U kantautorskom krugu | Andrea Kane\nU kantautorskom krugu\nobjavio Andrea Kane · 19 јуна, 2018\nNije važno odakle sam, sve dok imam kuda da putujem. Zahvaljujući muzici, otkrivam nova mesta, upoznajem neke druge ljude, pa mi i život izgleda bolji. Da nije bilo „Ekspožur Mjuzik Festivala“ (Exposure Music Festival), ne verujem da bih ikada otišao u Veliku Goricu, u Hrvatskoj, a čak i kada bih se našao tamo, sumnjam da bih proveo dva dana na ranču Kurilovec. Ovako je šešir moj doživeo nezaboravan vikend u Hrvatskoj, slušajući dvadesetak kantautora i kantautorki iz deset zemalja na zasigurno najboljem „singer/songwriter“ festivalu u regionu.\nIako prilično često posećujem najrazličitije festivale u regionu, nikada do sada nisam bio na ranču gde se skupljaju tako zanimljivi i različiti ljudi i gde možete da se ljuljate u ležaljci dok posmatrate pitome konje kako jure u ograđenom prostoru, dok vam se jagnje mota oko stola. Ako znate čoveka iz kraja, kao ja, onda se nađe i nešto za spušit, pa je jedini rizik da ne overite od uživanja i prizora ljubičastog zalaska sunca nad cestom. Pod drvoredima je kamp, u baru je stoni fudbal i pikado, okolo su ležaljke, a ako ustanete na vreme, možete da odgledate neki dobar film, jer tokom dva dana festivala „Gorički klub mladih“ organizuje projekcije filmova, pa sam tako pogledao dokumentarac o Džentlmenu – „Journey to Jah“, dok su neki od kantautora džemovali u bašti.\nNijedan drugi festival ovog tipa ne može da se pohvali konceptom koji ima EMF. Vedran Ivorek, glavni odgovoroni za ovaj festival je i sam kantautor, što objašnjava odlične uslove u kojima kantautori nastupaju. Festival se odigrava na otvorenom, na poljani gde je publika u centru kruga, a okružuje je osam mini bina. Tačno u pola devet svi kantautori su na binama i festival počinje tako što svako svira po jednu pesmu, a onda prepušta nastup onom do sebe. Šešir moj je veliki ljubitelj krugova, pogotovo ako se među njima dimi sprava, ali u ovom slučaju je doživljaj bio još bolji, jer kako je noć padala, tako je ovaj koncept još više dolazio do izražaja, jer je cela poljana bila u mraku, a samo bi kantautor koji nastupa bio pod svetlom reflektora, da bi odmah po kraju pesme nestao u mrak, a svetlo se prebacilo na sledećeg. Svi su svirali po pet pesama, tako da smo čuli ukupno četrdeset pesama za neka dva-tri sata, ali nijednog trenutka nisam osećao dosadu ili umor, jer kako se svetlo prebacivalo sa bine na binu, tako je i cela publika u grupicama pratila putanju u kružnici i doživljaj je uvek bio nov. Možda bi bilo naporno slušati jednog autora ili autorku kako svira pet pesama vezano, ali u ovom konceptu, sve je ličilo na odličan miks i već u prvom krugu ste mogli da nađete svoje omiljene izvođače, pa da prema tome birate želite li da stojite blizu bine ili da sedite na plastovima sena poređanim uz šank i kontrolni miks pult u sredini kruga. I sama publika je bila ona koja je zainteresovana za ovakvu muziku i vrlo retko biste čuli ćaskanje dok neko nastupa, a grupe su se pomerale od bine do bine, prateći ceo program.\nPrvo veče festivala okupilo je neverovatnu mešavinu muzičkih stilova koju je imalo osam izvođača iz sedam zemalja. U tom miksu ste mogli da čujete i baladične šansone, i posprdne pesme o Jutjub žurkama, kao i angažovane tekstove. Fokus mi je bio na Astoru Lajci, sa kojim sam i došao na festival u svojstvu šatro-menadžera, ali još više su me oduševili neki novi izvođači. Ovo je bio prvi put da čujem Anu Mariju (Anne Marie) iz Subotice čija me je izvedba privukla emotivnošću. Ona je bila jedina koja je svirala električnu gitaru i koristila luper, ali to nije bilo nametljivo, niti išta glasnije od drugih, već je luper koristila da proširi spektar emocije tako što je u prvoj pesmi glasom napravila lagani ritam, a u ostalim pesmama najčešće je efektom bojila zvuk gitare. Osim nje, Anita Šunjić je bila druga kantautorka koja se predstavila svojim pesmama, koje me nisu toliko oduševile tekstualno koliko njenim vokalnim sposobnostima.\nAnna Marie; Record Team Velika Gorica\nVeliki sam ljubitelj stila koji ima Demijen Rajs, a na ovom festivalu sam mogao da čujem autentičnu izvedbu Dejva Mekendrija (Dave McKendry) koji me je oduševio svojim nastupom. Ništa bolje nego kad čujete onaj izvorni irski engleski koji toliko odskače od onog engleskog kojeg čujete u svakodnevnoj muzici, zbog čega sam i morao da pazarim njegov album „Passive elephants“.\nDave McKendrey; foto: Record Team Velika Gorica\nNa engleskom je pevao i Speaking Silences iz Nemačke, koji je po izgledu, u onom sakou, mnogo više ličio na pravog Demijana Rajsa, a po pesmama je varirao u toj graničnoj muškoj emotivnosti. Jedna od njegovih pesama je imala neki stih o tome kako smo dobrovoljni zatvorenici u zoo vrtu, što bi mi sigurno ostalo u sećanju da posle njega nije nastupao Džejms Voker (James Walker), koji je zasigurno bio zvezda te večeri, ne samo po muzičkom izrazu, već i po samom nastupu i izgledu. On je bio jedini koji se dosetio da svoju binu ukrasi onim novogodišnjim lampicama, a pritom je imao i tepih, pa je njegova bina izgledala kao mala soba. Pošto je u dve pesme svirao klavijaturu, izdvojio se time od svih koji su svirali akustičnu gitaru, a bio je i slobodan da ispriča priču pre svake pesme, pa je tako pesmu „Next to Me“ najavio pričom o tome kako ju je snimio u Amsterdamu sa njegovom gej prijateljicom, koja je i princeza Gane, a pritom je i sjajna muzičarka. Ta pesma se nalazi i na njegovom poslednjem albumu „English Bones“, pa je to bio još jedan od diskova koje sam morao da kupim.\nJames Walker; foto: Record Team Velika Gorica\nIako nisam ljubitelj parodijsko-posprdnih pesama, nastup hrvatskog kantautora ČudNoReĐe je ostavio utisak na mene, posebno zbog pesme koja ima dokumentaristički karakter jer ju je napisao koristeći se oglasnim natpisima koje je nalazio u ulazima zgrada. Ostale pesme koje je izvodio previše su mi vukle na onaj brkoliki tip muzike koji ne podnosim, ali u ovakvom društvu ČudNoReĐa se istakao svojim pesmama i autentičnim nastupom u kojem je repovao, urlao, duvao u pito i prozivao publiku.\nČudNoReĐe; foto: Record Team Velika Gorica\nRazumljivo je da ću najviše da hvalim svog konja, kao i svaki menadžer, ali to bih uradio i da sam bio običan slušalac koji se te večeri zatekao na poljančetu u okviru ranča Kurilovec, jer ovo je bio prvi put da Astor Lajka izvodi svoje pesme u Hrvatskoj, pa sam opet bio u prilici da primetim reakcije publike na „Deseterac“, njegovu verovatno najpoznatiju i najupečatljiviju pesmu, koja je nedavno dobila i vrlo upečatljivu ilustraciju od jedne umetnice. Lajka ovom pesmom odskače od svih drugih kantautora, jer je u njoj uspeo da spoji formu i sadržaj tako da ostvari celovito delo koje svakim svojim delićem oživljava tradiciju narodne književnosti, koja je i ovde, u Hrvatskoj, izazvala reakcije u publici.\nAstor Lajka; foto: Record Team Velika Gorica\nKrasimir Puranov je bio jedini koji je pevao na Bugarskom, pa iako je bilo očigledno koliko je dobar gitarista i pevač, sve vreme sam se pitao za koji kurac je uz elegantnu košulju i pantalone nosio onaj kineski rukav sa tribal tetovažama, koji upadljivo nije ni bio u boji njegove kože, toliko da mi je sve vreme odvlačio pažnju. Sutradan je u toku dana nastupao sa Lili Drumevom, a tada je imao još goru odevnu kombinaciju, u kojoj je taj tribalni rukav bio najmanje problematičan detalj uz crvene pantalone i neku čudnu havajku. I sada razmišljam da li je to bila neka vrsta steznika ili samo njegov fazon.\nPrvo veče festivala je prekinuto kišom, pa su kantautori ostatak nastupa izveli na drugoj bini, pred barom koji je bio ukrašen lampama, tako da je ličio na one kadrove iz američkih filmova u kojima se na rančevima prave proslave. Ovo je bila još jedna prednost ovog festivala, jer pored odlične kantautorske muzike, koja je u fokusu festivala, organizatori su doveli i bendove koji su zabavljali publiku nakon glavnog programa, tako da se masa sa poljane prebacila na dvorište ranča gde je žurka trajala do kasnih sati.\nDrugi dan festivala je bio posećeniji. Od jutra je postojao bogat program, projekcije filmova, radionice, a onda i mini koncerti od kojih mi je nastup Stjuarta Nevila (Stuart Neville) iz Škotske ostao kao jedno od najlepših muzičkih sećanja. Ovaj kantautor je primer za sve koji žele da se bave muzikom, jer ako želite da vladate scenom, neophodno je da imate neke od talenata koje poseduje ovaj čovek. Osim što je vrhunski gitarista i još bolji pevač, koji u svom glasu ima onaj rokenrol pesak i snagu, on je i opasan šarmer koji drži pažnju publike svojim pričama, neprestano se obraćajući onima koji ga slušaju. Priznajem da su moje simpatije možda motivisane i šeširom koji je nosio, ali on je bio jedini koji je dozvolio sebi da siđe sa natkrivene bine i zakorači u prostor ispred publike, isključivši gitaru sa ozvučenja i pevajući na suvo, na šta su se slušaoci okupili oko njega. Ceo repertoar mu je bio pun pesama koje vam ostaju u sećanju makar zbog priča kojim ih je najavljivao, a to je posebno bilo upečatljivo u slučaju pesme „No Weddings“, koju je posvetio svojoj devojci, upirući prstom u nju.\nStuart Neville; foto: Record Team Velika Gorica\nNe slažem se sa Nikolom Kneževićem koji je u svom tekstu za Music-box rekao kako je drugo veče festivala bilo bolje nego prvo, jer prve večeri su kantautori bili znatno različitiji po svojim stilovima, dok mi je većina nastupa druge večeri ličila na nešto što sam već čuo. Bilo je nemoguće ne primetiti razliku između onog engleskog na kojem su pevali izvorni govornici prve večeri festivala i onih koji su to radili ove večeri; razlika je bila upečatljiva ne samo u izgovoru i ubedljivosti, već i u sadržaju pesama, pa su tako pesme Mateje Škelje i Kulio Džeka (Coolio Jack) iz Hrvatske bile previše jednolične. Kulio Džek je bio jedini koji je uz gitaru svirao i usnu harmoniku, što je njegove pesme činilo znatno zanimljivijim, ali je njegov glas i način pevanja, pogotovo u pesmi „Whisper“, previše ličio na ono što je Ben Hauard (Ben Howard) radio još pre tri albuma. Nastup Mateje Škelje je bio još problematičniji, jer kao da nije imala nikakvu svest o scenskom nastupu, bila je obučena kao bus-plus kontrolerka, a u pojedinim pesmama je toliko frljala na gitari da je bilo teško uživati u njenim inače sjajnim vokalnim sposobnostima. Tek kada je otpevala dve pesme na svom jeziku, mogao sam da primetim razliku i veću sigurnost, ali ni tada nisam bio oduševljen tekstom i „šapatom duhova“ koji nikada nisam čuo, pa mi je vrlo teško da zamislim šta je htela time da kaže u pesmi.\nCoolio Jack; foto: Record Team Velika Gorica\nIako je svirao muziku od koje sam udaljen decenijama, Dominik Kukić iz Hrvatske je na najbolji mogući način predstavio svoj fazon, ne krijući da je predstavnik „staromodnije glazbe“, što je privuklo stariju publiku koja je uvek u grupi stajala blizu njegove bine. U odnosu na svoje mlađe kolege i sunarodnike Dominik Kukić je bio znatno ubedljiviji i sigurniji u svom nastupu. Zbog jedne od njegovih pesama sam naučio novi izraz – ufati se, što na hrvatskom znači usuditi se, a to mi se jako svidelo pa sam okolo išao i pričao ufam se da duvam, ali me niko nije kužio.\nDominik Kukić; foto: Record Team Velika Gorica\nDrugo veče festivala je takođe bilo bogato po raznolikostima, ali mi je različitost Sabine Vostner iz Slovenije bila krajnje dosadna. Ona je svirala električnu gitaru i pevala je na nekoliko jezika, ali sve njene pesme su zvučale kao utišani radio koji je neko zaboravio da isključi pre nego što je otišao u nepovrat. Pesme su joj bile tugaljive i mlako melanholične, pa iako je bilo interesantno čuti kako peva i na ruskom, već posle dva kruga nisam mogao da slušam, i njen red bih presedo na balama sena.\nNisam bio oduševljen ni nastupom Grema Marka, iako su njegove priče pre pesama bile najzanimljivije za slušanje. Mada sam počeo da gajim dodatne simpatije prema kantautorima iz Irske, njegove pesme su mi zvučale previše obično, a tekstovi kao nešto što sam čuo već hiljadu puta i samo sam zapamtio jedan stih – Where is my God, jer to je bilo pitanje koje mi se motalo u glavi u tim danima kada sam beskrajno uživao u zemlji koja mi je bila toliko blizu po jeziku i kulturi da nikada nisam pomislio da bih i u njoj mogao da nađem ovakvu sreću.\nMeni su te večeri najzanimljiviji bili Dag Endruz (Doug Andrews), Dan Zelisko i Bojan Aleksić Čavez, kojeg sam već slušao na nekim festivalima u Srbiji. Čavez se istakao raznolikošću žanrova koje je objedinavao u svojim pesmama, tako da je u njegovoj listi bilo i grandža, i rokerskih pesama, i istripovanih baladičnih stvari kao što je „Van zaborava“. Njegova omiljena stvar te večeri bila mi je „Majstorova balada“ u kojoj dočarava običnog čoveka, nekog majstora koji u refrenu traži „okasti šesnaest“ da popravi probleme, što je tako upečatljiv lirički detalj. Jedino što me je kod njega nerviralo, kao i kod Kulija Džeka, je izgled na bini. Svestan sam da je to moja lična istripovanost i odbojnost koju imam prema golim muškim nogama, ali ne podnosim ljude u šorcevima na sceni. Osim ako niste Gogol Bordelo ili Eksl Rouz (mada on nosi bokserice), pokrijte ta jebena kolena i poštujte binu na kojoj ste, a i publiku koja vas gleda, jer nema ničeg privlačnog u maljavim muškim nogama.\nBojan Aleksić Čavez; foto: Record Team Velika Gorica\nDag je bio jedini kantautor iz Amerike, čime je ovaj festival dobio svetske razmere, a njegove pesme i nastup su bile upečatljive po tom pripovedačkom načinu na koji je razvijao svoje stihove. Neko mi je rekao da je njegova gitara parče od 5000 evra, a zaista ju je svirao za sve pare, praveći u gruvu neka sitna melodijska popunjavanja tako da je zvučalo kao da sa njim svira još jedna gitara. Njegova pesma koja me je kupila je posvećena „to worst girlfriend in my life“, u kojoj se na pola pesme prebacio u pripovedanje, a onda ju je završio refrenom, smejući se sebi.\nDoug Andrews; foto: Music-box.hr\nImao sam priliku da razgovaram sa Danom Zeliskom, kantautorem koji je poreklom iz Poljske, ali već godinama živi u Španiji, u Palmi de Majorci. Španija nas je vezala, odmah sam mu bacio foru iz Kadisa „que pasa, pixa?“, od čega je razgovor krenuo na hiljadu strana. U njegovoj muzici se uplitalo toliko različitih uticaja, a ono što mi se najviše sviđalo je što su mu pesme nepredvidive, često je imao neke neočekivane prelaze ili je varirajući dinamiku pravio specifičnu atmosferu koja je dopunjavala značenje teksta. Iako sam se nadao da će pevati na španskom ili poljskom, odsvirao je sve pesme na engleskom, a poslednja koju je izveo me je potpuno oduvala. Pre nego što ju je odsvirao, ispričao je priču o prijatelju kome je posvećena, koji mu je umro na rukama, što je stavilo baš velika očekivanja pred izvedbu, jer je pesma vrlo lako mogla da bude potpuni promašaj. Srećom, bila je to jedna od najemotivnijih stvari koje sam čuo na festivalu, a gruv na gitari i izbor tonova u kojima je u krugovima iskakala neka skoro disharmonična linija je potpuno dočarala to iščekivanje pred smrt čoveka koji mu je bio blizak. Ostao sam zapanjen koliko je kantautorska muzika snažna i koliko sadržajna može da bude kada je u rukama pravog umetnika.\nDan Zelisko; foto: Record Team Velika Gorica\nVeče se završilo kolektivnim pevanjem Dilanovog hita u kojem je svako na svoj način kucao na rajska vrata, ali se svih osam kantautora, zajedno sa publikom, složilo u jednoj pesmi. Žurka se nastavila u dvorištu ranča uz bend Nola.\n„Exposure Music Festival“ je jedno od najboljih muzičkih destinacija koje sam mogao sebi da priredim, pa se nadam da ću i u buduće biti posetilac ovog festivala, čak i ako Lajka ne bude svirao na njemu. Svim kantautorima preporučujem ovo mesto, jer je sviranje na ovim mini binama, u takvom prostoru i pred onom publikom, zasigurno vrlo poseban doživljaj, a ujedno i uspeh.\nOznake: andrea kaneAnna MarieAstor Lajkabojan Aleksić ČavezCoolio JackČudnoređačudnoređeDave MckendryDoug AndrewsExposure Music FestivalHrvatskaMateja ŠkeljaStuart NevilleVedran IvorekVelika Gorica\nSledeći članak Bunt Rok Finale\nPrethodni članak Јoš malo pa finale


Vjesti Archives | Page 426 of 433 | Sandzaknews\nRamazanska čestitka Muja Mukovića\n27/06/2014 on Najnovije, Novi Pazar, Sandžak, Vjesti by sandzaknews\nPovodom nastupaju?eg mjeseca ramazana ?estitku je uputio predsjednik Bošnja?ke narodne stranke i narodni poslanik Mujo Mukovi?. “Svim muslimanima u Sandžaku, Srbiji i dijaspori želim da predstoje?i mjesec Ramazan provedu u miru, posve?eni blagodatima koje ovaj odabrani mjesec ima. Želim da, uz Božiju pomo?, predstoje?e dane iskoristimo kako bi obnovili naše duhovne vrijednosti i u?vrstili me?usobno povjerenje.…\n27/06/2014 on Najnovije, Srbija, Vjesti by sandzaknews\nSpomenik i park Gavrilu Principu sve?ano je otvoren danas u Op?ini Isto?no Novo Sarajevo, u prisustvu politi?kog rukovodstva bh. entiteta RS i institucija države BiH. Spomenik su otkrili ?lan Predsjedništva BiH Nebojša Radmanovi? i predsjednik bh. entiteta RS Milorad Dodik. Dolazak predsjednika RS-a i SNSD-a Milorada Dodika i njegovih strana?kih kolega okupljenih blizu 1.000 ljudi…\n27/06/2014 on Islam, Najnovije, Srbija, Vjesti by sandzaknews\nBEOGRAD – Povodom po?etka ramazanskog posta, koji po?inje ve?eras po zalasku Sunca i traje narednih trideset dana, muftija srbijanski i zamjenik Reisu-l-uleme Islamske zajednice Srbije Muhamed ef. Jusufspahi? prenio je ramazansku poslanicu u Bajrakli džamiji, u Beogradu, javlja dopisnik Anadolu Agency. Navode?i da je Bog ljudima propisao da poste, kako bi postigli bogobojaznost i bogobojaznoš?u…\nDudić čestitao Ramazan\n27/06/2014 on Islam, Najnovije, Sandžak, Srbija, Vjesti by sandzaknews\nNOVI PAZAR – Predsjednik Mešihata Islamske zajednice u Srbiji Mevlud Dudi? ?estitao je danas Ramazan svim pripadnicima islama u zemlji. Ova najvažniji i najsvetiji mjesec islamske vjere po?inje sutra, a to je deveti mjesec muslimanskog (lunarnog) kalendara, u kojem je, izme?u ostalog, po?elo objavljivanje Kurana. Tokom Ramazana obavezan je post i to se smatra jednim od stubova islama,…\nRamazanska poruka Reisu-l-uleme Kavazovića\nSARAJEVO – Reisu-l-ulema Husein ef. Kavazovi? uputio je danas ramazansku poruku koju MINA u cjelosti prenosi: Bra?o i sestre. Prema Takvimu Islamske zajednice u Bosni i Hercegovini, ve?eras iza akšam namaza, nastupit ?e mubarek mjesec Ramazan. Kada u akšam na našim minaretima ugledamo svjetlo kandilja, znak je to da je stigao najdraži gost, mubarek ramazan, mjesec…\nStudenti: Bosanski jezik i pismo uvesti u javnu korenspodenciju i komunikaciju Državnog univerziteta\nPredsjednik Bošnja?kog nacionalnog vije?a Esad Džudževi? i predsjednik Odbora za obrazovanje Elijas Rebronja primili su danas predstavnike studenata Državnog univerziteta u Novom Pazaru i tom prilikom razgovarali o problemima sa kojima se suo?avaju studenti ovog univerziteta. Studenti su posebno istakli probleme u ostvarivanju svojih prava koja se odnose na uvo?enje službene i javne upotrebe bosanskoga…\nNa dva univerziteta doktoriralo preko 70\nNa Državnom univerzitetu u Novom Pazaru jedan kandidat odbranio doktorsku disartaciju, dok je na Internacionalnom preko 60. Rektor državnog univerziteta u Novom Pazaru profesor dr Miladin Kosti? kaže da u sladu sa zakonom o visokom obrazovanju prijavu doktorskih disertacija mogu Izvršiti I magistri nauka. Kosti? isti?e da je do danas samo jedan kandidat odrbranio doktorski…


LICEMERJE NA DELU: Britanska kompanija koju podržava London prodaje špijunski softver diktatorskim režimima!\nUprkos tome što se u državama klijentima aktivisti svakodnevno bore za opstanak u izrazito represivnim sistemima, britanska vlada skočila je u zaštitu kompanije BAE Systems i njenog poslovanja na Bliskom istoku\nObjavljeno: 15.06.2017. 14:51h\nFoto: Tereza Mej i saudijski kralj Salman; Autor: Fonet/AP\nVodeća britanska kompanija za proizvodnju i trgovinu oružjem prodavala je špijunski softver širom Bliskog istoka i tako potencijalno izložila opasnosti aktiviste i disitentske grupe.\nOtkrića dolaze nakon godinu dana duge istrage koju su vodili BBC i danske novine "Dagbladet Information". Istraživanje je pokazalo kako firma BAE Systems prodaje softver za masovnu prismotru koji se zove Evident, vladama na Bliskom istoku, uključujući i onima koje zvanični London označava kao autokratske režime i koje optužuje za kršenje ljudskih prava i nasilne obračune sa demonstrantima i prodemokratskim aktivistima.\n"Možete da presretnete bilo koji internet saobraćaj. Ako biste hteli da špijunirate čitavu zemlju, mogli biste. Možete tačno da odredite lokaciju bilo koje osobe na osnovu podataka dobijenih iz mobilnog telefona. Možete pratiti ljude. Daleko su dogurali i sa glasovnim prepoznavanjem, a sposobni su i za dekriptovanje", rekao je pod uslovom anonimnosti bivši zaposleni kompanije ETI, danske firme koja je razvila softver pre nego što ju je kupio BAE Systems.\nPSIHOLOŠKE IGRE I EMOTIVNA UCENA: Kako se kineski špijuni infiltriraju u Stejt Department https://t.co/GqyN2ZPwvT pic.twitter.com/sO4Qiv65O3\nMeđu klijentima koji su kupili softver našla se i vlada bivšeg tunšanskog predsednika Ben Alija, koji ju je upotrebio protiv svojih poliričkih protivnika pre nego što je njegov režim oboren tokom Arapskog proleća 2011.\nPrema saznanjima BBC i Dagbladet Information, klijenti su takođe bili Saudijska Arabija, Ujedinjeni Arapski Emirati, Katar, Oman, Maroko i Alžir.\nUprkos tome što se u navedenim državama aktivisti svakodnevno bore za opstanak u izrazito represivnim sistemima, britanska vlada skočila je u zaštitu kompanije BAE Systems i njenog poslovanja na Bliskom istoku.\nZAVADI, NAORUŽAJ, PA VLADAJ: SAD i Katar potpisali ugovor o prodaji F-15 aviona od 12 milijardi dolara\nTRAGOM KOJOTA PREKO BUGARSKE I SAUDIJSKE ARABIJE: Kako srpski mitraljez stiže do pobunjenika u Siriji (FOTO, VIDEO)\nPOSLALA PORUKU ŽENAMA ŠIROM SVETA: Ispovest Saudijke koja je osvojila Mont Everest i vrhove šest kontinenata!\nTagovi Velika BritanijaŠpijunažaSoftverDiktatorDiktaturaTunisSaudijska ArabijaBliski istok


SO Severna Mitrovica o 2015.: Budžet maksimalno iskorišćen, preko 350 krivičnih dela | Građanska stranica\nSO Severna Mitrovica o 2015.: Budžet maksimalno iskorišćen, preko 350 krivičnih dela\nSreda 30. mart 2016, 10:00\nNa juče održanoj dvadesetčetvrtoj redovnoj sednici SO Severna Mitrovica, glavne teme bile su finansijski izveštaj za prošlu godinu i bezbednosna situacija u Severnoj Mitrovici. Finansijski izveštaj predstavila je šefica kancelarije opštinske administarcije Severna Mitrovica, Adrijana Hodžić. Ona je istakla da je budžet planiran za 2015. godinu "maksimalno iskorišćen" u svim kategorijama, osim, kako je navela, u kategoriji plata i dnevnica.\nŽivković: 416 registrovanih slučajeva u 2015. godini\n„Bezbednosna situacija je na zadovoljavajućem nivou i nema nekih većih problema. Prošle godine smo imali 416 registrovanih slučajeva, a 2014. godine ih je bilo 473,“ kazao je komandir policijske stanice Sever Goran Živković, govoreći o bezbednosnoj situaciji u Severnoj Mitrovici u protekloj godini.\nŽivković je kazao da su od tih 416 slučajeva, 365 krivična dela, a 51 je prekršaj.\nGovoreći o pojedinačnim krivičnim delima u 2015. godini u brojkama, on je dodao:\n„Bilo je 72 slučaja krađe, teške krađe 75 slučaja, uništenje ili oštećenje imovine 47, izazivanje opšte opasnosti 16 slučajeva, lake telesne povrede 25, porodično nasilje 21 slučaj. Pretnji je bilo 18, etnički motivisanih napada ukupno 9. Bilo je 14 slučaja razbojništva, 4 slučaja teških telesnih povreda i 1 slučaj silovanja.“\n"Opština je uspela da sakupi više od 27.000 evra u 2015. godini. Ta sredstva će biti raspoređena u kategoriji robe, usluge i subvencija," kazala je Hodžić, dodajući:\n"Jedan od većih projekata koje smo finansirali iz opštinskog budžeta za kapitalne investicije jeste izvođenje radova u Tehničkoj školi, gde su zamenjeni stolarija i krov, gde se radi na podovima. U školi 'Branko Radičević' započeti su radovi na zameni stolarije, u školi 'Sveti Sava' rađena je obnova svlačionica, a opremili smo školske klupe kompjuterima i drugim neophodnim inventarom."\nOna je, takođe, kao posebnu istakla podršku Zdravstvenom centru u Severnoj Mitrovici.\n"Smatramo da će naši građanima sada imati bolji tretman zato što će naši lekari imati na raspolaganju aparaturu koja je poslednja reč tehnologije," kazala je Hodžić.\nPo rečima šefice opštinske administracije, opština Severna Mitrovica renovirala je 50 kuća socijalno-ugroženim porodicama, od toga je 27 srpskih, 13 albanskih, 8 bošnjačkih, jednu romskoj i jednu goranskoj porodici.


Stradanja u borskim radnim logorima – RADIO TELEVIZIJA BOR\nBOR – Tokom Drugog svetskog rata u okolini Bora postojala su 33 radna logora. Logori su nosili nazive po nemačkim gradovima i pokrajinama: Drezden, Hajdenau, Holštajn, Saksonija, Berlin… Rudnikom je rukovodila nemačka civilna i vojna inženjerska Organizacija Tot, koja se po izbijanju rata koncentrisala na ratnu industriju.\nNemci su planirali da se Borski rudnik razvija i proširuje u sastavu velikog kombinata za proizvodnju bakra i sumporne kiseline koji je trebalo graditi kod Kostolca na Dunavu. Zbog toga su na čitavoj trasi pruge od Bora do Kostolca podignutio logori. Borski bakar zadovoljavao je više od četvrtine potreba ratne industrije Sila osovine za ovom sirovinom, a njegova eksploatacija plaćena je životima zarobljenika. Oni su imali obavezan unutrašnji režim , a uslovi života i rada su bili teški. Iako su većina logoraša bili muškarci koji su mogli da rade teške poslove, bilo je žena i dece.\nSrpski, nemački i mađarski izvori beleže da je u periodu 1942-1944. u Bor poslato više stotina radnika iz Srbije, oko 6.000 Mađara i oko 10.000 Italijana, zarobljeni britanski, francuski i sovjetski vojnici, Holanđani, Grci, Česi, čak i Argentinci.\nPosebno teški uslovi života i rada bili su u logorima u kojima su se nalazili prinudni radnici jevrejskog porekla. Mnogi zatvorenici su tu i stradali iako su boravili svega oko godinu dana. U cilju sećanja na ove žrtve 1969.godine otkriven je spomenik palim Jevrejima stradalim tokom boravka u borskim logorima. Nalazi se na Novom groblju u Boru, a postavljen je iznad skripte sa posmrtnim ostacima logoraša.\nKao spomen na žrtve u borskim radnim logorima 1982.otkriveno je spomen obeležje u krugu Kombinata bakra. Sećanje na stradale u borskim rudnicima važno ne samo zbog stranih zatočenika, kojih je bilo najviše, već i zbog ovdašnjeg stanovništva koje je više ili manje preživelo nacističku torturu.\nTags: borski radni logori, Drugi svetski rat, jevreji, okolina Bora, secanja, stradanja\nNext Platforma „Moj poslanik“


Uticaj direktnih stranih investicija na finansijska trzista - Seminarski Diplomski Radovi\nDatum i vreme: 17-10-2019, 10:25 PM Dobro došli, Gost! (Prijava — Registracija)\nGotovi Seminarski Diplomski Maturalni Master ili Magistarski / Obrazovanje / Društvene nauke / Uticaj direktnih stranih investicija na finansijska trzista\nUticaj direktnih stranih investicija na finansijska trzista\nInvesticije su bez ikakve dileme jedna od najčešće korišćenih reči od strane ekonomista, menadžera, preduzetnika. Kada jedno preduzeće koristi novac da bi izgradilo neki kapacitet (proizvodni) ono računa da će mu ta investiciona aktivnost povećati dohodak. Tako razmišljaju i ljudi iz organizacija kao što su banke, penzioni fondovi i dr.\nU teoriji privrednog razvoja, sam pojam investicija je širi i odnosi se kako na finansijske investicije tako i na investicije u ljudski kapital i ulaganja u prirodni kapital.\n“Investicije predstavljaju proces alokacije ekonomskih resursa u vremenu.” Inače, krajnji cilj u procesu alokacije ekonomskih resursa u vremenu realizacija optimalne potrošnje u raaličitim vremenskim periodima.\nZa svaku nacionalnu ekonomiju je od esencijalnog značaja alokacija resursa u vremenu. Zato što se neka privreda i društvo mogu razvijati pod pretpostavkom da deo sadašnjih resursa upotrebljava za povećanje proizvodnih kapaciteta koji mogu obezbediti bolje zadovojenje potreba u budućnosti. Smanjivanjem tekuće potrošnje društvo može stvarati uslove za povećanje potrošnje budućih generacija.\n1.1. Istorijski razvoj stranih ulaganja\nPočeci stranih ulaganja su u 16. vijeku u Evropi gde počinju da se stvaraju prave trgovine koje se proširuju po čitavoj Evropi,a njihova predstavništva se otvaraju u svim većim trgovačkim centrima.Što se tiče preduzeća industrijska revolucija je imala izuzetan uticaj na njihov razvoj.Povećavaju se kapaciteti preduzeća,stvara se nova organizacija pa se snažnije izlazi na svetsko tržište.To je omogućilo brže stvaranje multinacionalnih preduzeća koja će u vremenu koje dolazi postati lokomotiva koja će napred povući svetska ulaganja.\nU ovoj fazi investira se na stranom tržištu prvenstveno u trgovačka preduzeća sa ciljem povoljnijeg nabavljanja sirovina,kao i plasmana gotovih proizvoda.\nU periodu između dva rata investicije su se stalno povećavale.Multinacionalna preduća su snažnije počela da investiraju u naftne izvore posebno u kolonijama. Nakon drugog svetskog rata za razliku od ranijih ulaganja koja su uglavnom bila motivisana osiguranjem sirovina,počinje se ulagati u razvoj novih tehnologija,menadžment znanja i osvajanje novih tržišta.\nPeriod do 1960.god. karakteriše snažna američka investsticiona dominacija jer je oko ¾ investicija došlo iz USA.Karakteristika 70-tih je jačanje evropskih multinacionalnih kompanija te njihovo snažnije investiranje u svetu.Početak osamdesetih karakterišu značajna ulaganja TNK u zemlje u razvoju,gde je osnovni motiv ulagača bio jeftina radna snaga.Karakteristika 90-tih je da osnažene i već dovoljno razvijene neke od zemalja u razvoju se pojavljuju kao značajni svetski ulagači.\nKroz ovaj kratki prikaz vidi se da su počeci investiranja vezani za početke svetske trgovine, a da se pravi razvoj stranih ulaganja vezuje za početke moderne industrije.\n1.2 Investicije – pojam, vrste\n“Reč investicija potiče od latinske reči “investiren”, koji ima značenja ulaganja u neki unosan posao ili preduzeće.\nOsnovna uloga investicija u procesu društveno – privrednog razvoja sastoji se u poboljšanju opremljenosti preduzeća što povećava efikasnost živog rada, a samim tim proizvodnja postaje produktivnija.\nInvesticije ne podrazumevaju rast društvenog rpoizvoda, ali njihova veza i sadejsvo sa nizom raličitih tehničko-ekonomskih faktora u funkciji vremena, dovodi do razvoja proizvodnih snaga, do unapređenja društvenih odnosa, što dovodi do rasta i razvoja društvenog sistema, odnosno proširene reprodukcije. Cilj investiranja može da bude zapošljavanje i povećanje društvenog prihoda”\n“ Osnovno obeležje investicija ogleda se u činjenici da promena njihove veličine ima velikog uticaja na kreiranje veličina agregatne tražnje i analogno toj činjenici ima uticaja na promenu proizvodnje i zaposlenosti na nacionalnom nivou.”\n“Suština investicija čini povlačenja značajne količine resursa iz tekuće potrošnje i povećanje osnovni proizvodnih i neproizvodnih fondova u cilju obezbeđivanja uslova stabilnosti razvoja.”\nDanas postoji nekoloiko podela investicija. Prema nameni one se dele na:\nPrivredne investicije služe direktnom uvećanju proizvodnog potencijala privrede, a njihov materijalni oblik predstavljaju sredstva za proizvodnju tj. sredstva za rad i predmeti rada.\nNeprivredne investicije obuhvataju investiciona ulaganja namenjena podizanju objekta društvenog standarda ili administracije. Ne učestvuju direktno u proizvodnji materijalnih dobara, ali predstavljaju svojevrstan uslov proizvodnje, te idnirektno utiču na njen obim, kvalitet i efektivnost.\nSledeća podela investicija je na:\n-\tinvesticije u osnovna sredstva\n-\tinvesticije u obrtna sredstva\n1.1. Istorijski razvoj stranih ulaganja\t3\n1.2 Investicije – pojam, vrste\t4\n1.3.Struktura investicija\t5\n1.4. Determinante investicija\t6\n1.5. Efikasnost i metode za ocenu efikasnosti investicija\t7\n1.5.1. Interna stopa prinosa\t8\n1.5.2. Sadašnja vrednost kapitalnog dobra\t8\n1.6. Finansiranje investicija\t8\n2. STRANE DIREKTNE INVESTICIJE\t9\npobijaju dilemu o potrebi priliva SDI u tranzitorne ekonomije:\t9\n2.1. Kako je bilo na početku\t9\n2.2. Karakteristike investicionih tokova u tranzitornim ekonomijama\t12\n2.3. Regionalna i sektorska distribucija stranih direktnih investicija\t13\n2.4. Direktne strane investicije\t14\n2.5 Motivi stranih ulagača\t15\n3. Uticaj direktnih stranih investicija na finansijska trzista\t16\n3.1 Finansiranje investicija..........................................................................................19\n3.6 Baza znanja...........................................................................................................23\n3.8.Primer ugovora o direktnim stranim investicijama...............................................24\n3.9 Oblici stranih ulaganja..........................................................................................28\n3.9.1. Motivi zemlje rimaoca..................................................................................29\n4. Podela stranih ulaganja\t31\n5.Načini nastanka direktnih stranih investicija\t31\n6. TNK kao glavni nosioci direktnih stranih investicija\t31\n7. Globalizacija i direktne strane investicije\t33\n8. Prednosti direktnih stranih investicija\t33\n06-07-2010 09:58 PM\nFinansijska analiza u funkciji upravljanja kreditnim rizikom profesorXXX 0 1,939 26-05-2011 11:39 PM\nAnaliza trzista i plasman robe Dzemala 0 2,235 07-03-2011 08:11 PM


Kompaniji “13.-Jul Plantaže” – Brand Leader Award – 13. Jul – Plantaže\nKompaniji “13.-Jul Plantaže” – Brand Leader Award\nNovo priznanje za Kompaniju “13.Jul-Plantaže” dolazi od Mass Media International i Stručnog kolegijuma 8. Biznis Konferencije „Turističko tržište Jugoistočne Evrope – SEET 2018”, održane u u Sava centru u Beogradu.\nNa ovoj svojevrsnoj smotri turističke privrede tradicionalno se okuplja više od 400 delegata iz EU, Rusije, Kine, UAE, Turske, zemalja Jugoistočne Evrope,… među kojima su visoki predstavnici relevantnih institucija i privrednih asocijacija, priznati međunarodni stručnjaci za oblast održivog razvoja biznisa u industriji turizma, predstavnici državnih i lokalnih uprava, direktori nacionalnih turističkih organizacija, obrazovnih i javnih institucija, kao i donosioci odluka vodećih kompanija iz oblasti turizma i relevantnih industrija, Plantažama je dodijeljeno priznanje Brand Leader Award 2018. kao lideru u oblasti vinskog turizmana na turističkom tržištu Jugoistočne Evrope, koji postavlja nove standarde u kvalitetu I konkurentnosti, kroz kontinuirane inovacije visoko tržišno pozicionira autentične I autohtone proizvode vrhunskog kvaliteta.\nU ime Plantaža priznanje je primio Veselin Djurišić, Direktor Prodaje i marketinga Kompanije, koji ovim povodom kaže da je izuzetno počastvovan što je Mass Media International i Stručni kolegijum 8. Biznis Konferencije „Turističko tržište Jugoistočne Evrope – SEET 2018”, na osnovu analize tržišta i standardizovanih kriterijuma koji obuhvataju kontinuiran pozitivan razvoj, visok stepen tržišne prepoznatljivosti, uticaj i doprinos unapređenju, popularizaciji potencijala i kreiranja konkuretnog imidža turističke industrije regiona JIE, donio odluku da baš Plantažama dodijeli BRAND LEADER 2018 AWARD.\n“Ovo je za Plantaže i za Crnu Goru, važno priznanje i još jedno je u nizu potvrda kvalitetnog i predanog rada Plantaža koje već 55 godina predstavljaju lidera u proizvodnji grožđa, premium vina i prirodnih rakija, kako na domaćem tako i tržištu regiona. Veliki napredak doživljava turistička ponuda kompanije “Vinski put”, a brojnim regionalnim kampanjama podiže se značaj svijesti o autohtonom crnogorskom sortimentu čime se Crna Gora pozicionira kao važna vinska destinacija u Evropi i šire.” – zaključuje Đurišić.\n8. Biznis konferencija SEET 2018 fokusirana je na prepoznavanje novih mogućnosti za povećanje prihoda turističkog tržišta JIE, nove oblike povezivanja i pozicioniranja regiona kao jedinstvenog turističkog tržišta sa posebnim akcentom na promociju prioritetnih turističkih destinacija, jačanja identiteta turističkih ruta regiona, privlačenje turista sa dalekih emitivnih tržišta i stimulaciju receptivnog turizma.


Nikoliću je za drogu izrečena nepravosnažna presuda - devet godina zatvora, ali je zbog drugog krivičnog dela - ometanje dokazivanja, osuđen na jedinstvenu kaznu od 14 i po godina zatvora. Članovima njegove grupe, izrečene su takođe nepravosnažne zatvorske kazne i to Rajku Saviću 11 i po godina, Milanu Ivazu deset i po godina. Agronu Hodći 13 godina, Ismailu Krasnićiju sedam godina i Miodragu Vraniću četiri godine robije.\nMići Nikoliću Sarmi oduzeto 29 stanova i 20 lokala zbog sumnje da trguje drogom\nRazbijeni narko-klanovi Sarme i Mede\nNikolićevoj supruzi Mileni izrečena je usplovna kazna godinu dana, sa rokom provere na tri godine, a Dragoslavu Drobnjakoviću 20 meseci zatvora i Milošu Bajiću godinu i po dana zatvora. Njih troje su nepravposnažno osuđeni za ometanje dokazivanje, a ne za trgovinu sintetičkom drogom.\nNa ovu presudu osuđeni, njihovi branioci, ka i tužilaštvo za organizovani kriminal imaju pravo da ulože žalbu Apelacionom sudu u Beogradu.\nTo je ponovljeno suđenje, jer je u novembru 2016. godine Apelacioni sud u Beogradu ukinuo prvu prvostepenu presuda kojom je Specijalni sud u decembru 2015. godine, Nikolića osudio na 13 godina zatvora. Apelacioni sud tada je naložio ponavaljanje suđenja.\nOduzeli mu 29 stanova, 20 lokala, zemljište...


Agenciju za nacionalnu bezbjednost vodiće Dejan Vukšić – Portal Kotor\nAgenciju za nacionalnu…\nAgenciju za nacionalnu bezbjednost vodiće Dejan Vukšić\nNosilac izborne liste koalicije Za budućnost Kotora advokat Dejan Vukšić izabran je za v.d. šefa Agencije za nacionalnu bezbjednost, a v.d. Uprave policije biće Vesko Damjanović, saopštio je na današnjoj konferenciji za medije premijer Zdravko Krivokapić.\nPodsjetimo, nosilac izborne liste koalicije „Za budućnost Kotora“ advokat Dejan Vukšić, izabran je 28.oktobra za predsjednika lokalnog parlamenta. On je formalno nestranačka ličnost, a za njegov izbor glasalo je 16 odbornika nove vladajuće koalicije Demokrate-ZBK- URA i jedan odbornik Socijalista Crne Gore, iako ta partija nije ušla u tu koaliciju.\nProtiv Vukšićevog izbora glasao je odbornik LP Andrija Pura-Popović, a 11 odbornika DPS i SDP bilo je uzdržano.\nTada je, zahvaljući na podršci za funkciju u lokalnom parlamentu, sadašnji direktor ANB rekao:\n“Iako su pregovori „Za nudućnost Kotora“, Demokrata i URA oko formiranja nove vlasti trajali dugo, potpuno smo sigurni da će glavna karika naše zajedničke saradnje biti oslonjena na dva principa – prvi je interes grada Kotora, a drugi je naš interni koji glasi – držanje riječi, kako prema građanima tako i između nas samih. Bez potpunog povjerenja nema ni saradnje“ – poručio je Vukšić dodajući da je “zaista vrijeme da Kotoru vratimo carski sjaj koji je izgubio“.\nTags: ANBDejan Vukšić\nDani Crvenog krsta u Kotoru na više...


Majanski horoskop: Od utorka sledi 13 važnih dana za vas. Izađite kao pobednik - Zena.rs\nSenka Stojanov za Blic ženu\nMesečni majanski horoskop: 21. februar je DAN ZA LJUBAV\nVELIKI MAJANSKI HOROSKOP: Ne zaboravite, SREDA je dan za ispunjenje obećanog!\nVeliki nedeljni horoskop: Ponedeljak je KLJUČNI dan koji će vam odrediti događaje koji slede


"Sinoæ smo u Beogradu imali budalu koja je pucala po automobilima. Odmah je uhapšen" VIDEO - B92\n"Sinoæ smo u Beogradu imali budalu koja je pucala po automobilima. Odmah je uhapšen" VIDEO\nBeograd -- Ministar unutrašnjih poslova Aleksandar Vulin izjavio da ga najmanje brine šta æe EU reæi povodom odnosa državnih organa Srbije prema migrantima.\nIzvor: Beta, Tanjug, prva utorak, 1.12.2020. | 09:09 -> 10:00\nOn je za Prvu televiziju rekao da je, "za razliku od veæine èlanica EU", Srbija pokazala da je "humana" prema migrantima.\n"Od 2015. godine skoro milion migranata je prošlo kroz Srbiju i svi su bili skoro bez ijednog incidenta. Mi se ponašamo prema migrantima kao prema ljudima i poštujemo njihova prava ali ne možete napuštati kampove u vreme epidemije", kazao je ministar povodom kritika u vezi s nedavnom policijskom akcijom u opštinama Vršac i Novi Kneževac tokom koje je oko 450 migranata, zateèenih van kampova, vraæeno u prihvatne centre.\nKomentarišuæi stanje javne bezbednosti u Beogradu i Srbiji, ministar je rekao da su graðani bezbedni što kako je rekao, potvrðuju i statistièki podaci.\n"Sinoæ smo u Beogradu imali budalu koja je pucala po automobilima na parkingu. Policija ga je odmah uhapsila", kazao je ministar.\nNaveo je da je u prethodnom periodu izvršeno pet mafijaških ubistava i da su sva rešena.\n"Malo je policija koje se time mogu pohvaliti", kazao je Vulin.\nUpitan da li je moguæe zatvaranje Srbije usled pogoršanja epidemiološke situacije, Vulin je rekao da je to najteži scenario koji æe biti primenjen "ako struka bude rekla da treba da štitimo zdravlje ljudi po bilo koju cenu".\n"Ako treba, zaštitiæemo zdravlje ljudi"\nAko struka kaže da treba da zaštitimo zdravlje ljudi po bilo koju cenu, to æemo i uraditi, poruèio je još ministar unutrašnjih poslova, koji je i èlan Kriznog štaba.\nVulin je i istakao da je zatvaranje najteži scenario. "Predsednik Vuèiæ je veoma jasan, moramo da se borimo da saèuvamo svoju ekonomiju, ali æemo poslušati struku. Ako struka kaže da treba da zaštitimo zdravlje ljudi po bilo koju cenu, mi æemo to i uraditi. Nije na nama da odluèujemo, poštujemo lekare, one koje odluèuju o tome, a predsednik Vuèiæ je ukljuèen svaki dan", rekao je Vulin na pitanje da li Srbiji preti zatvaranje, prenosi TV Prva.\nOn je naglasio da "borba protiv kovida 19 nije nešto što je zapisano u kamenu". "Virus se menja i mi moramo da se menjamo s njim", poruèio je Vulin.\nNeæemo dati ni pedalj teritorije\nSrbija neæe ni napustiti ni prepustiti ni centimetar svoje teritorije, poruèio je dalje Vulin povodom napada na policijsku patrolu na teritoriji Kuršumlije.\nVulin je, nakon što su srpski organi bezbednosti osujetili nameru grupe nepoznatih lica, koja su došla iz pravca Podujeva, da bespravno seku šumu u Kopnenoj zoni bezbednosti, i to pod zaštitom osoba naoružanih dugim cevima, rekao da je reè o "organizovanim šiptarskim bandama" koje se kreæu sa prostora KiM.\n"Voleo bih da je to samo incident, da to nešto što se desilo sada i više neæe nikada. Nažalost, nije tako, to su organizovane šiptarske bande koje se kreæu sa prostora KiM i seku šumu. To je klasièna pljaèka, ali oni su veoma dobro organizovani i opremljeni, svi su naoružani i èim primete naše snage, predstavnike MUP-a, odmah otvaraju vatru", rekao je Vulin.\nRužiæ: Srednje škole onlajn do petka, za kasnije æe se videti\nVuèiæ èestitao osmi mart: Hvala vam za sve što èinite za našu Srbiju FOTO\nRaspravljaæe se i o stanju bezbednosti u Beogradu\nDevojèica "Dara iz Jasenovca" kod Vuèiæa\nVuèiæ: Hvala, Angela Merkel VIDEO\nVuèiæ uputio izvinjenje istarskim vinarima i vinogradarima VIDEO\nVulin: Odvratno je, ko želi to da vidi; Obradujem se kad uhapsimo nekoga sa pet grama marihuane VIDEO\nVulin: Vuèiæ i èlanovi porodice prisluškivani 1.572 puta\nGojkoviæ: Poslata jasna poruka\nOva 3 znaka oèekuje loš period do 23. aprila\nPripadnici zloèinaèke OVK imaju luksuz u pritvoru, na raèun im svakog meseca uplaæuju 1.500 evra\nPosle nesreæe u Kruševcu, vozaè upao u Zapadnu Moravu?\nPutin emotivnom porukom raznežio sve pripadnice lepšeg pola\nNovak "311" Ðokoviæ! 215 | Sport\nJokiæ u senci Karija, Lilarda i Janisa – Lebronov tim "razmontirao" Durentov 116 | Sport\nSâm – na vrhu 81 | Sport\nProdužili zabranu: Ima izuzetaka, a tu su i nove restriktivne mere\nVeoma zabrinjavajuæa situacija u Novom Pazaru: Ukoliko ne doðe do pooštravanja - kulminacija


OVO SU PREDVIDELI: Nostradamus i Baba Vanga su videlii 6 događaja koji će promeniti istoriju sveta - VIDEO | WebTribune\nHome IZA OGLEDALA OVO SU PREDVIDELI: Nostradamus i Baba Vanga su videlii 6 događaja koji će promeniti istoriju sveta – VIDEO\nOVO SU PREDVIDELI: Nostradamus i Baba Vanga su videlii 6 događaja koji će promeniti istoriju sveta – VIDEO\nPosted date: јул 26, 2017 In: IZA OGLEDALA, IZBOR\nNostradamus i baba Vanga proroci su koji se najčešće citiraju kada se govori o predviđanju budućnosti sveta. Neka od njihovih proročanstava definitivno su se ostvarila, a evo nekih koja su promenila sudbinu sveta.\n6. Pad Sovjetskog Saveza\nBaba Vanga je predvidela da će se sovjetska unija srušiti i navodno precizno predvidela datum smrti Josipa Staljina (16. oktobar 1952).\nStaljin je bio poznat po tome što je ućutkivao svakoga ko se suprotstavio njegovoj moći, tako da nije bilo čudno što odbacio proročanstvo o njegovoj smrti i nestanku njegovog carstva.\nNaravno, u tom trenutku, predviđanje baba Vange je tek trebalo da se u potpunosti realizuje. Bila je kažnjena zbog njenog predviđanja, ali se, ipak, na kraju poslednja smejala kada se sve ostvarilo.\n5. Hitlerov uspon\nU svojoj knjizi Nostradamus je napisao: “Iz dubine Zapada Evrope mlado dete rodiće se od siromašnih ljudi, On će svojim jezikom zavesti veliku vojsku; Njegova slava će se povećati prema Istoku”.\nOvo je tumačeno kao referenca za uspon Adolfa Hitlera u Nemačkoj. Mnogi ljudi priznaju Nostradamusovo upozoravenje svetu o njegovoj potencijalnoj moći, iako niko nije povezivao sve to dok Hitler nije došao na vlast.\nIako Baba Vanga nije predvidela tačne okolnosti, ona je predvidela da će Evropa, kakvu znamo, nestati 2016. godine.\nTe godine je Britanija glasala da napusti EU. Stručnjaci kažu da i druge zemlje mogu da krenu sličnim koracima, dajući dodatni kredibilitet ovom predviđanju.\nPošteno govoreći, prilično je jasno da je baba Vanga predvidela i islamske ekstremiste koji će “marširati Evropom”, pa se i ovo predviđanje tumači kao mogućnost “promene Evrope”.\nJoš uvek je previše nagađanja u vezi sa tačnom godinom koju je pomenula, a tiče se promene Evrope. Nadamo se da je sve samo slučajnost, jer ostatak ovog proročanstva kaže da će ID preuzeti Evropu i učinite je glavnim štabom.\n3. Dolazak Obame\nBaba Vanga je predvidela da će 44. predsednik SAD biti Afroamerikanac.\nNaravno, 44. predsednik SAD bio je prvi afro-američki predsednik u američkoj istoriji Barak Obama.\nOno što čini ovo predviđanje strašnim je što je rekla da će 44. predsednik biti zadnji predsednik SAD. Nejasno je šta je tačno mislila, ali je verovatno mislila na napredak jedne svetske vlade.\n2. Uspon Islamske države\nCitat koji je pripisan predviđanju rasta ID je veći nego mnoga njena druga predviđanja. Vanga je predvidela “veliki muslimanski rat” u novom milenijumu, koji bi mogao da se odnosi na arapsko proleće i eventualno uspon ID.\nPredviđala je i da će muslimani napadati Evropu, što je ID uradio prošle godine. Jedina razlika u predviđanju Vange i stvarnosti je da je Vanga predvidela napad hemijskim i nuklearnim oružjem.\nIako to tek treba da se desi, ovo je veoma uznemirujuće jer dolazi od jednog od najtačnijih vidovnjaka u istoriji. Ona je rekla da će u narednim godinama Evropa biti potpuno loša za život.\nOvo se još nije dogodilo, a prozor u njenom vremenskom okviru se ovde zatvara, tako da se možemo, ipak, time malo utešiti. Ipak, sa porastom islamskog ekstremizma, to se mora smatrati mogućnošću.\n1. Napadi na SAD 9. septembra\nBilo je više predviđanja o događajima 11. septembra u SAD, uključujući i Nostradamusova i baba Vangina.\nNostradamus je bio mnogo manje jasan, ali je sa ovim predviđanjem bio mnogo precizniji. Rekao je: “Vulkanska vatra iz središta Zemlje izazivaće drhtanje oko novog grada: dve velike stene izazvati dugogodišnji rat.\nOnda će Aretusa zacrveneti novu reku … U 1999. godini, u sedmom mesecu, sa neba će doći velik kralj terora”. Inače, postoji spor oko ovog datuma ali je u vreme Nostradamusa svet bio sasvim drugačiji, pa stručnjaci smatraju ovu nomenklaturu kao čistu semantiku.\nBaba Vanga, s druge strane, bila je mnogo specifičnija. Rekla je: “Horor, horor! Američka braća će pasti pošto ih napadnu čelične ptice. Vukovi će zavijati u grmlju, a nevina krv će teći”.\nON IMA TAJNU BESMRTNOSTI: Starac 77 godina nije ništa jeo ni pio! Naučnici kažu da je istina -VIDEO\nBićemo bogati: Crnogorci prave planove za naftu i gas iz Jadrana\nŠOKANTAN PREOKRET NA KOSOVU: Priština usvojila platformu IZUZETNO POVOLJNU ZA SRBIJU – OVO SE DESILO …\nSVI SU OVDE KATASTROFA: Pravosuđe, ministar, sudija A TEK PRESUDA\nPUKOVNIK ŽARKO PECIĆ: Ne slušajte epske fantazije o srpskoj vojsci, ovo je pravo stanje …\nŠansa da zahtevamo uključivanje Rusije u dijalog o KiM\nPOSLEDNJE KINESKO UPOZORENJE: Nove nuklearne rakete DF-26 sa dometom od 9.000 km OKRENUTE PREMA SAD\nSkrivena osobina šećera: Evo šta vas primorava da jedete slatko\nDržave balgostanja: U ovim evropskim zemljama plate prelaze 3.000 evra\nBIVŠI ŠEF CIA ZALEDIO ZAPAD I PRIŠTINU: Srbi, ne slušajte Ameriku, ona gleda samo svoj interes – EVO KAKO DA NAĐETE REŠENJE …\nŠOKANTNO UPOZORENJE AMERICI IZ MOSKVE: Ne pokušavajte da se mešate u unutrašnje poslova Irana\nEto mene, eto vas, rat Turcima: Kako je nastala ova rečenica i šta znači\nUČENICI KOJI SU TUKLI DRUGARICU PRIZNALI: Oponašali smo prostitutke i kriminalce iz rijalitija …


Pop Lazić, Cvijić, Mehmedović, Gros i Radičević u izboru za najbolju rukometašicu sveta 2019! – Balkan-Handball.com\nHome / Ženski rukomet / Pop Lazić, Cvijić, Mehmedović, Gros i Radičević u izboru za najbolju rukometašicu sveta 2019!\nPop Lazić, Cvijić, Mehmedović, Gros i Radičević u izboru za najbolju rukometašicu sveta 2019!\nDevetu godinu zaredom Handball-Planet.com objavio je nominacije za najbolju rukometašicu i postavu planete u 2019. godini.\nDvanaest rukometnih novinara nominovalo je 32 najbolje rukometašice (četiri po poziciji), a poslednji član žirija biće posetioci Handball-Planet.com koji za svoje favorite mogu glasati do četvrtog januara.\nMeđu nominovanima nalazi se i pet devojaka sa Ex-Yu prostora. Na krilima su crnogorske reprezentativke, Majda Mehmedović, odnosno, Jovanka Radičević koja brani titulu najbolje levoruke rukometašice planete, na pivotmenima su dve srpske reprezentativke Slađana Pop Lazić i Dragana Cvijić, a među četiri najbolja desna beka našlo se mesta za Slovenku Anu Gros.\nPodržite najbolje svojim glasom!\n← Prethodni članak IHF: Borba za Tokio u Mađarskoj, Crnogorke goste Norvešku i Rumuniju\nNaredni članak → RUMUNI PIŠU: Selektor Rid umesto na trening otišao u razgledanje


ПРИШТИНА ПРЕТИ РАТОМ ЦРНОЈ ГОРИ – АЛБАНИЈА ЋЕ СЕ УКЉУЧИТИ У РАТ! Нико не зна ко стоји иза овог сукоба\nNiko ne zna KO stoji iza ovog sukoba????!! Ajdeeeeeeeeeee....!!!??? A da nisu ,"možda",isti oni koji su stajali i iza svih sukoba u poslednjih 100 i kusur godina,hazari cionisti,"nabeđeni"Jevreji,kroz njihov VOL STRIT?;;;)))\nNisu samo Jevreji,njihovi imperijalni interesi poklapaju se sa Anglosaksonskim i Germanskim interesima iako se o Germanima moze reci da su oni tu samo korisni radi vodjenja EU u smeru u kojem savez Jevreja i Engleza zeli da ide EU, i za to ce da dobiju neke mrvice, npr.trziste Balkana, nikako energente i minerale,naravno. Fino bi bilo da su samo Jevreji problem, sprdili bi ih brzo, ni Germani vise nisu problem, SAD kao zadnji predvodnik i sila Zapada mora biti unistena od strane Rusije (vojno) i (ekonomski) Kine kako bi ovo paljenje ratova po svetu sto SAD rade prestalo. 250 godina samo pale ratove po svetu,kazu oko 220 ratova da su oni direktno vidili...to je teroristicka i zlocinacko-genocidna odvratna jevrejsko-engleska drzava i narod i to mora nestati sa lica Zemlje.\nOvi sciputari ne shvataju da im je kraj blizu i da mogu da odlucuju samo o svojoj zemlji, a koja zasigurno nije na Helmu.


Slika sasvim običnog dana / Mila Gvardiol – ULUS\nSlika sasvim običnog dana / Mila Gvardiol\nAutorka: Mila Gvardiol\nOpis rada: U digitalnom videu “Slika sasvim običnog dana” prikazujem jedan dan u bloku, u stanu, koji se ponovavlja i ciklično nas uvlači u monotoniju svakodnevice. Blok kao stambena jedinica u kojoj ljudi spavaju, jedu, iz koje odlaze na posao i ponovo joj se vraćaju čini jedan začarani krug koji u videu “Slika sasvim običnog dana” prekidam pretapajući ga u sopstveni utisak – sliku pod nazivom ”Trenutak večnosti”.\nPRETHODNAPrevious post:Konkurs UNESCO Međunarodnog fonda za kulturnu raznolikostSLEDEĆANext post:Ukleti kamp / Minipogon


ZAPANJUJUĆE PRIZNANJE CIA: ZABORAVITE ZVANIČNU PRIČU O ATENTATU NA KENEDIJA, IZMIŠLJENA JE! OVO JE ISTINA.. | Web-Tribune.com\nHome / IZA KULISA / ZAPANJUJUĆE PRIZNANJE CIA: ZABORAVITE ZVANIČNU PRIČU O ATENTATU NA KENEDIJA, IZMIŠLJENA JE! OVO JE ISTINA..\nZAPANJUJUĆE PRIZNANJE CIA: ZABORAVITE ZVANIČNU PRIČU O ATENTATU NA KENEDIJA, IZMIŠLJENA JE! OVO JE ISTINA..\n14. septembra 2017.\tIZA KULISA Leave a comment\nCIA je konačno priznala da je zvanična priča o atenatu na Džona Kenedija potpuna izmišljotina, u zapanjujućem priznanju na njihovoj internet stanici.\nNa hiljade dokumenata vezanih za atentat je objavljeno prošle sedmice od strane američke Nacionalne arhive, i oni pokazuju da je CIA od samog početka bila zabrinuta da Li Harvi Osvald nije pravi ubica.\nKonkretno, ključni zvaničnici CIA-e su bili zabrinuti sredinom 1970-ih godina da ova agencija, FBI, Tajna služba i komisija Bele kuće koju je predvedio Erl Voren, nikada nisu ispratili važne tragove o Osvaldovom kontaktu sa stranim agentima, uključujući diplomate i špijune za komunističke vlade Kube i Sovjetskog Saveza, koji su mogli biti upoznati sa njegovim planovima da ubije Kenedija, pa čak ga i podstakli na tu zaveru.\nDokumenti CIA-e takođe pružaju izvanredne spekulacije o lancu događaja krajem 1963. godine, koji objašnjavaju Osvaldove motive za ubistvo Kenedija, koji nikada ranije nisu sa sigurnošću ustanovljeni – kako se on možda razbesneo nakon što je pročitao detaljan članak u lokalnim novinama u Nju Orleansu u septembru, koji sugeriše da bi njegov heroj Kastro mogao biti meta atentata od strane Kenedijeve administracije. Prema toj teoriji, Osvald, koji je imao obuku sa puškama u Marincima, je potom krenuo da se osveti u ime Kastra – da ubije Kenedija pre nego što ovaj američki predsednik uspe da ubije kubanskog lidera.\nAko bi se to pokazalo kao tačno, to bi postavilo strašno pitanje za CIA-u: Da li je moguće da je atentat na Džona Kenedija, direktno ili indirektno, bio kontra udarac zaverama ove špijunske agencije da ubije Kastra? Na kraju bi se priznalo da je CIA u više navrata pokušavala da ubije Kastra, ponekad u dosluhu sa mafijom, tokom Kenedijevog predsedavanja.\nObjavljen je 441 dokument koji je bio potpuno tajan, zajedno sa 3.369 drugih dokumenata koja su objavljeni u redigovanom obliku. Još od objavljivanja prošle nedelje, čini se da istraživači nisu identifikovali ni jedan dokument koji bi mogao biti označen kao senzacionalan ili na bilo koji značajan način menja istoriju atentanta.\nMnogi dokumenti, koji su javnosti dostupni samo na internetu, predstavljaju duplikate dokumenata koji su objavljeni nekoliko godina ranije. Ostali dokumenti su potpuno nečitljivi ili se odnose na kodirana imena i pseudonime CIA-e i FBI-a za koje će čak i iskusnim istraživačima trebati više meseci da ih dešifruju. Nekoliko dokumenata je napisano na stranim jezicima.\nIpak, nedavno objavljeni dokumenti mogu pružiti intrigantan uvid u ono šta sledi. Nacionalna arhiva mora do oktobra da objavi poslednju seriju od oko 3.100 dokumenta o atentatu Džona Kenedija koja nikada ranije nisu viđena, pod pretpostavkom da predsednik Donald Tramp ne blokira taj potez. U sladu sa Zakonom o zbirci evidencije o atentatu na Kenedija, predsednik je jedini koji ima ovlašćenje da spreči objavljivanje.\nNi jedan od dokumenata objavljenih prošle nedelje ne podriva zaključak Vorenove komisije da je Osvald ubio Kenedija hicima sa svog mesta na šestom spratu skladišta knjižare teksaške škole u Dalasu – zaključak koji su podržale forenzičke analize 21. veka – i ne postoje kredibilni dokazi o drugom napadaču.\nMeđutim, nova dokumenta oživljavaju pitanje zašto CIA, koja je bila toliko skeptična po pitanju mnogih drugih nalaza komisije do 1970-ih godina, nikada nije priznala te sumnje kasnijim vladnim istražiteljima – ili javnosti. Dokumenit koji su objavljeni pre nekoliko decenija pokazuju da su zvaničnici CIA-e i FBI-a u više navrata prevarili – i često lagali – Vorenovom vrhovnom sudu i njegovoj komisiji, verovatno da bi sakrili dokaze o tome kako su agencije vršile nadzor nad Osvaldom pre ubistva predsednika. Čini se i da je CIA bila odlučna da spreči komisiju da naleti na dokaze koji bi mogli otkriti zavere ove agencije o atentatu protiv Kastra i drugih stranih lidera.\n2013.godine, istoričar iz CIA-e je zaključio da je ova špijunska agencija sprovela “benigno prikrivanje“ tokom istrage Vorenove komisije 1963. i 1964. godine, u nadi da će komisiju fokusirati na “ono za šta je Agencija verovala da je “najbolja istina“ – da je Li Harvi Osvald, iz još neutvrđenih motiva, delovao sam u ubistvu Džona Kenedija.“\nAli šta ako je “najbolja istina“ bila pogrešna? Prema dokumentima koji su objavljeni prošle nedelje, CIA je bila uznemirena sredinom 1970-ih godina što niko nije pravilno ispratio tragove o posebno misterioznom poglavlju Osvaldovog života – šestodnevni, samofinansirani put u Meksiko Siti krajem septembra 1963. godine, dva meseca pre atentata. Razlog za ovo putovanje nikada nije utvrđen sa sigurnošću, iako je on rekao svojoj ženi, Marini, da je išao tamo da bi dobio vizu koja bi mu omogućila da prebegne u Kubu, kao što je jednom pokušao da prebegne u Sovjetski Savez.\nPrevious AGENT MI6 OTKRIO: SLOBODANA MILOŠEVIĆA HTELI SU DA UBIJU U TUNELU, KAO PRINCEZU DAJANU! (VIDEO)\nNext PROCURILO SA ELITNE KONFERENCIJE– TAJNI RAZGOVOR IZ 1969: OVO JE HOROR KOJI SU NAM SPREMILI, AKO SMETE VI PROČITAJTE I POGLEDAJTE.. (VIDEO)


Među poginulim putnicima i Srbin! (FOTO, VIDEO) | Mondo Portal\nSrusio se avion Etiopijan erlajnsa i Srbin medju putnicima\nMeđu poginulim putnicima i Srbin! (FOTO, VIDEO) 12 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nSvet 10.03.2019. / 14:12 21:09\nAutor mondo.rs Izvor Beta Izvor Tanjug Izvor SRNA 10.03.2019. / 14:12 21:09\nU avionu kompanije "Etiopijen erlajns", koji se danas srušio neposredno po poletanju sa aerodroma u Adis Abebi, među putnicima iz više od 30 zemalja bio je i jedan državljanin Srbije.\nSeven Britons are among 157 people killed in an Ethiopian Airlines plane crash.The passenger jet was carrying people from 35 different countries. Follow all the latest from the crash here: https://t.co/OgFbnTkkqqpic.twitter.com/iMVAnIeiHe\nMinistarstvo spoljnih poslova Srbije potvrdilo je Tanjugu da je u avionskoj nesreći u Etiopiji danas stradao jedan državljanin Srbije.\nMediji pišu da je reč o Đ. V. (54), zaposlenom u Svetskom programu za hranu pri Ujedinjenim nacijama koji je pored srpskog pasoša kod sebe imao i putnu ispravu UN.\nUjedinjene nacije procenjuju da je oko deset putnika koji su povezani sa tom svetskom organizacijom, bilo u avionu , izjavio je danas neimenovani zvaničnik UN-a. On je, međutim, upozorio da bi taj broj mogao biti i veći, prenosi AP.\nŽRTVE I LEKARI, ZVANIČNICI...\nAustrijski mediji javljaju da je među nastradalima i troje doktora koji su zaposleni u bolnicama u Lincu, a koji su putovali u Zanzibar iz profesionalnih razloga. Iz Slovačke je potvrđeno da su poginuli supruga, ćerka i sin jednog poslanika. Gradonačelnik italijanskog Bergama potvrdio je da su u avionu bila i tri člana humanitarne organizacije Afrika Tremila. Među osam poginulih Italijana su i regionalni sicilijanski zvaničnik zaposlen u ministarstvu kulture. U avionu je bio i zvaničnik iz protokola premijera Somalije, javila je somalijska radio-stanica.\nĐ.V. je, piše "Telegraf" bio humanitarac, borio se protiv gladi u svetu, a imao je ogromno iskustvo i 23 godine rada u inostranstvu. Naime, pre toliko vremena je započeo je svoj rad u UN (Svetski program hrane).\nKako se dodaje, svaki odmor Đ.V. bi koristio da dođe u Srbiju i poseti prijatelje i porodicu. Bio je vizionar, lider, ali nadasve human čovek, navodi portal\npad aviona kenija etiopija srbin\n11.03.2019. / 08:43\nKad vidim ovakve hvalospjeve odmah pomislim špijun, plaćenik, ubačeni element... A kad vidim da su putovale familije nekih diplomata, uglavnom zapadnih zemalja, u zemljama opterećenim krizom, zapitam se da li je možda bilo kakvog subverzivnog djelovanja? Islamista koji je uticao na ispravnost letjelice? Nadam se da će istraga utvrditi razloge nesreće. Neka počivaju u miru, niko nije zaslužio da umre na takav način!\n10.03.2019. / 18:53\n10.03.2019. / 16:44\niz prvog obavestenja o nesreci mi se ucinilo da ima prezivelih


Radio Tivat | TAA: Prodajom zemljišta na Plavom horizontu oštećen budžet za 1,2 miliona\n14 апр TAA: Prodajom zemljišta na Plavom horizontu oštećen budžet za 1,2 miliona\nPosted at 13:35h in Politika\tby\tweb master\nTivatska antikorupcijska akcija danas je iznijela novi slučaj kako su naveli „brutalne pljačke budžeta opštine“, čime je kako tvrde gradska kasa oštećena za preko milion eura. Riječ je o spornom načinu brisanja zabrane otuđenja i opterećenja na zemljištu u obuhvatu kompleksa Plavi horizont na ukupnoj površini preko 40.000 kvadrata, odlukom lokalne skupštine 2012. godine. Mirko Kovačević je objasnio da se suštinski radi o prodaji opštinskog zemljišta HTP „Primorju“, koje je to zemljište brzo preprodalo „Katari Diaru“. „Procjena vrijednosti zemljišta od strane Uprave za nekretnine sama po sebi bila je posao za Specijalnog državnog tužioca. Uprava je dio katastarske parcele 460/1 KO Nikovići na samoj obali mora površine 1.602 metra kvadratna procijenila na 70,09 eura po kvadratu. Ostali djelovi kompleksa od ukupno 41.429 kvadrata u kompleksu procijenjeni su na 49,48 eura po kvadratu. Tadašnjem predsjedniku opštine Miodragu Kankarašu i ta cijena je bila previsoka pa se sa opštinskom Direkcijom za imovinu dosjetio kako da je drastično umanje. Tražili su procjenu i od drugih vještaka i procjenitelja koji su došli do procjene od 85 eura po kvadratu, a onda je uslijedio „salto mortale“, objašnjava Kovačević dodajući da su napravili „hokus pokus dostojan Alana Forda ili Domanovićevih pripovjetki“. U odluci Direkcije za imovinu koju je usvojila skupština po riječima Kovačevića krije se dokaz „drske korupcije i bezočnog poigravanja sa zakonima“.\n„Imajući u vidu da je Ugovorom iz 1969. godine cijena predmetnog zemljišta utvrđena na iznos od 7 dinara po metru kvadratnom, što je potvrđeno i Zaključkom skupštine, odnosno da ista predstavlja 4,28 dijela od cijene koju je Globus plaćao fizičkim licima, to se stalo na stanovište da se prihvati cijena utvrđena nalazom procjenjivača i sudskih vještaka, s tim da se umanji za 4,28 puta“, piše u skupštinskoj odluci čiji je predlagač bio Miodrag Kankaraš. „Tako se došlo do cijene od 20 eura po metru kvadratnom. Da je HTP Primorje po inače preniskoj cijeni od 49,48 eura po kvadratu kupilo zemljište, opština bi prihodovala 2 miliona i 50 hiljada eura, ali je ovim mađioničarskim trikom to smanjeno na 828.580 eura, čime je budžet opštine oštećen za 1,2 miliona eura“, istakao je Kovačević. On je rekao da je najzanimljivije da se sve to radi usred predizborne kampanje za lokalne izbore 2012. godine, a odluka se donosi na poslednjoj sjednici skupštinskog saziva 19.marta. Kovačević objašnjava da je taj trenutak iskorišćen jer se opozicija bavila izborima, niko nije detaljno čitao odluku. „Koliko je Vlada bila uključena u sve ovo, dovoljno govori činjenica da je Uprava za nekretnine procjenu vrijednosti zemljišta dostavila 5.marta 2012. godine, a Vlada donijela zaključak kojim se to odobrava 16.marta. Vrlo je moguće da je ovo jedan od poslova u kojima je Miodrag Kankaraš stekao velike zasluge kod svojih šefova pa zasada izmiče istragama tužilaštva“, zeključio je Kovačević.


RTV: Podstanar s novom zgradom u koju još ne može da se useli | Autonomija\nZgrada jeste završena, ali za sada ništa od useljenja jer - nije opremljena!\nSedamdeset godina od početka emitovanja programa Radio Novog Sada pokrajinski javni servis, Radio-televizija Vojvodine obeležiće taj datum, 29. novembar (zaposlenima u toj kući znan i kao Dan preduzeća) u neobičnim okolnostima – kao potpuni podstanar u objektima koje koristi a istovremeno kao korisnik tek završene nove zgrade u koju još ne može da se useli.\nKada će do preseljenja doći, o tome upućeni ne žele čak ni nezvanično da spekulišu. Za početak, ukazao je jedan od sagovornika VOICE-a, potrebno je da zgrada bude potpuno opremljena – nameštajem i kompletnom tehničkom opremom za proizvodnju i emitovanje programa.\nU toku je nabavka samo dela tehničke opreme, dok nabavke za ostatak opreme, koja bi krasila radijska i televizijska studija u novoj zgradi, kao i za kancelarijski nameštaj i sve neophodno za uređenje enterijera, čini se da nisu ni u planu. Zapravo, i dalje nije poznato kako će sve to biti plaćeno. Kako stvari trenutno stoje, ni država ni Pokrajina, potvrđeno je VOICE-u, u idućoj godini ne nameravaju da izdvoje novac neophodan za stavljanje novog objekta u punu funkciju. Dakle, za normalan rad redakcija, raznih službi i naravno proizvodnje TV i radijskog programa.\nKao da je sve bajno i sjajno, RTV je juče, 25. novembra u svom jutarnjem programu imao živo uključenje iz novog TV i istog takvog radijskog studija na Mišeluku, što je u programu pokrajinskog servisa slavodobitno predstavljeno kao „puštanje signala iz nove zgrade“. Dogodilo se, dakle, tačno ono što je još u martu najavio predsednik Pokrajinske vlade i predsednik Odbora za izgradnju nove zgrade RTV Igor Mirović, kada je rekao da će signal iz nove zgrade biti pušten 25. novembra, „ni dan pre, ni dan kasnije“.\nNakon dve godine i tri dana, koliko je prošlo od polaganja kamena temeljca, zgrada je građevinski potpuno završena, potvrdio je za VOICE Nedeljko Kovačević, direktor Uprave za kapitalna ulaganja APV koja je sa 2,3 milijarde dinara finansirala sve tri faze izgradnje zgrade.\nOno što, međutim, do jučerašnjeg dana nije bilo završeno jeste isporuka dela nove tehničke opreme (za jedan radijski i jedan TV studio), a nije da se nije nadalo da će stići na vreme i zablistati upravo u činu puštanja signala. Stoga je jučerašnje uključenje u TV i radijski Jutarnji program RTV iz nove zgrade realizovano, silom prilika, na opremi koju RTV već koristi, a signal je, kako nam je potvrđeno, emitovan putem optičkog kabla. I tu nije bio kraj improvizacije za potrebe „istorijskog trenutka“ – simboličkog početka emitovanja programa sa istog mesta na kojoj se, do bombardovanja 3. maja 1999, nalazila zgrada nekadašnje RTV Novi Sad – jer je bilo neophodno čak i dovlačenje postojeće, nimalo impresivne scenografije.\n„To je pre otvaranje završene zgrade, nego puštanje signala“, rekao je za VOICE jedan od zaposlenih na RTV-u podsećajući na to da nova zgrada „na neodređeno“ neće biti spremna da proradi u punom kapacitetu.\nNedeljko Kovačević: „Ne znam kako će to biti finansirano, sve što me se ne tiče, ja ni ne pitam“\nKao početak emitovanja prvog tv signala s Mišeluka uzima se 26. novembar 1975. godine, ali je za simboličko vaspostavljanje tona i slike s iste lokacije, 20 godina nakon što su nestali pod NATO bombama, izabran ipak datum koji je ranije odredio predsednik Pokrajinske vlade.\nU trenutku pisanja ovog teksta naši izvori na RTV-u nisu mogli da nam potvrde da će uključenja s Mišeluka biti i danas, na dan kada je pre 44 godine počela da radi TV Novi Sad. Deluje kao da je sve bilo fokusirano na to da se realizuje političko obećanje, a sve kako bi se moglo obznaniti da je zgrada gotova i to četiri meseca pre roka. Što jeste tačno.\nBez opreme koja će, prema odredbama ugovora s dobavljačem, beogradskom firmom Estuar, stići najkasnije do početka decembra, i još uz nepovoljne vesti iz državnih organa, dalje glumljenje „normalnosti“ moglo bi čak i za vrlo trpeljivi RTV da bude previše. Nova uključenja iz tek završene zgrade samo bi skrenula pažnju na činjenicu da je, biće, neko loše ispregovarao čitav aranžman i da je sad kasno za raspravu o tome na šta se država, sa svim svojim ispostavama, svojevremeno tačno obavezala – da li samo da podigne novu zgradu i isfinansira tek delimično njeno opremanje ili i na nešto ipak više od toga.\nU predlogu budžeta Republike Srbije nisu predviđena izdvajanja za zgradu RTV-a, a VOICE-u je u Pokrajinskom sekretarijatu za kulturu, javno informisanje i odnose sa verskim zajednicama rečeno da ni taj Sekretarijat u narednoj godini ne planira bilo kakva izdvajanja za zgradu RTV. Identičan odgovor dobili smo i u Upravi za kapitalna ulaganja Vojvodine, koja je u protekle dve godine bila zadužena za finaniranje izgradnje.\nNi dinara, kaže za VOICE direktor UKU Nedeljko Kovačević odgovarajući vrlo slikovito na pitanje kolika će ta uprava uložiti u zgradu RTV-a u 2020.\nNa pitanje da li ima ideju odakle će biti plaćena nabavka kancelarijskog i drugog nameštaja te tehničko-tehnološko opremanje zgrade, za šta je direktor RTV-a Miodrag Koprivica rekao da im je potrebno „oko 12 miliona evra“, Kovačević ponovo ima negativan odgovor.\n„Ne znam kako će to biti finansirano, sve što me se ne tiče, ja ni ne pitam“, ističe sagovorni VOICE-a. „Uprava je svoj posao u smislu finansiranja izgradnje završila i sad je na nama još da izvođaču radova (SMB gradnja iz Subotice) isplatimo preostalih 476 miliona, od 3,2 milijarde dinara, sa PDV-om, koliko iznose ukupni troškovi izgradnje.“\nOdgovor direktora stigao nakon objavljivanja teksta\nZa kancelarijsko opremanje i završetak tehničko-tehnološkog opremanja nove zgrade RTV potrebno je još oko 1,5 milijardi dinara, navodi se u odgovoru generalnog direktora RTV-a Miodraga Koprivice na pitanja VOICE-a, koja su upućena još prošle sedmice.\nNekoliko sati nakon što je VOICE objavio tekst o novoj zgradi RTV-a i izazovima sa kojima se pokrajinski javni servis suočava u vezi s opremanjem objekta na Mišeluku, i nakon što je nekoliko medija prenelo naše pisanje, iz Kabineta generalnog direktora RTV-a, iako sa zakašnjenjem koji i sami konstatuju, stigli su odgovori koji u celini potvrđuju naše pisanje. Pre svega, da novac za dodatne potrebe RTV-a tek treba da bude pronađen.\n„Montaža nove opreme (po do sada jedinom raspisanom tenderu – prim.a) treba da počne sredinom decembra 2019.g. Tender za kancelarijsko opremanje može biti raspisan kad obezbedimo sredstva. Projekat kancelarijskog opremanja je urađen putem javne nabavke. Procenjena vrednost 240.000.000,00 dinara“, navodi se u odgovoru generalnog direktora RTV.\nUz napomenu da nije ovlašćen da daje izjave o budžetu APV za 2020. godinu, Koprivica navodi da je za završetak tehničko-tehnološkog opremanja, po projektu, potrebno oko 1,3 milijarde dinara. To je blizu 12 miliona evra, koliko je bila njegova ranije procena troškova tehničko-tehnološkog opremanja, a koju je VOICE u današnjem tekstu i prenela.\nKoprivica dalje potvrđuje da se za novi objekat RTV „može reći da je u građevinskom smislu završen“, uz napomenu da je za električnu energiju, grejanje, vodu i kanalizaciju dobijena privremena upotrebnu dozvolu“.\n„Da li će biti još nekih radova? Hoće. Tako složeni sistemi zahtevaju da se neke stvari fazno rade (TV toranj, apsorberi u manjim studijima, deo enterijerskog opremanja)“, stoji u odgovoru koji je novinaru VOICE-a uputio generalni direktor RTV.\nNa kraju se ističe da će se „preseljenje u novu zgradu odvijati sukcesivno, kako se bude nabavljala oprema“.\nPrilikom posete tada još gradilištu nove zgrade, početkom septembra, Mirović je na pitanje VOICE-a bio veoma izričit kada je rekao da će kompletni troškovi izgradnje i opremanja nove zgrade koštati oko četiri milijarde dinara, u šta je, kako je naveo, uračunato 3,2 milijardi za izgradnju i 570 miliona za opremanje. Direktor RTV Miodrag Koprivica je potom, opet na pitanje VOICE-a, nevoljno morao da koriguje Mirovića navodeći da je tih 570 miliona (koje je obezbedio Pokrajinski sekretarijat za kulturu) zapravo namenjeno za „prvu fazu opremanja“, odnosno za tehničko-tehnološkom opremu „koja će omogućiti da odavde krene signal“.\n„Mi očekujemo da ćemo sledećih godina nastaviti fazno opremanje ove zgrade i staviti kompletno u funkciju svih sedam platformi koje imamo. To je proces koji teče i, naravno, mi se kandidujemo za ta sredststva u vremenu koje je pred nama. Nismo odustali (od ambicije da se u novu opremu uloži oko 12 miliona evra – prim. a) i projekat takvog opremanja postoji, ali to zavisi od mogućnosti koje ima finansijer, a to je jedino država, rekao je Koprivica 6. septembra ove godine navodeći podatak da je jedinu donaciju od stranih država za svoju zgradu RTV dobio od Slovačke televizije.\n„Donirali su nam 50.000 evra, što je malo u odnosu na naše potrebe, ali mi svejedno cenimo taj gest“, rekao je generalni direktor RTV.\nPodstanarima (ne)preti prinudno iseljenje\nPitanja koja se tiču budućnosti RTV-a u novoj zgradi VOICE je, dabome, uputio i pokrajinskom javnom servisu ali na njih, baš kao i u ranijm prilikama, nismo dobili odgovore.\nČinjenica je, međutim, da je još letos unutar RTV-a vladao kakav-takav entuzijazam i o tome su za VOICE svedočili pojedini zaposleni kojima je rečeno da će pojedine službe pokrajinskoj javnog servisa – one smeštene na Bulevaru Mihajla Pupina (kadrovska, finansije, marketing, pretplata…), kao i menadžmet iz Ignjata Pavlasa – početi da se sele u novu zgradu već do kraja ove godine.\nRTV je i formalno postao kompletni podstanar\nKako za to, ispostavilo se, nisu obezbeđeni elementarni uslovi – tim službama je za rad dovoljan samo kancelarijski nameštaj, a on, vidimo, još nije trebovan – zaposleni u RTV-u su nam rekli da je priča o preseljenju „naprasno utihnula“.\nU razgovoru za VOICE zaposleni nisu krili iznanađenje nad činjenicom da u fazi izrade pokrajinskog budžeta na dve ključne pozicije po njih – Sekretarijat za kulturu i Uprava za kapitalna ulaganja – nisu planirana sredstva za opremanje zgrade.\nUzevši sve u obzir, situacija trenutno izgleda ovako: Pokrajina nema ili ne da novac da bi se „napunila“ nova zgradu, pa je preseljenje kompletnog RTV-a na Mišeluk do daljeg neizvesno, ali je Pokrajina bez obzira na to već stavila na znanje RTV-u da ima velike planove sa zgradom Radio Novog Sada i Studija M.\nLetos, dok su zaposleni u RTV još bili entuzijastični u pogledu skorog preseljenja u novi prostor, AP Vojvodina je postala vlasnik imovine u Ulici Ignjata Pavlasa, koju je decenijama unazad koristio Radio Novi Sad a koja uključuje i zdanje Studija M. Budući da je NIS vlasnik zgrade u Sutjeskoj 1, gde je još od bombardovanja smeštena televizija, rešenjem Republičkog geodetskog zavoda – Služba za katastar nepokretnosti Novi Sad od 17. jula RTV je i formalno postao – kompletni podstanar.\nTim rešenjem upisana je javna svojina AP Vojvodine nad objektima u Ignjata Pavlasa i na uglu Bulevara Mihajla Pupina i te ulice. Kako se navodi u odgovoru Uprave za imovinu AP Vojvodine dostavljenom VOICE-u, do donošenja tog rešenja nad tim objektima bila je upisana svojina Republike Srbije dok je RTV imao pravo korišćenja.\nKao razlog za promenu vlasništva u Upravi za imovinu navode da je u budžetu APV obezbeđen znatan iznos za izgradnju novog objekta za RTV „te je polazeći od te činjenice bilo celishodno i opravdano preneti u javnu svojinu AP Vojvodine, bez naknade, pobrojane nepokretnosti“.\n„Javna medijska ustanova Radio-televizija Vojvodine će do preseljenja u novi objekat u Petrovaradinu nastaviti da koristi predmetne poslovne prostorije“, navodi se u odgovoru Uprave za imovinu.\nIako se ova rečenica čini izlišnom, Pokrajina ipak ne čeka zaludna da joj se podstanari isele i već ima planove sa svojim novim nekretninama.\nU zgradi Radio Novog Sada i Studija M, naime, biće smešten Muzej 20. veka i tu bi trebalo da bude objedinjena digitalizovana arhiva muzike, filma i stripa. Predsednik Pokrajinske vlade Igor Mirović je u ranijim najavama ovog projekta podsetio da je nekadašnja „Neoplanta“ producirala oko 1.300 filmova, dok je gotovo kompletna jugoslovenska rok scena svirala u Studiju M, pa je sačuvan i veliki broj fotografija i audio-snimaka iz tog perioda.\nPokrajinska vlada je početkom avgusta izdvojila 31 milion dinara za izradu projektno-tehničke dokumentacije za Muzej 20. veka, a već 8. oktobra Uprava za kapitalna ulaganja sklopila je ugovor s grupom ponuđača koji imaju rok od 170 dana da izrade tehničku dokumentaciju za rekonstrukciju i promenu namene objekata na lokaciji Ignjata Pavlasa 3-7.\nAko je za utehu trenutnim podstanarima na tim adresama, Uprava za kapitalna ulaganja, kako nam je potvrdio njen direktor, u narednoj godini nema u planu finansiranje radova koji će zdanja Radio Novog Sada i kultnog Studija M pretvoriti u muzej.\nPodstanarima do daljeg samo ostaje da sačekaju neko novo političko obećanje, kao što je to bio slučaj s onim da će 2019. dobiti svoju novu zgrade. Kojoj, do daljeg, samo mogu da se dive iz daleka.


Pametna kuća na CES-u 2021 – Avlija\nLeave a comment on Pametna kuća na CES-u 2021\nOvogodišnji CES, kao i druge sajamske manifestacije širom sveta, umesto u halama održan je virtuelno. Podsetimo, jednom godišnje se u januaru, u Las Vegasu, predstavljaju javnosti novi proizvodi savremenih elektronskih tehnologija namenjeni pojedincima, od kojih se značajan broj odnosi na one za upotrebu u kući.\nKuća je odavno postala pametna, a jedan po jedan i aparati u njoj. CES 2021 donosi nekoliko veoma zanimljivih rešenja.\nTelevizori su dobili nova usavršavanja vezana za zvuk, kvalitet prikaza boja, pozadinsko osvetljenje, bezbednost, automatske kontrole, internet dodatke, pametne preporuke za programe na osnovu vaših preferencija…\nPošto je sve više starijih ljudi na duže vreme vezano za kuću, stigli su i novi gedžeti namenjeni pojačanju zvuka. Umesto aparata u uhu stariji sada mogu da „hvataju“ frekvencije koje im dolaze u susret uređajem povezanim za njihov mobilni telefon, a zatim ih pojačavaju onoliko koliko im odgovara. Gedžet selektuje udarne tonove koje pojačava, otklanjajući istovremeno pozadinske šumove i buku.\nPametniji su postali i zvučnici, bezbednosne kamere, detektori dima, difuzeri za osvežavanje i vlaženje vazduha, roboti-usisivači…\nUsavršavanje wi-fi rutera kreće se ka još moćnijoj pokrivenosti prostora i većoj brzini prenosa, pošto je sve više pametnih uređaja u kući.\nU skladu sa epidemiološkom situacijom, ali i nezavisno od nje, dobijamo mogućnost da dobar broj kućnih aparata pokrećemo beskontaktno. Od aktiviranja zvona na ulaznim vratima, do puštanja vode u wc šolju.\n„Kućni asistenti“ na mobilnim telefonima počinju da izvode sve složenije operacije sa povezanim uređajima, šporetima, na primer.\nPoznati svetski brend dodao je frižiderima UV lampe za dezinfekciju dispenzera za vodu i mogućnost glasovne komande za otvaranje vrata.\nNi kućni ljubimci nisu zaboravljeni – pametna ulazna vrata na kući sad imaju poseban klizni ulaz za pse i mace opremljen kamerom, mikrofonom, zvučnicima i povezan, naravno, sa aplikacijom na vašem mobilnom telefonu, ali i senzorom na ogrlici psa, tako da se sve odvija po planu.\nNoviteti sa CES-a, naravno, imaju i svoju cenu, teško prihvatljivu prosečnom kupcu. Prolaskom vremena, međutim, dogodiće se isto što i do sada – cene će padati, a uređaje i gedžete zamenjivaće nova tehnološka rešenja koja se “jednog dana moraju imati”.\nCategories: Oko nas\nTags: CES 2021, gedžeti, pametna kuća, tehnologija


Word - NA ČASU ISTORIJE\nKako da koristite Word umesto olovke\nŠta je Word? To je program za obradu teksta, što znači da možete da ga koristite umesto olovke da sastavite neki tekst, referat i sl. Naravno, program pruža mnogo veće mogućnosti od toga, ali većina ga korisiti u najosnovnijem vidu. Zašto koristiti računar kad možete i dalje da koristite olovku? Pa, zato što je lakše, brže, lakše se menja tekst, uvek ga imate ako Vam zatreba, izgleda urednije...\nPretpostavljam da imate instaliran Majkrosoft Ofis Vord na računaru. Ja koristim verziju 2007, pa ću Vam i pokazivati na ovoj verziji. Ovde nemam nameru da držim kurs kakav možete naći na Netu, niti da pišem o naprednim funkcijama programa. Izneću samo najosnovnije da bi počeli da koristite program, jer će nam to trebati, a ostalo ćete ipak morati sami da otkrijete.\nŠta je najosnovnije? Pokretanje novog dokumenta i čuvanje onog što ste pisali. Pokrenite Vord i novi dokument će se otvoriti automatski sa određenim podešavanjima. Za većinu su ta podešavanja sasvim dovoljna i ne treba ih dirati. Sada kucajte tekst. Kada nećim niste zadovoljni, to brišete pritiskanjem tastera BACKSPACE ili DELETE na tastaturi. Kada dođe vreme za čuvanje dokumenta pratite slike ispod i redom pritiskajte ono što sam označio crvenom strelicom.\nDobro, a šta kada hoćete da izmenite nešto u izgledu dokumenta. Recimo, želite da promenite font (oblik slova), veličinu fonta, boju slova, odvajanje pasusa i sl. Pratite slike i obaveštenja da bi to uradili.\nSve ovo je sasvim dovoljno da napravite sastav sa slikama, a da rad ima korektan oblik. program pruža veoma mnogo mogućnosti za kombinovanje, tako da ćete kroz vežbu doći do željenog izgleda, a pritom ćete naučiti dovoljno da možete WORD da koristite i za druge predmete.\nE-mail - primanje i slanje mejlova


Prev 409/2019 3.4. stečaj i likvidacija; 3.4.2. utvrđivanje osporenih potraživanja; 3.1.2.14; 3.1.2.14.3 prebijanje-kompezacija | Vrhovni kasacioni sud\n> Prev 409/2019 3.4. stečaj i likvidacija; 3.4.2. utvrđivanje osporenih potraživanja; 3.1.2.14; 3.1.2.14.3 prebijanje-kompezacija\nPrev 409/2019 3.4. stečaj i likvidacija; 3.4.2. utvrđivanje osporenih potraživanja; 3.1.2.14; 3.1.2.14.3 prebijanje-kompezacija\nVrhovni kasacioni sud, u veću sastavljenom od sudija: dr Dragiše B. Slijepčevića, predsednika veća, Branka Stanića i Tatjane Matković Stefanović, članova veća, u parnici po tužbi tužioca, Republika Srbija, Ministarstvo finansija, Poreska uprava, Regionalno odeljenje Beograd, Filijala Šabac, koga zastupa Državno pravobranilaštvo – Odeljenje u Valjevu, protiv tuženog, Privredno društvo za trgovinu ,,AA“ DOO ..., u stečaju, radi utvrđenja, odlučujući o reviziji tužioca, izjavljenoj protiv rešenja Privrednog apelacionog suda Pž 2014/19 od 11.04.2019. godine, u sednici veća održanoj dana 03.10.2019. godine, doneo je\nODBIJA SE kao neosnovana revizija tužioca, izjavljena protiv rešenja Privrednog apelacionog suda Pž 2014/19 od 11.04.2019. godine.\nRešenjem Privrednog suda u Valjevu P 41/2019 od 14.02.2019. godine, odbačena je tužba tužioca, kao nedozvoljena, kojom je tražio da se utvrdi osnovanim zahtev za kompenzaciju potraživanja tužioca, priznatog u stečajnom postupku tuženog i kompenzibilnog potraživanja tuženog do iznosa od 26.857.382,28 dinara.\nPrivredni apelacioni sud, kao drugostepeni, rešenjem Pž 2014/19 od 11.04.2019. godine, odbija žalbu tužioca kao neosnovanu i potvrđuje navedeno prvostepeno rešenje.\nProtiv rešenja drugostepenog suda, tužilac, preko punomoćnika, izjavio je blagovremenu reviziju zbog bitne povrede parničnog postupka i pogrešne primene materijalnog prava.\nVrhovni kasacioni sud je ispitao pobijanu presudu u granicama odredbe člana 408. Zakona o parničnom postupku („Službeni glasnik RS“ br. 72/11 ... 55/14) i našao da revizija tužioca nije osnovana.\nU postupku donošenja pobijane presude nije učinjena bitna povreda odredbe parničnog postupka iz člana 374. stav 2. tačka 2. Zakona o parničnom postupku, na koju se u revizijskom postupku pazi po službenoj dužnosti.\nPrema utvrđenom činjeničnom stanju, tužiocu je u stečajnom postupku priznato prijavljeno potraživanje, ali mu je osporen zahtev za sprovođenje kompenzacije, dostavljen u roku za prijavu potraživanja. Zbog toga tužilac tužbom zahteva utvrđenje da mu je zahtev za sprovođenje kompenzacije u stečaju tuženog osnovan i da mu je potraživanje prema tuženom, priznato u stečaju, prestalo do iznosa od 26.857.382,28 dinara, koji predstavlja vrednost potraživanja tuženog, stečajnog dužnika, prema tužiocu.\nKod ovako utvrđenog činjeničnog stanja, prvostepeni sud odbacuje tužbu tužioca da su međusobna potraživanja poverioca i stečajnog dužnika prestala kompenzacijom.\nDrugostepeni sud odbija žalbu tužioca i potvrđuje navedenu prvostepenu presudu. Stanovište o nedozvoljenosti predmetne tužbe drugostepeni sud zasniva na tvrdnji da u slučaju kada je potraživanje poverioca priznato u stečajnom postupku a osporena uredno izjavljena kompenzacija, poverilac nema pravni interes za podnošenje tužbe radi utvrđenja činjenice da su međusobna potraživanja poverioca i stečajnog dužnika prestala kompenzacijom.\nRazmatrajući osnovanost revizijskih navoda, Vrhovni kasacioni sud, kao revizijski, staje na stanovište da nižestepeni sudovi svoje odluke u pogledu prava tužioca da tužbom utvrđuje prestanak potraživanja izvršenom kompenzacijom u stečaju, nisu zasnovali na pogrešnoj primeni materijalnog prava.\nČlanom 82. stav 1. Zakona o stečaju propisano je da ako je poverilac pre podnošenja predloga za pokretanje stečajnog postupka stekao pravo na prebijanje svog potraživanja prema stečajnom dužniku sa potraživanjem stečajnog dužnika prema njemu, otvaranjem stečajnog postupka ne gubi se pravo na prebijanje. Stavom 2. istog člana regulisano je da je poverilac dužan da do isteka roka za prijavu potraživanja sudu dostavi prijavu na celokupan iznos potraživanja i izjavu o prebijanju. U suprotnom, poverilac gubi pravo na prebijanje.\nOdredbom člana 83. stava 1. tačkama 1. i 2. istog zakona propisano je kada prebijanje nije dopušteno: 1) ako je stečajni poverilac potraživanje stekao u poslednjih šest meseci pre dana podnošenja predloga za pokretanje stečajnog postupka, a stečajni poverilac je znao ili je morao znati da je dužnik nesposoban za plaćanje ili da je prezadužen; 2) ako su se uslovi za prebijanje stekli pravnim poslom ili drugom pravnom radnjom koja se može pobijati. Kao izuzetak od stava 1. tačka 1. ovog člana, u stavu 2. je regulisano da je prebijanje dopušteno ako je u pitanju potraživanje koje je stečeno u vezi sa ispunjenjem neizvršenih ugovora ili potraživanje kome je vraćeno pravno dejstvo uspešnim pobijanjem pravnog posla ili druge pravne radnje stečajnog dužnika.\nIz navedenog normativnog okvira sledi da je za prebijanje potraživanja u stečaju potrebno ispunjenje sledećih uslova: da postoji potraživanje poverioca prema stečajnom dužniku, da stečajni dužnik ima potraživanje prema poveriocu, da je poverilac blagovremeno prijavio svoje potraživanje prema stečajnom dužniku i da je poverilac do isteka roka za prijavljivanje potraživanja podneo i izjavu o prebijanju.\nObaveza je stečajnog upravnika da poveriocu čije je potraživanje osnovano ospori pravo na prebijanje, ukoliko je prebijanje nedopušteno pod uslovima iz člana 83. stav 1. Zakona o stečaju.\nAko je prebijanje dopušteno, stečajni upravnik će sprovesti kompenzaciju. Međutim, ukoliko stečajni upravnik ospori poveriocu pravo na prebijanje iz razloga koji nisu propisani odredbom člana 83. stav 1. Zakona o stečaju, poverilac ima pravo da na radnju stečajnog upravnika uloži primedbu, o kojoj odlučuje stečajni sudija, primenom člana 113. stav 6. Zakona o stečaju.\nU slučaju da stečajni upravnik i nakon ponovnog razmatranja zahteva poverioca ostane pri odluci da nisu ispunjeni uslovi za prebijanje, poverilac, nasuprot navodima revidenta, ne može tužbom protiv stečajnog dužnika tražiti utvrđenje prava na prebijanje. Takva tužba nije dozvoljena. Ovo iz razloga što se, prema odredbi člana 117. stav 1. Zakona o stečaju, na parnicu upućuje samo poverilac čije je potraživanje osporeno u stečajnom postupku. Otuda poverilac čije je potraživanje priznato, a samo mu je osporena izjavljena kompenzacija, ne može tužbom tražiti ostvarivanje prava na prebijanje.\nPravni put za zaštitu prava poverioca u slučaju neosnovanog osporavanja izjavljene kompenzacije u stečaju postoji u eventualnoj parnici po tužbi stečajnog dužnika ili sukcesora potraživanja stečajnog dužnika prema poveriocu radi njegove naplate. Tada poveriocu, ovde tužiocu, stoji na raspolaganju mogućnost isticanja materijalnopravnog (kompezacionog) prigovora da je potraživanje stečajnog dužnika ili sukcesora navedenog potraživanja prema poveriocu prestalo izjavljenom kompenzacijom u stečajnom postupku prema stečajnom dužniku.\nSledom navednog, pravilan je zaključak nižestepenih sudova da tužbu radi utvrđenja prava na prebijanje potraživanja poverioca i stečajnog dužnika u skladu sa pravilima stečajnog postupka, treba odbaciti kao nedozvoljenu.\nNa osnovu iznetih razloga, primenom odredbe člana 414. Zakona o parničnom postupku, odlučeno je kao u izreci.\ndr Dragiša B. Slijepčević,s.r.


Sedmoro maloletnika Albanaca privedeno zbog grafita "UČK"\nTanjug 13. decembra 2018. 20:36\nLIPLJAN – Sedmoro maloletnika, albanske nacionalnosti, privedeno je u sredu zbog sumnje da su na nekoliko različitih lokacija ispisivali grafite, među kojima je i grafit „UČK“ na zgradi osnovne škole „Braća Aksić“ u Lipljanu, javlja Kosev pozivajući se na saopštenje kosovske policije.\nNakon saslušanja, osumnjičenima nije određeno zadržavanje, navodi policija, a prenosi RTK na srpskom jeziku.\nDirektor Kancelarije za KiM Marko Đurić juče je ponovo apelovao na međunarodnu zajednicu da preduzme hitne korake kako bi neprijatelji stabilnosti i mira u Prištini bili obuzdani i sprečeni u nameri da destabilizuju čitav region.\nTo je, preneo je Đurić, među učenicima i nastavnicima izazvalo veliku uznemirenost, dodajući da je zatim takav grafit ispisan i nedaleko odatle na jednoj srpskoj kući.