Banke u Republici Srpskoj zaradile 7,7 miliona evra | Kamatica\nPočetna > vest > Banke u Republici Srpskoj zaradile 7,7 miliona evra\nBanke u Republici Srpskoj zaradile 7,7 miliona evra\nTekst objavljen: 29.11.2013 15:15\nBankarski sektor Republike Srpske je likvidan i ostvarena neto dobit za prvih devet meseci ove godine na nivou bankarskog sektora bila je 15,2 miliona KM (7,7 miliona evra). Ukupni bilansni nivo na kraju ovog perioda iznosio je 7,49 milijardi KM (3,8 milijardi evra) i pokazao je stopu rasta od pet odsto u odnosu na stanje krajem prošle godine.\nU posmatranom periodu ukupni kapital banaka od 872,6 miliona KM je zabeležio povećanje od 10 odsto u odnosu na kraj prošle godine.\nBruto krediti imali su vrednost 4,74 milijardi KM, od čega iznos od 1,76 milijardi KM čine krediti dati stanovništvu.\nU izveštaju se navodi da je učešće nekvalitetnih kredita u ukupnom kreditnom portfoliju iznosilo 16,10 odsto u odnosu na kraj prošle godine, što je rast za 1,98 procentnih poena, zbog čega Agencija ističe da nivo i trend nekvalitetnih kredita zahteva dodatnu pažnju i oprez.\nDepoziti su u posmatranom periodu imali vrednost od 4,53 milijarde KM i veći su za četiri odsto u odnosu na kraj prošle godine.\nPrema ročnoj strukturi depozita, 53 odsto su kratkoročni depoziti sa stopom rasta, a 47 odsto dugoročni depoziti.\nTrend rasta depozita građana nastavljen je i u ovoj godini, pa su na kraju septembra imali veću vrednost za devet odsto u odnosu na kraj prošle godine, navedeno je u izveštaju.\nNovčana sredstva su, u odnosu na kraj prošle godine, zabeležila pad od devet odsto, a od ukupnih novčanih sredstava banaka 272,4 miliona KM ili 22 odsto se nalazi na računima u inostranstvu.\nrepublika srpska BiH bosna i hercegovina banke bankarsko tržište bankarski sektor


ANGELA IDE NA ODMOR.. a sa sobom na Alpe nosi knjigu - "ŽENA S DRHTAVICOM"! - Informer\nNemačka kancelarka Angela Merkel još danas ima državničke obaveze, nakon čega će otići na odmor, javlja „Bild“\nKancelarka će odmarati na Alpima, a namerava da ode i na premijeru opere „Tanhojzer“ u Bajrojtu.\nKako se navodi, planira da čita knjigu „Žena koja drhti“ američke autorke Siri Hustvedt. U knjizi se govori o ženi koja ima napade drhtavice, kao i sama Merkelova.\nPodsetimo, Angela Merkel, koja je napunila 65 godina, već nekoliko puta je imala napade drhtavice u javnosti za vreme zvaničnih događaja.\nNemačka Angela Merkel odmor drhtavica\nJa mislio knjigu naše poznate spisateljice Kockar Kije....


Odluka o objavi rezultata popisa stanovništva u Bosni i Hercegovini, sudeći prema reakcijama iz Republike Srpske, mogla bi dovesti do novih političkih zaoštravanja. Pozicija i opozicija, statističari i stručnjaci iz tog bh. entiteta ujedinjeni su u namjeri da se suspenduje Odluka o objavi popisa stanovništva. Rezultate neće priznati.\nNakon dvije i pol godine od održavanja prvog poslijeratnog popisa stanovništva u Bosni i Hercegovini, odlukom direktora Agencije za statistiku BiH, Velimira Jukića, otklonjene su prepreke za obradu i objavljivanje rezultata popisa, piše Slobodna Evropa.\n“Sve ono što je u popisnici testirano, sve će se na kraju i obraditi. Oni stanovnici koji budu određeni kao rezidenti, biće rezidenti, a oni koji nisu – to neće biti”, poručio je Velimir Jukić.\n“Zavod za statistiku Republike Srpske i dalje spori one iste popisnice. Oni stanovnici se ne mogu računati kao rezidenti, jer je to suprotno Zakonu”, rekla je Radmila Čičković, direktorica Zavoda za statistiku RS-a.\n“Vremena je malo, a posla puno. Subotama i nedjeljama ćemo raditi da uspijemo objaviti rezultate u roku”, ističe Kremić.\nRezultati popisa trebaju biti objavljeni do 1. jula. A kako je od samog početka, popis u Bosni i Hercegovini bio političko pitanje, oštre rekacije stižu iz Republike Srpske. Odmah je reagovao predsjednik tog eniteta Milorad Dodik, rekavši kako je to “udarac Bosni i Hercegovini”.\n“Mislim da Savjet ministara to pitanje treba da stavi na dnevni red i da ga suspenduje. Ako se to ne desi, naši predstavnici treba da prekinu odlučivanje u Savjetu ministara. Ne moraju se povlačiti, ali mogu da kažu da dok se ovo pitanje ne riješi ne idemo dalje. Mislim da je ovo trenutak kada treba poduzeti i neke druge mjere koje će ukazati da niko ne može da se avanturistički odnosi prema podacima i da ne uvažava institucije Republike Srpske”, kaže Dodik.\n“Očekujemo da predsjednik RS-a, onako kako je i najavio, objavi razultate za RS, prema metodologiji koja je jedina ispravna”, ističe Borenović.\n“To je pozitivna vijest koja pokazuje kredibilitet i spremnost Bosne i Hercegovine da pravovremno odgovori na svoje obaveze”, navodi Zvizdić.\nJoš početkom prošle godine Senadin Lavić iz Bošnjačkog kulturnog društva “Preporod” je pitao: “Šta će se desiti sa nerezidentnim Bošnjacima u entitetu RS? Da li je negdje neko odlučio koliko može biti Bošnjaka u entiteu RS, koliko Srba u Federaciji BIH ili Hrvata u RS-u”.


BH Telecom: Apple iPhone 7 32GB\nSve što iPhone čini jedinstvenim, sa Sedmicom je otišlo korak dalje.\nNovi, napredni sistem kamera. Performanse i baterija kakve iPhone još nije imao. Superiorni stereo zvučnici. Display koji pršti bojama i životom.\nOtporan je na vodu i prskanje.\nOvo je ljepotica, ovo je zvijer. Ovo je iPhone 7!\nDisplay (rezolucija / broj boja) 4.7" Retina HD display\nBaterija Lithium-ion battery\nVrijeme na čekanju (h)/ vrijeme razgovora (h) Do 10 dana / Do 14 sati na 3G mrezi\nDimenzije (mm) / Težina (g) 138 x 67 x 7 mm, 138g\nPlatforma OS iOS 10\nDisplay: 4.7" Retina display 1334x750 (625 cd/m2)\nVideo: 4K video recording at 30 fps\nChip: A10 Fusion chip with 64-bit architecture / Embedded M10 motion coprocessor\nSplash, Water, and Dust Resistant4: Rated IP67 under IEC standard 60529\nSenzori: Touch ID fingerprint, Barometer, Three-axis gyro, Accelerometer, Proximity, Ambient light sensor\nCijena uređaja sa uračunatim PDV-om i popustom na odabrani paket iznosi 1 244,85 KM.\nCijena uređaja sa uračunatim PDV-om i popustom na odabrani paket iznosi 1 184,85 KM.\nCijena uređaja sa uračunatim PDV-om i popustom na odabrani paket iznosi 994,85 KM.\nCijena uređaja sa uračunatim PDV-om i popustom na odabrani paket iznosi 1 134,85 KM.\nCijena uređaja sa uračunatim PDV-om i popustom na odabrani paket iznosi 804,85 KM.\nCijena uređaja sa uračunatim PDV-om i popustom na odabrani paket iznosi 1 084,85 KM.\nCijena uređaja sa uračunatim PDV-om i popustom na odabrani paket iznosi 634,85 KM.\nCijena uređaja sa uračunatim PDV-om i popustom na odabrani paket iznosi 984,85 KM.\nCijena uređaja sa uračunatim PDV-om i popustom na odabrani paket iznosi 434,85 KM.\nCijena uređaja sa uračunatim PDV-om i popustom na odabrani paket iznosi 884,85 KM.\nCijena uređaja sa uračunatim PDV-om i popustom na odabrani paket iznosi 1 249,85 KM.\nCijena uređaja sa uračunatim PDV-om i popustom na odabrani paket iznosi 1 194,85 KM.\nCijena uređaja sa uračunatim PDV-om i popustom na odabrani paket iznosi 1 214,85 KM.\nCijena uređaja sa uračunatim PDV-om i popustom na odabrani paket iznosi 1 094,85 KM.\nCijena uređaja sa uračunatim PDV-om i popustom na odabrani paket iznosi 1 164,85 KM.\nCijena uređaja sa uračunatim PDV-om i popustom na odabrani paket iznosi 924,85 KM.\nCijena uređaja sa uračunatim PDV-om i popustom na odabrani paket iznosi 1 034,85 KM.\nCijena uređaja sa uračunatim PDV-om i popustom na odabrani paket iznosi 564,85 KM.\nCijena uređaja sa uračunatim PDV-om i popustom na odabrani paket iznosi 1 235,85 KM.\nCijena uređaja sa uračunatim PDV-om i popustom na odabrani paket iznosi 1 186,85 KM.\nCijena uređaja sa uračunatim PDV-om i popustom na odabrani paket iznosi 1 262,85 KM.\nCijena uređaja sa uračunatim PDV-om i popustom na odabrani paket iznosi 1 225,85 KM.\nCijena uređaja sa uračunatim PDV-om i popustom na odabrani paket iznosi 1 234,85 KM.\nCijena uređaja sa uračunatim PDV-om i popustom na odabrani paket iznosi 1 142,85 KM.\nCijena uređaja sa uračunatim PDV-om i popustom na odabrani paket iznosi 1 216,85 KM.\nCijena uređaja sa uračunatim PDV-om i popustom na odabrani paket iznosi 1 099,85 KM.\nCijena uređaja sa uračunatim PDV-om i popustom na odabrani paket iznosi 1 037,85 KM.\nCijena uređaja sa uračunatim PDV-om i popustom na odabrani paket iznosi 1 044,85 KM.\nCijena uređaja sa uračunatim PDV-om i popustom na odabrani paket iznosi 1 284,85 KM.


Biserko: Vučić shvata opasnost desnice, još samo nešto da preduzme\nSastanak predstavnika NVO sektora sa premijerom Aleksandrom Vučućem\nUtisak je da predsednik Vlade Srbije Aleksandar Vučić prepoznaje rizik od jačanja desnice u Srbiji, po stabilnost društva i srpske evrointegracije. Za RSE to navodi predsednica Helsinškog odbora u Srbiji Sonja Biserko, nakon sastanka koji je sa predstavnicima više nevladinih organizacija imala sa Vučićem u Vladi Srbije.\n„Desničarskim organizacijama javni prostor je mnogo dostupniji nego onim proevropskom civilnom društvu, koje se neprekidno napada kao značajnije i uticajnije. To, međutim, nije tačno s obzirom da desnica na lokalu dobija sve veću podršku. To je, zapravo, u ovom trenutku najveća opasnost za put Srbije ka Evropi. Taj trend govori o prisutnoj ksenofobije i bio bi veoma opasan za Srbiju, jer nosi rizik pretvaranja Srbije u neku novu Mađarsku“, rekla nam je Biserko.\nOna navodi i da se Vučić složio sa ocenama o rizicima jačanja desnice u srpskom društvu:\n„On u tom svakako ima dobar uvid. Najpre zato što je i njegova Srpska napredna stranka u velikoj meri bila deo tog spektra. Vrlo je svestan bujanja desnice, pogotovu kod mladih ljudi. Tu uopšte nema organizovanog suprotstavljanja tom vrednosnom sistemu, sem na nivou pojedinačnih organizacija, kakav je Helsinški odbor, ali to nije dovoljno“.\nBiserko dodaje da je po ovom pitanju veoma važna uloga Rusije, za koju navodi da na vrlo netransparentno pomaže desne organizacije.\n„Njihovo prisustvo u Srbiji je veliko, ali se o tome ne govori“, podvlači Biserko.\nOna nije spremna da izvodi zaključke o spremnosti premijera Vučića i njegove administracije da sarađuju sa nevladinim organizacijama na otklanjanju rizika jačanja desnice, ali podvlači:\n„Civilno društvo samo za sebe ima osećaj odgovornosti za stanje u zemlji. U krajnjoj liniji ono može da pruži podršku državi na onim temama na kojima je već angažovano. Ali, ukoliko Vlada traži podršku civilnog sektora ona mora da identifikuje na kojim tačkama joj podrška potrebna. Opšta podrška bi bila isuviše nedefinisana“, zaključuje Sonja Biserko.\nTakođe, kao jedno od centralnih pitanja na sastanku sa predsednikom Vlade Srbije izdvojilo se pitanje migracija. Država je pozvana da se na tom polju više angažuje, kao i po pitanju oživljavanja nevladinog sektora u manjim sredinama gde, zbog nedostatka sredstava, zamire.\nOsim naše sagovornice sa Vučićem su se susreli: direktorka Fonda za humanotarno pravo Sandra Orlović, predstavnik Foruma za etničke odnose Dušan Janjić, predstavnik Grupe 484 Vladimir Petronijević, iz Centra za istraživanje etniciteta Goran Bašić i direktorka Društva za razvoj dece i mladih OKNIS Olgica Bajić.


Iako je sama Mančićeva u fokusu interesovanja domaće javnosti već četiri decenije, njena sestra je sve vreme ostala u drugom planu i nije, kao mnogi članovi porodica drugih javnih ličnosti pred malim ekranima.\nNjena ćerka je na Instagram profilu objavila fotografiju majke Suzane i njene rođene sestre. Interesantno je da obe imaju plavu kosu i da postoji sličnost između njih dve.


Polovni Trelleborg ostale komponente oglasi za prodaju - Mascus Srbija\nNalazite se ovde: Mascus Srbija > Šumarska oprema > Priključci > Ostale komponente > Trelleborg\nPolovna Trelleborg ostale komponente na prodaju\nPregledaj oglase polovnih Trelleborg ostale komponente oglasa na prodaju. Možete sortirati Trelleborg ostale komponente oglase po ceni, godini proizvodnje ili državi. Koristite levu navigaciju da biste suzili pretragu ili pročitajte više ot Trelleborg ostale komponente u odeljku Brendovi.\nOvde je kompletna lista lista polovnih Trelleborg ostale komponente za prodaju. Ako zelite da vidite neki oglas, kliknite na polje za potvrdu pored tog oglasa, dodajte ga u omiljene oglase ili ga uporedite sa nekim drugim oglasom. Ako zelite detaljniju pretragu, idite na vrh strane i koristite opciju “nova pretraga”.


ISTORIJSKA BRUKA U VRANJU: Skupština skoro jednoglasno prodala školsko dvorište poslanikovoj porodici! - InfoVranjske\nSkupština Grada Vranja, na sednici u četvrtak 10. juna, donela je jednu od najsramnijih odluka u svojoj istoriji, odobrila je prodaju školskog dvorišta u Vranjskoj Banji Velimiru Bulatoviću, ocu poslanika i predsednika Gradskog odbora SNS Slaviše Bulatovića.\nSkoro svi odbornici vladajuće koalicije na čelu sa SNS, Srpske desnice, SPS i Jedinstvene Srbije, glasanjem za otuđenje školskog dvorišta u Vranjskoj Banji u korist poslanikove porodice ušli su u istoriju bezčašća lokalnog parlamenta u Vranju.\nOdbornici podizači ruku u gradskom parlamentu su ovom odlukom oskrnavili istoriju osnovne škole u Vranjskoj Banji, narugavši se i Nataliji Domanović, nekadašnjoj učiteljici, supruzi znamenitog književnika Radoja Domanovića, kao i svim prethodnim i potonjim prosvetnim radnicima koji su svojim radom ostavili neizbrisiv trag u prošlosti banjske škole.\nNikola Popović, Koviljka Stanković, Sotir Sotirović, Božidar Džikić, Stanimir Đorđević, Draginja Minić, Vaska Marković, Mirjana Kostić, Mirjana Stajić, Božidar Natić, Milenija Bogdanović, Božidar Stamenković, Gradimir Jovanović, da ne nabrajamo dalje, nastavnici i učitelji za primer, oni koji su umrli okreću se od muke u grobovima zbog uzurpacije školskog dvorišta, a oni malobrojni živi ne mogu da veruju u tako sraman i strašan čin.\nČast ljudsku, pre svega, i odborničku, spasao je mladi Stefan Stanković, odbornik SPS, koji je odolevši svim pritiscima iz Beograda i Vranja hrabro odbio da glasa za odluku o prodaji školskog dvorišta Bulatovićima i time ušao u istoriju časnih i karakternih političara iz Vranja.


Festival nauke 2014 – NOU tim\nHome / Festival nauke 2014\nDRUGI REGIONALNI FESTIVAL NAUKE, OBRAZOVANJA I UMETNOSTI\nDrugi regionalni Festival nauke, obrazovanja i umetnosti, NOU FEST 2014, održan u Jagodini 6.6.2014.god, pod pokroviteljstvom Skupštine grada Jagodina.\nFestival je otvorio predsednik Društva fizičara Srbije prof. Dr Ivan Dojčinović koji je istakao značaj primenjenog znanja u školstvu: „Organizacija ovakvih festivala širom Srbije je nešto najlepše što ljudi sa fakulteta fizike, hemije, biologije mogu da urade kako bi prirodne nauke približili najmlađima. Budući studenti tako mogu da vide da je lepo baviti se ovim naukama i da razmisle o upisu na fakultete koje se bave prirodnim naukama, inženjerstvom i privredom jer je to osnova za razvoj društva.“ – rekao je Dr Dojčinović.\nU školi ,,Nikola Tesla” okupili su se uglavnom učenici srednjih i osnovnih škola, ali i najmlađi, deca jagodinskih vrtića, ukupno oko 2000 posetilaca.\nOni su imali priliku da dožive nauku na razumljiv i opipljiv način, da vide zabavne i interaktivne sadržaje iz različitih naučnih disciplina, fizike, hemije, mikroelektronike, molekularne genetike i poslušaju neko od zanimljivih predavanja iz domena geografije, fizike i kompjuterske animacije.\nOglede su prezentovali: Elektronski fakultet Niš, Fizički fakultet Beograd, Fakultet inženjerskih nauka Kragujevac, Hemijski fakultet Beograd, Biološki fakultet Beograd, Institut za molekularnu genetiku Beograd kao i srednje škole koje su se prijavile na konkurs NOU tima.\nU okviru festivala, na istoj lokaciji, održana su sledeća predavanja:\nU dvorištu škole, u okviru pratećeg programa festivala, posetioci su mogli da se upoznaju sa jedinstvenim umetničkim postavkama, crtanjem na pesku, slikanjem peglom i na staklu itd, kao i da uđu u tajne tajlandske veštine rezbarenja hrane.\nU umetničkom delu predstavili su se udruženje „BELI TALAS“, Kreativni centar „OGLEDALO“, Kulturni centar Jagodina kao i Asocijacija karving mastera Srbije.\nNAGRADNI KONKURS – “IGRAČKE OD RECIKLIRANOG MATERIJALA”\nMijačević Nikola, V raz. OŠ “Slobodan Savković” Stari Banovci\nMilica Čizmić, VIII raz. OŠ “Sremski front” Šid\nViktor Davidović, VI raz. OŠ “Rada Miljković” Jagodina\nBojana Golubović, VI raz. OŠ “Branislav Nikčević” Majur\nHvala nastavnicima koji su poslali radove: Ivani Kerkez, Sanji Prodanović, Ani Bogdanović Milosavljević i Marijani Cvetković.\nFestival nauke u Jagodini 2014\n15 volontera EGŠ “Nikola Tesla”(Jagodina)\n10 volontera Gimnazija (Jagodina)\nPartneri NOU tima pri realizaciji Festivala su:\nEGŠ “NIKOLA TESLA” – JAGODINA\nDRUŠTVO FIZIČARA SRBIJE – BEOGRAD\nKULTURNI CENTAR – JAGODINA\nŠTAMPARIJA „ZLATNA KNJIGA“, JUHOR AD AQUA PROMET, ŠTAMPARIJA „GRAFO DIZAJN“, WINNERS-PRODUCTS DOO JAGODINA, PEKARA „PEKALINO“, EXPRES RESTORAN, PEKARA „A&B“, PORCELAN TREJD, PUT DOO, SALON KNJIGE „TIL“, JAGODINSKA PIVARA, MEXICOM INFORMATIKA, CASA DI MODA, POLIKLINIKA „ALOJA PLUS“, CODE 010010, SRBOLJUB VUKOSAVLJEVIC …


NOVI UKUS Zajedničkog ŽivotaCK13\nAktivizam, Izložba 23. Jun 18. 11:00\nBalkan Steps II\nNovi ukus zajedničkog života\n“Novi ukus zajedničkog života” – Informisanje, upoznavanje i druženje sa mladim izbeglicama koji žive u Srbiji i organizacijama koje rade sa njima\n“The new taste of a shared life” – Meeting and getting to know young refugees living in Serbia and organizations working with them\nStotine ljudi je dolazilo i još dolazi u Srbiju na svom putovanju prema zapadnoj Evropi, a to koliko dugo borave ovde ne zavisi od njihove želje ili planova, već od sistema kontrole Evropske Unije, koji ugrožava pravo na slobodu kretanja i pribegava nasilju u cilju zaustavljanja ljudi bez “pravih” dokumenata. Nekoliko pojedinaca, aktivista i organizacija odlučilo je da pomogne onima koji trenutno žive u Srbiji, u nadi da će jednog dana stići do svog odredišta.\nU subotu ćemo slušati njihove priče, iskustva i razmišljanja, a pored toga ćemo imati priliku da se upoznamo i družimo i sa mladim izbeglicama koji žive u Beogradu. Volonterski centar Vojvodine i CK13 vas pozivaju da dođete i zajedno sa nama skuvate veganski Kabuli pulaw. Jer je najbolje kad prijateljstvo počne u kuhinji ili za trpezarijskim stolom, zar ne? 🙂\n11.00: Otvaranje izložbe fotografija “Putevi” i izložbe radova Samia Rasoulia (Avganistan)\n11.00: Kulinarska radionica veganskih jela iz Avganistana (potrebna najava pre dolaska na: ida@volontiraj.rs)\n14.00: Zajednički veganski ručak u zamenu za donaciju, druženje\n15.00 Panel-diskusija o odgovorima građana/ki i civilnog sektora na dolazak izbeglica u Srbiju (učestvuju predstavnici/ke BelgrAid-a, No Name Kitchen, Rigardu, Eskvela kon alma, Refugee Aid i Fondacija za izbeglice Srbija).\nDogađaj je deo projekta Balkan Steps II (podržan od strane Refugee Fund SCI-ja, u okviru kampanje #BuildingBridges) i projekta Branching out- (re)connecting ideas finansiranog od strane Saveta Evrope (Evropske fondacije za mlade).\nHundreds of people came and still come to Serbia on their journey to Western Europe, how long they stay here does not depend on their wishes or plans, but on the current system of controlling EU borders that jeopardize the right to freedom of movement and systematically produces violence and marginalization.\nSeveral individuals, activists, organizations decided to invest their efforts in working with those who come to Serbia and live here in the hope that one day they will reach a better destination.\nOn Saturday, we will listen to stories, experiences and opinions that they will share with us. We will also have the chance to get to know young refugees living in Belgrade, and join them in preparing food from their home countries. We invite you to come and cook with us. Because it’s better when friendship begins in the kitchen or at the dinner table, isn’t it? 🙂\n11.00: Opening of photo-exhibition “Roads” and exhibition of the works of Sami Rasouli (Afghanistan)\n11.00: Cooking workshop of vegan meals from Afghanistan (to participate, send an email to: ida@volontiraj.rs)\n14.00: Community vegan lunch (donation-based) and informal time\n15.00 Panel Discussion on the response of the civil sector to the arrival of refugees to Serbia (with the participation of representatives of No Name Kitchen, Rigardu and Refugee Foundation)\nThis event is organized in the framework of the project Balkan Steps II (supported by the Refugee Fund of SCI, in the framework of the campaign #Building Bridges) and the project Branching out- (re)connecting ideas, funded by the European Youth Initiative grant of the Council of Europe.


Hamilton/Berg, Sezona 4 | Epizoda 11\nNijedna dobra knjiga ne prolazi nekažnjeno, Sezona 29 | Epizoda 15\nRadioaktivni panteri na žurki, Sezona 12 | Epizoda 10\nDan u životu, Sezona 12 | Epizoda 11\nZagonetna konvencija, Sezona 7 | Epizoda 14\nNakon što momci ne uspeju da nabave karte za konvenciju stripova, Šeldon pokušava da organizuje svoju konvenciju i provodi ludu noć sa Džejmsom Erlom Džounsom.\nŠeldon i Ejmi odlaze vozom u Napu sa Hauardom i Bernadet za Dan zaljubljenih. Leonard i Peni vode Radžovog psa kod veterinara.\nKlimaks, Sezona 2 | Epizoda 9


Prednovogodišnji KST maskenbal : Nadlanu.com\nPrednovogodišnji KST maskenbal\nObjavljeno 18. dec 2006. / 14:32:04\nZnate li za onu priču kada četvorica mladića maskiranih u pogrebne radnike, noseći mrtvački sanduk, ulaze na maskenbalsku žurku u KST? Ova scena nekako asocira (i možda najbolje opisuje) maskenbal u KST-u zbog svoje originalnosti, doslednosti, maštovitosti, i te neopisive čari\nSvake godine se, pred Novu godinu, tradicionalno održava maskenbal u zgradi ETF-a. Žurka je na tri nivoa, i učionice ovog Fakulteta zamenjuju klubove. Svaka učionica – druga vrsta muzike. I naravno, na mestu letnje bašte KST-a veliki šator. Tu se sluša narodna muzika (kao na svadbi), prže se pljeskavice i služi kuvana rakija. Za taj „šator-stejdž“ karakteristično je mnoštvo ljudi koji, inače, ne slušaju narodnu muziku, ali se odlično zabavljaju pod šatorom. On je ironija sama po sebi.\nU KST-u se sluša sve – od (za ovaj klub nezaobilaznih) hitova osamdesetih, do novijih – Chemical Brothers, Junior Jack... Ukratko za svakog ponešto.Simpatične su bile i reggae soba (ukrašena žuto, zeleno, crvenim platnima), soba gde se slušao rock, ali najupečatljivija je bila R ’n’ B soba. U središtu te sobe se nalazio drveni bik koga ste mogli da jašete u ritmu muzike. Oko njega su bile meke strunjače na koje padate već posle dvadesetak sekundi...\nA maske? Od zapanjuće originalnih, do onih koje viđate na svakom koraku (Ciganka, Arapi, Veštice, Žene lakog morala...). Momka prerušenog u čobana niste mogli da ne primetite jer je vodio živu kozu!!! Među Zemljane je sišao vanzemaljac sa planete „Vikler“ (sa sve viklerima u kosi), tu su bili i razni vilenjaci i magovi, pa smo se onda ispovedili Popu, i videli devojku – jogurt (na sebi je imala ogromnu kutiju sa Imlekovim znakom)... Simpatični su bili i mladići bebe (sa cuclama), devojke sa ogromnim krilima, žena-mačka, sijamske bliznakinje... Pa onda struja na sve načine jer je tema ovog maskenbala bila „Nikola Tesla – vreme otkrića“.\nKST-ov maskenbal je sinonim za najoriginalnije maske koje se smišljaju danima, brižljivo prave i nose cele večeri, ma koliko to komplikovano bilo (bilo da je to mrtvački sanduk, velika kutija, ili drveni ram – giljotina), kao i za odličan provod... Muzika je nekako išla u drugi plan, mada nikako nije bila nebitna, jer su zvezde večeri – maske.\nBez obzira na to što ovaj maskenbal nosi titulu tradicionalnog i najoriginalnijeg, postoje stvari koje bi trebalo promeniti. U koju god sobu da ste ušli (ili bar provirili) niste mogli dugo da se zadržite, jer je nenormalno zagušljivo, a ni u šatoru, gde je, za razliku od soba-učionica, vrlo hladno. Čini se da se svake godine sluša ista muzika, i da se dovode iste grupe... Takođe je primetno da je sve manje maskiranih ljudi, da ima sve manje onog pravog vajba na ovoj žurci - odnosno da je normalna pojava da u hodniku zaustavite svoju omiljenu masku i da se, na primer, pozdravite sa svima. Činjenica da ste maskirani, pruža vam mogućnost da budete ono što niste (ili ono što biste želeli), i da se osećate opuštenije.\nMaskenbal u KST-u treba da zadrži svoju publiku, ideju i maštovitost, ali i definitvno da poboljšava kvalitet celokupne organizacije kako bi zadržala (ili povratila?) svoju magiju. Ona se neće sigurno zadržati time što se ništa neće menjati (33 godine). Naprotiv.\nKliknite ovde da biste pogledali sve fotografije sa maskenbala.


Ćirić: Kriza još nije prošla | Glas javnosti\nPočetna > Politika > Ćirić: Kriza još nije prošla\nBEOGRAD - Ministar ekonomije i regionalnog razvoja Nebojša Ćirić izjavio je da ekonomska kriza još nije prošla iako je statistički iza nas, jer Srbija već pet kvartala ima rast bruto-domaćeg proizvoda (BDP), uz istovremeni rast izvoza u 2010. godini za 24 odsto.\nĆirić je za "Ekonomist magazin" kazao da Vlada u vrlo kratkom roku mora predložiti konkretne mere, poput reprogramiranja kredita građanima, i za privredu, jer bi mirovanje obaveza u narednih 12 ili 24 meseca omogućilo preduzećima da uzmu vazduha, a nekima i da investiraju.\nOn je kazao da jedan od prvih poteza Vlade Srbije mora biti uvođenje finansijske discipline i preneo da su u toku konsultacije u vladi da li zakonom treba propisati rok u kome javna preduzeća moraju da plate svoje obaveze ili da se to reguliše na neki drugi način.\n"S druge strane i dalje postoji velika potreba domaćih kompanija za jeftinijim kreditima, jer bez toga mnoge od njih neće moći da prežive. Subvencije su antikrizna mera, koja je ispunila cilj i verovatno će se primenjivati još ove godine, a donekle ohrabruje i što su neka preduzeća počela da uzimaju kredite za investicije, a ne samo za likvidnost", rekao je Ćirić.\nKomentarišući privatizaciju "Telekoma Srbija", Ćirić kaže da ne treba prihvatiti ponudu "Telekoma Austrija" od 950 miliona evra za 51 odsto kapitala Telekoma Srbija i upozorava da "i ako "Telekom" bude prodat bilo bi kontraproduktivno da te pare završe u potrošnji", već taj novac treba da bude iskorišćen za razvoj infrastrukture.\nKao način za legalizaciju dela sive ekonomije naveo je kombinaciju strožije kaznene politike i pojačane kontrole Poreske uprave.\n"Pre toga Vlada bi trebalo da osmisli program koji bi doneo određene poreske stimulanse, kojima bi se oni koji rade u sivoj zoni privoleli da legalizuju biznis. Jedna od mogućnosti je da se smanje porezi na zarade, ali će definitivnu odluku morati da donese Vlada, s tim što Ministarstvo finansija mora da proceni efekte na prihode budžeta“, objasnio je ministar ekonomije.\nĆirić je potvrdio da Ministarstvo ekonomije priprema novu industrijsku politiku, uz napomenu da je ono što se u proteklih 20 godina desilo sa prerađivačkom industrijom primer "kako ne treba da se radi, jer samo sa proizvodima više dodatne vrednosti možemo računati na veći devizni priliv i to mora da bude fokus industrijske politike“.


Oglas za prijem u radni odnos na određeno vrijeme - JU Bolnica Travnik\nNa osnovu Odluke o raspisivanju oglasa za prijem u radni odnos na određeno vrijeme u trajanju od 6 mjeseci broj: 10-70220 od 18.8.2021.godine, Direktor Javne ustanove Bolnica Travnik,\nza prijem u radni odnos na određeno vrijeme u trajanju od 6 mjeseci\n1)JEDNOG (1) REFERENTA JAVNIH NABAVA- u Administrativnu službu\n2)JEDNOG (1) REFERENTA PROTOKOLA- u Administrativnu službu\n3) JEDNOG (1) REFERENTA OBRAČUNA PLATA – u Administrativnu službu i\n4) JEDNOG (1) KADROVSKOG REFERENTA-u Administrativnu službu.\nPod tačkom 1)\n– Završen Ekonomski ili Pravni fakultet po starom sistemu školovanja –VSS tj. po\nnovom bolonjskom sistemu školovanja zahtjeva se najmanje ostvarenih 240 ECTS\nbodova pravnog ili ekonomskog smjera\n– Uvjerenje o završenoj obuci službenika za javne nabavke\n– Dvije (2) godine radnog iskustva i\nPod tačkom 2)\n– Završenu srednju školu pravnog ili ekonomskog smjera i\n– Jedna (1) godina radnog iskustva\nPod tačkom 3)\n– Završenu Višu ekonomsku školu po starom sistemu školovanja –VŠ tj. po\nnovom bolonjskom sistemu školovanja zahtjeva se najmanje ostvarenih 180 ECTS\nbodova ekonomskog smjera\n– Jedna godina radnog iskustva i\nPod tačkom 4)\nZavršenu Višu školu pravnog smjera po starom sistemu školovanja –VŠ tj. po\nbodova pravnog smjera\nJedna (1) godina radnog iskustva i\nZa tačku 1)\n– Prijavu (vlastoručno potpisanu) uz širu biografiju\n– Ovjerenu kopiju diplome o završenom ekonomskom ili pravnom fakultetu po starom\nsistemu školovanja – VSS tj po novom bolonjskom sistemu školovanja sa najmanje ostvarenih 240 ECTS bodova\n– Ovjerenu kopiju prosjeka ocjena\n– Potvrda o radnom iskustvu\n– Nezaposleni, uvjerenje o nezaposlenosti\n– Općinsko uvjerenje o pripadnosti porodici poginulih pripadnika OSBiH.\nZa tačku 2)\n– Ovjerenu kopiju diplome o završenoj srednjoj školi pravnog ili ekonomskog smjera\n– Ovjerene kopije svjedožbi o završenom I,II,III i IV razredu srednje škole pravnog ili\nZa tačku 3)\n– Ovjerenu kopiju diplome o završenoj višoj ekonomskoj školi po starom sistemu\nškolovanja –VŠ tj. po novom bolonjskom sistemu školovanja sa najmanje ostvarenih\n180 ECTS bodova ekonomskog smjera\nZa tačku 4)\n– Ovjerenu kopiju diplome o završenoj višoj školi pravnog smjera po starom sistemu školovanja –VŠ tj. po novom bolonjskom sistemu školovanja sa najmanje ostvarenih 180 ECTS bodova pravnog smjera\nObavijest o raspisivanju oglasa za prijem u radni odnos na određeno vrijeme u trajanju od 6 mjeseci objavljuje se dnevnom listu „Oslobođenje“, a integralni tekst oglasa na web stranici JU Bolnica Travnik i oglasnoj ploči Službe za zapošljavanje Općine Travnik i ostaje otvoren 8 dana od dana objavljivanja.\nSa kandidatima koji ispunjavaju uslove tražene oglasom Komisija za provođenje javnog oglasa će održati intervju i pismeni test.\nTermin intervjua i pismenog testa će biti objavljen na web stranici JU Bolnice Travnik.\nOcjena kandidata prijavljenih na oglas vršiti će se po odredbama Uredbe o postupku prijema u radni odnos u javnom sektoru u SBK i Odluke o bodovanju kandidata za prijem radnika u JU Bolnica Travnik broj: 10-1059 od 31.1.2020.godine.\nOcjenu kandidata izvršiti će Komisija za provođenje javnog oglasa.\nNapomena : Izabrani kandidat će biti u obavezi da u određenom roku dostavi ljekarsko uvjerenje kao dokaz da njegovo zdravstveno stanje i psihofizičke sposobnosti odgovaraju uvjetima radnog mjesta.\nPrijave na oglas sa dokazima o ispunjavanju uslova oglasa sa obavezno naznačenim brojem telefona, dostaviti na adresu: JU Bolnica Travnik sa naznakom za “Komisiju za provođenje javnog oglasa“, Ul. Kalibunar bb.Travnik.\nObavijest za sve naše penzionere\nOdržani godišnji sastanci sa glavnim sestrama/tehničarima i šefovima odjela Bolnice (FOTO)\nFOTO: Danas smo ispratili naše ovogodišnje penzionere\nOglas za prijem lica na stručno osposobljavanje\nBolnica iz Aachena nam je donirala 51 bolnički krevet\nSve naše penzionere obavještavamo da zbog epidemioloških razloga nismo u...\nDanas smo održali naše redovne godišnje sastanke sa glavnim sestrama/tehničarima,...\nLjudi koji su svoj radni vijek proveli u JU Bolnica...


ŽENE imaju VIŠE PARA, ali kada su U PENZIJI | Ekonomija\nŽENE imaju VIŠE PARA, ali kada su U PENZIJI | Mondo Portal\nŽENE imaju VIŠE PARA, ali kada su U PENZIJI 0 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nIzvor mondo.rs Izvor večernji list 14.10.2019. / 10:23 10:28\nČudo se dogodilo u Hrvatskoj. Kampanja za ujednačavanje para (za isti posao) izeđu žena i mupkaraca "dala" je efekat na neočekivanoj strani - u penziji.\nŽene u Hrvatskoj, koje su ove godine otišle u starosnu penziju, prvi put u istoriji te zemlje dobile su penzije koje su više od penzija muškaraca, piše zagrebački "Večernji list".\nRazlika je neznatna, svega 24 kune (3,2€), ali i tako mala predstavlja važan iskorak u penzionom sistemu jer su sve do sada muške penzije uvek bile više od ženskih, navodi zagrebački dnevnik.\nNa primer, prosečna starosna penzija muškaraca 2013. bila je 18 odsto viša od prosečne za žene, dok je prosečna prevremena penzija za muškace bila viša 25 odsto.\nPOLA GODINE ZA SVAKO ROĐENO DETE\nPenzije žena poslednjih godina rastu zahvaljujući produženju radnog veka i izjednačavanju godina za odlazak u penziju s muškarcima, ali od ove godine vetar u leđa dala im je i odluka vlade Andreja Plenovića da se ženama za svako rođeno dete dodaje pola godine penzionog staža, ističe "Večernji list".\nDo 2017. godine ta se razlika smanjila na oko šest posto kod punih starosnih penzija i 18 posto kod prevremenih, da bi se u 2019. godini dogodio preokret i kod starosnih penzija,\nPrevremene muške penzije i dalje su 12 posto više od prosečnih starosnih koje primaju žene.\nProsečna starosna penzija muškaraca koji su prvi put ostvarili pravo na penziju u prvih sedam meseci ove godine iznosi 3.020 kuna (406,5€), a penzija žena 3.044 kune (409,7€). U podatke nisu uključeni korisnici iz međunarodnih ugovora.\nU prvih sedam meseci ove godine pravo na penziju prvi put je steklo 30.000 radnika, među kojima je bila 14.801 žena. Nešto manje od šest 6.000 žena otišlo je u punu starosnu penziju, oko 3.000 ih je u prevremeno starosnoj, a ostalo su korisnice porodičnih penzija.\npenzije ravnopravnost polova plate hrvatska


SANA HOCE PRI MARIBORU SLOVENIJA - omot - 1962 godina (54350055) - Limundo.com Pratite Limundo\nLimundoKupiteKolekcionarstvoOstaloSANA HOCE PRI MARIBORU SLOVENIJA - omot - 1962 godina Previous\nTweet SANA HOCE PRI MARIBORU SLOVENIJA - omot - 1962 godina Ubaci u listu želja\nZavršena! (26. feb 2017, 21:32h)\n- tokom perioda od 6 meseci uplati minimum 20.000 dinara na svoj Limundo račun. Ocene: 100% pozitivnih Lokacija: Kljajićevo, Sombor, Srbija Sve aukcije prodavca\nDetaljno stanje: Dosta dobroPosebni događaji i limitirana izdanja: Ne, retkoKulturno dobro: Predmet koji prodajem nije kulturno dobro ili ovlašćena institucija odbija pravo preče kupovine Opis predmeta\nSANA HOCE PRI MARIBORU SLOVENIJA - stari omot od cokolade - 1962 godina - ovo je veoma retko ,izgleda ,kao toblerone kutija od 50 grama , SANAVIT ili FANAVIT se zove - omoti su iz pocetka 60 - tih godina , Yugoslavija retko i staro ,xak ima i najlon koa omotac - pogledajte moje ostale aukcije - cokoladnih omota ,u ponudi je preko 100 razlicitih omota pogledajte sve slike -organizovani transport podrazumeva slanje posiljke ,kao preporucenu tiskovinu VIDITE SLIKE saljem nakon uplate na racun Prijavi aukciju LimundoGrad


Ratan nameštaj Srbija NATIVO salon nameštaja garnitura CLERMONT 2+1+1\nNameštaj od ratana asocira nas na trenutke odmora i relaksacije u ugodnom ambijentu naše bašte. Sa dizajnerksim nameštajam od ratana iz asortimana NATIVO™ švajcarksog dizajnerskog nameštaja unećete luksuz i eleganciju u Vaš baštenski prostor. Inovativan dizajn i kvalitetan ratan, glavne su odlike dizajnerske ratan garniture CLERMONT. Sam pogled na ovaj komad nameštaja poziva na popodnevno druženje, kao i na trenutke slavlja u Vašoj basti .\nDvosed: 210 x 88 x 95 cm\nFotelja: 135 x 88 x 95 cm\n2 x Ratan fotelja


Izmišljen prijatelj - Na Vidiku Magazin\nMagazin\tMoja pričaŽivotna priča\tIzmišljen prijatelj\nby ljuticka 9. jula 2015.\nImala sam cetiri godine.Moji roditelji su se preselili u Obrenovac kada sam jos bila beba.Iako sam bila tetosena od stane svih,baba,deda,mame,tate uvek am se osecala usamljeno.Nikad nisam imala sa kim da se igram,pricam,smejem…Sve dok jednog dana nisam u svojoj masti (bar sam tada tako mislila) stvorila Marinu.Bila je visoka,lepa devojka.Imala je dugu plavu kosu,predivne zelene oci i obucena u crnu dugu haljinu.Mislim da je imala oko 15-16 godina ali nisam sigurna.Sa njom sam stalno pricala,igrala se i nikad nisam bila usamljena.Moze se reci,da mi je bila vise kao sestra nego kao prijatelj.Svojim roditeljima sam stalno pricala o njoj ali mi nikad nisu verovali.Secam se jednom da sam pravila cajanku i naravno Marina je bila tu.Tata me pitao sa kim pijem kafu aj ja lepo rekla da sa Marinom pijem.Pravio se kao da mi veruje ali videla sam nevericu u njegovom izrazu lica ali navikla sam se na takvu reakciju.Nas dve smo bile nerazdvojne sve do moje seste godine.Secam se da mi je rekla nesto da uradim mislim da razmazem karminom ogledalo u kupatilu.Naravno to sam i uradila.Kad je moja mama usla uzasno se naljutila na mene.Pokusala sam da joj kaem da je to uradila Marina ali mi nije verovala.Poslala me je u moju sobu i zabranila mi da igram igrice.Bas sam bila ljuta ali ne na mamu nego na Marinu sto mi je rekla da to uradim i to sto nije rekla mojoj mami da je to ona.Drala sam se mnogo na nju.Ona se stalno izvinjavala govoreci da joj je zao.Mene to nije zanimalo.Poslednja sto s joj rekla bilo je:“Odlazi necu vise da te vidim!“I,otisla je.Dve nedelje kasnije,pred pocetak prvog razreda osnovne skole,preselili smo se u Beograd.Nikad vise nisam razgovarala sa Marinom niti je videla.Nastavila sam sa svojim zivotom.Ali,ima jedna stvar koja me je sokirala.Kada sam imala 12 godina saznala sam mozda istinu o tome ko je u stvari bila Marina.Prica se da pre nego sto je zgrada sagradjena tu je bila kuca.U njoj su zivele majka i tamtamtaaam njena cerka.U toj kuci cerka je ubila majku pa posle sebe.Majka je otisla u onaj svet a cerka ostala.I ako je to tako,da li je ta cerka u stvari bila Marina.??Devojka sa kojom sam se dve godine igrala,devojku koju sam smatrala svojom sestrom?Da li je ona u stvari bila duh a ne plod moje maste?Danas imam 17 godina i na to pitanje ni dan danas nisam nasla odgovor…\nŽivotna priča tužna\nKako saznati bilo koji jezik\nSamo za mog deku\nPriča iz mog života\nSvet iz očiju jednog studenta\nPriča o dečaku Mislavu\nStranac mog života\nMin: 6°C Min: 8°C Min: 8°C\nMax: 24°C Max: 24°C Max: 24°C


Strategije Archives - Choose-Forex | Start Your Forex Career Properly\nby bojan уторак, 23 маја 2017\nDa li ste se ikada zapitali kako (Vaše) emocije utiču na (Vaše) obavljanje trgovinskih operacija? Emocionalna stabilnost jednog trejdera samo je jedan ugao posmatranja ove konstatacije. U intervjuu sa Džordžom Papazovim, profesionalnim trejderom, Trent (drinkforex.com) istražuje kako ljudska psihologija i emocije upravljaju tržistem i pored toga što se nalazimo u eri algoritama, dotičući se i teme insajderskog trgovanja. Džordž daje konkretne i korisne savete za upravljanje rizikom i za uspešno poslovanje trejdera.\nU saradnji sa drinkforex.com i uz njihovu dozvolu transkribovali smo najvažnije delove ovog sjajnog video intervjua sa Džordžom Papazovim, koji je sproveo drinkforex tim.\n“Dnevno trgovanje” i “sving trgovanje” – dva stila trgovanja opcijama\nTRENT HOER (TH): Možeš li ukratko da prepričaš svoju istoriju trejdera?\nDŽORDŽ PAPAZOV (DŽP): Da, svakako.\nTH: …i čime se baviš.\nDŽP: Da, naravno. Počeo sam da trgujem na… sa jednim prijateljem. Osnovali smo privatnu firmu za forex trgovinu. Radili smo samo nas dvojica tako da smo uložili naš lični kapital. Bio sam prilično mlad u tom trenutku i bili smo prilično uspešni par godina. I onda, naravno, kao i u svakom partnerstvu, partneri su otišli svaki na svoju stranu. Ovaj, izašli smo iz te priče, i onda sam rešio da se školujem… da naučim kako da trgujem malo bolje. Upustio sam se u finansije misleći: “Hej, pa ovde se krije odgovor!”, i dok sam trgovao, shvatio sam da me škola neće naučiti ničemu u vezi sa trgovanjem. Onda sam počeo da radim za jednu od najvećih banaka u, u Kanadi, na njihovom trading floor-u. I štaviše, bio sam na trading floor-u 2008. i 2009. kada je, kada je došlo do kraha berze, i ti pozivi koje smo primali – nikada ih neću zaboraviti – i sada se sav stresem kada pomislim na to jer pamtim svaku reč. Tih dana sam vodio jedne od, kako bih rekao, najmračnijih razgovora koje sam ikada vodio s ljudima koje nikada u životu nisam upoznao. I rekao sam sebi: “Znaš šta? Bilo je naznaka da će se ovo desiti.” A u to vreme sam vodio blog, i na neki način nagoveštavao ovaj krah, a kada se i desio, nisam bio ni malo ponosan ili srećan zbog toga i rekao sam: “Wow, ja, to je bio jedan od onih trenutaka kada sam bio u fazonu da bih više voleo da nisam bio u pravu.” I znaš, stvari su krenule nizbrdo od tog trenutka i rekao sam: “Ovo mi je inspiracija, hoću da pomognem ljudima da nauče kako da se bave ovim.” Hteo sam da gomili individualnih ulagača pružim šansu da budu na istom nivou sa profesionalcima i da nauče kako da uspešno trguju. I zato je 2012. moj katalizator – tada sam osnovao firmu TRADEPRO i od tada eto vodim to i trgujem i podučavam druge kako da ostvare uspeh na tržištu.\nTH: Spomenuo si da si dnevni trejder. Šta je tačno dnevni trejder, za one koji ne znaju?\nDŽP: Da, naravno. Pa to je vremenski raspon… Kada, kad za sebe kažeš da si dnevni trejder, to se odnosi na to koliko vremena držiš poziciju. Znači možete to posmatrati ovako: ako kupite poziciju, ako započnete s parama, krenete sa trgovanjem i završite ga, i na kraju imate pare – onda se smatra da ste dnevni trejder. Možete držati poziciju nekoliko minuta, nekoliko sati, do jednog dana, ali obično ste na kraju dana u plusu. Znači moje pozicije se zasnivaju na impulsu prema grafikonu za taj jedan dan: ulazim i izlazim. Znači ulazim sa parama i na kraju dana završavam sa parama i mogu mirno da spavam.\nDŽP: Sving trejder je dugoročniji termin, je li, odnosi se na par dana i, kako se zove, ja, ranije sam bio sving trejder. Zanimljivo je to, živeo sam od sving trejdinga opcijama i onda sam nedavno prešao na fjučerse – pod “nedavno” mislim par godina. Bavim se time, u ovoj igri sam već dugo ali nedavno sam sa fjučersima postao više dnevni trejder prosto zbog prirode tih tržišta. Teško je držati sving pozicije pored, kako se zove, pored ovolike volatilnosti, zar ne?\nEmocije i psihologija – dve stvari koje zapravo upravljaju tržištem\nTH: Emocija – možeš li malo detaljnije o tome? Jer nije kao da, znaš, kao da trguješ negde na trading floor-u gde možeš da vidiš kako se neko iznervira, vidiš emociju i kako se neko fizički nervira. Ti, ti vidiš ponude i potražnje i trgovanje na tržištu, znači, šta, šta je za tebe emocija?\nDŽP: OK. I to je, to je baš bitna stavka koju spominješ, to je… Kad, kada gledaš grafikon, vidiš sve te brojeve koji se smenjuju i kada ih posmatraš kao trejder, ne shvataš da je to što gledaš zapravo psihologija. To što vidiš je aukcijsko tržište: tu je, tu su ponude, tu su potražnje, i ako odeš na – OK, evo daću ti jedan primer – ako odeš na Kijiji da tražiš nešto da kupiš i pojaviš se…\nTH: Ako odeš na, izvini, ako si na čemu?\nDŽP: Na, kako se zove, Kijiji sajtu. I recimo da hoćeš da kupiš…\nTH: Šta je to, šta je to?\nDŽP: A, to, pa, onaj sajt, onaj, kupujem prodajem sajt za…\nTH: Je l’ to nešto kanadsko?\nDŽP: Jeste li? Aha, pa…\nTH: Kako se piše?\nDŽP: K-I-J-I-J-I.ca. Nisam povezan sa njima ili tako nešto, nisam… Možda jeste kanadska… Ili craigslist, to je kao kvalitetan craigslist.\nTH: OK, da, znam za craigslist.\nDŽP: Da, da, e pa recimo javiš se npr. na craigslist oglas i hoćeš da kupiš PS od nekoga i ono što ne kapiraš jeste to da si upravo na tržištu i da je to jedna emocionalna transakcija. Dođeš i imaš, primera radi, 300 dolara, i kažeš: “Sad ću da probam da vidim da li mogu da dobijem ovo za 280.” I ako kažeš onome ko prodaje: “Znaš šta, mogu da ti ponudim 280”, a on kaže: “Prodato” – istog trenutka pomisliš: “Čoveče, možda sam mogao da ponudim još malo nižu cenu, prebrzo je prihvatio”, je l’ tako?\nTH: Tako je.\nDŽP: I to, to je isti proces kroz koji prolazi tržište. Tako da, uprkos tome što prosto vidimo brojke koje idu gore-dole, to je ipak emocija. Moraš da tražiš nivoe na kojima trejderi osećaju bol. I ovo često govorim na četu, kažem: “Pravac u kom ide tržište je obično tamo gde će naneti najveću količinu bola i finansijskog gubitka najvećem broju ljudi.” I to se može uočiti na grafikonima. Daću ti primer: ako trend malo raste i dešava se puno kupovanja i pogledaš to na volumenu trgovanja, to je ključna, ovaj, ključna dinamika koju pratimo na tom volumenu tj. obimu\ntrgovanja. Vidiš da je, da trend raste, puno se kupuje, puno volumena prolazi ali ne ide nikuda, i sve što sada imaš jeste gomila kupaca sa gomilom stop-naredaba. Tako da, sve su šanse da će, kada su već svi kupili, trend krenuti da opada, jer ko preostaje da ga podiže, je l’ tako?\nDŽP: Tako da, tako da mi zapravo po ceo dan analiziramo emocije. U grafikonu se krije mnogo emocije, samo je stvar u tome kako je tumačiš i koju perspektivu joj daješ.\nIzlaženje na kraj sa insajderskim trgovanjem i “spufingom”\nTH: Da li misliš da se dosta insajderskog trgovanja dešava na tom nivou? I, šta ti, šta misliš ti o tome?\nDŽP: Mislim, mislim da nije u skladu sa psihologijom čoveka da, ako imaš uvid u nekakve informacije koje možeš upotrebiti u svoju korist, ti ćeš, verovatno ćeš to i iskoristiti, ovaj, znaš, ali ja, nažalost mislim da ima dosta toga i da, da zapravo nema načina da se to zaustavi dokle god postoji slobodan protok informacija i dokle god, dokle god postoji način da se izvuče korist iz toga i mislim da će ljudi onda to i raditi, razumeš? Da imaš mogućnost da zaradiš par miliona dolara, da si u toj poziciji, bilo bi teško reći “ne” tome, ovaj, da, mislim da se dešava, i, i šteta je, ali…\nTH: To se ne, ne dešava se kod fjučersa ili opcija, je l’ tako? Ili je i kod njih moguće? Ili samo kod deonica? Jer jasno mi je, što se deonica tiče, tu su informacije o kompaniji, ako znaš da će neka firma da propadne, onda zašto i ne bi počeo da je prodaješ bez pokrića?\nDŽP: Upravo tako, da.\nTH: Da li je moguće, znaš kao, mislim, nafta, da li… Pretpostavljam da bi mogao da dođeš do brojki u vezi sa naftom brže od nekog drugog i onda bi mogao da prodaješ bez pokrića, ali da li misliš da insajdersko trgovanje preovlađuje i ima li ga – mislim da je to moje pitanje – ima li ga više kod deonica za razliku od fjučersa?\nDŽP: Hm, verovatno ga ima više kod deonica jer kad, kada si firma, to je pojedinačna kompanija, uprava zna mnogo više o poslovanju i o smeru u kom će se firma kretati u budućnosti, dok što se nafte tiče, bez obzira na to ko si i na koliko visokoj poziciji se nalaziš, ti baš i ne znaš mnogo više od ostalih, zar ne? U pitanju je veće tržište nego kada se radi o pojedinačnoj kompaniji.\nDŽP: Ali da ti kažem i ovo: Mislim da je insajdersko trgovanje zapravo super – mislim, nije super, pazi – ono što pokušavam da kažem je to da se radi o prilici za trgovanje. Šta god oni radili, ne mogu sakriti obim trgovanja. Ako se krećeš u pravoj veličini i gledaš u prave stvari, možeš da ga uočiš. Imam, ovaj, na mom, kako se zove, Interactive Brokers-u, imam plagin koji identifikuje velike naredbe tako da ja odmah znam. Ako vidiš da se deli gomila kupovnih opcija po određenoj ceni, ukazaće mi na sve to pa možeš da kažeš: “Hej, čitava jedna gomila volumena se pojavila niotkuda.” I još jedna…\nTH: Je li to… Znači to je, to je zapravo trgovanje, ne samo ponude i potražnje koje se pojavljuju na tržištu?\nDŽP: Da, baš tako, to je, to je trgovanje, to je transakcijski obim trgovanja. Znači ako ima više obima na, na ceni određene opcije nego što postoji otvorenog interesa, to će biti okidač za alarmiranje. A ja imam neka podešavanja da, da prepoznaju takve prilike, ali, ovaj, ne mogu se sakriti. Ako zauzmu insajdersku poziciju, to se može videti. A još dve stvari koje bih možda mogao da podelim su, mislim da se sajt zove insidercow.com…\nDŽP: Ne brini, ne moraš da pritisneš Ctrl+Shift+P ili Ctrl+Shift+N, u pitanju je potpuno legitiman sajt. U suštini, kada neki insajder obavi trgovinsku operaciju ili transakciju, on mora to da prijavi, ovaj, i ti to možeš da vidiš, to postane javna informacija. Znači to nije pravo insajdersko trgovanje ali je korisno znati da li Tim Kuk iz Apple-a prodaje gomilu akcija. To bi se moglo videti. I mogao bi da znaš tačno kada i po kojoj ceni ih je prodao.\nTH: Definitivno je dobro znati tako nešto. Ja sam koristio, koristio sam Finviz da gledam takve stvari, oni imaju te informacije takođe, ovaj…\nDŽP: Da, i to je odličan skriner.\nTH: Na…neko je spomenuo dobar razgovor, ovaj, spufing na tržištu fjučersa. Znam da je to bila goruća tema poslednjih par godina, ono, ja nisam na fjučers tržištu otkada je spufing postao protivzakonit, ali…\nTH: To je bila jedna od stvari zbog kojih sam izašao sa tržišta, to što odjednom, kada je u pitanju nafta, vidiš da neko da ponudu ili potražnju od 200 i ti kreneš na jednu od njih, a ona samo nestane.\nDŽP: Da, upravo.\nTH: Znači, kako, kako je to – pošto si ti trgovao sve to vreme – kako je regulacija spufinga promenila način trgovanja tj. kako je, po tvom mišljenju, izmenila tržišta?\nDŽP: Hm, da, to je, to je dobro pitanje. Otkako su to malo sredili, ovaj, spufing za S&P 500 nije tako loš, nije nekontrolisan i drzak kao pre, ali, mislim, ima tu, uvek tu postoji visokofrekventno trgovanje. Naišao sam na statistiku da oko 55%, zapravo više od 60%, ovaj, čini kompjuterski generisan obim trgovanja. I čitao sam o tome kako je jedan institucionalni trading floor spao sa 60 trejdera na samo dva. Tako da, znam da je dosta obima kompjuterski generisano. Mislim da je u pitanju bio Goldman Sachs – oni su spali na samo dva trejdera na trading floor-u. Nedavno sam pročitao članak…\nTH: Prva, mislim prva privatna firma u kojoj sam radio je imala preko stotinu prop-trejdera a sada je, čini mi se, ostalo, nešto kao, možda 10 njih.\nDŽP: Da, to je to.\nTH: Znači očigledno se prelazi na grupno trgovanje ili će se automatizovati, nije preostalo mnogo diskrecionih trejdera na institucionalnom nivou.\nDŽP: Da, teško je, zar ne? I, i dosta toga je i do regulative, ovaj, kako se zove, Dod-Frenk zakon ih je eliminisao. Videćemo šta će Tramp uraditi po tom pitanju ali ako ukine ovaj zakon ili ga izmeni, mogao bi ponovo da se stvori prostor za to, i onda da se banke vrate prop trgovanju, zar ne? I onda bi ovo moglo ponovo da postane unosno.\nMogu li algoritmi pobediti psihologiju i može li psihologija pomoći prilikom neizbežnih kriza u karijeri trejdera?\nDŽP: …i zato mislim da posao neće postati ništa lakši za nas trejdere ali će ipak uvek biti moguće da, da budemo na tržištu i trgujemo profitabilno i, verovali ili ne, 100% profitabilno jer emocija i ljudska psihologija se nikada ne mogu automatizovati, je l’ nije tako? I mislim da je to ono što pokreće tržište – ne pokreće ga tehnička analiza, ne pokreće ga obim trgovanja, niti ti pokazatelji za kojima tragamo. Ono što zapravo pokreće tržište jeste psihologija. To što ti pokazatelji rade, oni nam upravo i pokazuju psihologiju, ali oni nisu ispred psihologije. Psihologija je ta koja je stvorila tu šemu, zar ne? Ovaj, i mislim da to nikada neće moći da se promeni, tako da, uprkos algoritmima – a evo gledam ih kako rade i ovom trenutku, rade svuda po ekranu – uprkos algoritmima uvek će postojati prostor ili mesto za nas da trgujemo i zarađujemo novac, tako da…\nTH: To je, da… Uvek će biti odstupanja na tržištu, znači, to je, to je ono što, ono što čini berzu – to da, znaš, da pronađeš ta neslaganja i da nađeš pravu vrednost nečega.\nDŽP: Upravo tako.\nTH: Ovaj, onda hajde da, znaš, da, da se vratimo na, ovaj, razgovor o seriji Milijarde. Da li bi se ikada obratio trejding psihologu? Znači, da li misliš da bi bilo korisno sesti i, i popričati s njim? Jer to je, to čini veliki deo njihove obuke, to da, kada god imaju problema ili pak dobrih perioda, sednu i popričaju s njom da im pomogne ili da se vrate u formu ili da nastave s tim što rade.\nDŽP: Sećaš se, ovaj, u prvoj sezoni, kada – zaboravio sam, zaboravio sam kako se zove lik, ne mogu sad da se setim, ali – baš je imao poteškoća s nekim trejdovima i ona je sela s njim i onda je bila jedna baš dobra scena u kojoj ga ona kao ispreskače u fazonu: “Šta je s tobom?!”, i kao, ohrabri ga. Sećaš li se toga? To je bilo… Zaboravio sam koji tačno…\nTH: Aha, sećam se, sećam se toga, ali se ne sećam kako se zvao taj trejder, s kim je, s kim je pričala, ovaj…\nDŽP: Ljudi, ako je iko ko nas sluša gledao tu epizodu, znaćete tačno o kojoj sceni govorim. On je bio kao, imao je baš veliku krizu i onda mu je ona ušla u glavu i ohrabrila ga a ja, a u to vreme sam i ja bio u priličnoj, mislim nije bila velika kriza – u karijeri trejdera će vas snaći krize, imaćete, mislim nije to kriza, to je više kao niz nekoliko loših dana, i moći ćete da se izvučete iz toga. I ta serija me je baš pogodila kad, s tom epizodom i rekao sam: “Čoveče, moram da se obratim trejding psihologu ha ha!” Učinilo mi se da je to bio, ovaj, veoma zanimljiv aspekt, tako da, da, mislim, nisam siguran… Da li ste imali psihologa u privatnoj firmi u kojoj si radio?\nTH: Pa, kada su me tek zaposlili, morao sam da posedim s psihologom.\nTH: Znači pre nego što su me zaposlili, morao sam da prođem evaluaciju kako bi videli da li je moj mentalni sklop dobar za trgovanje. Ispostavilo se da verovatno i nije, ali…\nDŽP: I prošao si?\nTH: Da, to ti kažem.\nDŽP: Wow ha ha ha!\nTH: Ha ha ha upravo tako!\nDŽP: Svaka čast! Koliko si im platio?\nTH: Oni, hteli su samo da se uvere da nećemo izvršiti samoubistvo ako, znaš, ako budemo imali period gubitaka i da budu sigurni da smo, da smo emotivno stabilni da… Recimo, recimo da imaš neki veliki trejd i ne ide ti na ruku – hoće da budu sigurni da nećeš spiskati vlasnikov novac.\nTH: Znaš, kao, jao, znaš, i gledao sam to, gledao sam jednom jednog lika u, u početničkom odeljenju iznad mene, on, obavljali smo trgovinske operacije i odjednom – a sedeo je tačno iza mene – i začuo sam kako je uzviknuo, znaš: “J**** ovo!” I on, a ja se okrenem i pogledam ga, a on, ono, sa 50 lotova proizvoda. Neću da zalazim u detalje ali 50 lotova, a imali smo veliku tabelu uporednih analiza na kojoj si mogao videti svačiji bilans uspeha – vidi se bilans uspeha svakog, svakog trejdera u prostoriji i, dakle, on ima 50 lotova i vidiš kako uzima, fazon, 10.000 dolara, recimo hipotetički da je bilo 10.000, a trebalo je da se zaustavi na 5.000 tog dana. Znači već je prekoračio limit a uzima još 50 lotova koji, koji dupliraju iznos… I pukao je, izgubio je nekih, recimo, neku nenormalnu sumu novca i oni, otpustili su ga, fazon, istog dana. Oni, on je leteo napolje, oni, ovaj, znaš, ne mogu da dopuste da zaposle nekog ko je toliko emocionalno nestabilan, da, znaš, da obavlja trgovinske operacije. Jer u situaciji kada je trebalo da dobije ili izgubi 5.000, recimo da je izgubio 50.000 i trebalo bi mu koliko samo dana da nadoknadi taj izgubljeni novac, samo, znaš, šta ako se to ponovi?\nDŽP: Neverovatno kako spominješ to sad, to, ta priča sama po sebi ima toliko vrednih lekcija za ljude koji ulaze u ovaj posao jer, razmisli samo, dobiješ otkaz zbog donošenja takve odluke, a koliko puta individualni trejderi pomisle: “Hej, najbolji izlaz iz ovog trejda je pogledati prosek i kupiti još?” Ili ona Martingejl strategija: “Daj da nastavim da dodajem dok, dok ne zaradim novac.” Super, zaradićeš novac ali jednog dana ćeš samo ostati bez dinara pored te strategije, je l’ tako?\nTH: Da li misliš da je to ipak zbog akcija? Da li misliš da je trgovina akcijama naučila ljude da to rade? Jer to je, to je popularna strategija, ta Dollar-Cost Average strategija.\nDŽP: Da, apsolutno.\nTH: …to se uči kad studiraš finansije, je l’ znaš?\nDŽP: Definitivno. DCA, kupujte. Ali mislim, mislim da je došlo do raskoraka zbog toga što se DCA strategija koristila za prodaju mnogih proizvoda iz zajedničkih fondova i da okupi različite strategije za nadmetanje i onda su ljudi počeli to da primenjuju na pojedinačne akcije i ja i dan danas srećem ljude koji će reći: “Da, biću u prednosti, super, rasprodaja je, kupiću još.” A to nije zimska rasprodaja, to je investicija, zar ne? Ti, moraš, moraš to malo drugačije da tretiraš. Problem sa DCA je to što, evo ako sada, baš sada, uzmeš bilo koji grafikon, bilo koji, bilo koji simbol koji ti padne na pamet, bilo koja tri, četiri slova, videćeš prilike u kojima DCA funkcioniše, ali razmisli o kompanijama koje su propale. Danas ima više firmi koje su bankrotirale nego onih koje su trenutno u funkciji. I moraš imati na umu sledeću statistiku, a to je: ako primeniš DCA strategiju na neku od tih kompanija – šta da si uložio u Enron – sad bi bio švorc. Tako da…\nDŽP: Da, i mislim da na neki način tu nastupa ona psihologija – uzmeš grafikon neke kompanije, i uspeće, ali šta je sa onima koje su se ugasile?\nTH: A, da. I, i onda, znaš, ovaj, komoditeti, nema šanse da to može da upali kod komoditeta jer oni stalno idu gore-dole. Zamisli one koji trguju zlatom, i – ja lično volim da trgujem zlatom – ali zamisli ljude koji su to radili od 2011. do 2014.\nTH: Ovaj, kad je otišlo gore do 1700 dolara a onda počelo da pada, kupovali su za 1600, 1500, 1400… Ne znam koliko je to sada, nekih 1100 ili 1200 dolara za uncu, ovaj, dobijaju? Baš su u nemilosti…\nDŽP: 1257, da.\nTH: Wow, skočilo je, poraslo je malo.\nDŽP: Jeste, i imali su priliku da ulože sigurno prošle nedelje, ali… I ja volim zlato. Štaviše, kada, kad mi osvane dan za zlato, setim se citata iz Ostin Pauers-a: “Volim zlatoooo!”\nUpravljanje rizikom – sve je u veličini lota!\nDŽP: …ljude šokira to što u trgovanju može da se desi da budeš u pravu jednom od 10 puta a da svejedno zaradiš novac. Sve zavisi od toga kako upravljaš rizikom.\nTH: Da. To je, to je baš dobro zapažanje. Da li proporcionalno povećavaš i smanjuješ lotove (scale up and down) kada trguješ? Mislim, da li, znači, da li trguješ jednim lotom pa onda, ako dobro ide, staviš još jedan, pa ako i dalje dobro ide, još jedan? Jer da dođeš u situaciju da, ako barataš jednim lotom, ovaj, na devet izgubljenih trejdova, ali onda trguješ sa 10 lotova na jednom od trejdova i zaradiš, onda možeš da zaradiš više novca na tih 10 lotova nego na onih devet gubitaka.\nDŽP: Baš tako. Definitivno, to je, to je baš dobro stanovište. Neka tržišta su jako pogodna za to, ako, ako imaš tržište sa trendom koji se fino kreće, dakle odeš na dnevni grafikom i vidiš neke postojane trendove, ovaj, to je dobra prilika da, da se upustiš u to i gradiš pozicije. Što se tiče dnevnog trgovanja, iskustvo mi je pokazalo da, kada god uđem u neki trejd dok cene opadaju, dok ja uđem, svi ostali da kažem uskaču za mnom i onda je taj trejd gotov. Jer to su, to su kratkotrajnije prilike, ne radim to toliko na, na dnevnoj bazi ali na duže staze definitivno predstavlja priliku da se trguje dok se cene smanjuju i da se usput dodaju lotovi.\nDŽP: Ja, imam jedno pravilo, petkom… Imam jedno pravilo, ovaj: odustani dok si u prednosti. Znači ako imam dva trejda u kojima sam na dobitku i imam profit petkom pre 11:30, izlazim, znači, da…\nTH: OK, izvini, tražio sam, tražio sam grafikon.\nDŽP: Verovatno ćeš se zapitati o čemu priča ovaj, šta 1 ili 2,5 poena. Ali za mene, to je to, moj maksimum, do tad sam izašao i verovatno uzeo… Tražim plus 4, 6, 8 i 12 – to je moja strategija, znači baratam četvrtinama lota, posle izlazim. Dakle, za one koji ne znaju o čemu se ovde radi, u suštini ciljam na 1 poen, 1 i po, 2 poena, maksimalno 2,5 poena za S&P. I ako ti pođe za rukom da to uhvatiš više puta dnevno, to je mnogo lakše nego da ciljaš na pobednika od 6 poena.\nTrgovanje na demo računima – da ili ne?\nTH: Da li, ovaj, da li ohrabruješ ljude da trguju na demo računima?\nDŽP: Da, volim da… Onoliko koliko je potrebno da se stekne osećaj za kretanje tržišta. Mislim da ja baš dosta verujem u šeme i vremenom čovek počne da ih uočava. Kada, pre početka radnog dana, obično znam da li će to biti “rasponski” ili aktivan dan. I, a to je zasnovano na mnogo godina iskustva, ali počeo sam da kao “vidim” grafikone, ponekad pogledam u kompjuter i kao da vidim male brojeve kako se nižu nadole, kao u Matriksu. Ali, ovaj, ali da, podstičem ljude da, da bace pogled na demo račune, ovaj, neko vreme, tako da…\nTH: Da li misliš da postoji trenutak kada prosto moraš da prekineš sa tim, kažeš “dosta je bilo” – ili da odustaneš i ne ideš dalje ili da nastaviš dalje i napraviš live nalog? Da li misliš da, ovaj, da postoji taj vremenski period kod demo računa?\nDŽP: Pa, to, to ti se obično samo kaže. To je jedna od onih stvari koje prosto znaš. Mislim, mislim da treba zapamtiti dve stvari: uvek na neki način održavaš ravnotežu – balansiraš strategiju – to da kažem vozilo kojim trguješ – i sa druge strane onoga ko upravlja tim vozilom. A demo račun ne služi toliko tome da se testira strategija, koliko da se testira onaj ko njome upravlja. Nešto kao polaganje vožnje, zar ne? Pre nego što uđeš u kola, obično prvo polažeš teoriju.\nNada raste a osećaj za trejd izmiče? Vreme je za povlačenje!\nDŽP: Da, i podeliću sa vama nešto što, što predajemo na TRADEPRO Akademiji: to su, to su krivulje koje se ukrštaju. Dakle, ako zamislite – ne znam da li, ček, moram da gledam u kameru – ako zamislite, kao, vaš “osećaj” za određeni trejd – kada ga započnete, vaš osećaj počinje ovde i kako čekate, tako vaš osećaj kreće da opada. I tako dok, dok vreme prolazi a ne ostvarujete profit, osećaj za trejd, sa statističke tačke gledišta, počinje da opada, uslovi mu se menjaju. E, a na dnu se nalazi krivulja nade: što ste duže u nekom trejdu, to se više nadate da ćete početi da zarađujete novac. A ja pokušavam da uhvatim momenat u trejdu u kom mi osećaj dovoljno opadne a nada taman toliko poraste da se ove dve stvari ukrste. Kada god počnem… Kada držim poziciju, ako krenem u nešto na osnovu toga što su mi zadovoljeni svi parametri i što je u pitanju sjajan trejd, super, ostajem. Ali kada počnem da primećujem da nada raste a osećaj polako popušta, uslovi se menjaju, neke korelacije na tržištu više nisu u igri, i počnem da razmišljam u stilu: “Pa dobro, ne raste, ali možda će početi, nadam se da će početi da raste” – to je momenat kada probam da batalim taj trejd i povučem se, jer si u tom trenutku već gotov.\nNe znate u kom pravcu se kreće tržište? Ne brinite, niko ne zna! Ali evo par stvari oko kojih treba brinuti\nDŽP: …Mislim da bi jedan jedini algoritam kom bih 100% verovao u vezi sa tržištem bilo to da postupim potpuno suprotno od onoga što Gartman kaže.\nDŽP: Baš bih voleo da podesim algoritam obrnut od Denisa Gartmana. Ali on… Vidi, čitao sam njegov newsletter neko, neko vreme, ima on neke kul stvari na koje ukazuje, i, mislim, mislim da je stvar u tome šta mi pokušavamo da izvučemo iz tih ljudi koje pratimo, pokušavamo da dođemo do Svetog grala pravca kretanja tržišta. A ja vidim korist i vrednost u svačijem mišljenju, i kao, znaš, ne mogu sad da kažem da je on loš tip ili tako nešto, nego mi prosto ni najmanje nije stalo do toga šta bilo ko drugi misli jer na kraju krajeva, moj je novac u pitanju. A ni vama ne bi trebalo to da bude važno. Niko ne treba da mari za tuđe mišljenje. Ovaj, formulišite mišljenja, prikupite što više informacija, ali kada kliknete to dugme, vi, sve je do vas, i to je lepota ovog posla, zar ne?\nTH: Niko, niko drugi neće da plati, da plati gubitke ako izgubite.\nDŽP: Da, mislim šta ću da uradim, da kažem: “Ej, Denise, znaš, izgubio sam ovaj trejd, pa je l’ možeš da mi vratiš nešto od toga?” Neće moći, je l’ tako? Ali posmatrano sa vedrije strane, kada zaradiš novac, ne moraš da ga isplatiš nekom drugom, tako da… Ovaj, rekao bih nemojte tražiti pravac. Jedna od dobrih, od mojih omiljenih stvari koje ljudi kažu kada krenu je: “Kuda ide tržište?”, pa ne znam. I ja onda kažem: “Ne znam, niko ne zna, ali saznaćemo.” A najbitniji deo cele priče je, sve i da ti kažem kuda ide, i da kažem 99% trejdera: “E, znaš šta, tržište će da, zatvoriće se na 23,70, to je 6 poena više nego sad.” Većina ljudi će reći da s tom informacijom mogu da zarade novac, je l’ tako? Reći će: “Odlično, kupujem.” Ali šta ako vam kažem da imate “zaustavi gubitak” nalog za samo 4 “tika”? Što znači da ste gotovi iste sekunde kada date ovu instrukciju. E sad možda ne stignete do onih 6 poena, i sada čitava stvar postaje daleko izazovnija. Dakle, ne brinite kuda ide tržište, brinite o tome gde ćete ući i zašto – a što je još važnije – kada ćete izaći i zašto. Eto to je…\nуторак, 23 маја 2017 0 comment


ODBRANA: "PUSTITI JOVICU STANIŠIĆA DA UŽIVA U MIRU KOJI JE STVORIO" | SENSE Agency | Vest\nHAG/DEN HAAG | 30.01.2013.\nODBRANA: "PUSTITI JOVICU STANIŠIĆA DA UŽIVA U MIRU KOJI JE STVORIO"\nBranilac bivšeg šefa DB Srbije Jovice Stanišića jučerašnji zahtev optužbe za izricanje kazne doživotnog zatvora vidi kao "težak čin" nepotkrepljen argumentima i zahteva da Stanišić bude pušten na slobodu jer dokazi upućuju da je bio čovek koji je predvodio mirovne inicijative a ne ratnu politiku Beograda\nVeć u prvoj rečenici današnje završne reči branilac Vejn Džordaš/Wayne Jordash je rekao da Jovica Stanišić treba da izađe iz sudnice "kao slobodan čovek bez mrlje na reputaciji". On smatra da optužbe o odgovornosti bivšeg šefa Državne bezbednosti (DB) Srbije za zločine u Hrvatskoj i BiH nisu dokazane i da mu treba omogućiti da se vrati kući i "uživa u miru u čijem je ostvarivanju učestvovao".\nDžordaš se osvrnuo na jučerašnji zahtev tužilaštva da se Jovici Stanišiću i njegovom prvom saradniku iz srpske tajne službe Franku Simatoviću izrekne kazna doživotnog zatvora zbog učešća u udruženom zločinačkom poduhvatu sa ciljem da se zločinima jedinica pod njihovom kontrolom etnički očiste veliki prostori Hrvatske i BiH. Odbrana smatra da zahtev za doživotni zatvor predstavlja "težak čin", naročito ako je bez valjanih dokaza kao u slučaju Stanišića, što "neće doprineti reputaciji Tribunala". Dokazi o učešću bivšeg šefa DB Srbije su, smatra branilac, "previše nepouzdani i premalo ih je o ključnim pitanjima".\nPo prirodi svoje funkcije, Stanišić je, smatra Džordaš, morao biti blizak sa osobama koje su označene kao učesnici udruženog zločinačkog poduhvata – od predsednika Srbije Slobodana Miloševića, preko zvaničnika RSK Martića i Babića, do političkog i vojnog vođe bosanskih Srba Karadžića i Mladića. Bliskost sa njima, međutim, nije dovoljna da bi se dokazala odgovornost za zločine, navodi se u završnoj reči branioca koji smatra da se Stanišić viđao sa raznim visokim zvaničnicima da bi dobio "najbolje informacije", neophodne za ostvarenje njegovog legitimnog zadatka zaštite bezbednosti Republike Srbije.\nOdbrana negira tezu tužioca po kojoj je Stanišić bio čovek Slobodana Miloševića za vezu sa vođama krajinskih i bosanskih Srba, a u svrhu ostvarivanja cilja da se Hrvati i Muslimani proteraju sa teritorija koje su Srbi smatrali svojim. Branilac Džordaš tvrdi da je on zapravo bio izaslanik Miloševića koji je nastojao da "smiri" ekstremiste u Krajini i Republici Srpskoj i privoli ih da pristanu na mirovne sporazume. Bio je, kaže, "smireni diplomata" koji je "sačuvao razum u vreme ratnog ludila" i predvodio inicijative koje su dovele do mira.\nTužilaštvo tvrdi da su dvojica optuženih osnovali, obučili, finansirali, snabdevali i kontrolisali jedinice koje su činile zločine u Hrvatskoj i BiH, poput "Crvenih beretki", "arkanovaca" ili "Škorpiona", ali po braniocu nema dokaza da je Stanišić imao sa njima bilo šta. Tvrdi da optužba nije uspela da predoči dokaze o umešanosti Stanišića u podršku pomenutim jedinicama, pa je pribegla tezi da su njegove aktivnosti po tom pitanju "bile tajne". Tužilac tako, kaže Džordaš, pribegava "holivudskom prikazu" funkcionisanja DB Srbije i poredi njen rad sa "nelegalnim postupcima CIA i MI6 nakon 11. septembra 2001. godine".\nU poslednjem delu današnjeg zasedanja počelo je izlaganje odbrane drugooptuženog Franka Simatovića. I njegovi branioci negiraju da je tužilaštvo bilo šta dokazalo, a najmanje Simatovićevu odgovornost za zločine koje mu stavlja na teret.


Dragan Šutanovac novi predsednik Demokratske stranke, Pajtić na trećem mestu | Južna Srbija Info\nPočetna | Novosti | Politika | Demokrate dobile Šutanovca za predsednika\nDragan Šutanovac novi predsednik Demokratske stranke, Pajtić na trećem mestu\nNišavski okrug 24.09.2016. Z.S. Južna Srbija Info\nNa osnovu 61 odsto obrađenih glasova Dragan Šutanaovac je pobedio na prvim direktnim - neposrednim izborima za predsednika Demokratske stranke, dobivši poverenje 59 odsto birača u prvom krugu, saznajemo iz vrha DS.\nDemokrate Nišavskog okruga većinom glasale za Šutanovca (80%).\nDanas su održani izbori za predsednika Demokratske stranke. To su bili prvi direktni - neposredni izbori u jednoj političkoj partiji.\nPredsednički kandidat Zoran Lutoavac je na izborima za predsednika DS-a osvojio 20 odsto glasova, do sada obrađenog materijala (61%) , Bojan Pajtić osvojio je 16,09 odsto glasova, a Srboljub Antić 5,12 odsto.\nU Gradskom odboru Demokratske stranke u Nišu kažu da je na nivou Nišavskog okruga Dragan Šutanovac dobio podršku oko 80 odsto birača.\n# DS Dragan Šutanovac Nišavski okrug Bojan Pajtić unutarstranački izbori\n@demokrate @SutanovacDragan @PajticBojan @\nsamo iszina, 04.10.2016.:\nU Beogradu nemiri u Srbiji nemiri sve zbog migranata koje je premijer po naredbe Merkelice velikodušno pustio da popune Srbiju. Ovakve zemlje na svetu nema sve na našu štetu krijemo zločince i zločine nad Srbijom i Srbima. Pustimo sirijske izbeglice u Srbiju među njima i teroriste a o svojoj sirotinji ne brinemo. Hrvati su od svojih zločinaca napravili heroje a naš kapetan Dragan u usta….kom zatvoru bez dinara vrh Srbije nije briga. Od nato i eu zločinaca koji su zagadili Srbiju na 1.000 godina radimo prijatelje a od Rusa neprijatelje. Po mišljenje se trči muti Merkel svoje se ne sme imati. Bedno da ne može biti bednije. No 99% naroda misli drukčije ali šta vredi kad smo narod kukavica opet čekamo da nas Rusi oslobode. Ćutimo kad vrh države sve radi protiv naroda, jer smo kukavice. Hrvati su ušli kao poraženi i gubitnici u Jugoslaviju. Izašli su kao veliki pobednici i imaju nacinalnu državu a mi imamo koloniju Srbiju. Hrvati imaju hrvatsku vojsku, hrvatske šume, hrvatske autoceste itd, Sve hrvatsko a mi da ne uvredimo manjine vojsku Srbije, šume, koridore itd Srbije pa do kad uvlačenje eu? I Hrvati imaju manjine ali vojska nosi nacionalnu oznaku HRVATSKA a mi gubitnici vojska Srbije prestrašno. Naši poduzetnici u Hrvatsku ne smu prismrdeti dok Hrvati u svojoj koloniji Srbiji oiseduju njive, preduzeća i trgovačke lance. Srbija je porobljena zemlja još nismo država Srba daleko smo od toga. Sad počinju problemi sa Sirijcima koje nam je uvalila eu pa možemo ostati i bez zemlje. No nije čudo vodi nas bolesnik koji je umislio da je neko a u biti je mali pijun Merkelice i eu. Ako narod ne svrgne nametnutu vlast i pašaluk nije siguran.\nBorko udara na Pajtića\nNiški naprednjaci podržavaju Vučića\nNadokanada za oštećene\nNiš je stao na svoje noge\nU decembru 20 evra\nOtpna cen ašljive od 14 do 35 dinara\nSradnja Niša i Šarm el Šeika-a\nSvi građani imaju prava na treću dozu\nDelegacija Južnog Sinaja u Nišu\nVranjska Banja dobija novi hotel\nSledeće nedelje do 40 stepeni\nPretukao mladića zbog duga\nPreševo saobraćajna nezgoda košarka poplava Južna Srbija Info Pirot Aleksandar Vučić Radnički FK Dragana Sotirovski recept Darko Bulatović Klinički centar DS Koronavirus Gradina Vranje SNS studenti Goran Cvetanović investicije Vlada Republike Srbije Niška Banja saobraćaj fudbal Zoran Perišić Niš Kuršumlija Beograd Klinički centar Niš policija Aleksinac SPC Skupština grada Niša ubistvo Medijana gradska opština Dom zdravlja Leskovac Vladičin Han Tržnica JP Prokuplje\nSara Bogojević mlada niška plivačka nada, trinaest godina i 130 medalja\n"Moje telo, moja snaga", foto - konkurs Fakulteta sporta u Nišu\nAmbasador Egipata Amr Alguvejli, moguća avio linija Niš - Egipat,


Matična biblioteka "Ljubomir Nenadović" Архиве - Valjevo\n6. May 2021.\tComments Off on Medijska pismenost za zrelo doba\nU petak, 7. maja, u Matičnoj biblioteci “Ljubimir Nenadović” u Valjevu, biće održan prvi u nizu seminara za bibliotekare, koje realizuje udruženje “Biblioteka Plus” u okviru projekta “Medijsko nasilje i medijska ekologija”. Cilj ovog projekta da se bibliotekarima pruži stručna podrška da razvijaju znanja i ohrabre starije građane, korisnike biblioteka da se služe društvenim medijima, internetom, ali da uz pomoć ...


ZAHAROVA OTKRILA: Velika Obamina prevara o „kosovskom referendumu“; Tri stvari za Kosovo koje Rusija neće prihvatiti | Politika | Novosti.rs\nZAHAROVA OTKRILA: Velika Obamina prevara o „kosovskom referendumu“; Tri stvari za Kosovo koje Rusija neće prihvatiti\nNovosti online/Tanjug | 10. avgust 2018. 10:55 > 16:44 | Komentara: 131\nPortparolka Ministarstva spoljnih poslova Rusije na zajedničkoj konferenciji za novinare u Ministarstvu spoljnih poslova Srbije rekla da Rusija ne odstupa od doslednog stava\nZaharova:Moskva će uputiti protest SAD i Nemačkoj zbog mešanja\nZaharova: SAD se trude da naruše odnose Rusije i Kine\nZAHAROVA UPOZORAVA: Biće nepovratnih posledica ako ne pokrivitelji ne urazume Prištinu\nPortparolka Ministarstva spoljnih poslova Rusije Marija Zaharova precizirala je u Beogradu šta Rusija neće prihvatiti u vezi sa kosovskim pitanjem.\n1. Nećemo prihvatiti laž da je Kosovo odvojeno od Srbije na osnovu 2. Neće proći kod nas situacija kad će nam, vadeći samo jednu stvar, pričati da je to jedinstveni primer u Evropi.\n3. Sve što će biti vezano za izvrtanje istorijskog sećanja takođe neće proći.\nDAČIĆ: NEKA BUDE SRAMOTA LICEMERE\nŠef diplomatije Ivica Dačić poručio je danas da treba da bude sramota one koji danas govore da nema više promene granica, jer su oni ti koji su srušili našu granicu i time otvorili Pandorinu kutiju.\nNaglasio je da je ono što je predložio predsednik Srbije Aleksandar Vučić, govoreći o razgraničenju samo želja da se dođe do kompromisa.\nPročitajte još: Dačić: Svi vide da Priština odbija kompromis\n„Oni su našu granicu srušili i sada se setili da ''nema promena granica''. Otvorili ste Pandorinu kutiju i nema više da se govori o tome. Kako vas nije sramota, licemeri jedni?“, naglasio je Dačić na konferenciji za štampu sa direktorkom Departmana za informisanje i štampu Ministarstva spoljnih poslova Rusije Marijom Zaharovom.\nKazao je da to važi i za Makedoniju, koja se sada, kada su njima zakucali na vrata, setila da nema promena granica.\n„O kojoj granici pričate, o granici Kosova i Srbije, a ko je verifikovao tu granicu? Oni koji su pomogli da Kosovo postane nezavisno sada govore o tome da nema promene granica“, kritikovao je on.\nKazao je da su se sada svi setili kako nema promene granica po etničkom principu, ironično upitavši da nije možda OVK bila multietnička organizacija koja se borila za multinacionlno Kosovo.\n„Ko misli da smo, kada pokažemo želju za kompromisom, slabi - poručujem: nemojte da se igrate živcima i mišićima Srbije“, poručio je Dačić.\n„To je moje lično mišljenje Ne mogu da komnetarišem šta predsednik pod tim podrazumeva i koje su opcije aktuelne. Nemojmo da govorimo kao da je to pitanje na stolu i sve rešeno. To je odraz želje da se dođe do kompromisa“, naglasio je on.\n„To je za njih rešenje. Nemojmo da izigravamo budale u dijalogu. Najveći problem za dolazak do kompromisa su Albanci sa Kosova i oni koji ih podržavaju“, naglasio je on.\n„Veliku Britaniju ne mogu da spominjem više jer nju ne zanima koji je srpski stav. To ćemo imati u vidu kada njima bude trebalo nešto“, naglasio je on.\n“Mi ne odstupamo od tog doslednog stava”, rekla je Zaharova na zajedničkoj konferenciji za novinare u Ministarstvu spoljnih poslova Srbije posle sastanka sa Ivicom Dačićem.\nDOSLEDAN STAV RUSIJE\nRusija je dosledna, a Moskva će poštovati odluku Srbije po pitanju Kosova i Metohije, poručila je u Beogradu direktorka Departmana za infomisanje i štampu Ministarstva posljnih poslova Rusije Marija Zaharova.\nKako je rekla, stav Rusije po pitanju Kosova je dosledan i zasnovan na međunarodnom pravu, poštovanju suvereniteta Srbije i njenog unutrašnjeg zakonodavstva.\nNa pitanje kakav je stav Rusije po pitanju razgraničenja, Zaharova je najpre uzvratila kontrapitanjem:"Vi nećete imati problema sa tim?"\nZatim je dodala da će se Rusija ponašati sa poštovanjem prema odluci srpskog naroda.\nKada je reč o spoljnoj politici Rusije u celini, nekome se sviđa, nekome ne, ali smo dosledni, rekla je Zaharova i dodala da je to važan kvalitet naročito u savremenom svetu kada se obescenjuju međunarodni sporazumi i postaju “parče papira”.\nDoslednost je vezana i za pitanje Kosova, rekla je ona i dodala da se njihov pristup zasniva na poštovanju međuanrodnog prava, suvereniteta Srbije i to, dodaje, znaju i u Beogradu.\nZaharova je ponovila da štav Rusije nije promenjen tokom godina, da nije teoretski nego je zasnovan na praktičnom poslu i oslanja se na međunarodno pravo i rezoluciju 1244.\nOna kaže da Rusija neće prihvatiti tri stvari - a to su da neko kaže da se Kosovo odvojilo putem referenduma, da je to jedinstven slučan u Evropi i da se “izvrću istorijska sećanja”.\nZAHAROVA: MORAMO DA SE SUPROTSTAVIMO FEJK VESTIMA, OBAMA PREVARIO SVE O KOSOVSKOM REFERENDUMU\nSrbija i Rusija se očigledno suočavaju sa informacionim kampanjama i pritiskom, a naročito Srbija zbog problema sa Kosovom i Metohijom, ukazala je danas direktorka Departmana za informisanje i štampu Ministartsva spoljnih poslova Rusije Marija Zaharova.\nOna je nakon sastanka sa srpskim ministrom za inovacije i tehnološki razvoj Nenadom Popovićem, istakla da je možda najveća "informaciona prevara" bila izjava bivšeg predsednika SAD Baraka Obame o izvršenom referendumu na Kosovu.\n"Kod nas na nivou države postoji najstriktnija zabrana za delatnost za zločine u sajber svetu", podvukla je Zaharova.\nPročitajte još:Zaharova potvrdila: Dolazim u Guču\nI ovoga puta Dačić sprema iznenađenje za gošću iz Rusije, a prema navodima medija, biće to marama čuvene modne kreatorke Roksande Ilinčić, preneo je sputnik.\nTRENING PRED SUSRET SA DAČIĆEM\nPORTPAROLKA Ministarstva inostranih poslova Rusije Marija Zaharova doputovala je u Beograd, na sastanak političkim vrhom Srbije i obilazak sabora u Guči. Naporni raspored započela je treningom u teretani.\nPročitajte još: ČEPURIN PEVAO: Srpska se truba s Kosova čuje...\n- Jutros sam se našla u Beogradu. Skupljam snagu pred konsultacije o informacionoj problematici u Ministarstvu inostranih poslova Srbije, susret sa političarima i javnim ličnostima, kao i pred razgovor sa lokalnim medijima - napisala je ona na Fejsbuku.\nOceniteDopada mi se 324 Ne dopada mi se 39


Gest velikog čoveka: Zlatan Ibrahimović spasao Zvezdu oštrije kazne | MozzartSport\n| Wednesday 14 April 2021 16:13\nZlatan Ibrahimović na Marakani (©Starsport)\nTe reči su obišle svet i znalo se da će disciplinski organi reagovati. Posebno, što Crvena zvezda ima istoriju sličnih prekršaja, zbog kojih je, primera radi, duel sa Salcburgom leta 2018. godine igrala pred praznim tribinama.\nPosle svega što je uradio Zlatan Ibrahimović je zaslužio još veće poštovanje u Srbiji... Mada ga ljudi ovde većinski vole. Baš vole. Sada će na svoju stranu okrenuti i one koji su bili ravnodušni.\n#fk crvena zvezda #Zlatan Ibrahimović #Dejan Stanković #Siniša Mihajlović #ac milan\nOstavi komentar Komentari 145


Na satu gde je kilometraza blinkaju neki kruzici..???\nod Milan91sd taj Ned Maj 24, 2015 1:35 pm\nda ne ponavljam da sam nov u svetu francuskih automobila,dakle imam jedno pitanje,kada startujem auto svaki put mi se pojave na displeju za predjenu kilometrazu neka kao "kukica za vesanje" i ispod nje se pojave neki kruzici,e sada nekad su svi popunjeni,nekad fale 2 nekad jedan,nekad nema ni jedan nego sve one donje crtice....molim vas da mi neko da objasnjenje cemu to sluzi i da li ima neku funkciju da znam da se upravljam prema njoj,mozda mi na autu nesto nije dobro pa mi to signalizira...znam da je mozda isuvise prosto pitanje,ali pametan pita....:) hvala unapred...\nRe: Na satu gde je kilometraza blinkaju neki kruzici..???\nod Petrucci taj Ned Maj 24, 2015 2:57 pm\nNe znam da li sam te dobro razumeo, ali mislim da je to signal nivoa ulja.\nod Жиле taj Ned Maj 24, 2015 3:03 pm\nTu na kratko pokaže koliko imaš do malog servisa odnosno do zamene ulja, uvek počinje od 20 000 pa do 0, onda ako si prekoračio pokazuje - pa kilometara, crtice pokazuju nivo ulja u motoru. Za kružiće neznam ,a i ta kukica mi je čudna. Da nemisliš na onaj ključ što se pojavi na kratko?\nAko hoćeš poslaću ti knjigu pa to pogledaj.\nPoslednji izmenio Mrčela dana Ned Maj 24, 2015 4:07 pm, izmenjeno ukupno 1 puta\nod mishja taj Ned Maj 24, 2015 3:21 pm\nako mozes uslikaj nam\nod Жиле taj Ned Maj 24, 2015 5:07 pm\nEvo možda ti ovo pomogne : [You must be registered and logged in to see this image.][You must be registered and logged in to see this image.] povećaj stranicu pa ćeš videti sve\nod mishja taj Ned Maj 24, 2015 6:21 pm\nima okrenuta kukica(meni lici na slavinu), pojavljuje se zajedno sa pokazivacem za nivo ulja, verovatno je to\nod Milan91sd taj Ned Maj 24, 2015 10:53 pm\nda bas ta kukica,ali mi je cudno,redovno proveravam ulje i na top nivou je,znaci motor mi je extra ne trosi ni gram ulja...a sto tu to brljavi ne znam....:/ evo vam slike,upravo sam sada uslikao,sada je popunjen svaki kruzic...\nod mishja taj Pon Maj 25, 2015 9:56 am\nma samo ti gledaj merac, meni je pre mesec dana zabrljavio dva puta kao da sam bio bez ulja, ni jedna kockica, a na meracu ok, desava se to\nod Жиле taj Pon Maj 25, 2015 10:04 am\nSve je ovde na slici ok. ove kockice što označavaju nivo ulja pokazuju da je do maksimuma, međutim hoće nekada da brljave da nepokazuju pravo stanje, za te stvari je šika napravljena.\nNa tom satu je skidana kazaljka što pokazuje brzinu vozila, a 99% i kilometraža.\nPoslednji izmenio Mrčela dana Pon Maj 25, 2015 1:54 pm, izmenjeno ukupno 1 puta\nod Milan91sd taj Pon Maj 25, 2015 12:06 pm\nKako mislis skidana kazaljka? :) u pitanju je c5 2.0 hdi 2004 god i na satu mu stoji sada 274000 km...nije valjda da ima vise??? :))))\nod Жиле taj Pon Maj 25, 2015 1:52 pm\nTa kazaljak je pala ili nije dobro vraćena , treba da bude u ravni te crte.\nKada si kupio auto?\nod Milan91sd taj Pon Maj 25, 2015 3:02 pm\npre 20ak dana...ja ga licno uvezao sa tom kilometrazom...ne verujem da bi bas svaba to cackao i vracao....ima onaj granicnik za kazaljku dokle sme da padne ona iglica plasticna kao granicnik,isto tako i na obrtomeru i stoje obe u istoj ravni oslanjajuci se na tu iglicu-granicnik...\nod mladenmi16 taj Pon Maj 25, 2015 3:34 pm\nTu se kilometraža vraća softverski, nema potrebe da se zbog toga rastavlja sat.\nod Жиле taj Pon Maj 25, 2015 5:05 pm\nZnam kako se vraća.\nKod mene je lagao 20km na h, kazaljka je bila još niže nego tvoja. Skinuo sam je i vratio poravnao sa crtom.\nČitao sam u autobildu da u Njemačkoj na vraćanju kilometraže se zaradi šest milijardi evra, a da kod nas se nemože ni naslutiti.\nod chibbyka taj Sre Maj 27, 2015 8:11 pm\nkruzici oznacavaju nivo ulja, i po slici sve je ok, kada nekada pokaze neki kruzic manje, obicno se to desi kada sam stao na kratko tj kada je ulje vec "razbacano" po motoru tako da jos nije stiglo da se slije u karter pa stoga pokazuje i neki kruzic manje. Ujutru mi uvek pokaze sve kruzice, kad je hladan ;)


EU za sad bez naknade za zemlje ZB koje su podrzale sankcije\nTanjug 15. marta 2022. 14:27\nBRISEL, 15. marta ( Tanjug) – U Briselu kažu da su zahvalni zemljama Zapadnog Balkana koje su podrzale EU sankcije protiv Rusije, ali ne navode da planiraju kompenzacione fondove za štetu koje bi te zemlje mogle da pretrpe zbog ovog usklađivanja sa EU merama.\nU Evropskoj komisiji kažu da je šef diplomatije EU Žosep Borelj trenutno u poseti Severnoj Makedoniji i Albaniji gde je izrazio zahvalnost zbog njihove stoprocentne usklađenosti sa spoljnom i bezbednosnom politikom EU, uključujući i sankcije rusiji.


Autor Janko Kanja, objavljeno 20/11/2015 Nema komentara\nU jesen 1978. na ulicama Teherana, srušen je represivni, korumpirani, modernizatorski režim Šaha Pahlavija, podržan podjednako od Sjedinjenih američkih država i Sovjetskog Saveza. Režim je zamenjen fundamentalističkom, teokratskom i retrogradnom opcijom predvođenom Ajatolahom Homeinijem. Od tada Iran je sukobu sa Izraelom i sa zapadnim demokratijama, dok nastavlja da predstavlja značajnu regionalnu silu u stalnoj potrazi za (nuklearnom) energijom koja bi pratila ubrzani razvoj ove prastare zemlje.\nTokom revolucije Mišel Fuko, izveštavao je sa terena za italijanske čitaoce. Napisao je ukupno trinaest tekstova o iranskim dešavanjima, uključujući tu reportaže sa lica mesta, otvorena pisma javnosti, intervjue i odgovore na kritike koje su usledile u francuskoj štampi. Podrška koju je Fuko pružio islamskim fundametalistima, zgrozila je levicu i otvorila polemiku koja traje do danas.\nFilozof je stigao u Iran, na dan nemira na Zahel trgu i prvi izveštaji odlikuju se novinarskom objektivnošću – ukazivao je na nestabilnosti u Šahovom režimu, na poverenje koje narod ima u vojsku (kao i u nevericu da bi vojska pucala na narod) i na odnos između Islama i protesta koji su zahvatili zemlju. Fuko primećuje da se ne radi o odbacivanju autoritarne modernizacije, zbog nesposobnosti naroda da prihvati promene, već ukazuje na suštinski fenomen „da je sama modernizacija arhaizam“.\nKako je vreme prolazilo, stil reportaža postojao je više patetičan i podrška revolucionarnim promenama je rasla. Tekstovi najpre hvale iranski narod zbog nenasilne prirode demontracija, a zatim i Ajatolaha Homeinija, čijoj harizmi pridaje gotovo mitska svojstva. Netačno je predvideo, da Homeinijeva pobeda neće značiti uvođenje „hijerahijskog religijskog režima“. Nakon kritika u francuskoj štampi, Fuko brani svoje stavove i navodi da Iranci „žele da unesu duhovnu dimenziju u politički život“ i da iskazuju „savršeno jedinsvenu kolektivnu volju, koja nije nalik ničemu što je ranije video“.\nU aprilu 1979e postoja jasno da prelazna vlada Mehdija Bazargana postaje fundamentalisitčka. Nakon hapšenja disidenata, javnih intelektualaca, homoseksualaca i drugih nepoželjenih za novu vlast, Fuko piše pismo premijeru u kome poziva novu administaciju da poštuje ljudska prava i ukazuje „da narod ne želi da mule vladaju“. U maju iste godine objavljuje tekst pod nazivom „Da li je beskorisno pobuniti se?“- odbija da povuče svoju podršku za samu revoluciju, ali se distnacira od nove vlasti:\nDuhovnost onih koji su otišli u smrt, nema sličnosti sa krvavom vladom i fundamentalističkim klerom.\nOvo je poslednji put da je Fuko javno govorio o iranskoj revoluciji..\nFukovi kritičari su na različite načine pokušavali da objasne njegove postupke tokom ovog turbulentnog vremena. Jedna linija kritike kaže da Fuko nije dovoljno razumeo iransku kulturu, pa nisam Islam, što ga je dovelo u zabludu oko prirode Homeinijeve revolucije. Većina autora smatra da Fukoovo poimanje Islama, najviše dolazi od francskog orijentaliste Loisa Massignona, proučavaoca Sufi pesnika Hallaja.\nEdvard Said je tvrdio da je Massignon-ovo poimanje Istoka prožeto imperijalizmom. Odnosno da predstavlja odnos Istoka i Zapada na pojednostavljen, binaran način. Po njegovom viđenju stvari Zapad, kao mesto modernosti, treba da se napaja mistikom Istoka. Eksploatatorska i patronizujuća priroda ovakvog odnosa je naravno sasvim jasna. Pokušavajući da objasni svoja istupanja, Fuko, sasvim na ovoj liniji veruje da „je politička duhovnost, nešto na šta smo zaboravili još od vremena renesanse i velike krize hrišćanstva“.\nS druge strane, postoji uverenje da je povezanost između Fukoovog naučnog rada i dešavanja u Iranu, znatno dublja od prostih predrasuda prema Orijentu. Naime, Fuko je u svim svojim značajnim delima kritičan prema konceptu prosvetiteljstva i gotovo da idealizuje predmoderna društva. Post-strukturalistički, levičarski diskurs, koji je kritikovao totalitarnu državu, kao i liberalne institucije, ostavio je prostor za Islamizam, pogotovo u slučaju Irana, jer je u ovom slučaju fundamentalizam bio protivnik postojećem kapitalističkom poretku, oličennom u Šahu koga podržavaju zapadne demokratije.\nNa kraju, postoji i alternativno viđenje, po kome Fuko nije želeo da se na misitičnom Orijentu, vrati kroz vreme, u društvo kakvo je evropsko bilo pre prosvetiteljstva. Njegova namera bila je znatno (u nedostatku manje ironičnog izraza) fundamentalnija od toga. Kako je jednom prilikom rekao „moj celokupni filozofski razvoj, određen je čitanjem Hajdegera“. Takođe, nešto pre dešavanja u Iranu, Fuko u intervjuu sa budustičkim monahom tvrdi da:\nKriza zapadne misli je identična kraju imperijalizma. Kriza nije proizvela filozofa, koji bi bio njen označitelj. Nema filozofa koji obeležava ovaj period, jer ovo je kraj zapadne filozofije.\nAnalogija koja se nameće je jasna: Hajdeger je pokušao da kroz nacizam nađe izlaz iz zapadnjačke metafizike, na isti način na koji Fuko odlazi u Teheran, ne da pronađe način da se vrati zapadnjačkoj misli kakva je bila, već da je napusti zauvek.\nFilozofija, Istorija, revolucija\nFuko i Iranska revolucija napisao/la Janko Kanja dana 20/11/2015


29, Ovan, НА МОРЕ!!! ДО КОНЦА МАЯ:)\nPoslednje prijavljivanje: 14.5.19. 18.48.48\nKlikom na dugme, podići ćeš elita_ na prvu poziciju na glavnoj stranici na 60 sekundi. Tokom ovog vremena, čet soba ovog modela će postati mnogo vidljivija i neverovatno popularna! Notifikacija o tvojoj akciji će se pojaviti u četu i biće vidljiva modelu i drugim korisnicima. elita_ će zasigurno ceniti ovaj gest i biti ti neizmerno zahvalna!\nVažni detalji o elita_\nНА МОРЕ!!! ДО КОНЦА МАЯ:)\nRadni sati elita_\nAmaterski klipovi od elita_\nelita_ lista želja


iPhone 11 i iPhone 11 Pro fobija Tripofobija , iPhone 11 izaziva Tripofobiju, iPhone 11 fobije jace | Tech | Uređaji\niPhone 11 izaziva FOBIJE: Ljude izluđuju “male rupe“, poput onih na kameri! | Smartlife RS\niPhone 11 izaziva FOBIJE: Ljude izluđuju “male rupe“, poput onih na kameri! 0 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nfobije fobija problem iPhone Pametni telefoni Zdravlje


Poslao: 09 Jan 2009 10:28\ninstitucija ::Naravno da nije samo $$$ dug u pitanju\nPoslao: 09 Jan 2009 11:57\nDrustvo, prica je puno komplikovanija nego sto izgleda na prvi pogled.\nIzmedju Rusa u Ukrajinaca postoje gomila medjusobno zavisnih situacija.\nPrvo, Ruska crnomorska flota je stacionirana u Ukrajini posto Rusija nema izlaz na Crno more.\nDrugo, Ukrajina ima debele sanse da se raspadne na tri dela.\nImate struju koja zeli da se pripoji Rusiji, imate tvrdokorne Ukrajince koji zele da se udalje od Rusije sto je vise moguce, i pride svega toga, zeli svoju drzavu (a bas tu je u Sevastopolju stacionirana ruska crnomorska flota):\nE sada, ako Rusi podrze odvajanje Krima (posto su tamo inace vecina Rusi) da im crnomorska flota ne bi zavisila od Ukrajine, jasno je da je to direktan konflikt sa Ukrajinom.\nAko dodamo tome da i pola ukrajinaca zele da se pripoje Rusiji, onda je jos jasnije da je ovo sa gasom politicko prepucavanje.\nPoslao: 09 Jan 2009 23:27\nZamrznuta voda u cevi kod mene i jos uvek bez grejanja...................\nPoslao: 10 Jan 2009 00:54\nSve je na politickoj osnovi.Rusi jos jednom pokazuju zube i namecu svoju igru. To jos potice od onih sukoba u Gruziji,kada je EU navodno htela da nametne odredjene sankcije Rusiji. Ali sada Rusi pokazuju da ne zavise ni od koga i da EU moze imati samo stete. U sustini,pozadina svega toga,koliko se meni cini,jeste prepucavanje izmadju Amera i Rusa.\nPoslao: 12 Jan 2009 16:25\nEU: Ruski gas kreće sutra ka Evropi\nBrisel, Kijev -- Rusija se obavezala da će u utorak ujutru ponovo početi da isporučuje gas u Evropu preko Ukrajine. Kijev naredio osiguranje tranzita ruskog gasa.\nIsporuka ruskog gasa počeće u utorak u devet sati po srednjoevropskom vremenu, najavio je portparol češkog predsedništva Evropskoj uniji. Predsednik Ukrajine Viktor Juščenko naložio je vladi da osigura tranzit ruskog gasa u Evropu, a ruski premijer Vladimir Putin obećao da će gas krenuti čim se rasporede posmatrači EU u Ukrajini.\nEvropska komisija je najavila da će posmatrači biti raspoređeni tokom dana. Ruski premijer naglašava da je i dalje preduslov za puštanje gasa potpuna kontrola tranzita gasa kroz Ukrajinu.\n"Kada se posmatrači nađu na mestima kontrole i mi se uverimo da su oni u stanju da kontrolišu tranzit prirodnog gasa, 'Gasprom' će dati gas gasnotransportnom sistemu Ukrajine radi njegovog tranzita u Evropu”, kazao je Putin.\n“Izražavamo žaljenje zbog ove situacije i izražavamo solidarnost sa potrošacima u Evropi. Takođe nadamo da će sistem kontrole raditi efikasno i obezbediti redovne isporuke našeg gasa u Evropu", poručio je on.\nIzvor i nastavak: http://www.b92.net/info/vesti/index.php?yyyy=2009&....._id=338791


новембар 2018 | Lokalni internet portal grada Vršca\n30.11.2018\tDRUŠTVO, REGION, VESTI\nGrad Vršac u saradnji s Domom zdravlja, povodom Svetskog dana osoba sa invaliditetom, organizovaće u ponedeljak, 3. decembra, akciju preventivnih lekarskih pregleda. Zainteresovani Vrščani će moći da se pregledaju od 8.00 do 12 sati u prostorijama MZ Paja Jovanović, Sterijina ulica 69. Akciji će se pridružiti nekoliko udruženja građana. Radiće se pregledi EКG, merenje šećera u krvi, merenje krvnog pritiska, ...\nSredinom prošle godine policija je prilikom pretresa kuće Branislava Lazina pronašla 490 stabljika marihuane, težine oko osam i po kilograma i tri kilograma i 670 grama suve marihuane Reč je o Branislavu Lazinu nekadašnjem vlasniku Televizije Panovizija i idejnom tvorcu i vođi prošlogodišnjih protesta protiv aktuelne vlasti u Vršcu. A pre dva meseca u Vršcu se okupio tzv opozicioni Savez ...\nLjubav koja je počela u Vršcu, PROZIVAJU IH ZBOG IZGLEDA Košarkaš već 10 godina voli lepu Milicu, a njen odgovor na negativne komentare se DUGO PREPRIČAVA\n30.11.2018\tDRUŠTVO, KOŠARKA, REGION, SPORT, VESTI\nNaš proslavljeni košarkaš Boban Marjanović već deset godina je u ljubavi sa suprugom Milicom, sa kojom ima dva sina, Vuka i Petra. Porodica Marjanović zbog Bobanovog profesionalnog angažmana živi u Los Anđelesu, a Milica je slavnom košarkašu najveća podrška. Njih dvoje vezu su otpočeli 2008. godine, a upoznali su se preko zajedničkih prijatelja. – Upoznali smo se u Vršcu kod ...\nVršačka fabrika konditorskih proizvoda Banat prestaje da postoji – Uskoro pripajanje Swisslionu, proizvodnja i brendovi ostaju\nFabrika slatkiša Banat iz Vršca, koju je 2016. kupila kompanija Swisslion, uskoro će prestati da postoji. Na sajtu kompanije Swisslion Takovo objavljen je nacrt ugovora o pripajanju privrednog društva Banat 1894 iz Vršca tom poslovnom sistemu. U tom dokumentu, koji je potpisan 28. novembra ove godine, na osnovu odluke o pripajanju donete početkom septembra stoji da Banat celokupnu svoju pokretnu ...\nNovi izgled škole “Paja Jovanović” Vršac\nPogledajte novi izgled škole “Paja Jovanović” Vršac, okrećena i lepo sređena.\nSinko, je li ti to digitron? – Nije, baba. To je iPad. – Molim? – Tablet bako, nešto kao računalo, praktična stvar. – Kako? – Kompjuter, baba! To su smislili Steve Job… – Ma nema veze, samo sam ti htjela reći da s tim izgledaš ko neki peder\nNovi web sajt biblioteke u Vršcu\n29.11.2018\tDRUŠTVO, REGION, VESTI\nPogledajte novi web sajt biblioteke www.bibliotekavrsac.org.rs, lep izgled i dizajn, karasi sa pravilo raspoređenim temama.\nSeminari za bolji rod u plastenicima u Vršcu\nU okviru projekta “Inovacije poljoprivrede za obezbeđivanje rasta i zapošljavanja u prekograničnom regionu – Agrinno”, koji zajednički realizuju Pokrajinski sekretarijat za poljoprivredu, vodoprivredu i šumarstvo, Institut za ratarstvo i povrtarstvo, Fond “Evropski poslovi” APV i Neprofitno doo za razvoj Županije Čongrad u Mađarskoj, započeta je serija edukativnih seminara posvećenih proizvodnji u plastenicima. Prvi takav seminar održan je danas i u ...\nUhvaćeni u krivolovu kod Vršca\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova u Pančevu, po nalogu Osnovnog javnog tužilaštva u Vršcu, podneli su krivičnu prijavu protiv trojice muškaraca starosti 48, 51 i 29 godina zbog postojanja osnova sumnje da su izvršili krivično delo nedozvoljen lov. Sumnja se da su oni 27. oktobra ove godine u okviru Šumskog gazdinstva „Banat Pančevo“, lovili na lovištu „Vojvodina šume“ gde je to ...\n27.11.2018\tDRUŠTVO, REGION, VESTI\nDatum: Petak, 30 Novembar 2018 Vreme: 18:00 Mesto: sala bioskopa U petak, 30. novembra od 18h, u sali bioskopa KC Vršac, biće organizovana promocija knjige „Priče Milene Roh-Jakobson“, autora Vladimira Đorđevića. Vladimir Đorđević je rođen sredinom prošlog veka u Beogradu, gde i završava srednju školu. Vođen željom za osamostaljivanjem i osamom, sa diplomom zubnog tehničara u džepu, ukrcava se ...\nPogledajte koje ulice neće imati struju u Vršcu i okolini\nVršac Utorak 27. novembar Zmaj Jovina od Laze Nančića do Žive Jovanovića i Žive Jovanovića brojevi 5 i 7 9.00-13.00 U slučaju vremenskih neprilika radovi će se otkazati. Vršac Sreda 28. novembar Vršac Hajduk Velјka od Svetoza Miletića do Žive Jovanovića 9:00-11:00 U slučaju vremenskih neprilika radovi će se otkazati. Vršac Petak 30. novembar Nestanak napona uslediće u ulici Petra ...


Nema spavanja u kafani Nesanica | Beograd Noću\nNema spavanja u kafani Nesanica\nNema spavanja u kafani Nesanica.\nProvedite još jedno ludo i nezaboravno veče u jednoj od najpoznatijih kafanica u Zemunu – kafani Nesanica. Ovog vikenda vas očekuju mnoga iznenađenja. Samo večeras, čeka vas fantastična Sanela Vujnović i Peđa Prestige,a pored ovog dua ćete naići i na najluđe cene u gradu.\nSve pripadnice lepšeg pola, samo u kafani Nesanica, čeka sjajni koktel dobrodošlice! Pored divne usluge, očekujte i promocije nekih pića. Pivo Heineken 0.4 koštaće samo 260 dinara, dok će sve rakije biti po ceni od 125din.\nKo preferira lakša pića poput vina, u Nesanici ga možete popiti za samo 1200 din po litru. Po istoj ceni dobijate i 1litar kisele vode, a vino birate po želji, crno ili belo.. Sjajna muzika i vrhunske cene za svačiji džep, zasigurno će doprineti vašem dobrom raspoloženju i pozitivnoj energiji. Očekuje vas pravi spektakl.\nOno što je sigurno, u kafani Nesanica očekuje vas garantovano dobar provod uz sjajni muzički repertoar. I nakon nastupa Sanele i Peđe, nastavlja se sa sjajnim nastupima. U subotu 23.novembra vaši domaćini u kafani Nesanica biće Sensation Bend koji će vam prirediti izuzetno veče.\nDa biste se uverili u najbolji prestonički kafanski provod pogledajte našu galeriju. Fotografi portala beogradnocu.com zabeležili su najinteresantnije momente vašeg uživanja u kafani Nesanica. Rezervacije za sva najavljena dešavanja možete izvršiti na vrlo jednostavan način, putem vašeg omiljenog vodiča kroz noćni život prestonice – beogradnocu.com, odnosno putem našeg korisničkog Call Centra 063 33 33 44 ili Online.