e.\n"Samir Handanovič mi je jednom spomenuo kako Udinese, koji čak ne pripada skupini najvećih klubova, pod ugovorom ima više od 100 igrača. Klubovi kupuju igrače više nego što je potrebno i zato ti igrači ne igraju nigdje drugdje. S uvođenjem 'Salary Capa" klubovi bi trebali razmišljati o tome što im se isplati," dodao je Čeferin.\n"To će biti velika borba. Oni koji imaju najviše novca su najjači i imaju najbolje veze u medijima. Ako uspijemo, to će se, po mom mišljenju, biti povijesna promjena," dodao je.\nU intervjuu, među ostalima Čeferin je govorio i o utaji poreza najvećih nogometnih zvijezda, utjecaju politike na nogomet, borbi protiv netolerancije, ali i o uvođenje tehnologije, kao što je video analiza koju FIFA trenutačno testira na Kupu konfederacija u Rusiji.\n"Trebat će puno testiranja da me se uvjeri. UEFA trenutačno nema namjeru uvoditi video analizu. Naravno, ne odbacujemo tehnologiju. Gol tehnologija je imala brojne kritičare, ali se dobro uklopila. Međutim, ne smijemo uništiti tijek igre. Ne smijemo dozvoliti da se utakmice svakih desetak minuta prekidaju na nekoliko minuta. Jedna od čari nogometa je da pogodak odmah proslaviš, a ne nakon pet minuta," istaknuo je Uefin čelnik.\nUEFA, Aleksandar Čeferin, salary cap


Nova verzija Androida se zove KitKat - Portal 072info\n19. Septembra 2013. Vrijeme objave: 9:37 sati\nNova verzija Googleovog operativnog sistema Android 4.4 zvati će se KitKat. To je potvrdio stariji potpredsjednik kompanije Google Sundar Pichai na svojim Google+ i Twitter profilima, prenosi portal bug.hr.\nUz to, kompanija je na web-stranu za Android developere postavila prikaz svih dosadašnjih verzija Androida. Riječ je o sljedećim verzijama sistema – Cupcake (1.5), Donut (1.6), Eclair (2.0), Froyo (2.2), Gingerbread (2.3), Honeycomb (3.0), Ice Cream Sandwich (4.0), te Jelly Bean (4.1-4.3). Svaka verzija je nazvana prema nekoj poslastici, pa se već unaprijed znalo da će ime sljedeće verzije biti neki slatkiš koji počinje slovom K.\nNa osnovu glasina, pretpostavljalo se da će nova verzija nositi ime voćne pite od limete odnosno Key Lime Pie. Međutim, nije uzeto u obzir partnerstvo koje je Google, u novembru prošle godine realizovao sa Nestl najvećim svjetskim prehrambenim proizvođačem i vlasnikom branda KitKat.\nPrema BBC-u, više od 50 miliona KitKat čokoladica promovisati će Android maskotu na 19 tržišta svijeta, uključujući velika tržišta Brazila, Rusije, Indije i Japana.


Međunarodna brdska autoutrka Kotor - Trojica | Radio DUX\nNaslovnica /Međunarodna brdska autoutrka Kotor - Trojica\nMeđunarodna brdska autoutrka Kotor - Trojica\nUtorak, 15. svibnja 2018. - 11:08\nMeđunarodna brdska auto utrka Kotor - Trojica 2018., u organizaciji AMSK “Blažo Smiljanić”- Kotor, održat će se 26. i 27. 5., uz potporu generalnog sponzora Općine Kotor. Ovogodišnja utrka se boduje za prvenstvo FIA Centralno - europske zone, Hrvatske i Crne Gore, a posvećena je njenom idejnom tvorcu Tripu Bukilici. Bukilica je bio na čelu kluba od 1994. do 2018. godine, i za čije je vrijeme klub ostvario najveće rezultate.\nDirektor trke Slavko Tujković kazao je da je prije 70 godina na stazi Kotor – Njeguši organizirana prva međunarodna utrka te da je ideja Tripa Bukilice bila da ovu manifestaciju pretvori u utrku za šampionat Europe.\n“Nastavili smo tim putem i sigurni smo da ćemo u narednom periodu ostvariti njegovu ideju. Međunarodna brdska auto trka Kotor – Trojica je, u posljednje dvije godine, brojala između 120 i 130 takmičara iz 14 država, te i ove godine očekujemo dobar odziv”. Tujković je istakao da je i ove godine najveća pozornost posvećena sigurnosti kako sudionika trke tako i publike.\n“Na planu sigurnosti cjelokupnog događaja angažovan je tim licenciranih stručnjaka iza kojeg stoje godine kvalitetnog rada i iskustva. Naša trka je kako od lokalnog tako i od državnog značaja, jer je posjeti preko dvije hiljade ljudi iz zemalja u region, a u samoj organizaciji trke učestvuje više od 200 ljudi”, naglasio je Tujković. Tujković je kazao da organizacija jednog takvog događaja iziskuje značajna materijalna sredstva.\n“Nažalost automobilizam funkcioniše na nivou klubova, pa organizacija ovakvih događaja nije jednostavna iz razloga što ne postoji savez, te ministarstvo sporta ne može da nam pruži punu podršku. Nakon donošenja novog zakona o sportu, nadamo se da ćemo oformiti savez i ovom trofejnom sportu vratiti status koji i zaslužuje”, poručio je Tujković.\nDirektor utrke je istakao da će za AMSK “Blažo Smiljanić” i ove godine voziti legendarni jugoslavenski i crnogorski vozač Željko Bato Banićević.\nTehnički prijem i verifikacija za međunarodnu auto utrku Kotor – Trojica obavit će se 25.5., od 12.00 do 19.00 sati, a vanredni tehnički pregled zakazan je za 26. 5., od 8.00 -8.30 sati.\nU subotu, u 12.00 sati je prva trening trka, a 30 minuta nakon završetka prve počet će druga. Svečano otvaranje trke je u nedjelju, 27.5., u 10.45 sati, prva trka zakazana je za 11.00 sati, a druga 30 minuta po završetku prve. Zatvaranje staze za redoviti saobraćaj i 26. i 27. 5., bit će od 8.30 sati, pa do završetka utrke.\nPodsjećamo da je AMSK “Blažo Smiljanić” – Kotor na ovogodišnjoj prvoj utrci u Podima osvojio prvo mjesto u generalnom plasmanu.\n„Kotor – Trojica 2016.“ – izvrsna organizacija, Kotoranima Grand Prix\nŠaš Laslo iz AK Dubrovnik najbolji na utrci Kotor- Trojica\nDanas utrka Kotor- Trojica\nBrdska trka za Šampionat Crne Gore u automobilizmu\nPrvenstvo Crne Gore u automobilizmu ovoga vikenda u Herceg Novom