Guča Festival, 8 - 12 Avgust 2018 - Najava programa za četvrtak 10. Avgust - OTVARANJE I KONCERT TRUBAČKIH LEGENDI\nU četvrtak, u 11 časova, kod spomenika trubaču u centru varoši, svečano će biti podignuta zastava, što će označiti zvaničan početak pedeset sedmog po redu Sabora. Otvaranju će prisustvovati ministar trgovine, turizma i telekomunikacija Rasim Ljajić, a za uloga domaćina ovogodišnjeg festivala trube, dodeljena je Miroljubu Aleksiću, vlasniku velikog broja uspešnih kompanija i hotela, koje posluju pod okriljem Alco grupacije.\nNeposredno posle uvodne svečanosti, sledi otvaranje izložbe u Muzeju trube, sajma turizma, ali i sajma knjiga gde će biti predstavljene najnovije publikacije vezane za Sabor trubača.\nU 16h, na pozornici Centra za kulturu, u centru grada, počinje kulturno umetnički program u kojem učestvuju orkestri Bojana Ristića iz Vladičinog Hana, Stefana Mladenovića iz Vranja i Saše Pavlovića iz Pirota. Trubački koncert obogatiće kulturno umetničko društvo „Tanasko Rajić“ iz Čačka i pevačka grupa „Mile Dragović“ iz dragačevskog sela Rogača.\nOdmah nakon toga, na plato Centra za kulturu izlaze mladi trubači, koji će se takmičiti za titule iz svojih kategorija, omladinskih i pionirskih. Glavni program se zatim seli na pozornicu gradskog stadiona, gde će saboraši imati priluku da uživaju na koncertima trubačkog orkestra Janka Jovanovića i Ljubivoja Dikovića, i dokazanih majstora trube sa svojim orkestrima Dejana Petrovića i Dejana Lazarevića.


TotalCar.rs » Suzuki i Tojota najavljuju spajanje svojih istraživačkih odeljenja\nnovo, partnerstvo, Suzuki, Toyota\nJapanski proizvođači žele da spoje svoja istraživačka odeljenja kako bi postali konkurentniji evropskim i američkim kompanijama.\nNije neobično da dva proizvođača automobila spoje svoje resurse zarad zajedničkog razvitka, a sledeći koji će ući u ovu „ljubavnu vezu“ su prema najavama Suzuki i Toyota.\nGlavni cilj partnerstva je pristizanje evropskih automobilskih kuća na poljima ekoloških agregata i naprednih tehnoloških sistema poput autonomnih vozila. Još jedan razlog iza najnovije „veze“ dva proizvođača jeste unapređenje efikasnosti proizvodnje.\nPočetkom godine u japanskim medijima govorilo se o mogućnosti da Toyota kupi Suzuki, ali čini se da je sada partnerstvo daleko realnija opcija. Toyota takođe želi da pridobije stručnost i iskustvo Suzukija na evropskom i japanskom tržištu malih automobila.\nZvaničnici Toyote potvrdili su da su otvoreni i za druga partnerstva ovakvog tipa, misleći verovatno na udruživanje sa još nekim japanskim proizvođačem. Još uvek nije jasno kako će se ova saradnja manifestovati na konkretnim proizvodima, ali iz Toyote kažu da će doprineti stvaranju boljih automobila.


Crna gora | RubiconTravel\nVila Pansion Obala - Rafailovići\nPansion Obala (Rafailovići) udaljen je od mora od 50-100 metara. Sve sobe su prve kategorije, i imaju balkon, TWC, frižider i TV. Sobe 1/ 3 i 1/ 4 imaju klima uređaj čije je korišćenje uključeno u cenu.\nKarakteristike: Ishrana je u hotelu OBALA na bazi polupansiona (izbor ponuđenih jela).\nHotel Conte 4* - Perast\nHotel i restoran Conte nalazi se pored obale mora, na glavnom trgu u Perastu. Hotel u ponudi ima elegantno uređene apartmane i restoran poznat po ribljim specijalitetima. Besplatan bežični internet dostupan je u lobiju hotela, dok se besplatan privatni parking može koristiti isključivo na zahtev. Sve klimatizovane smeštajne jedinice hotela sadrže TV sa satelitskim kanalima. Hotel je smešten u zgradi nekadašnjeg Doma kulture, koja je pod zaštitom države. Crkva Svetog Nikole nalazi se na tek nekoliko koraka od objekta.\nHotel Forza Mare 5* - Kotor / Dobrota\nHotel Forza Mare 5* je luksuzno uređen hotel u Dobroti, smešten na sopstvenoj plaži na obali Kotorskog zaliva, 3 km od centra grada. Hotel nudi interesantno uređene sobe od kojih svaka ima drugačiju temu i različit enterijer u stilu Afrike, Indije, Dubaija, Japana i Kine. Možete se u potpunosti opustiti i uživati u toplom i prijatnom ambijentu ovog hotela. Gostima hotela su na raspolaganju velnes i spa centar, kao i otvoreni bazen. Stari grad u Kotoru se nalazi na Uneskovoj listi svetske kulturne baštine. Tokom leta održavaju se brojne kulturne manifestacije.\nHotel Casa del MAre Pietra 4* - Kotor / Dobrota\nHotel Casa del Mare Pietra 4* nalazi se u mestu Dobrota, na 50 metara od mora. Hotel nudi otvoreni bazen i terasu za sunčanje, WiFi. Stari Grad Kotora lociran je na 3km od hotela. Hotelske sobe moderno su opremljene i svojim gostima nude pogled na more, satelitsku televiziju, sopstveno kupatilo sa tušem, ogrtač, papuče i ostali toaletski pribor. Spa centar hotela sadrži saunu i đakuzi. Najbliži aerodrom je u Tivatu, i udaljen je 7km od hotela. Podgorica je na 41km, a Cavtat na 47km.\nApartmani Radanović 3* su smešteni na 30 metara od Kotorskog zaliva. Apartmani su deo hotela Marija II, i u ponudi imaju smeštaj sa besplatnim bežičnim internetom i satelitskom televizijom. Objekat poseduje zajedničku natkrivenu terasu s koje se pruža pogled na planinu Lovćen i zaliv. Svi studiji su klimatizovani i sadrže potpuno opremljenu kuhinju sa mašinom za pranje sudova, i svaki poseduje kupatilo sa tušem i fenom za kosu. Grad Kotor, koji je udaljen 1,8 km, ima obilje atrakcija, uključujući katedralu Svetog Trifuna, Pomorski muzej i crkvu Svetog Luke.\nHotel Hippocampus 4* - Kotor / Stari Grad\nHotel Hippocampus je otvoren u junu 2012. godine, a nalazi se u Starom gradu Kotora, koji je pod zaštitom UNESCO-a. Hotel u ponudi ima besplatan bežični internet i restoran sa krovnom terasom, odakle se pruža pogled na zidine Tvrđave Svetog Ivana. Sve sobe su klimatizovane i opremljene modernim nameštajem i LCD TV-om sa satelitskim kanalima.\nDepandans Mohom - Herceg Novi\nDepandas Mohom nalazi se u neposrednoj blizini hotela Perla i udaljen je 80m od mora. Depandans Mohom poseduje lepo dizajnirane i moderno opremljene, dvokrevetne, trokrevetne i čertvorokrevetne apartmane, koji pružaju kvalitetan smještaj i udoban boravak. Apartmani su namjenjeni gostima koji žele miran i prijatan odmor.\nHotel i spa Palmon Bay 4* nalazi se u Igalu i gleda na Jadransko more. Nudi smeštaj sa besplatnim bežičnim internetom, bazen i privatnu plažu sa suncobranima i ležaljkama. Sve klimatizovane hotelske sobe imaju namešten balkon sa pogledom na ulaz u Bokokotorski zaliv, i sadrže flat-screen TV i sopstveno kupatilo sa tuš kabinom, fenom za kosu i besplatnim toaletnim priborom. Dodatne pogodnosti u hotelskim sobama uključuju sef i mini-bar. U hotelskim restoranima i barovima možete uživati u jelima lokalne i internacionalne kuhinje i pićima.\nHotel Novi 3* u Igalu, nalazi se u neposrednoj blizini poznatog Zdravstvenog centra Igalo ( istitut Simo Milošević). More i peščana plaža sa lekovitim blatom udaljeni su 150 metara od hotela. Svetle i prostrane hotelske sobe opremljene su TV-om sa satelitskim programima, klimom, kupatilom, terasom sa garniturom za sedenje, mini barom.


Gradski zavod za javno zdravlje - Beograd - U susret Svetskom danu hrane 2019. - Pravilna ishrana - u službi zdravlja pojedinca i zdravlja planete\nU susret Svetskom danu hrane 2019. - Pravilna ishrana - u službi zdravlja pojedinca i zdravlja planete\nOktobar se tradicionalno obeležava kao mesec pravilne ishrane, a Svetski dan hrane obeležava se 16. oktobra, na dan kada je 1945. godine osnovana Svetska organizacija za hranu i poljoprivredu (FAO). Ove godine, globalna kampanja posvećena je pravilnoj ishrani u funkciji smanjenja problema gladi u svetu, kao jednom od Ciljeva održivog razvoja definisanih za period do 2030. godine.\nUbrzani procesi globalizacije i urbanizacije, uz značajan prosečni porast prihoda svetskog stanovništva, doveli su tokom proteklih nekoliko decenija do dramatičnih promena kada je reč o kvalitetu i načinu ishrane ljudi.\nSa sezonski prilagođene ishrane, bazirane dominantno na namirnicama biljnog porekla, koje su bogate vlaknima, u relativno kratkom vremenskom periodu prešlo se na masovno konzumiranje visokoprerađenih proizvoda bogatih skrobom, na ishranu koja obiluje mesom i širokom spektrom prerađevina životinjskog porekla. Nepobitna je činjenica da se danas značajno manje vremena provodi u pripremi obroka kod kuće, dok se većina ljudi, naročito u urbanim zonama, sve više oslanja na velike nabavke u lancima supermarketa, na brzu tzv. „uličnu“ hranu (eng. streetfood / fastfood) i kupovinu gotovih obroka „za poneti“.\nHrana u mnogočemu neusklađena sa principima pravilno izbalansirane ishrane, u kombinaciji sa sedentarnim načinom života, doveli su do toga da su stope gojaznosti u svetu u stalnom porastu, i to ne samo kako se do skora mislilo, u razvijenijim, odnosno bogatijim društvima. Danas je, prema poslednjim dostupnim podacima, u svetu gojazno preko 670 miliona odraslih i oko 120 miliona dece i mladih do 19 godina starosti. Čak oko 40 miliona dece uzrasta ispod 5 godina spada u kategoriju gojaznih.\nNasuprot pandemije gojaznosti, u svetu i dalje gladuje oko 820 miliona ljudi. Cilj smanjenja broja gladnih u svetu, iako u izvesnoj meri postignut, s druge strane, doveo je do drastične redukcije broja biljnih kultura koje se gaje, što je vremenom vodilo ka sve ograničenijoj ponudi i sve manjoj raznovrsnosti namirnica u svakodnevnoj upotrebi stanovništva širom sveta. Problem gladi tako je delimično smenjen problemom „skrivene gladi“, naročito u manje razvijenim delovima sveta. „Skrivena glad“ podrazumeva nedostatak određenih minerala i vitamina u ishrani, i pored naizgled odgovarajućeg ili čak prekomernog stepena uhranjenosti pojedinaca ili određenih populacija. Ovo stanje, baš kao i neuhranjenost i gojaznost, takođe može voditi nastanku brojnih akutnih, ali i hroničnih poremećaja zdravlja.\nPoznato je da je nepravilna ishrana jedan od ključnih faktora nastanka masovnih oboljenja čovečanstva, kakva su, u prvom redu, kardiovaskularna, maligne bolesti i dijabetes, koja često dalje vode ka razvoju širokog spektra težih zdravstvenih posledica, uključujući i prerani smrtni ishod. Stoga se može reći da se čak svaka peta prevremena smrt u svetu može direktno povezati sa nezdravom ishranom.\nPrema aktuelnim procenama Svetske zdravstvene organizacije, gojaznost i razne forme neuhranjenosti trenutno pogađaju svakog trećeg stanovnika naše planete, uz projekciju da će već 2025. godine, što nije predaleka budućnost, njima biti pogođena čak svaka druga osoba na svetu. Nepovoljni zdravstveni ishodi, osim što pogađaju pojedince, generišu i značajan trošak za zdravstvene i druge sisteme većine zemalja.\nNedovoljno raznovrsna i neizbalansirana ishrana, velika je pretnja i po životnu sredinu i stanje cele planete. „Zelena revolucija“, započeta pre oko 50 godina, sa ciljem da nahrani što više gladnih u svetu, kao strateški imperativ je postavila masovnu proizvodnju kultura koje daju velike prinose. Ovakva strategija dovela je do delimičnog uspeha u ostvarivanju primarnog cilja – hranom su obezbeđeni pojedini delovi planete. Cilj, ispostavlja se, nije baš najmudrije birao sredstva... Neracionalna eksploatacija zemljišta i vode, posledični porast zagađenja svih prirodnih resursa, uz veoma diskutabilni učinak kada je reč o zdravlju ljudi, neminovno navode na zapitanost – da li je ovo bila još jedna revolucija koja je „pojela svoju decu“?\nIshrana tokom slav(lj)a\nIzložba najboljih likovnih radova beogradskih predškolaca u Biblioteci grada Beograda\nSvetski dan hrane 2021.\nIzložba likovnih ostvarenja beogradskih predškolaca na temu pravilne ishrane u Biblioteci grada Beograda\nSvetski dan hrane 2020. - Izazovi održivog razvoja u vreme pandemije


Stiv Benon, glavni strateg Donalda Trampa\nŠef osoblja Bele kuće Džon Keli i savetnik predsednika SAD Stiv Benon saglasili su da petak bude poslednji radni dan kontroverznog glavnog stratega Donalda Trampa. Ovo je potvrdila portparolka Bele kuće Sara Sanders, prenosi Rojters.\nŠpekulacije oko Benonove sudbine su trajale više nedelja.\nNjujork tajms je nešto ranije preneo da je Tramp rekao nekim saradnicima da je odlučio da smeni Benona, stratega koji mu je pomogao da dobije izbore.\nDo njegovog odlaska dolazi u trenutku sve veće izolacije u kojoj se nalazi Tramp zbog relativizovanja nasilja belih ultradesničara u Virdžiniji, kada je rekao da su „mnoge strane“ odgovorne.\nPrethodno su neki američki mediji poput „Njujork tajmsa“, objavili da je Tramp je rekao nekim saradnicima da je odlučio da smeni Benona.\nIzvor blizak Benonu je naveo da je on sam inicirao svoj odlazak i da je ostavku predao 7. avgusta i da je trebalo da bude objavljena početkom ove nedelje ali je to odloženo zbog rasnih nemira u Šarlotsvilu.\nBenon se u poslednje vreme često sukobljavao sa drugim višim savetnicima u Beloj kući i sa članovima Trampove porodice.\nBenon je pogoršao svoju poziciju nedavnom intervjuom liberalnom „American Prospect“ izjavivši da ne postoji vojno rešenje za Severnu Koreju čime je podrio Trampovu poziciju.\nOn je rekao svojim saradnicima da je mislio da je to bio nezvaničan razgovor sa ekspertima a ne novinarima.\nIpak, otpuštanje desničarskog nacionaliste Benona bi moglo da uzrokuje da se predsednik nadje pod udarom kritika konzervativnih medija koji su ga do sada podržavali.\nNeredi u Šarlotsvilu i Trampova reakcija na njih, kada je rekao da su "obe strane" krive za nasilje, podstakli su zahteve da predsednik otpusti takozvane nacionaliste iz svog okruženja, čiji je Benon lider.\nTramp u utorak nije garantovao da će Benon ostati na funkciji ali ga je branio kao čoveka koji "nije rasista" i "prijatelja".\nBenon je u sukobu sa savetnikom za nacionalnu bezbednost Herbertom Mekmasterom, novim šefom Trampovog kabineta Džonom Kelijem, kao i sa predsednikovim savetnikom i zetom Džeredom Kušnerom. Ekstremne desničare u administraciji je nazvao "skupinom klovnova" i "marginalnim gubitnicima".\nPod pritiskom umerenih republikanaca Tramp je u utorak izjavio: „Videćemo šta će biti sa Benonom".\nOn je krajem jula zamenio šefa svog osoblja Rejnsa Pribeusa, koji je bio kritikovan sa mnogo strana, sa penzionisanim generalom Džonom Kelijem. Nakon toga je smenio Antonija Skaramučija, ključnu osobu za komunikacije, koga je postavio na to mesto samo 10 dana pre toga uz pompezan govor. Zbog imenovanja Skaramučija ostavku je podneo portparol Bele kuće Šon Spajser, podseća Rojters.\nBenon je rekao svojim prijateljima da može da se vrati u svoje ultradesničarsko glasilo „Brajtbart njuz“ (Breitbart News), na čijem je čelu bio pre nego što je preuzeo dužnost glavnog Trampovog stratega u avgustu prošle godine u jeku kampanje za predsedničke izbore.


Zbrka.com - Uhapšena Romana Panić - Zanimljivosti i Jet Set\nPopularna pevačica privedena je juče rano ujutru na Voždovcu sa 1,8 promila alkohola u krvi. Uznemirena Romana plakala dok su je privodili u policijsku stanicu, gde je u ćeliji provela 10 sati na trežnjenju.\nPevačica Romana Panić uhapšena je nakon što je policija juče u četiri sata ujutru zaustavila njen džip na kružnom toku Autokomande. Saobraćajci su ustanovili da je pevačica vozila u pijanom stanju, a alkotestom je utvrđeno da u krvi ima čak 1,8 promila alkohola.\nPosle skoro 10 sati trežnjenja Romana je puštena juče oko 14 sati iz policijske stanice 29. novembar, gde je u ćeliji provela najtežu noć u svom životu.\nPevačica je prilikom izlaska iz stanice policije pričala na mobilni telefon i posle nekoliko minuta sela u vozilo taksija kojim se odvezla kući.\n- Romana je bila jako uznemirena kada su joj policajci objasnili da mora da pređe u njihov auto i da je čeka noć u pritvoru. Bila je prijatna i nije se opirala, ali je ubrzo briznula u plač. Rekla je da je bila na večeri i popila nekoliko čaša šampanjca. Teško je podnela noć u ćeliji jer je bila sama. Većinu vremena je plakala, molila da za ovo ne saznaju novinari, a tokom noći nastupila je i kriza jer nije imala cigarete - priča izvor Pressa blizak policiji.\nKako saznajemo, Romana je veče pre hapšenja započela u restoranu „Opera", a potom zabavom u klubu „Disko petao" i „Mistik".\n- U ludi provod krenula je sa svojim prijateljem i pi-arom Sinišom Medićem, sa kojim se neposredno pre hapšenja rastala. Saobraćajni policajci koji su zaustavili džip popularne pevačice kažu da je bila korektna, ali da se odmah videlo da je u pijanom stanju.\nRomana je ubrzo privedena u glavnu policijsku stanicu 29. novembar, gde je provela noć. U trenutku kada je zaustavljena, Romana je bila sama u autu, dok je kasnije po njen džip došao tekstopisac Dragan Brajević Braja. On je preparkirao auto dok se čekalo saslušanje Panićeve povodom novonastale situacije - kaže naš izvor.\nRomanin portparol Siniša Medić potvrdio nam je informaciju da je pevačica uhvaćena u pijanom stanju i da je provela noć u pritvoru.\n- Romana je tu noć stigla s puta i tako umorna pravo je otišla na jednu humanitarnu žurku, a posle toga i na večeru sa prijateljima. Nije ovo neko teško kriminalno delo da bi se od toga pravila medijska senzacija - kratko je poručio Medić.\nStopama Ane Nikolić!\nSlična situacija koje je zadesila Romanu dogodila se pevačici Ani Nikolić, koju je policija zaustavila pre mesec dana sa 2,03 promila alkohola u krvi. Za razliku od Romane, Nikolićka je tada napala policajca i odbijala da noć provede u policijskoj stanici Vidikovac.\nNakon što su je jedva ubedili da uradi alkotest, Ana je privedena i u pritvoru je provela 11 sati. Tu noć pevačica se vraćala iz Požarevca sa snimanja spota za pesmu „Džukelo", a na suvozačevom mestu njenog „mercedesa" bio je njen brat Marko. Ani je istog momenta oduzeta dozvola, a dodatne kazne tek je čekaju


Ministar: Prosvetnim radnicima stiže povećanje plata | 013 info\nMinistar: Prosvetnim radnicima stiže povećanje plata\nBeta\tNed, 28/08/2016 - 10:05\nMinistar prosvete Mladen Šarčević izjavio je da prosvetni radnici nemaju razloga za proteste i štrajkove i da je povećanje njihovih plata i zvanično najavljeno u Skupštini Srbije.\n"Povećanje je zvanično najavljeno i u Skupštini Srbije. Očekujem već u oktobru da prosvetari budu prvi na redu, a procente i formule određivaće Vlada Srbije i Ministarstvo finansija", izjavio je ministar.\nŠarčević je rekao da su prilikom obračuna plate za jul prosvetari bili oštećeni, usled drugačijeg tumačenja Zakona o radu, i dodao da je reč o 416 miliona dinara koji će im biti vraćeni.\n"Svakog dana se bavim tim problemom, zakazao sam sastanak sindikatima i za utorak i mogu da obećam da će im u septembru biti vraćen taj novac. Verujem da nemaju razlog za protest i štrajk, jer smo razgovarali, počeli saradnju na rešavanju problema koji se tiču zaposlenih, uključeni su u radne grupe za raspoređivanje viškova... Dali su sto dana Vladi Srbije i našem ministarstvu", rekao je on.\nMinistar je ponovio da će se školstvo u Srbiji značajno menjati u budućnosti: "Dao sam tvrdo obećanje i nikada od svojih obećanja nisam odustao".\nUnija sindikata prosvetnih radnika Srbije najavila je za 31. avgust, dan pre početka nove školske godine, protestni skup simbolično nazvan "U pet do 12", na Trgu Nikole Pašića u Beogradu, kako bi ukazali na probleme u obrazovnom sistemu i moguće načine rešavanja.


Naslovna Ostali sportovi Odbojka Atanasijević napušta Peruđu!\nAtanasijević napušta Peruđu Foto: GuliverImage.com\nPrethodnih dana stidljivo se pominjalo da će Aleksandar Atanasijević, korektor i kapiten italijanske Peruđe, nakon osam godina napustiti ekipu. Međutim, potvrda je stigla od njegovog menadžera, pa će Atanasijević na kraju sezone promeniti sredinu.\n30-godišnji Atanasijević ima ugovor sa Italijanima još jednu sezonu, ali je razočaran potezom trenera Vitala Hejnena, doneo odluku da napusti ekipu sa kojom je postigao veliki uspeh i postao prvi kapiten stranac u istoriji Sir Safetija.\nA post shared by Bane Mitrovic (@volleyballforeveragency)\nNaime, do problema je došlo kada mu je trener nedavno ikazao određeno nepoverenje, što je sjajnom srpskom odbojkašu teško palo.\nSa Peruđom, Atanasijević je osvojio prvu klupsku titulu, dva Kupa i tri Superkupa Italije. Tri puta bio je najbolji poenter i najbolji napadač Lige, jednom i MVP Šampionata i Kupa, a tri puta i najbolji poenter Lige šampiona.\nO njegovom novom klubu se i dalje spekuliše, a javnost ga ponovo vidi u dresu SKRA Belhatova.\nKOLIKO NAM JE SAMO RADOSTI DONELA: Na današnji dan nastala je odbojka (VIDEO)\nPrethodni tekstKOLAPS TIMA Dimitrov ga počistio sa terena; Ruska bajka se nastavlja\nSledeći tekstPIOLI POSLE ŠOKANTNOG PORAZA: Svesni smo težine meča sa Zvezdom\nNidza007 14/02/21 17:16 At 14/02/21 17:16\nToliko godina je u klubu i trener nema poverenja u njega.. Sramota. Sad kad promeni klub videce sta im je znacio, ima da se pokaju vrlo brzo\nrodrigo 14/02/21 12:44 At 14/02/21 12:44\npa ako trener u njega nema poverenja onda ne znam u kog igraca treba da ima poverenja,decko je klasicna haubica,i to je neslaganje sa trenerom oko necega,sto dovodi da ga stavlja na klupu,i treba da napusti ekipu,ali ce posle mnogo sazaliti zbog toga,pogotovo trener\nDI MARIA 14/02/21 11:44 At 14/02/21 11:44\nSteta bas ,bas mi idu jedno uz drugo i to pokazuje ova sjajna saradnja Perudje i njega koja je trajala godinama ,mada će lako naći noći dobar klub on je odličan igrač !\nLuka 14/02/21 11:23 At 14/02/21 11:23\nPosle 8 godina baš tužna vest. Atanasijević je igrao najbolju odbojku u tom klubu


Lepote i izazovi Mont Everesta (FOTO)\nLepote i izazovi Mont Everesta i dalje privlače sportiste i turiste iz celog sveta da posete Tibet, a one najhrabrije i da se popnu na najviši planinski vrh na svetu.\nNa putu ka vrhu neophodna je pomoć lokalnih vodiča, šerpasa, koji obavljaju veoma težak, i po život opasan posao. U aprilu 2014. godine, u lavini je poginulo 13 šerpasa i troje radnika, što je pokrenulo debatu o uslovima rada. Šerpasi su posle ove nesreće odbili da rade, tražeći bolje uslove za rad, veće osiguranje i besplatno školovanje za decu poginulih. U poslednje dve godine vlada je donela niz promena u ovoj oblasti, počev od postavljanja službenika u bazni kamp na Everestu, do pokretanja fonda za pomoć porodicama nastradalih vodiča – sve kako bi ubedili turiste i alpiniste da se ponovo vrate na Everest.


Danska - Jeftini domaći letovi - Rezervacija domaćih letova - eSky.hr\nDomaći letovi - Danska\nProvjerite najbolje prilike za letove - Danska\nDirektni letovi s Aviokompanijom:\tNorwegian Air Shuttle (DY),\tSAS (SK),\tFlexFlight (W2).\n✔ Postoje li posebne ponude za letove iz Danske do Danske na eSky.hr?\n✔ Mogu li se pobrinuti za osiguranje prilikom rezervacije leta iz Danske do Danske?\n✔ Ako rezerviram leto iz Danske do Danske, mogu li rezervirati ujedno i smještaj?\n✔ Koje zrakoplovne tvrtke nude letove iz Danske do Danske?\nBudite sigurni, da na eSky.hr ponuda letova iz Danske do Danske uključuje ne samo niskotarifne aviokompanije, već i one koje su specijalizirane za visoki standard.\nPopularne aviokompanije na relaciji Danska - Danska


НОПО - Желите ли да постанете посланик? - Page 92 - Politika - Srbija i region - Parapsihopatologija™\nDarko, nisam bio ovde za vreme tih vasih svadjica, a verujem da si povezan sa NOPO.\nzato mi reci, OK, razumem pricu oko poslednjeg mesta na glasackom listicu, razumeo sam i pricu sa vlaskom manjinom.\nono sto nisam razumeo je saradnja sa NSPM. odnosno, jedino kako neko sa IQ vecim od 90 moze to razumeti je ocajnicka zelja za ulaskom u skupstunu i dobijanjem skupstiskih privilegija (plata i ostalo).\nkasnije se Tulimirovic ogradio od programa NSPM (smrtna kazna i ostalo), kad je naravno on usao u skupstinu. za mene je jedino posteno da obecate da ce u skupstini biti praznih mesta, da necete koristiti nikakve privilegije i da vam je to jedini program.\ninace je to klasicna prevara i inace jedino imbecili mogu glasati da bi neki debeli Tulimir sedeo u skupstini. zasto bi to bilo kome bilo u interesu?\nJaoj, nemoj ga, sad će da ti se javi da ti ukaže kako jedino debeli Tulimir u poslaničkoj klupi može da razjebava sistem iznutra i ukazuje na sve slabosti parlamentarnog sistema...pusti govna neka smrde\nEdited March 8, 2016 by Tutankamon\nDarko je dobio 7 dana da razmisli zašto botovanje za to nije lepo raditi...\nTo će se dešavati dokle god se sa botom ne obrišu i svi njegovi postovi. Ovako ostaje balega na putu. Tek kada uvide da od njihovog delovanja ne ostaje ni elektron zaostavštine će početi da nas izbegavaju.\nŠto, meni je super kad dođu ovdje, izbrukaju se i provale koliko je kontraproduktivno. Nakon ovakvog tretmana neki neodlučan može samo da odustane od eventualnog glasanja za stranku za koju se botuje.\nDovoljno su ga pustili. Taman koliko treba.\nNažalost, ban je samo 7 dana umesto do posle izbora.\nEdited March 9, 2016 by salerokada\nTo je da se još malo zabavimo, posle 7 dana i vidimo koliko čovek može nisko da padne...


TOMMY HILFIGER PREDSTAVIO HAILEY BALDWIN I WINNIE HARLOW KAO GLOBALNE BREND AMBASADORKE ZA JESENJU ŽENSKU KOLEKCIJU - Fashion Company\nFashion Company Aktuelnosti TOMMY HILFIGER PREDSTAVIO HAILEY BALDWIN I WINNIE HARLOW KAO GLOBALNE BREND AMBASADORKE ZA JESENJU ŽENSKU KOLEKCIJU\nBrend ambasadorke Hailey Baldwin i Winnie Harlow će se pojaviti kao zaštitna lica jesenje kampanje za “TOMMY ICONS” žensku kapsula kolekciju..\n„Kao dva trenutno najtraženija supermodela na svetu, Hailey Baldwin i Winnie Harlow, postaju ikone sutrašnjice, jer su uspele da omađijaju publiku svojom jakom unutrašnjom snagom i vatrom“, rekao je Tommy Hilfiger. „One predvode sledeću generaciju Tommy žena, jer svemu pristupaju sa dosta poverenja i optimizmom. Ovi zajednički kvaliteti i vrednosti su razlog zbog koga sam uzbuđen što sam im poželeo dobrodošlicu u našu porodicu.“\nStrast i posvećenost Hailey Baldwin odražava se u njenoj 12 godina dugoj baletskoj karijeri pre nego što je zaplovila u manekenke vode sa 16 godina. Kroz njen neverovatan domet na društvenim medijima, gde samo na Instagramu ima preko 11 miliona sledbenika, ona nudi jedinstven prikaz njenog privatnog ali i života iza scene i na modnoj pisti. Hailey Baldwin je učestvovala na svim TOMMY NOW revijama počev od jeseni 2016. godine, a bila je lice sa naslovnice magazina kao što su Vogue, Marie Claire, Wonderland, Elle, Harper’s Bazaar, L’Officiel i Love. Trenutno je možete videti kao ko-voditelja „Drop the Mic“ u društvu Method Man na TBS-u, a nedavno je bila i domaćin iHeartRadio Music Awards.\n„Moda mi pomaže da izrazim svoju individualnost, a dizajn TOMMY HILFIGER-a je savršen da napravi smelu izjavu“, rekao je Hailey Baldwin. „Volim da kreiram svaki stajling kako bih se najbolje izrazila, i ne mogu da dočekam da pokažem ljubiteljima brenda kako sam dala svoj lični pečat TOMMY ICON kombinacijama.“\nNominovana za modela godine na dodeli Modnih nagrada 2017. godine, Winnie Harlow je strastvena u pogledu proslave individualnosti i pozitivne slike tela kroz neverovatan domet svojih društvenih medijskih kanala gde se povezuje sa milionima svojih pratilaca. Ona je istaknuta javna govornica, sa svojim TED Talk pričama o percepciji lepote koja je stekla preko milion prikaza na YouTube-u. Winnie Harlow je nedavno prošetala pistom TOMMINOW „DRIVE“ u Milanu, gde je Tommy Hilfiger premijerno prikazao svoju kolekciju Spring 2018. Pojaviljivala se na naslovnicama magazina kao što su Elle, Glamour, Marie Claire, L’Officiel i Wonderland, kao i muzičkom video Beyonce „Lemonade“.\n„Uvek sam verovala u moć prihvatanja onoga što tebe čini jedinstvenim i kršenja konvencija, tako da sam ponosna što sam partner sa neverovatnim dizajnerom koji zaista deli ovaj duh“, rekla je Winnie Harlow. „Uvek sam volela klasični američki cool stil brenda i jako sam uzbuđena što delim svoje omiljene komade sa svim TOMMY HILFIGER fanovima.“


U hramu obavljen čin lomljenja slavkog kolača | BN\nU hramu obavljen čin lomljenja slavkog kolača\n- U Sabornom hramu Hrista Spasitelja u Banjaluci danas je, nakon Svete arhijerejske liturgije, koju je služio Njagova svetost patrijarh srpski Irinej, obavljeno lomljenje slavskog kolača povodom trećeg dana Božića posvećenog Svetom prvomučeniku i arhiđakonu Stefanu.\nRepublika Srpska 09.01.2020 | 13:28\nSlavski kolač su prelomili patrijarh Irinej i srpski član Predsjedništva BiH Milorad Dodik, predsjednik Srpske Željka Cvijanović, premijer Radovan Višković i predsjednik Narodne skupštine Nedeljko Čubrilović.\nNjagova svetost patrijarh srpski Irinej je, obraćajući se mnogobrojnim vjernicima nakon Svete arhijerejske liturgije, pozvao srpski narod na jedinstvo i da svoju vjeru veže za istinu i vjeru u Boga.\nPatrijarh je rekao da udari na srpstvo dolaze sa mnogih strana, ali da za sva vremena ostaje istina svete vjere pravoslavne na kojoj su preci gradili svoju državu, život, kulturu i istoriju.\n"Mi nosimo Gospoda našeg u srcima i dušama, a Bog nikoga nije izneverio i ostavio ko mu se obraća", istakao je patrijarh Irinej.\nNjagova svetost je naglasio da mnogi ustaju i protiv Republike Srpske i njene slave - Svetog arhiđakona Stefana, ali da niko nije dobio bitku protiv Boga i Crkve.\nPatrijarh je naveo da će Republika Srpska, koja je utemeljena na Svetom arhiđakonu Stefanu i vjeri u Isusa Hrista, odoljeti svim neprijateljstvima.\n"Jer, Bog je sa nama. Svaka sila nečastiva danas se digla protiv pravoslavlja i Crkve Hristove. Blago onome ko pretrpi do kraja - biće spasen. Srpski narod je mnogo postradao. Samo Bog zna koliko smo izgubili života u poslednjem ratu, ali svaki taj život koji je žrtvovan svetli pred licem Božijim i našom istorijom", istakao je patrijarh Irinej.\nPatrijarh je rekao da je srpski narod u Srbiji i Republici Srpskoj u prepunim hramovima dočekao najradosniji dan Božić, dan Hristovog rođenja.\n"Molimo se Bogu da blagoslovi Republiku Srpsku. Ostanimo verni u Gospodu Bogu", poručio je patrijarh Irinej.\nNjagovo preosveštenstvo vladika banjalučki Jefrem istakao je da istinu treba braniti po uzoru na Svetog Stefana, koji je to posvjedočio kao prvi mučenik za Hrista svojom krvlju.\n"Pokušavaju da nam ospore Republiku Srpsku i slavu. Očigledno nas ne poznaju. Srbi posljednje što bi dali i što bi im neko mogao oduzeti je njihova krsna slava. Sveti arhiđakon Stefan je slava svakog građanina Republike Srpske", rekao je vladika Jefrem.\nEpiskop Jefrem je naglasio da svaki dolazak u Republiku Srpsku Njagove svetosti patrijarha srpskog Irineja predstavlja ohrabrenje, radost i saznanje da Srbi u Srpskoj nisu sami.\nVladika banjalučki je zahvalio patrijarhu Irineju za podršku da se odoli napadima onih koji osporavaju Srpsku i ne misle joj dobro.\n"Vi iz naše matice Srbije, sa trona Svetog Save kažete istinu - mi smo jedan narod, jedna vjera i vjerujemo u istog Boga. Nikakve formalne granice koje bi postojale ne mogu da razdijele jedan narod koji čvrsto vjeruje u Boga, poštuje svoju vjeru i voli svoju zemlju", istakao je vladika Jefrem.\nSvetoj arhijerejskoj liturgiji u Sabornom hramu Hrista Spasitelja u Banjaluci prisustvovali su i generalni sekretar peredsjednika Srbije Nikola Selaković, ministar odbrane Srbije Aleksandar Vulin, načelnik Generalštaba Vojske Srbije general Milan Mojsilović, ministar rada i boračko-invalidske zaštite Republike Srpske Duško Milunović, te predstavnici udruženja proisteklih iz odbrambeno-otadžbinskog rata.\nLiturgiji su prisustvovali i ministar energetike i rudarstva Republike Srpske Petar Đokić i predsjedavajući Savjeta ministara Zoran Tegeltija.


1. mart 2017. Prva sednica Prvog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2017. godini\nDrugog dana rada, 19. aprila, Narodna skupština usvojila je sledeći dnevni red:\nPredlog zakona o potvrđivanju Konvencije o Evropskom šumarskom institutu, koji je podnela Vlada (broj 322-217/17 od 1. februara 2017. godine)\nPredlog zakona o potvrđivanju Protokola o eliminaciji nezakonite trgovine duvanskim proizvodima, koji je podnela Vlada (broj 011-165/17 od 25. januara 2017. godine)\nPredlog zakona o potvrđivanju Doha Amandmana na Kjoto protokol uz Okvirnu konvenciju Ujedinjenih nacija o promeni klime, koji je podnela Vlada (broj 011-3261/16 od 9. decembra 2016. godine)\nPredlog zakona o potvrđivanju Sporazuma o učešću u Srednjoevropskom programu univerzitetske razmene (''CEEPUS III''), koji je podnela Vlada (broj 011-3064/16 od 30. novembra 2016. godine)\nPredlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i ostalih članica Inicijative za reformu obrazovanja u Jugoistočnoj Evropi o sedištu Sekretarijata Inicijative za reformu obrazovanja u Jugoistočnoj Evropi, koji je podnela Vlada (broj 011-2266/16 od 30. septembra 2016. godine)\nPredlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Republike Poljske o saradnji u borbi protiv organizovanog i drugih vidova kriminala, koji je podnela Vlada (broj 011-2932/16 od 18. novembra 2016. godine)\nPredlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Savezne Republike Nemačke o saradnji u oblasti bezbednosti, koji je podnela Vlada (broj 011-2846/16 od 14. novembra 2016. godine)\nPredlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Republike Bugarske o izmeni Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Republike Bugarske o policijskoj saradnji, koji je podnela Vlada (broj 011-2327/16 od 4. oktobra 2016. godine)\nPredlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Republike Češke o saradnji u oblasti kulture, obrazovanja, nauke, omladine i sporta, koji je podnela Vlada (broj 6-164/17 od 25. januara 2017. godine)\nPredlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Mađarske o plovidbi rekom Tisom, koji je podnela Vlada (broj 011-107/17 od 16. januara 2017. godine)\nPredlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Države Katar o uzajamnom podsticanju i zaštiti ulaganja, koji je podnela Vlada (broj 011-3670/16 od 30. decembra 2016. godine)\nPredlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Republike Srbije i Rumunije o socijalnoj sigurnosti, koji je podnela Vlada (broj 011-3661/16 od 30. decembra 2016. godine)\nPredlog odluke o izmenama Odluke o izboru članova i zamenika članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije, koji je podnela Poslanička grupa Dosta je bilo (broj 02-469/17 od 24. februara 2017. godine)\nPredlog odluke o izmeni Odluke o utvrđivanju sastava stalnih delegacija Narodne skupštine Republike Srbije u međunarodnim parlamentarnim institucijama, koji je podnela Maja Gojković, predsednica Narodne skupštine (broj 02-479/17 od 27. februara 2017. godine)\nPredlog odluke o izmenama Odluke o izboru članova i zamenika članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije, koji je podnela Poslanička grupa Liberalno demokratska partija - Liga socijaldemokrata Vojvodine – SDA Sandžaka (broj 02-495/17 od 27. februara 2017. godine)\nPredlog odluke o prestanku funkcije Zaštitnika građana, koji je podneo Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo Narodne skupštine (broj 118-501/17 od 28. februara 2017. godine).\nNarodni poslanici većinom glasova usvojili su predlog narodnog poslanika Aleksandra Martinovića, da se obavi zajednički načelni pretres o tačkama 1 do 12 dnevnog reda sednice.\nPre prelaska na rad po dnevnom redu, predsednica Narodne skupštine Maja Gojković saglasno Zakonu o izboru narodnih poslanika i na predlog Odbora za administrativno-budžetska i mandatno- imunitetska pitanja, konstatovala je prestanak mandata pre isteka vremena na koje je izabran narodni poslanik Konstantin Arsenović, danom nastupanja smrti.\nU nastavku rada Narodna skupština započela je zajednički načelni pretres o tačkama 1 do 12 dnevnog reda sednice.\nSednici su prisustvovali potpredsednik Vlade Republike Srbije i ministar spoljnih poslova Ivica Dačić, potpredsednik Vlade i ministar unutrašnjih poslova dr Nebojša Stefanović, potpredsednica Vlade i ministarka građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture prof. dr Zorana Mihajlović, ministar poljoprivrede i zaštite životne sredine Branislav Nedimović, ministar zdravlja dr Zlatibor Lončar, ministar za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja Aleksandar Vulin i ministar prosvete nauke i tehnološkog razvoja Mladen Šarčević.\nU popodnevnom delu rada predsedavajući sednici, potpredsednik Narodne skupštine Veroljub Arsić saglasno Zakonu o izboru narodnih poslanika i na predlog Odbora za administrativno-budžetska i mandatno-imunitetska pitanja, konstatovao je prestanak mandata pre isteka vremena na koje su izabrani narodnim poslanicima Bojanu Pajtiću, mr Marku Milenkoviću i Marku Blagojeviću, danom podnošenja ostavke.\nDo kraja dana, Narodna skupština vodila je zajednički načelni pretres o tačkama 1 do 12 dnevnog reda sednice.\nTrećeg dana rada, 20. aprila, Narodna skupština nastavila je načelni i jedinstveni pretres o tačkama 1. do 12. dnevnog reda sednice.\nPre prelaska na rad, predsednici, odnosno, ovlašćeni predstavnici poslaničkih grupa narodni poslanici mr Aleksandra Jerkov, prof. dr Vojislav Šešelj, Miroslav Aleksić, Boško Obradović, Enis Imamović, Marijan Rističević, Saša Radulović i prof. dr Marko Atlagić, zatražili su obaveštenja i objašnjenja u skladu sa članom 287. Poslovnika Narodne skupštine.\nSednici je prisustvovao ministar poljoprivrede i zaštite životne sredine Branislav Nedimović.\nU popodnevnom delu rada, Narodna skupština zaključila je načelni i jedinstveni pretres o tačkama 1. do 12. i započela jedinstveni pretres o tačkama 13,14,15. i 16. dnevnog reda sednice.\nPošto je Narodna skupština obavila raspravu o svim tačkama dnevnog reda sednice, predsedavajuća sednici, predsednica Narodne skupštine Maja Gojković odredila je 21. april 2017.godine, sa početkom u 9.30 časova, kao Dan za glasanje o svim tačkama dnevnog reda Prve sednice Prvog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2017. godini.\nU Danu za glasanje Narodna skupština usvojila je većinom glasova narodnih poslanika Predlog zakona o potvrđivanju Konvencije o Evropskom šumarskom institutu, Predlog zakona o potvrđivanju Protokola o eliminaciji nezakonite trgovine duvanskim proizvodima, Predlog zakona o potvrđivanju Doha Amandmana na Kjoto protokol uz Okvirnu konvenciju Ujedinjenih nacija o promeni klime, kao i Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma o učešću u Srednjoevropskom programu univerzitetske razmene (''CEEPUS III''), koje je podnela Vlada.\nNa sednici je usvojen i Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i ostalih članica Inicijative za reformu obrazovanja u Jugoistočnoj Evropi o sedištu Sekretarijata Inicijative za reformu obrazovanja u Jugoistočnoj Evropi, Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Republike Poljske o saradnji u borbi protiv organizovanog i drugih vidova kriminala i Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Savezne Republike Nemačke o saradnji u oblasti bezbednosti, koje je podnela Vlada.\nVećinom glasova narodnih poslanika usvojen je i Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Republike Bugarske o izmeni Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Republike Bugarske o policijskoj saradnji, Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Republike Češke o saradnji u oblasti kulture, obrazovanja, nauke, omladine i sporta, Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Mađarske o plovidbi rekom Tisom, Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Države Katar o uzajamnom podsticanju i zaštiti ulaganja, koje je takođe podnela Vlada i Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Republike Srbije i Rumunije o socijalnoj sigurnosti, koje je podnela Vlada.\nVećinom glasova narodnih poslanika usvojen je i Predlog odluke o izmenama Odluke o izboru članova i zamenika članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije, koji je podnela Poslanička grupa Dosta je bilo, kao i Predlog odluke o izmeni Odluke o utvrđivanju sastava stalnih delegacija Narodne skupštine Republike Srbije u međunarodnim parlamentarnim institucijama, koji je podnela Maja Gojković, predsednica Narodne skupštine.\nNa sednici je usvojen i Predlog odluke o izmenama Odluke o izboru članova i zamenika članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije, koji je podnela Poslanička grupa Liberalno demokratska partija - Liga socijaldemokrata Vojvodine – SDA Sandžaka i Predlog odluke o prestanku funkcije Zaštitnika građana, koji je podneo Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo Narodne skupštine.\nU Danu za glasanje Narodna skupština je odlučivala i o povredama Poslovnika na koje su ukazivali narodni poslanici tokom sednice i odlučila da ni u jednom slučaju odredbe Poslovnika nisu bile povređene. Predsednica Narodne skupštine obavestila je narodne poslanike da je povukla opomenu izrečenu na ovoj sednici narodnom poslaniku Zoranu Živkoviću.\nPošto je Narodna skupština obavila razmatranje i odlučivanje o svim tačkama dnevnog reda sednice, predsednica Narodne skupštine Maja Gojković zaključila je Prvu sednicu Prvog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2017. godini.\nSreda, 1. mart 2017. | Prva sednica Prvog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2017. godini 01.03.2017.\nSreda, 19. april 2017. | nastavak Prve sednice Prvog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2017. godini 19.04.2017. (I)\nSreda, 19. april 2017. | nastavak Prve sednice Prvog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2017. godini 19.04.2017. (II)\nSreda, 19. april 2017. | nastavak Prve sednice Prvog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2017. godini 19.04.2017. (III)\nČetvrtak, 20. april 2017. | nastavak Prve sednice Prvog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2017. godini 20.04.2017. (I)\nSTENOGRAFSKE BELEŠKE - Prva sednica Prvog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2017. godini - 1. dan\nSTENOGRAFSKE BELEŠKE - Prva sednica Prvog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2017. godini - 2. dan\nSTENOGRAFSKE BELEŠKE - Prva sednica Prvog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2017. godini - 3. dan\nSTENOGRAFSKE BELEŠKE - Prva sednica Prvog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2017. godini - 4. dan\nZapisnik Prve sednice Prvog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2017. godini


Presuda koja je u momentu podelila Srbiju: Da li je 15 godina zatvora mala kazna za majku koja je ubila osmomesečnu bebu? - Telegraf.rs\n20/12/17 | 16:28\nPresuda koja je u momentu podelila Srbiju: Da li je 15 godina zatvora mala kazna za majku koja je ubila osmomesečnu bebu?\nNa ovu prvostepenu presudu po kojoj je osuđena na 15 godina, Lakićeva i tužilaštvo imaju pravo žalbe Apelacionom sudu u Beogradu\nDanašnja prvostepena presuda kojom je Tanja Lakić Mahud (38) osuđena na 15 godina zatvora zbog optužbi da je u septembru 2015. godine ubila svoju osmomesečnu bebu, uzazvala je brojne reakcije i komentare, među kojima je većina osuđujućih i onih koji smatraju da kazna blaga.\nOvim povodom pozvali smo Mirjanu Vagner koja se u praksi često susretala sa nasiljem u porodici. Ona, međutim, smatra da je kazna prevelika.\nKAD STE ČULI DA JE MUŠKARAC DOBIO 15 GODINA\n- Bez obzira što je majka bila narkoman u vreme ubistva, veštak je verovatno izjavio da je u vreme ubistva bila uračunljiva i zbog toga je dobila toliku kaznu. Inače bi bila manja. Smatram da ubistvo osmomesečne bebe jeste surovo i ja sam prva za drakonske kazne, ali u ovom slučaju je prestrogo kažnjena.\n- Kad ste čuli da je neki muškarac za ubistvo dobio 15 godina - kaže Vagner podsetivši na slučaj Marka Nikolića (43) koji je ubio ženu i dete ispred Centra za socijalni rad u Rakovici i za koga veruje da neće dobiti toliko.\nOna se osvrnula na praksu u Srbiji koja pokazuje da muškarci ubice i nasilnici u porodici i kad dobiju kaznu od desetak godina, dobiju neko pomilovanje i odleže pet, šest godina...\nPolicajci na terasi u Beogradu našli kesu: Kad su videli da je unutra mrtvo dete, odmah su uhapsili majku Tanju, a ona se ovako brani pred sudom! (FOTO)\nPodsetimo, beživotno telo bebe pronađeno je u septembru 2015. godine na terasi njenog stana u Južnom bulevaru, zamotano u najlonsku kesu.\nNajpre joj je izrečena mera obaveznog lečenja narkomana i bila joj je uzrečena mera zabrane napuštanja stana, odnosno kućni pritvor.\nOsuđena je zbog krivičnog dela teško ubistvo, za koje je zaprećena kazna od 10 do 40 godina zatvora, a tužilaštvo je za nju tražilo kaznu ne manju od 30 godina.\nOna je dodala da je bila pod dejstvom droge, zbog unosa veće količine heroina, metadona, spida i lekova za smirenje, te da ne zna ko joj je ubio dete jer se nalazila u delirijumu i postporođajnoj depresiji.\nNa ovu prvostepenu presudu po kojoj je osuđena na 15 godina, Lakićeva i tužilaštvo imaju pravo žalbe Apelacionom sudu u Beogradu.\nDržava će vaučerima za odmor u Srbiji obradovati ceo jedan grad u 2018. godini\nOTKRIVAMO: Putin gradi pametne RUSKE GRADOVE po Srbiji\nVAŽNA STVAR ZA DRUGI DAN SVETOG NIKOLE: Evo šta danas obavezno morate da uradite ako slavite\n21. decembar 2017 | 16:16\nZa ovog sto je ubio zenu i dete ...40 ni dan manje....sve ostalo bi bilo uvteda ,i brisanje secanja na zrtve monstruma...\n21. decembar 2017 | 14:51\nJa bih onom ko je presudio dala toliku kazna a njoj dozivotnu posto nema smrtne presude\n21. decembar 2017 | 08:58\nNjena najveca kazna je da mora citav zivot da se nosi sa tim sto je uradila.


LE - Kostić već u osmini finala, Sevilji dobar rezultat u Rumuniji, Junajted mora bolje na "Trafordu"! - Sportske.net\nCena pala, vraća li se Bejl na Ostrvo?Ponuda za Pogbu stigla u Junajted, neće dobiti bolju?Leto velikih lomova u Junajtedu, Solskjer prodaje tri velike zvezde, stižu četvorica, ovakav tim niko ne bi mogao da zamisli!Poslednja vest - Rašford završio sezonu, ali to nije sve!Junajted bira - Čovek koji je napravio "pola" Liverpula ili čovek koji je ubedio Mbapea!\nAjntraht slavio sa (4:1) protiv RB Salcburga, Junajted odigrao (1:1) sa Brižom. Isti rezultat je viđen u Kopenhagenu gde je gostovao Seltik i u Klužu gde je gostovala Sevilja.\nZamalo iznenađenje u Klužu gde je domaćin vodio protiv miljenika LE. Gol za domaće je postigao Deac posle penala u 59. minutu, VAR je doneo jedanaesterac posle igranja rukom gostiju.\nSevilja je imala dobru šansu još u prvom poluvremenu, ali Luk de Jong pogađa tek prečku.\nIpak De Jong je uspeo da se iskupi, pošto je u 82. minutu dodao Nesriju koji izjednačuje 1:1.\nSusret je počeo dosta dinamično, domaći su poveli posle prve prave prilike. Minjole upošljava Denisa koji lako lob udarcem vara Romera u 15. minutu. Imao je nigerijski napadač još jednu prliku posle gola, ali je argentinski golman dobro reagovao.\nPrednost domaćih je trajala svega dvadsetak minuta, Marsijal koristi neodlučnost defanzive Briža, Francuz lako završava svoju solo akciju. 'Devetka' Junajteda je imao još jednu dobru priliku, ali ovog puta njegov šut završava na stativi.\nU nastavku Denis je imao par šansi, ali do promene rezultata nije došlo.\nNemanja Matić je odigrao ceo meč.\nAjntraht Frankfurt - RB Salcburg 4:1\nDomaćin je u potpunosti dominirao mečom zahvaljujući itekako raspoloženom Kamadi koji je postigao het-trik, golove je postigao u 12. 43. i 53. minutu. Filip Kostić je povisio na 4:0 u 56. minutu da bi gol utehe gostima doneo Hvang pogotkom iz penala pet minuta pred kraj susreta.\nKostić je igrao do 81. minuta.\nŠkoti su vodili već sa 1:0 posle četrnaest minuta igra, Edouard postiže gol za goste posle par propuštenih šansi. Brajan Oviedo je imao šansu da izjednači, ali njegov šut u 31. minutu ide pored stative.\nIpak "lavovi" su stigli do izjednačenja u 52. minutu, N'Doje je bio siguran u realizaciji.


Analiza košarka/NBA - 15. februar | Tripletasport\nAnaliza košarka/NBA - 15. februar\nSingl: 03:00 NBA All-Star 2020 / Team USA - Team World 1 @1.52 4/10 (Meridian) WON +2.08 units\nAko neko misli da će ovo biti (samo) revijalna utakmica, grdno se vara. Ovo su momci koji su budućnost lige (igrači koji igraju ruki sezonu i godinu dana) pa samim time im je i ego veliki da dokažu da su bolji jedni od drugih. Još ovde imamo igrače iz Amerike protiv ostatka sveta a tu oni reprezentuju svoj kontinent i svaka utakmica prethodnih godina se videla želja da je pobeda vrlo bitna.\nGledajući roster obe ekipe, nije teško zaključiti da USA ima bolje igrače. Tu su Zajon Viliamson (1. pik), Dža Morent (2. pik), Tre Jang, Graham i Bridžes iz Šarlota, Džekson Jr, PJ Vašington, Sekston i Nan. Od njih se očekuje najviše.\nWorld ima Dončića od kojeg ne očekujem da se forsira maksimalno zbog povrede koju je imao. Tu su i Gildžus-Aleksander, RJ Beret, Ejton, Okogi, Mihailuk, Vagner, Hačimura, Klark i Aleksander-Voker. Ne potcenjujem ih, ali na papiru su puno slabiji.\nOd 2015 se igra po ovom sistemu i Team World vodi 3-2 u pobedama. Mislim da je vreme za 3-3.\nAnalize košarka/NBA - 7. mart\nAnaliza košarka/NBA - 5. mart\nAnalize košarka/NBA - 4. mart\nAnalize košarka/NBA - 3. mart\nAnalize košarka/NBA - 2. mart\nAnaliza košarka/NBA - 26. februar


May 20, 2019 8K televizori, Sony Srbija\nZG9 8K HDR Full Array LED TV nudi zapanjujuću 16 puta veću rezoluciju od Full HD rezolucije neuporedivog kvaliteta slike koji samo Sony može da pruži. Modeli televizora od 98 i 85 inča biće dostupni u odabranim evropskim maloprodajnim objektima od juna.\nSony Europe je danas objavio cenu i dostupnost novih ZG9 8K HDR Full Array LED televizora iz MASTER serije. Televizori MASTER serije kompanije Sony predstavljaju vrhunac kvaliteta slike koji je dostupan gledaocima u njihovom domu, u stanju su da prikazuju slike koje verno prenose zamisao stvaralaca. MASTER serija je ime koje se daje samo najboljim televizorima kompanije Sony i pruža premijum kvalitet slike, boju, kontrast i jasnoću koje se približavaju onima koje pruža profesionalni monitor. Televizori MASTER serije takođe poseduju Netflix Calibrated Mode i IMAX Enhanced[i] kako bi dodatno obezbedili da se sadržaj realizuje shodno zamisli stvaralaca.\nTelevizori MASTER serije ZG9 8K HDR Full Array LED sadrže procesor za obradu slike X1™ Ultimate najnovije generacije koji obezbeđuje precizne detalje i kontrast. Procesor za obradu slike X1 Ultimate ima jedinstveni algoritam koji je posebno razvijen za rezoluciju 8K i može da inteligentno detektuje i analizira svaki predmet na slici što rezultuje izuzetnim detaljima i kontrastom, čime se postiže realističnija slika koja preciznije predstavlja zamisao stvaralaca. Zvuk premijum kvaliteta takođe je ključni deo doživljaja gledanja, a model ZG9 sadrži i novi Sound-from-Picture Reality koji verno reprodukuje položaj zvuka na ekranu, tako da kada glumci govore deluje da zvuk dolazi direktno iz njihovih usta, a ne iz udaljenog zvučnika koji se nalazi u podnožju televizora.\nMeđutim, nije samo rezolucija važna. Kako se povećava veličina ekrana, procesor igra još veću ulogu u pružanju premijum kvaliteta slike. Koristeći sopstveni algoritam, snažan procesor za obradu slike X1 Ultimate je optimizovan za obradu 33 miliona piksela rezolucije 8K. Isti procesor takođe omogućava novorazvijenom 8K X-Reality PRO da poveća kvalitet slike svakog sadržaja i približi ga istinskom kvalitetu slike rezolucije 8K uz pomoć nove, posebne baze podataka rezolucije 8K kojom raspolaže u cilju još preciznijeg, detaljnijeg poboljšanja kvaliteta većih slika. Sa svojom dugom istorijom i stručnim znanjem u razvoju profesionalnih fotoaparata, kamera i monitora, Sony prepoznaje da preciznost u konstruisanju finih komponenti obrade signala vidljivo poboljšava kvalitet cele slike.\nDodatno, sasvim nove posebne tehnologije rezolucije 8K razvijene su za seriju ZG9, uključujući Backlight Master Drive® sa full-array lokalnim zatamnjivanjem i 8K X-tended Dynamic Range PRO. Backlight Master Drive® na ZG9 modelu ima ultra-dense LED module koji se pojedinačno kontrolišu, pružajući najbolji kontrast do sada uz snažno osvetljenje i najdublje crne. Kako bi maksimalno iskoristio ovaj sistem pozadinskog osvetljenja, 8K X-tended Dynamic Range PRO koristi ušteđenu energiju u cilju inteligentnog povećavanja osvetljenja u zonama gde ono treba da se poveća.\nTačan položaj zvuka je još jedan ključni faktor kako televizori postaju veći. Uz pomoć iskustva koje je stekao na osnovu Acoustic Surface Audio u OLED televizorima, Sony je proširio koncept na ZG9 Full Array LED televizor sa Acoustic Multi-Audio. U cilju pružanja Sound-from-Picture Reality doživljaja, novi Acoustic Multi-Audio na ZG9 televizoru koristi četiri zvučnika okrenuta ka napred; dva u podnožju i dva na vrhu – kako bi pružio veran položaj zvuka. Gledaoci će čuti zvuk kako dolazi sa ekrana, a ne sa mesta na kome se nalazi zvučnik. Osim toga, ZG9 televizor ima TV Centre Speaker Mode za one koji imaju sistem kućnog bioskopa – televizor postaje centralni zvučnik. Dolby Atmos™[ii] takođe unapređuje doživljaj zvuka, dodavanjem širokog, bogatog zvučnog polja.\nTelevizori ZG9 8K Full Array LED MASTER serije sadrže Sony Android TV koji podržava širok niz aplikacija sa Google Play™, uključujući YouTube™, Netflix i Prime Video (dostupnost zavisi od regiona). Kako bi TV i dom učinili još pametnijim, ZG9 televizori imaju ugrađenog Google asistenta. Osim toga, oba televizora imaju ugrađene mikrofone koji će osloboditi ruke korisnika. Gledaoci mogu da se jednostavno obrate televizoru uz pomoć Google asistenta kako bi brzo planirali dan, otkrili sadržaj ili puštali televizijske emisije, filmove i itd. (Raspoloživost Google asistenta zavisi od regiona.) Televizori takođe funkcionišu sa popularnim pametnim zvučnicima poput LF-S50G i SRS-XB501G kompanije Sony ili pametnim zvučnikom Google Home. Sa pametnim zvučnicima korisnici mogu da upravljaju svojim televizorom i da jednostavno strimuju sadržaj koristeći glas – pri čemu će još funkcija biti ponuđeno tokom ove godine.\nZG9 8K HDR Full Array LED televizori MASTER serije će biti kompatibilni sa Apple AirPlay 2 i HomeKit. AirPlay 2 vam omogućava da bez napora sadržaj sa iPhone, iPad i Mac računara, prenosite direktno na Sony televizor. Možete da gledate filmove i emisije iz programa iTunes i drugih video aplikacija i pregledate fotografije direktno na svom Sony televizoru. Takođe, možete da pustite muziku i slušate podkastove na televizoru i preko AirPlay 2 zvučnika svuda u kući – potpuno sinhronizovano. HomeKit vam omogućava da lako i bezbedno kontrolišete pametne kućne proizvode pomoću aplikacije Home ili postavljanjem pitanja virtuelnom asistentu Siriju pomoću Apple uređaja. Televizori se mogu dodati u aplikaciju Home i uključiti u scene ili automatizacije s drugim dodacima za HomeKit. Na primer, korisnici mogu da kreiraju scenu „Movie Night“ u aplikaciji Home da bi lako uključili svoj pametni televizor i prigušili svetla, nakon što jednostavno zamole Sirija da pokrene scenu. AirPlay 2 i HomeKit podrška će biti predstavljeni u modelima ZG9, AG9, XG95, XG85 2019. godine.\nZG9 poseduje novi dizajnirani premijum glasovni daljinski upravljač, sa elegantnim aluminijumskim prednjim delom, pojednostavljenom konfiguracijom tastera i dodatkom RF za brzu reakciju i jednostavnu kontrolu bez potrebe da usmerite daljinski upravljač. Novorazvijeni korisnički interfejs donosi besprekoran i brz pristup omiljenim aplikacijama i podešavanjima.


U Crnoj Gori najviše stranih kompanija u vlasništvu turskih državljanal – Sandžačke Novine\nU Crnoj Gori najviše stranih kompanija u vlasništvu turskih državljanal\nPrema podacima Zavoda za statistiku u Crnoj Gori je u prošloj godini bilo 11.280 firmi u stranom vlasništvu, od čega je u vlasništvu turskih biznismena njih 3.250.\nCrna Gora je posljednjih godina sve više popularna destinacija za pokretanje biznisa za kompanije čiji su vlasnici turski državljani. To potvrđuju i zvanični podaci, koji govore da je najviše stranih kompanija u Crnoj Gori upravo u vlasništvu turskih državljana, piše agencija Anadolija.\nPrema podacima Zavoda za statistiku (MONSTAT) u Crnoj Gori je u prošloj godini bilo 11.280 firmi u stranom vlasništvu.\nOd ukupnog broja, najveći dio stranih firmi u vlasništvu je turskih biznismena i to njih 3.250, odnosno 28,8 posto.\nNajviše firmi otvoreno je na crnogorskom primorju, posebno u Budvi, ali i u glavnom gradu Podgorici.\nPorast interesovanja turskih biznismena za ulaganje u Crnu Goru bilježi se posljednjih godina, posebno nakon učlanjenja Crne Gore u NATO alijansu. To je na neki način ulilo dodatnu sigurnost turskim biznismenima da svoj kapital ulažu uglavnom u gradovima crnogorskog primorja.\nBroj turskih firmi tokom 2017. godine, prije učlanjenja Crne Gore u NATO bio je oko 250. Taj broj danas je veći za čak 14 puta, a informacije Privredne komore i Udruženja turskih investitora govore da interesovanje raste iz dana u dan.\nUlaganja u građevinarstvo i turizam\nGrađevinarstvo je grana u kojoj se bilježe najveća ulaganja biznismena iz Turske, ali je također i turizam u vrhu interesovanja.\nU periodu prije pandemije korona virusa, kada je bivša Vlada Crne Gore ušla u proces davanja koncesije za Aerodrom Crne Gore, dvije turske kompanije bile su u užem krugu za njeno dobijanje. Ipak, nakon promjene vlasti u Crnoj Gori ta tema nije više aktuelna.\nOd većih investicija iz Turske, u Crnoj Gori posluje kompanija Toscelik, koja upravlja Željezarom Nikšić, kao i kompanija Global ports, koja upravlja kontejnerskim terminalima i generalnim teretima u Luci Bar.\nTakođer, otvoreni su i objekti velikih turskih brendova Dogtas i LC Waikiki.\nPostavljeni reflektori na stadionu u Bijelom Polju, utakmice i u večernjim terminima


Zloupotreba - 1\n17. 06. 2021 09:00\nDodik: Ono što nudi MMF treba odbaciti\nBANJALUKA - Izvršni komitet SNSD-a podržao je budžet i ekonomsku politiku Vlade RS i zadužiće svoje poslanike u Narodnoj skupštini Republike Srpske da podrže te dokumente.\n29. 09. 2020 17:26\nNovčane kazne za osuđene u predmetu "Balkan investment banka"\n27. 06. 2020 08:35\nBANJALUKA - Bojan Karanović (34) iz Banjaluke, te Ismar Žmirić (36) i Branko Pančić (38) iz Brčkog, optuženi u predmetu "Balkan investment banka", osuđeni su u Okružnom sudu u Banjaluci na po godinu uslovnog zatvora i novčane kazne.\n12. 06. 2020 10:27\nBANJALUKA - Banjalučka policija uhapsila je osobu čiji su inicijali D.R. za kojom je bila raspisana centralna potjernica zbog počinjenog krivičnog djela skidanje ili povreda službenog pečata ili znaka.\nBivši direktor Doma zdravlja u Doboju osumnjičen za zloupotrebu\n25. 10. 2019 07:05\nDOBOJ - Policija je podnijela prijavu Okružnom javnom tužilaštvu Doboj protiv Aleksandra K. (45) iz Doboja, bivšeg direktora Doma zdravlja u ovom gradu, zbog sumnje da je zloupotrijebio položaj i radniku ove ustanove odobrio 4.700 KM sredstava za školovanje bez znanja Upravnog odbora, potvrđeno je "Nezavisnim".


Mostar na rubu bankrota zbog kredita kojeg su uzeli, a nisu vratili Bošnjaci\nRačun Grada Mostara uskoro bi trebao biti blokiran zbog sudske ovrhe, odnosno, presude Suda u kojoj se Grad Mostar...\n...da tužitelju, Razvojnoj banci FBiH, isplati neplaćeni dug od 3,517.826,01 KM po dospjelim obvezama po glavnici, sa stanjem na dan 25. 4. 2011. godine, te 2,640.245,10 KM dospjele kamate. Radi se o kuvajtskom kreditu iz 1999. u ukupnom iznosu od 16 milijuna maraka, a koji je potrošen na izgradnju puteva u bivše tri gradske općine s bošnjačkom većinom. Spomenuti iznos iz sudske presude je samo dio obveza koje će Mostar morati izmiri.\nProcjenjuje se kako je ukupno dugovanje u visini jednogodišnjeg proračuna Mostara. Ako Mostar bude sam morao vratiti ovaj dug, to bi ujedno značio i bankrot ovoga grada. Ovo pitanje je na posljednjoj sjednici aktualizirao vijećnik Marko Marušić koji je upozorio na katastrofalne posljedice situacije u kojoj će se Mostar uskoro naći. Još je u srpnju 2005. godine tadašnji visoki predstavnik Paddy Ashdown obećao kako će riješiti pitanje kuvajtskog kredita. To obećanje nije ispunio ni on ni njegovi nasljednici na toj dužnosti. Treba napomenuti kako bi se prema odredbama Statuta Grada Mostara ovaj presuđeni iznos trebao izmiriti iz kapitalnih sredstava gradskog područja Sjever, jer su sredstva iz kredita utrošena za prometnu infrastrukturu. Ono što također čudi je to da je Kuvajt otpisao kredit, kako se doznaje, a da ga utužuje Razvojna banka Federacije BiH. - Zanimljivo je kako je ovaj predmet čekao da se općine u Mostaru ujedine, a tek onda su pokrenute tužbe. Tako su bošnjačke općine ušle u proces ujedinjenja s ogromnim dugovanjima, dok su tri hrvatske općine ušle u ujedinjenje bez dugovanja ili s pozitivnom bilancom, rekli su nam naši sugovornici.\nPostoje indicije kako će se u ovo pitanje uključiti i državne istražne agencije. Naime, postavlja se pitanje kako su bošnjačke općine uopće mogle uzeti kredit u tolikom iznosu, a postoji i osnovana sumnja kako su novci trošeni u sasvim druge svrhe nego je to naznačeno prilikom uzimanja kredita. I dok se čeka provođenje istrage ostaje činjenica kako će posljedice osjećati svi građani Mostara. Postoji realna opasnost da službenici ostanu bez plaća i da u gradu nastane opći kolaps. Gradske vlasti trenutačno pokušavaju problem riješiti s federalnom Vladom od koje se očekuje da preuzme dio nastalih obveza.\nTagovi: Mostar kredit bankrot\nante primorac Dragan Nikolić - Pepa formella grad sunca Heesch igor bišćan intenzitet zadovoljstva. jala brat kako preboljeti kronični bronhitis Lell Liberalno demokratska stranka mal zmaj mergpijpen kolač otac vampir pretukao Tamburaši u starkama teško povrijeđen tužitelj za ratne zločine višići


Balkan Archives - Dijaspora na vezi - Dijaspora na vezi\n“Dani šljive” u Blacu\nDijaspora na vezi > Balkan\n11/08/2016 administrator Balkan,Kultura\n“Ljudi svuda vole balkansku muziku”\nDrugi Danube fun fest u Donjem Milanovcu otvoren je nastupom orekstra Danijela. Skoro dva sata mladi trubači svirali su neke od najpoznatijih narodnih numera, kao i poznate rokenrol i džez pesme. Posebne ovacije najmlađih izazvali su izvođenjem čuvene dečije numere Under the sea. Danijela Veselinović, prva dama srpske trube govori…\n05/08/2016 administrator Balkan\nTradicionalna privredno-turistička i kulturna manifestacija Belmužijada, koja se ove godine u Svrljigu održava jedanaesti put, počinje 5. avgusta Saborom gajdaša balkanskih zemalja. Na ovogodišnjoj Belmužijadi biće oboren rekord po broju prijavljenih ekipa za takmičenje u spravljanju tradicionalnog svrljiškog specijaliteta. Takmičiće se ukupno 42 ekipe, a sa dva tima iz Bugarske…\n16/06/2016 administrator Balkan,Kultura,Makedonija\nMolijerov „Žorž Danden“ dolazi u Skoplje\nPredstava „Žorž Danden“ niškog Narodnog pozorišta učestvovaće na festivalu „Gola mesečina“ u Skoplju 27. juna sa početkom u 20 sati. Ovaj Molijerov komad režirao je Dragoslav Savić Safa, koji igra i naslovnu ulogu u predstavi. U komediji „Žorž Danden“ Molijer se bavi temom modernih skorojevića, čineći ovaj komad briljantnom kritikom…\n,,Sevdah” u subotu dolazi u Niš\nU Niš će 4. juna doneti sevdah i tradicionalnu muziku u aranžmanima koji su nastali pod uticajima džez, pop i klasične muzike 20. veka. Koncert sarajevske Divanhane u Nišu deo je turneje na kojoj promovišu novi album ,,Zukva”, a za portal Dijaspora na vezi prenose utiske sa dosadašnjih nastupa i planove…


RSE /Nove internet platforme doprinose širenju teorija zavjere o štetnosti vakcina / Radio Sarajevo\n07. 03. 2019. u 07:35:00 Radio Slobodna Evropa\nSva četiri doktora na ročištu u utorak ponovila su da ne postoji "apsolutno nikakav dokaz" koji podržava tu vezu. To je potvrđeno i u novim danskim istraživanjima objavljenim u utorak. Studija je ispitala 650.000 djece starije od 10 godina i kategorički zaključila da MMR ne povećava rizik od autizma ili niti ga pokreće kod onih koji su osjetljivi.\nIpak, podaci ukazuju da se dio američke djece mlađe od dvije godine, koja nisu imunizirana - učetvorostručio od 2001. godine. SAD nisu izoliran slučaj – slični podaci zabilježeni su širom svijeta, piše BBC. U 2018. godini, Evropa je imala tri puta više slučajeva ospica nego prethodne godine. "Industrijski razvijene zemlje ne smiju biti zadovoljne i zaboraviti da se bolest može vratiti kao oluja", rekao je dr Martin Friede za BBC nakon što su podaci objavljeni.\nGigant u internet prodaji Amazon izgleda da pomaže finansiranje antivakcinacijskih neprofitnih organizacija preko svoje humanitarne fondacije AmazonSmile Foundation, otkrio je The Guardian, koji ukazuje i da drugi tehnološki giganti omogućavaju finansiranje i promovisanje organizacija protiv vakcinisanja.\nAmazon Smile program - kojim se 0,5 odsto vrijednosti kupovine prebacuje organizaciji po izboru kupca - na svom sajtu promoviše četiri istaknute antivakcinacijske organizacije, a također je moguće dati novac i brojnim drugim takvim grupama, piše britanski list.\nGuardian ističe da Amazon takođe omogućava finansiranje istaknutog protivnika vakcinisanja Larry Cook koji je postao poznat preko Facebook stranice "Stop obaveznom vakcinisanju" (Stop Mandatory Vaccination). On je donedavno zarađivao preko YouTube, sve dok ta platforma nije ukinula mogućnost da njegov kanal prikuplja novac. Kuk sada ima Amazon "radnju" gdje se može kupovati propaganda protiv vakcinisanja.\nNaučnici s Kolumbija univerziteta, Lucky Tran, Alter Rachel i Tonay Flattum-Riemers koji se bave temama javnog zdravstva i vakcinacije, napisali su za Gardijan komentar u kojem ističu da anti-vakcinacijska propaganda preplavljuje internet, te da kompanije kao što su Amazon, Youtubei Facebook moraju prestati profitirati od ljudske ranjivosti.\nKada je u pitanju pružanje tačnih medicinskih informacija, društveni mediji su u neredu, napisali su oni, dodajući kako zbog toga "doživljavamo sve veću pojavu ranije eliminisanih bolesti kao što su ospice", te naglašavaju kako je Svjetska zdravstvena organizacija neodlučnost oko imunizacije nazvala jednom od najvećih prijetnji globalnom zdravlju u ovoj godini.\nOni pišu da se velika krivica može pripisati profiterima: onima koji žele da iskoriste neznanje, te strahove roditelja i drugih radi finansijske dobiti. U tekstu se, između ostalih, navodi primjer Andrew Wakefield, koji je izgubio medicinsku dozvolu nakon lažnih tvrdnji o povezanosti MMR vakcine i autizama, ali koji i dalje profitira kroz svoj propagandni film "Vakcinisani" (Vaxxed), zaradivši skoro skoro 1,2 miliona dolara.\nAnti-vakcinacione "lažne vijesti" koje se šire po društvenim medijima potiču porast slučajeva ospica i smanjenje korištenja vakcine, piše CNN prenoseći upozorenje šefa Nacionalne zdravstvene službe Engleske (NHS) Simon Stevens. On tvrdi da "negatori vakcina dobivaju na snazi kroz korištenje platformi društvenih medija. On je naglasio kako je prošle godine broj slučajeva ospica u Engleskoj bio tri puta veći nego prethodne godine "uprkos činjenici da je jasno da cijepljenje funkcionira".\nBritanija ima bolje stope vakcinacije nego druge zemlje u Evropi, ali nije imuna na talas dezinformacija oko vakcina koje su zahvatile kontinent, piše CNN. "Senzibilitet protiv vladine kontrole i dalje ostaje nit u anti-vakcinacijskom pokretu - posebno u ovoj eri nepovjerenja u vladu", rekla je prof. Larson Heidi, direktorica Projekta povjerenje u vakcine pri Londonskoj školi za higijenu i tropsku medicinu.\nGlasnogovornik Facebook, koji posjeduje WhatsApp i Instagram, kaže: "Mi ne želimo da na Facebook imamo sadržaje koji zavaravaju korisnike, te smo u proteklih nekoliko godina uložili značajne investicije kako bi se spriječilo širenje dezinformacija i promoviralo visokokvalitetno novinarstvo i vijesti. Međutim, mi uvijek nastojimo uspostaviti ravnotežu između omogućavanja slobode govora i očuvanja sigurnosti ljudi - zbog čega ne spriječavamo ljude da kažu nešto što je netočno, pogotovo ako to ne čine namjerno." CNN dodaje kako je prošle sedmice Jutjub uklonio reklame s videa koji promovišu ideje protiv vakcinacije.\nŠirenju anti-vakcinacijske propagande doprinijele su nove platforme društvenih medija, mada su grupe koje šire teorije zavjere relativno malobrojne ali dobro umrežene, piše The Atlantic. List također dodaje da je anti-vakcinacioni aktivizam vjerovatno značajno manje utjecajan u SAD nego što se ponekad čini - stopa vakcinisanja je 2005. godine bila 91,5 odsto, kao i 2010, 2014. i 2017. godine.\nPosljednjih godina došlo je do "promjene ekosistema“ na društvenim medijima, ukazuje časopis, navodeći da veći dio Amerikanaca nije promijenio svoje ponašanje po pitanju vakcina, ali da su poruke protiv vakcinisanja dostupnije zahvaljujući koncentraciji aktivnosti na novim platformama i većeg domašaja anti-vakcinacijskih medija.\nAnti-vakcinaciona propaganda na Facebook je koncentrisana među malim, međupovezanim grupama, i važni čvorovi u toj mreži se pripremaju za slučaj da ih Facebook isključi. "Ali takva koncetracija znači da gašenje samo nekoliko stranica može napraviti razliku", ističe Atlantik, dodajući da bi Facebook trebalo da može znatno smanjiti utjecaj postova protiv vakcinisanja ako je zaista ozbiljan po pitanju anti-vakcinacionih dezinformacija.\nUprkos velikoj ulozi društvenih medija u širenju dezinformacija, veliku ulogu po pitanju vakcinacije imaju država i moć zakona, napisao je za The New York Times Brendan Nyhan, profesor na Univerzitetu u Mičigenu.\nOn kaže da je pojačan pritisak na društvene medije oko suzbijanja lažnih informacija o vakcinaciji razuman, naročito u posljednje vrijeme jer je u nekoliko američkih država povećan broj oboljelih od ospica. No, ono što može "zamagliti najvažniji faktor u tome da li se djeca vakcinišu jesu pravila u njihovim matičnim državama, koja se ponovo razmatraju u zakonodavnim debatama širom zemlje", napisao je Najan konstatujući kako je u Sjedinjenim Državama neposrednija prijetnja državna politika koja olakšava izbjegavanje zahtjeva za imunizacijom djece koja ulaze u vrtić.\nNavodeći primjer Kalifornije, koja je nakon pojave ospica u Diznilendu eliminisala nemedicinska izuzeća od vakcinacije djece prije odlaska u vrtiće, profesor javnih politika smatra kako zakonodavstvo može povećati stopu vakcinacije. "Iako je proces izazvao kontroverzu, nivoi vakcinacije su se povećali poslije – što je uspjeh javnog zdravlja. Iz tog razloga, Američka akademija za pedijatriju podržava eliminaciju svih nemedicinskih izuzeća“, naveo je Nyhan.\nPrema tekstu objavljenom u NYT, rasprave o ovim pitanjima trenutno se dešavaju u brojnim američkim državama. Najviše se fokusiraju na prijedloge o ograničavanju ili eliminaciji nemedicinskih izuzeća. Tako je zakonodavstvo u Arizoni usvojilo zakon kojim se utvrđuje izuzeće od vakcinacije zbog vjerskih razloga (iako skoro da nema religija koje se protive vakcinama)... Nyhan navodi primjer zakonodavca u Teksasu koji je podržao olakšice za dobijanje izuzeća, obrazlažući kako ljudi nisu umirali od ospica u Americi zbog "antibiotika i takvih stvari".\nNyhan zaključuje da takva dezinformacija, koja ima snagu zakona, može imati veliki utjecaj na javno zdravlje – "mnogo više od samih društvenih medija".\nTagovi: vakcina vakcinacija doktori\nBiH / Sudovi u RS-u roditeljima izrekli pet novčanih kazni zbog nevakcinisanja djece


Ulja za automobile - STALKER: Goriva - uvod, Fuels - introduction\nOvo jesu fluidi za automobile (i druga vozila), možda i najvažniji fluidi pa ne odstupa previše od teme. Jeste podnaslov bloga “ulja za automobile” ali bez goriva nećete daleko stići a i UTICAJ GORIVA na ULJA i OPŠTE STANJE MOTORA je OGROMAN.\nO teoriji goriva ćemo malo kasnije. Idemo odmah na praktične aspekte.\nO dizelu je već bilo reči, benzin je takođe značajan ali počeću od TNG-a. Posebna tema je više bila posvećena ugradnji TNG (LPG) instalacije i samo je dotaknuta tema kvaliteta goriva koja će zapravo tek sada biti raširena.\nOvo ste već imali priliku da pročitate:\nSrbija je na 97. mestu od 100 država po kvalitetu goriva (u svetu) i u grupi sa državama Saharskog područja.\nZapravo originalna vest je da je Srbija na 93. mestu od 100 ispitivanih zemanja uz Panamu, Urugvaj, Kirgistan i Tadžikistan. To su podaci iz 2011. a u 2010. je situacija bila za dva mesta bolja.\nOVO I JESTE I NIJE TAČNO!\nZašto i jeste i nije?\nZato što IMATE MOGUĆNOST IZBORA.\nLista je napravljena po onome što propisi dozvoljavaju a ovde dozvoljavaju zaista mnogo.\nD2 gorivo i fantastičnih 1% (10 hiljada ppm, “samo” hiljadu puta više od EN 590:2009 ili “Euro 5”) je već legendarno i nije ni za komentar. Tu je i (ništa manje fantastičan) BMB95 benzin.\nOsim svoje “bezolovnosti” (13 umesto 5ppm kako je u Evropi) može se podičiti i sa (dozvoljenih) 650ppm sumpora što je (opet) hiljadu puta više od modernih benzina (praktično bez sumpora ili sa 1ppm ili manje) ili "samo" 65 puta više od dozvoljenog standardima (EN 228).\nBenzin sa više (dozvoljeno i skoro duplo) sumpora od Euro 3 dizela (EN 590:1999) i na nivou evropskih lakih lož ulja je zaista pravi biser na svetskom nivou (Evropu i da ne pominjemo).\nDoduše (i ruku na srce) u praksi BMB obično ima znatno manje sumpora, obično baš kao i Euro 3 dizel (oko 350ppm) a u poslednjih godinu dana verovatno i nešto manje (možda i “samo“ 100ppm).\nDakle mogućnošću da birate ED ili Evropremium BMB 95 benzin možete stići i negde oko polovine liste ali je činjenica da još niste “full EU“ po gorivu.\nNaime kao i doskora u Hrvatskoj (ali ovde mnogo drastičnije) nekih „sitnih“ odstupanja od EN 228:2009 pa čak i EN 228:2004.\nNajuočljivije je (i za starije motore ne toliko bitno, mada za modernije može, itekako biti) da olova može biti i do („srećnih“) 13ppm a ne samo 5ppm. Doduše za Evropremium se kaže da i ovo ispunjava ali je ostavljeno kao nešto što je tu „za svaki slučaj“. Kao i u slučaju BMB 95 problem može biti i u tome da je „olovni“ benzin relativno skoro izbačen pa ni to što je kroz cisterne i rezervoare prošlo dosta bezolovnog ne može da se 100% garantuje za tako niske sadržaje.\nOktanski (RON) broj je isti 95 ali JUS verzija EN-a dozvoljava MON od samo 83 dok EN zahteva 85 što nije baš ni tako beznačajno.\nKako god, sa Evropremiumom možete biti zadovoljni a ovaj derivat se dosta i uvozi, mada nema strogog pravila ko ima „svoj“ jer svi (više-manje) kupuju od NIS-a ako ne uvek onda ponekad.\nŠteta jer MOL-ovog benzina od 99 oktana nema, a on ima tačno 0 (i slovima NULA) ppm-a (bilo čega do „dela na milion“) sumpora.\nOvo otvara posebno pitanje visokooktanskih benzina kojih u Srbiji uglavnom nema ili je ovaj derivat nenormalno skup. Eko ima sjajan benzin od 98 oktana ali vas cena prosto odbija (skoro 20% skuplji od Evropremium-a) pa je za većinu „dupli PDV“ previše, pogotovu što većina benzinskih motora današnjice ne zahteva 98 (RON) kao minimum već 95 a neki su i sa 91 ili 92 zadovoljni.\nED je „ED 5“ (EN 590:2009) makar se tako kunu (i upinju da dokažu) svi (ovom) tržištu.\nOvde već ima više uvoza (makar veći deo iz Rumunije i Bugarske) pa takvog ED-a zaista i ima.\nNIS zaista postiže taj kvalitet ali je pitanje da li je na svim pumpama takav (naročito starijim) jer od raifinerije do pumpe ima toga da se (negativnog) desi.\nSlično važi i za Lukoil koji ima više nego dobar kvalitet ED-a, potpuno u skladu sa EN 590:2009 (imam i nekoliko analiza istog), bilo da je iz rafinerije u Burgasu (Bugarska) ili Ploestiju (Rumunija).\nZbog ovoga se ističe Eko Hellenic (Petroleum) kod koje se dizel dodatno filtrira na samom mestu točenja („avio“ filterima, za tzv. „avio dizel“). Doduše sam kvalitet goriva je identičan ostalim ali je moguće da je gorivo zbog ovoga nešto čistije.\nNaravno i MOL sa gorivom iz Mađarske takođe uliva poverenje a pumpe su im nove (valjda sve, bar sve koje znam) pa poslovična „Balkanska revnost“ u držanju propisanih normi čišćenja rezervoara i procedura prilikom sipanja, provere i ostalog, još nije došla do izražaja, čak ni u zabačenim krajevima van autoputa i većih gradova (mada je takvih objekata malo).\nNo na benzin (a i dizel) ću se posebno vratiti pa ne bih dalje.\nJoš malo bih (isto kao uvod) rekao o TNG (LPG) gorivu.\nKako i o tome ide poseban tekst ovde samo par reči.\nPre „uvoda u TNG“ samo da napomenem:\nNajveći problem nije toliko u propisanom kvalitetu koliko u činjenici da nema kvalitetne regulative o kontroli kvaliteta goriva (poput EU Directive 2009/30/EC) a i takva kakva je (pa i podnošljiva) se NE POŠTUJE. Broj kontrola je mizerno mali a uticaj tržišne inspekcije je opao pa je situacija da se kvalitet koliko-toliko kontrolisao i da je rastao sada pod znakom pitanja.\nO „samoodgovornosti“ i moralnosti (čak i velikih) kompanija ne treba trošiti reči (i „mastilo“) jer smo se toliko toga nasitili da nam je dosta za narednih 100 godina (taman dok bude nafte).\nDakle bez nezavisne (državne pre svega) kontrole od kvaliteta ostaje samo kva, pa kao u pačijoj školi kva-kva-kva.\nTNG je (naravno) smeša nižih ugljovodonika koji nastaju pri preradi (destilaciji) nafte odmah za metanom (CH4) a pretežno (bi trebalo da) se sastoji od PROPANA i BUTANA.\nTrebalo bi da je odnos 40:60 (mada zavisi od tipa, kako za koje godišnje doba) i da čini NAJMANJE 95% smeše koja je pri normalnom pritisku i temperaturi GAS.\nZa hladnije vreme idealno bi bio odnos 60:40 u korist propana a za letnje vreme 35:65.\nOva (propan-butan) smeša prelazi u tečno stanje pri malim pritiscima (5 do 10 bar) te je kao takva pogodna za jeftinu instalaciju.\nKao gasovito gorivo ima mnogih prednosti (o tome je već dosta rečeno) jer sagoreva „čisto“ i obično produžava životni vek (benzinskom) motoru 30 do 50%.\nSama smeša nema miris ali se zbog detekcije curenja dodaje „zasmrdljivač“ (da ne idemo previše u hemiju) koji joj daje specifični miris. Osim toga i miris na izduvu je specifičan.\nOvo gorivo je jeftinije PRE SVEGA zbog MANJIH POREZA jer je ekološki pogodnije i od benzina i od dizela. Skoro da nema nesagorelih ostataka (pri dobro podešenom, naročito sekvent, sistemu). Supora praktično nema, bar ne treba da bude, mada čak i EU standard dozvoljava 10ppm, kao kod benzina i dizela. Ovo je doduše od 2009. a pre toga je bilo (tek) 50ppm kao i u „dobrom starom“ JUS-u iz 1962.\nDobro zašto bi TNG uopšte imao više od 10ppm sumpora?\nZato što ruske (kako koja) nafte imaju malo više sumpora (ne toliko da bi zbog ovoga ostalo 50ppm kao što i nije) a svi se (nadam se) sećamo „čuvene“ Sirijske (namerno veliko slovo) nafte sa rekordnim (u svetskim razmerama) koncentracijama sumpora a koja je, ne tako davno, prerađivana u pogonima NIS-a.\nZanimljivost koju svi već znamo je da TNG daje više energije po kg od benzina ali da ima manju gustinu (u tečnom stanju) pa po litru daje nekih 20% energije manje što uslovljava da potrošnja mora biti bar 15% veća (zbog boljeg sagorevanja i više temperature malo manje od same energetske vrednosti) bar kod sekvent uređaja, a kod venturi (vakuumskih) nekih 25% (20-30%).\nDakako, opšte je poznato (mada i dalje gomila „stručnjaka“ tvrdi suprotno) da TNG ima veći oktanski broj od benzina i da to dostiže nekih „100-110 RON-a“ (ovo uslovno da bi se uporedilo sa benzinom) odnosno 90-95 (pa i više ali ne na našem pa ni evropskom tržištu) MON.\nŠta je još kod TNG zanimljivo?\nDa je do skora (nešto više od godinu dana) važeći bio SRPS B.H2.134 iz „dinosauruske“ 1962. godine. Da, skoro 50 godina. U stvari biće aktivan punih 50 godina jer je dozvoljen do kraja (ove) 2012. Uz oznaku AUTO PBS.\nDobro, ništa strašno, možemo mi i bolje ali bi se bilo koji stranac čudio makar trajanju standarda ako ne i njemu samom.\nDoduše uveden je i NOVI SPRS EN 589:2010 po uzoru na EN 589 (EN 589:2009, valjda -?).\nNaravno nije u potpunosti primenjen, pre svega jer neki (važni) atributi kvaliteta nedostaju (nema ih u standardu) kao i zbog činjenice da je (najočiglednije) minimalni zahtev za oktanskim (MON) brojem 89 dok EN 589 propisuje 90,5.\nNeću reći da procenite sami (da li je ovih 1,5 mnogo ili malo) već da to svakako nije moralo da ostane tako. Kod većine automobila neće smetati ali kod novijih (ali i starijih koji su zahtevali benzin od 98 oktana) može da bude nijansa koja je značajna.\nDoduše, ovaj podatak bi morao i da proverim jer sam u nekoliko (naučnih) članaka našao da je po EN 589:2009 minimum MON upravo 89.\nSećanje je malo nepouzdano, a gomila literature mi je na starom disku pa se po ovom pitanju malo ograđujem. Uglavnom se kompletna verzija standarda kupuje mada sam našao i za Џ mada bi morao da ugrađujem stari PATA disk u novu mašinu (što je doduše posao od 10-15min. ali posle vraćaj još duplo toliko, pa nije baš da nemam toliko vremena ali me baš nešto mrzi, osim što za konkretan tekst to moram da uradim). U svakom slučaju u EU je uobičajeno više od 91 a MOL se hvali sa 93+ mada „to june neće da nas mune“ (ne u zemlji Srbiji) još neko vreme. Iako se LPG (TNG) dovozi iz Mađarske, to nije TAJ vrhunski već „samo“ evropski (cca. 91) po pitanju MON-a.\nO razlikama i nedostajućim zahtevima više u posebnom tekstu (tekstovima) a napomenuo bih da je po SRPS EN 589 dozvoljeno 3% C1 i C2 ugljovodonika (metana i etana, dakle) kao i do 2% C5 što sve u svemu nije loše pogotovu što je prvo u praksi do 2% a drugo skoro u 100% slučajeva ispod 1%.\nNema granice za % nezasićenih ugljovodonika nego se vrednost samo upisuje. Maksimalni % propana (ovo je donekle i logično) nije naveden a za butan (u oba oblika) je 65%.\nUpravo se često ovaj procenat prekoračuje (naročito za „letnji“ TNG) što je uglavnom loše mada može malo da smanji i potrošnju u litrima (zbog veće gustine), a na MON ne mora da deluje negativno pogotovu što izo-butan ovaj broj povećava.\nPo nekim (retkim) kontrolama i ispitivanjima butana (u Srbiji) ima i do 70%.\nSpecifična gustina (na 15°C) nije propisana (granice), što i nije toliko neobično jer je veoma uslovljeno sadržajem butana (propana) i varira za „sezonske“ vrste te se kreće od (grubo rečeno) od 530 do 560 (535 do 555) kg/m3.\nI za sada još (da se nadovežem na prethodno) i to da je propisana CECA za sezone (godišnja doba) i to:\nC za prelazni period (april i oktobar), E za maj-septembar i A za zimu (novembar-mart).\nInače EN 589 ima još dve vrste LPG-a (TNG-a): D i B ali su one preskočene jer je tako smanjen pritisak na distributere koji i ovako (zbog tri vrste) moraju imati posebne rezervoare što je dovelo do pobune (naročito manjih) no propis je ostao; makar (kao mrtvo slovo) na papiru.\nDakle EN 589 ima propisane klase po tome na kojoj temperaturi imaju min. pritisak pare (smeše) od 150kPa.\nA to mora imati na -10°C\nB na -5°C\nC na 0°C\nD na +10°C\nE na +20°C\nNe mogu a da ne primetim da je za klimatske uslove u Srbiji i okolini (Jugo-Istočna a više Istočna Evropa) bolje rešenje bilo CDCA ili čak BDBA umesto CECA („CECE“) ali ajd' moža je ovo i cepidlačenje, distributerima (i proizvođačima) se moralo izaći u susret da mogu da (uvaljuju) što više butana što je primerenije Grčkoj i Španiji nego nama ali dobro, nije ni tako strašno.\nToliko za sada (ionako pređoh planiranih 2000 reči).\nŽiv je blog (a i autor), a dokle će – videćemo.\nkosta 29. април 2012. 22:58\nUh, ovo su dosta frapantni podatci. Imas li mozda (makar osnovne) podatke o benzinu i TNG u Makedoniji ? Bas bi me interesovalo da znam. I dali napr. Lukoil uvozi svoje gorivo za svoje pumpe, ili ga uzima (kao ostali) iz rafinerije OKTA posto mu se ne isplati transport za 10-tak stanica ?\nSteva 01. мај 2012. 07:38\nMoram priznati da ne.\nNabavite standarde za kvalitet goriva u Makedoniji pa ću ih sa zadovoljstvom iskomentarisati.\nDoduše nije sve ni samo u standardima (treba ih i poštovati) ali je to (uvek) početak svake ozbiljne diskusije.\nTakođe je teško komentarisati odakle Lukoil dovozi svoje gorivo jer obično kompanije to ne govore (osim kada je to u reklamne svrhe, konkretno u Srbiji - Lukoil, kada se hvalio kvalitetom ED-a iz Burgasa pre par godina).\nOvde imam i nešto "insajderskih" informacija pa mi je lakše da komentarišem a i dosta toga je "javna tajna".\nZa 10-tak stanica nije logično da Lukoil uvozi svoje derivate. Eventualno u istočnom delu Makedonije možda i ima neku računicu inače ne izgleda mi isplativo.\nLogistička odeljenja velikih firmi itekako vode računa o tome (šta im se isplati).\nInače turisti koji idu za Grčku (i gde je gorivo skuplje) dosta sipaju gorivo u Makedoniji i većina je veoma zadovoljna. Do pre godinu-dve (ta) većina je tvrdila da je boljeg kvaliteta nego u Srbiji (a sad je verovatno, za ED barem, istog ili sličnog).\nBenzin bi trebao da je evropskog kvaliteta.\nNe znam koliko makedonski EN 228 odstupa od evropskog ali ne bi trebalo da je velika razlika.\nDakle kao i za Dizel ispunjen je "Euro 5" standard.\nED je po EN 590 i tu ne bi trebalo da bude problema (doduše, jedno je ispuniti standard a drugo je prevazići ga ali bar se može reći da ovo gorivo sigurno nije (mnogo) loše).\nMalo kvari utisak to što OKTA proizvodi i Euro 4 kvalitet dizela (EN 590:2004). Jeste da je zvanično "samo za izvoz" ali šta rade ako izvoz zataji? (pored ugovora i brižljivog planiranja).\nLPG bi mogao da bude solidan ali nacionalni B.H2.136 veoma podseća na (možda malo izmenjeni) JUS B.H2.134 iz 1962. koji sam gore spominjao. Nisam isti video ali da je po EN 589 verovatno bi se zvao nekako slično ili bi jednostavno bio nacionalni EN 589.\nNe mora da znači (da je loše) ali budi sumnju.\nАнониман 02. мај 2012. 09:57\nS obzirom da nemate iskustvo u rafinerijskoj preradi nafte veoma je zanimljivo odakle potiču insajderske informacije.\nSteva 02. мај 2012. 12:07\nIz pouzdanih izvora bliskih rafinerijama i distributerima.\nAutor zadržava pravo da sačuva identitet osoba koje su mu dostavile informacije.\nInformacije ne smem objavljivati, nisam ja wikileaks niti imam tih ambicija (da zaglavim apsanu).\nS obzirom na to objavio sam utisak na osnovu nekoliko (skoro za sve veće distributere) analiza urađenih u akreditovanim nezavisnim laboratorijama.\nPonavljam, objaviti podatke je nešto što bi moglo da našteti ljudima koji su mi sa poverenjem iste poslali.\nUostalom: na MOL pumpama na zahtev (lakše je ako ste firma, ali zvanično možete i kao fizičko lice) možete dobiti na uvid analizu goriva koje ste natočili na pumpi (ili makar poslednje isporuke, a točeno je obično mešavina makar dve isporuke).\nKod većine drugih to se krije.\nE zašto se krije pitajte njih.\nSvi tvrde da su maksimalni evropski ("evropski") kvalitet, pa ko veruje neka sipa gde hoće i koliko hoće a čišćenje dizni posle par desetina hiljada km neka krivi "đavola" (zato je i izmišljen).\nTakođe ako vas odrape (prevoznike naročito) zbog viška sumpora u EU (pa i nekim zemljama koje to još nisu) proćićete više nego golgotu da preko fiskalnog računa dokažete da ste sipali loše gorivo.\nVažnije od svega je da li će rekonstrukcija (ili kako to već zovu) rafinerije Pančevo biti urađena u roku i da li će zaista od 2013. zaista biti ukinuti BMB 95, PBS ... (D2 - ?!).\nČinjenica je da po propisima imamo jedno od najlošijih goriva ne samo u Evropi nego i u svetskim razmerama.\nI činjenica je da imamo podnošljivo dobro gorivo ukoliko se takvo bira.\nI činjenica da od ukidanja NIS-ovog monopola nema ni pomena.\nI činjenica da je mal(k)o okrnjen NIS monopol pretvoren u OLIGOPOL (čist oligopol).\nI činjenica da sam NIS nije za to direktno kriv (i gazda mu G) nego ... zna se ko, onaj koji sve to odobrava (i to ne prećutno).\nRadi se naravno o "voljenoj" nam instituciji.\nNaravno ne treba biti Ajnšajn ili genije pa naći aktuelne standarde koji dozvoljavaju 65 i 1000 puta više sumpora, u benzinu i dizelu, respektivno, nego što je dozvoljeno u Evropi (kao prostoru sa najkvalitetnijem gorivom, naročito Nemačka, Holandija i Skandinavija).\nАнониман 02. мај 2012. 18:10\nKoja je preporuka za benzin, na čijim pumpama sipati ?\nDa li ima ikakvih nagoveštaja kada će se i naši propisi usaglasiti sa svetskim i kada ćemo konačno imati normalan benzin?\nSteva 02. мај 2012. 19:42\nPrvo i prvo: sipajte Evropremium gde god da sipate.\nČak i veća cena nije vredna razlike u kvalitetu.\nU tom slučaju nigde nećete proći loše.\nMala prednost za Eko Hellenic-a pa zatim MOL a ostali su "tu negde" - na granici EN 228 (pa sad kako sa koje strane ali bez većih odstupanja).\nZaboravljamo da je jedno ispuniti zahteve a drugo je premašiti ih (kao i kod maziva, ulja).\nAko je benzin u Nemačkoj bolji od (jako dobrog) Italijanskog pogađajte da li možemo da se merimo sa njima.\nVisokooktanski benzini su sigurno kvalitetniji (i uvozni) ali kod većine automobila (ako nije propisano u uputstvu vozila, a kod većine novijih nije) nema koristi od viška oktana (mada neće ni smetati ali je skuplje).\nNagoveštaja ima, a trebalo bi i da se ozakoni.\nOd sledeće godine (2013.) trebalo bi da imamo samo derivate po EU normama.\nE sad, da li će biti "do zelene trave" (kao više puta do sada) ili ne, videćemo.\nUglavnom, EU i bogate zemlje Evrope koje nisu u EU imaju najoštrije norme za kvalitet goriva, Japan zaostaje (mada ne drastično) a USA zaostaje prilično (mada zavisi i o kojoj se državi radi).\nZa sad toliko, biće (tek) o benzinu.\nSteva 02. мај 2012. 19:47\nInače po pravilu sipajte na prometnijim pumpama (ne moraju da budu velike) na autoputu (makar bilo malo skuplje) i većim gradovima (ako ste iz takvog ili okoline).\nBirajte urednije pumpe (makar ono što je spolja vidljivo), u smislu da su čistije i sređenije.\nPo pravilu gde se o opštoj higijeni vodi računa i o samim procedurama distribucije se vodi više računa.\nGde stavljaju zaštitne naočare (za TNG) i rukavice (za TNG ili tanke za benzin ili takvih ima za samousluženje) sigurno da je bolje nego gde to ne rade.\nTehnološka disciplina (i radna) je jednostavno lako uočljiva (čiste i nove uniforme, što da ne) i to (makar indirektno) znači da se procedure i uputstva poštuju po svim pitanjima (pa i prilikom pretakanja goriva, čišćenja rezervoara, itd.) što nije garancija ali nešto znači.\nАнониман 04. мај 2012. 21:24\nA na kojim pumpama je najbolje sipati TNG? Postavio sam vam i jedno pitanje na temi Godisnjica, pa vas molim da na oba odgovorite.\nSteva 04. мај 2012. 22:05\nMislim da sam na ono u "Godišnjici" već odgovorio.\nNije problem, odgovaram na sva pitanja jedino ne (uvek) brzo iako u većini slučajeva (a ovo je u istom danu što je pravo čudo, trenutno).\nO tome više u sledećem tekstu.\nPo meni je MOL ipak makar malo ispred drugih (dovozi iz Mađarske).\nOstali su tu negde. Eko i OMV kupuju (bar dobar deo) od NIS-a, Lukoil uvozi (a skoro je promenjen distributer, na žalost nema NJIHOVOG TNG-a ili tek kao "začin"; iako čak i takav nije baš vrhunski jer je Shell jedno vreme u BG kupovao od njih ali su posle godinu dana raskinuli ugovor).\nOMV možda ima tek solidan kvalitet ali je veoma ujednačen, Eko je (bar do prošle godine) imao par lošijih isporuka (mada je stvar diskutabilna i procenjena je po potrošnji goriva nekih mojih prijatelja, dok se lično nisam uverio u to, čak bih rekao da su moji utisci potpuno drugačiji i usudio bih da ih stavim na no. 2).\nNIS može biti upravo isti kao prethodna dva, ali izgleda da neke pumpe imaju nešto lošiji kvalitet. Lukoil je sa ruskim TNG-om ... bio tu negde ... kao NIS ili čak lošiji (ne računam PBS) a sada sa TNG iz Mađarske bi mogao da bude i nešto bolji (no rano je reći, mada se navodi isti distributer kao za MOL).\nU svakom slučaju izbegavajte PBS i koristite samo TNG.\nProblem sa TNG često bude u nedostatku prelaznog ili korišćenje takvog u hladnijem delu godine (ili čak letnjeg).\nI naravno: kupujte na "boljim" pumpama, koje imaju veći promet ili recimo na Auto Putu (makar je tamo skuplji).\nJoš bolje rečeno:\nkupujte tamo gde se TNG kontroliše (ovo je nekada i blef) a naročito gde možete imati uvid u analizu poslednje isporuke.\nKo ne krije šta prodaje uliva (naravno) više poverenja od onih kojima ste "sitan kupac" (čitaj: izvor zarade bez napora).\nI na kraju krajeva, sve ovo uzmite uslovno, jer ako kvalitet istog (TNG-a) niko ne kontroliše, pogađajte koliko će se truditi da nabave vrhunski.\nU jedno sam sasvim siguran: u svim ili bar većini okolnih država (Mađarska, Grčka, Bugarska ...) TNG je kvalitetniji nego ovde (pogađajte zašto) ili je minimalan tamo, maksimalan (kvalitet) ovde.\nZa sada toliko, nije baš neki odgovor ali pouzdanih podataka zapravo nema, a činjenica jeste da naročito zimi nemamo evropski kvalitet ovog derivata.\nČak i gore pomenuti SPRS iz 2010. (iako veliki iskorak u odnosu na pominjani JUS) prosto nameće to da svojom nekompletnošću prosto ne nameće pun evropski kvalitet.\nSteva 07. мај 2012. 19:27\nU skuteru 4t imam Shell advance scooter 10w40 sinteticko :-)Skoro promijenjeno prije 200km majstor uzeo ostatak nakon promjene e nece vise! E sad malo mi je prifalilo da li bih mogao da dolijem (oko100ml)Mobil 15w40 super 1000 x1 inace u scooter priblizno staje 0.7l . Pozdrav на ... ?\nOvo sam pitanje našao ali ne i u kom je tekstu (malo sam listao pa odustao a "administratorski alat" ne kaže gde je, što se povremeno dešava).\nBozidar 13. мај 2012. 21:37\nPozdrav Stevo, da li znate odakle je LPG na Petrolovim pumpama? Da li ga uvoze iz Slovenije ili je domaci?\nSteva 14. мај 2012. 11:19\nPetrol nisam (do sada) uzimao u analizu.\nBilo bi dobro da LPG (TNG) jeste iz Slovenije ali vam to ne bi mogao potvrditi.\nNeka se javi neko ko ima pouzdanu informaciju.\nNije izvesno, ali bi moglo biti.\nU svakom slučaju Petrol je ugledna firma sa visokim standardima.\nNaravno, ne pokriva veliki deo teritorije ali gde je prisutna zaslužuje pažnju.


Skupštinski odbor o partijama i medijima u izbornoj kampanji\nSastanak skupštinskog odbora i predstavnika medija, 17. septembar 2012.\nNoformirani Skupštinski odbor za praćenje primjene novog Izbornog zakona u dijelu koji se odnosi na medije, u ponedjeljak je održao prvi sastanak, koji je okupio predstavnike partija i crnogorskih elektronskih i pisanih glasila. Kao glavno pitanje otvorilo se to koliko to skupštinsko tijelo može doprinijeti da izborna kampanja do 14. oktobra protekne u što je moguće više tolerantnoj i fer atmosferi.\nPredsjedavajući Skupštinskog radnog tijela koje će do 14. oktobra analizirati medijsku izbornu kampanju i donositi zaključke ali bez mjera sankcije, Mevludin Nuhodžić iz vladajućeg DPS, istakao je kako je cilj novoformiranog odbora da unaprijedi saradnju i razvije partnerski odnos između političara i medija.\n"Ovaj odbor nema namjeru da utiče na slobodu medija, nema namjeru da utiče na uređivačku politiku medija, već ima namjeru da ukaže na neophodnost poštovanja zakona koji se odnosi na medije, a svima je nama cilj da izbori budu fer i demokratski", poručio je Nuhodžić.\nNo da se takvi uslovi ne stvaraju odmah se čulo iz redova opozicije. Poslanik Nove, članice političkog saveza Demokratski front, Slaven Radunović, nezadovoljan je što je do prvog sastanka odbora koji je osnovan krajem jula, došlo tek danas. Radunović je oštricu kritika usmjerio prema Javnom servisu koji je, prema njegovim riječima, netačno izvjestio kako je vlast u Herceg Novom, na inicijativu Nove, iz naziva likovne galerije izbrisala ime antifašiste Josipa Bepa Benkovića.\n"Ja ovdje imam odluku o osnivanju JU Gradski muzej Herceg Novog. U članu broj 3 se kaže da su u sastavu Gradskog muzeja Herceg Novi - Muzej zadužbina Mirka Komnenovića, i Galerija Josip Bepo Benković", izjavio je Radunović.\nVasilije Lalošević iz najjače opozicione Socijalističke narodne partije čiji je dio glavnog odbora pristupio Demokratskom frontu govoreći o trenutnoj političko-medijskoj sceni, požalio se na tretman svoje partije posebno u štampanim medijima.\n"SNP nije nikome favorit ali isto tako očekuje da niko ne bude favorit tih medija. Do prije par dana neki neupućeni posmatrač mislio bi da u Crnoj Gori na izborima učestvuju samo dvije stranke, i to jedna koja se napada i jedna grupacija koja napada. Ja sam podvukao crtu i mislim da je to vrijeme iza nas, 19. septembra predajemo listu pa ćemo da vidimo kome opanci, a kome obojci", kazao je Lalošević.\nRasprava je potom krenula u pravcu svrsishodnosti Skupštinskog odbora za praćenje rada medija, koji Ranko Vujović iz Medijskog samoregulatornog tijela, koji je nakon raspada jedinstvenog okupio dio novinarske zajednice, doživljava kao pritisak na medije.\n"Mislim da je to nešto potpuno anahrono i nije u skladu sa postojećom regulativom, pogotovo regulativom koja se odnosi na medije jer naš sistem je baziran na tome da je politika odvojena od medija, a ovi članovi zakona direktno zadiru u nezavisnost medija", smatra Vujović.\nZa Slavena Radunovića iz opozicione Nove ključno je da članovi skupštinskog odbora obrate pažnju na to kako se u izbornoj kampanji ponašaju mediji čiji je osnivač Skupština ili kojima je država dominantni vlasnik i u tom kontekstu pomenuo je list "Pobjeda".\n"Jedan list direktno udara po džepovima građana Crne Gore tako što svojom uređivačkom politikom doveo list na nivo da je apsolutni gubitaš tako da mi poslanici u crnogorskom parlamentu koji smo dužni da se, između ostalog bavimo i imovinom države Crne Gore, moramo da se zapitamo da li neko ko upravlja imovinom Crne Gore smije da se ponaša na takav način, da navijačkom politikom prema samo jednoj strani dovede do toga da više nema ko da kupuje kopije koje izdaje taj list i na taj način dovodi imovinu države Crne Gore u pitanje", rekao je Radunović.\nNa to je reagovao glavni urednik "Pobjede" Srđan Kusovac.\n"Učestale, a i sada na ovom mestu ponovljene najbrutalnije laži o Pobjedi, mediju koji je u državnom, većinskom državnom vlasništvu i u samom finišu privatizacije. Ta činjenica da je Pobjeda u državnom vlasništvu ne znači da Pobjeda dobija bilo šta od države. Druga stvar tiče se onoga što je bez ikakvih argumenata iznijeto na račun uređivačke politike Pobjede i sa insinuacijom da je to navodni razlog problema u kojima se Pobjeda nalazi", odgovorio je Kusovac.\nOčigledno, predizborna kampanja na oštro polarizovanoj medijskoj sceni Crne Gore manje od mjesec do izbora polako se zahuktava.\nNo Suljo Mustafić iz Bošnjačke stranke, ne očekuje da će uprkos najavama, biti žestoka i negativna.\n"Ova kampanja će vjerovatno imati svojih oštrijih momenata i moguće tenzija, ali siguran sam da će biti više fer i više korektna nego neke ranije kampanje. Ako ni zbog čega drugog ono bar zbog činjenice da smo pod budnim okom EU", ocjenjuje Mustafić.