Austrija produžava mere do 8.februara - alo.rs\nAUTOR: Alo.rs/Tanjug/M.Lj. DATUM I VREME: 17.01.2021. 11:50\nAustrijska vlada donela je odluku da pooštri aktuelne epidemiološke mere i produži meru zaključavanja do 8.februara, saopštio je danas kancelar Sebastijan Kurc.\nDa: 75% (6)\nNe: 25% (2)\n"Eksperti su jedinstveni da je aktuelni broj novozaraženih previsok za otvaranje. Oni preporučuju da otvaranje usledi tek sa 700 novoobolelih dnevno. Ne znamo da li je moguće smanjiti aktuelni broj do 700, ali pokušaćemo da se tom cilju što više približimo. Na osnovu današnjeg stanja mogu reći da je cilj da tu vrednost dostignemo ili da joj se približimo do 8.februara", objasnio je Kurc.\n"Naš cilj je da i te privredne grane što pre otvorimo. Najkasnije sredinom februara ćemo doneti odluku", najavio je on.\n"Napori proteklih nedelja doprinelu su da je Austrij ponovo među onim zemljama koje najbolje upravljaju korona krizom, ali novi soj iz Britanije i Južne Afrike koji je stigao u Austriju i pogoršava situaciju. Nedostatak mogućnosti planiranja je problem kako građanima, tako i nama u politici", konstatovao je on dodajući da je novi svoj uništio sve ranije planove.\n"Jasno je da se od trenutka kada svi stariji od 65 godina budu vakcinisani preotrećenje bolnica smanjuje, tako da tada ni povećana zaraznost neće imati veće posledice. Trenutno imamo dva scenarija, na osnovu aktuelne situacije u vezi vakcina. Uzimajući u obzir do sada odobrene vakcine do kraja aprila ili početka maja bićemo u stanju da svima preko 65 godina ponudimo vakcine. Ako uskoro usledi odobrenje vakcine Astra Zeneka, za šta se zalažemo i čemu se nadamo, moćićemo da svim starijim od 65 godina ponudimo vakcinu do kraja marta", objasnio je on dodajući da u zavisnosti od broja odobrenih vakcina zavisi koji će scenario uslediti.\nPronađen kamion pun oružja, imao lažnu propusnicu za inauguraciju Bajdena!


Ruske službe bezbednosti: Britanska vojska i dalje vodi operacije Oružanih snaga Ukrajine na liniji fronta - WebTribune\nHome/U FOKUSU/Ruske službe bezbednosti: Britanska vojska i dalje vodi operacije Oružanih snaga Ukrajine na liniji fronta\n12 сати pre\tU FOKUSU Ostavite komentar\nPrikriveni britanski oficiri i dalje redovno učestvuju u vođenju ukrajinske vojske na prvim linijama fronta, kao i u koordinaciji akcija različitih rodova vojske koristeći obaveštajne podatke NATO-a, rekli su ruski bezbednosni zvaničnici, pozivajući se na svoje izvore u Oružanim snagama Ukrajine.\n„Od početka naše specijalne operacije, britanski oficiri neprekidno rade u blizini linije fronta, obilaze ukrajinska komandna mesta u najopasnijim pravcima, prilagođavaju dejstva komande Oružanih snaga Ukrajine.\nNa primer, u Zaporožju. od kraja aprila do 6. maja, ovi oficiri su se stalno kretali sa jednog komandnog mesta na drugo, nedaleko od linije fronta, od Zagradovke, na lokaciji 60. zasebnog pešadijskog bataljona komandne rezerve Oružanih snaga Ukrajine, do Aleksandrovke. “, rekao je izvor.\nPrema njegovim rečima, pored direktne kontrole ukrajinskih trupa, koordinacije dejstava Oružanih snaga Oružanih snaga Ukrajine , Britanci „koriste sva sredstva NATO izviđanja i blagovremeno reaguju na njegovo uvođenje“.\nIzvor je naglasio da im je to pomoglo da organizuju odbranu u glavnim rejonima, koristeći bataljonske taktičke grupe u posebnim oblastima.\nZaposlenik ruskih snaga bezbednosti je takođe rekao da je jedan od formalnih rezultata rada radne grupe britanskih oficira sastavljanje mapa operativne situacije na ukrajinskom frontu za javnu distribuciju pod „krovom“ američkog instituta za Studiju rata (ISV), sa sedištem u Vašingtonu.\nOd 24. februara Rusija sprovodi specijalnu vojnu operaciju denacifikacije i demilitarizacije Ukrajine. Kako je naglasio Vladimir Putin , njen cilj je da „zaštiti ljude koji su već osam godina bili izloženi maltretiranju i genocidu od strane kijevskog režima“.\nPrema podacima Ministarstva odbrane, oružane snage napadaju samo vojnu infrastrukturu i ukrajinske trupe, ništa ne preti civilnom stanovništvu. Do 25. marta su izvršili glavne zadatke prve etape – značajno su smanjili borbeni potencijal Ukrajine. Glavni cilj operacije u odeljenju nazvan je oslobođenje Donbasa.


PREDLOG ZAKONA O OGRANIČAVANJU UPOTREBE DUVANSKIH PROIZVODA: Strogo je zabranjeno konzumiranje duvanskih proizvoda u bilo kom dijelu zatvorenog prostora u kome poslove, između ostalog, obavljaju državni i lokalni organi i službe, prostora u kome se obavljaju zdravstvena, vaspitno-obrazovna ili kulturna djelatnost, socijalna zaštita, sport i rekreacija, trgovinska djelatnost, proizvodnja, promet i skladištenje hrane, snimanje i javno emitovanje programa, kao i u prostoru u kome se održavaju sastanci i javni skupovi\nVlada Crne Gore utvrdila je Predlog zakona o ograničavanju upotrebe duvanskih proizvoda. Ovim zakonom se, u cilju zaštite života i zdravlja ljudi, propisuju mjere za smanjenje i ograničavanje upotrebe duvanskih i sličnih proizvoda, sprječavanje štetnih posljedica njihove upotrebe, sastojci i emisija, obilježavanje pojedinačnih i spoljašnjih pakovanja, stavljanje u promet duvanskih proizvoda i elektronskih cigareta, kao i mjere za sprječavanje izlaganja sekundarnom duvanskom dimu i obezbjeđivanje vazduha bez duvanskog dima.\nTrenutno u regulatornom sistemu u dijelu "zabrane pušenja" postoji zakonski propis istog naziva, dakle Zakon o ograničavanju duvanskih proizvoda ("Sl. list RCG", br. 52/2004 i "Sl. list CG", br. 32/2011, 47/2011 - ispr., 28/2012 - dr. zakon i 3/2016), koji je usvojen 2004. godine, te inoviran 2011. i 2016. godine. Zatim, tu je i Zakon o taksama na upotrebu duvanskih proizvoda i elektroakustičnih i akustičnih uređaja u ugostiteljskim objektima ("Sl. list CG", br. 37/2017), prvi put donijet 2012. godine, a potom i novi 2017. godine. Ovim zakonima je u ugostiteljskim objektima dozvoljena upotreba duvanskih proizvoda, ukoliko vlasnik objekta plaća određene takse, konkretno za duvan mjesečne naknade u iznosu od 1EUR po kvadratu prostora.\nMinistar zdravlja, dr Kenana Hrapovića naglašav da je dokazano da pušači imaju 20 puta veću vjerovatnoću da obole od raka pluća u odnosu na nepušače i da konzumiranje duvanskih proizvoda za posljedicu ima nastanak maligniteta pluća kod približno 90% muškaraca i 80% žena.\nTakođe, istraživanja i podaci zdravstvenih profesionalaca ukazaju na snažnu povezanost pušenja, kako aktivnog tako i pasivnog, sa 24 vrste različitih oboljenja.\nIZVOR: Vebsajt Ministarstvo zdravlja, 13.06.2019.


Zelenim kulama protiv zagađenog vazduha\nAero Hive su inovativne višespratnice, koje će pomoći i u stvaranju prirodnog staništa za lokalne ptice. Projektni biro Midori Architects, predstavio je projekat dvije zelene zgrade u Hong Kongu kojima je zaštita životne okoline protkana u svakom pojedinačnom detalju.\nFuturistički par nebodera, nazvanih Aero Hive, prema predloženom rješenju imaće organsku fasadu, koja bi na samom vrhu doživjela svoju ekološku kulminaciju, bogatu zelenu baštu!\nKoncept je zasnovan na ideji da se kreira novi simbol održive gradnje u urbanoj sredini u kojoj objekat ima zadatak da se prilagodi izazovima lokalne klime i smanji emisiju ugljen-dioksida u atmosferu. Predstavljeni neboderi, čiji je dizajn nedavno osvojio nagradu Skyhive Skyscraper Challenge, projektovani su tako da, osim što bi trebalo da doprinesu ekološkom aspektu grada, ujedno svojim oblikom i veličinom mogu da se prilagode suptropskoj lokalnoj klimi i ekstremno jakim naletima vjetra.\n„Aero Hive ima za cilj da promjeni ustaljeno uvjerenje da savremene visoke zgrade ne mogu da se prirodno ventiliraju, zbog svojih izuzetnih visina, a ujedno nudi i otklon od hermetički zatvorenih objekata u staklu koji se predstavljaju kao model održivosti.“, kažu projektanti.\nZaobljena forma i međusobni položaj objekata omogućavaju da tokom dana objekti stvaraju adekvatnu zasjenčenost, a porozno organizovana fasada omogućava optimalnu cirulaciju vazduha kroz cijelu zgradu. Na samom vrhu Aero Hive nalaziće se krovne bašte, koje će pomoći očuvanju javnog zelenog gradskog prostora i osim što će biti otvorene za javnost, trebalo bi da postanu i mjesto na kome će boraviti lokalne ptice. Velike krovne bašte neće imati samo nisko rastinje, već će u njoj rasti i velika stabla drveća, koja će omogućiti pticama da zasnuju novu koloniju.


Teška sezona za KK Partizan: Od razlaza sa Trinkijerijem do slamke spasa u Evrokupu! | Sport | Košarka\n21. September, 03:51\nTeška sezona Partizana: Od razlaza sa Trinkijerijem do slamke spasa u Evrokupu! 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\nTeška sezona Partizana: Od razlaza sa Trinkijerijem do slamke spasa u Evrokupu!\n05.03.2021. / 19:02\nOve nedelje u Šestoj ličnoj tema je bio Partizan i izuzetno teška sezona za crno-bele, a gost Miloša Jovanovića je ovoga puta kolega Bojan Brezovac.\nSvi su pretpostavljali da će sezona za KK Partizan biti jako teška. Prekid izvesno vrlo uspešne sezone zbog pandemije korona virusa, zatim i letnji razlaz sa Andreom Trinkijerijem nisu obećavali lagodnu plovidbu za crno-bele ove sezone. Ali, teško ko je očekivao da će Partizan baš ovako izgledati.\nPočetkom marta, Partizanu je ostala još samo jedna slamka spasa i to je Evrokup, a i tu su sebi drastično zakomplikovali život porazom u Trentu. Nada još postoji za dalji plasman, ali ona nije velika – moraju se poklopiti neke kockice, a i ako se poklope, ne deluje kao da je ekipa kadra da se prestroji pred izazov koji predstavlja Uniks…\nGost Šeste Lične ove nedelje je Bojan Brezovac, novinar portala Maxbetsport.rs koji dugi niz godina prati Partizan i dobro je upućen u dešavanja u klubu. Zajedno sa Milošem, njih dvojica analiziraju nekoliko ključnih stavki u kojima je Partizan omanuo ove sezone…\nBiće prvo priče o ranom mandatu Vlade Šćepanovića, koji se neslavno završio. Analiziraće se i kadrovske promene u Partizanu, koje uglavnom nisu urodile plodom – odlasci Nemanje Gordića i Kodija Milera-Mekintajera nisu adekvatno nadomešćeni, i to je samo jedan aspekt svega.\nBojan i Miloš takođe razgovaraju o šuterskoj formi Partizana, koja je jako slaba ove sezone. Interesantan je i dijalog zašto igrači koji su bili osovine tima prethodne sezone, kao što su Markus Pejdž, Vil Mozli i Ognjen Jaramaz.\nPoseban deo priče, međutim, je ono šta sledi. Jer, sezona Partizana preti da se ubrzo završi, a onda će uslediti deo u kojem će sportski sektor – trenutno okrnjen, jer mesto sportskog direktora je upražnjeno – morati da proceni kako i s kime dalje…i to, u ovom trenutku, ne deluje kao lak zadatak. Nimalo lak, štaviše.\nNe propurtite ni ovu epizodu Šeste Lične!\nŠesta Lična – Teška Sezona za Partizan!\nŠesta Lična sa Bojanom Brezovcem


InfoBrcko.com - Kineska inicijativa vodi Zapadni Balkan u zamku duga\nKineska inicijativa vodi Zapadni Balkan u zamku duga\tIstaknuto\nJedan od najambicioznijih svjetskih projekata nazvan "Jedan pojas, jedan put", je državni kineski projekat, koji je u osnovi prije svega ekonomski, ali isto tako predstavlja značajan politički i geopolitički projekat. Integralni dio ovog megaprojekta je mehanizam 17+1, koji predviđa opsežne i inovativne, uglavnom infrastrukturne projekte s krajnjim ciljem omogućavanja brzog i jeftinog protoka robe i usluga iz Kine ka tržištima zapadne Evrope.\n"Zapadni Balkan ima potencijal da upadne u zamku duga, slično kao što se desilo u Nigeriji i Šri Lanki. Zemlje koje upadnu u takvu zamku efektivno bi dugovale Kini velike svote restitucije koje mogu prerasti u stvarni dug koji će preuzimati kineska Vlada. Oslanjanje na priliv kineskih investicija također može potencijalno dovesti do političke dileme u državama Zapadnog Balkana na međunarodnoj sceni kada je u pitanju političko usklađivanje. Ovu metodu je Kina već koristila u prošlosti za postizanje svojih krajnjih ciljeva”, ocjenjuje Ang.


Da li treba da preselite svoju agenciju u Crnu Travu, opštinu koja je „šampion preduzetništva”?\nKako je Crna Trava postala „ofšor zona” srpskih preduzetnika?\nNajmanju srpsku opštnu Crna Trava mogli bismo da proglasimo srpskim Mauricijusom, jer zbog najmanjih poreza brojni preduzetnici tamo registruju svoje poslovanje. Sa manje od 1.000 stanovnika opština ima više od 500 preduzeća, ali samo na papiru. U stvarnosti tamo možete naći malu pijacu, jednu kafanu, dve prodavnice, građevinsku školu i propali hotel, piše nova.rs.\nZbog ove prve činjenice ju je istraživanje NALED-a proglasilo šampionom preduzetništva u 2020. Tokom prethodne godine u Crnoj Travi je registrovano 78 novih privrednih subjekata, a taj trend se nastavlja i puni budžet jedne od najsiromašnijih opština.\n„U našoj opštini je najniža stopa oporezivanja, te se oni odlučuju da registruju firmu kod nas. Prošle godine naplatili smo oko 8,5 miliona dinara, a u toku ove godine već 4,5 miliona”, kaže rukovodilac Odeljenja za privredu Vatroslav Slavković.\nKako je prosečna starost preostalog stanovništva 70 godina, čak i da neko zaista otvori firmu tamo, ne bi imao koga da zaposli. No, ovakvom poreskom politikom, koja omogućava opštini da radi na infrastrukturi, a da ne mora da se zadužuje, otvaraju brojne mogućnosti.\nMeštani zbog blizine Vlasinskog jezera vide turistički potencijal, ali ko zna kako bi Crna Trava za nekoliko godina mogla da izgleda. Možda od „ofšor zone” ovo mesto postane još jedan od centara u težnji privrede da se decentralizuje i nađe sebi najpovoljnije uslove za poslovanje. Neko baš optimističan bi rekao da je San Francisko počeo da gubi svoju Silicijumsku dolinu tokom pandemije, pa eto prilike za Crnu Travu.\nSvakako, ono što se ovde postavlja kao pitanje, jeste da li bi opštine trebalo da počnu da se takmiče u boljim uslovima za privredu i kroz niže poreze? Određene su to počele da rade pre nekoliko godina, a kako je NALED ranije uvideo poslovanje u ekstrazonama može da uveća paušalni porez do 50 odsto, dok u seoskim područjima ta obaveza može da padne i do 20 procenata.\nNaravno, poslovanje u ekstrazonama ima svoje prednosti. Već pomenuta Silicijumska dolina je prilično nepovoljna u smislu troškova, ali broj kompanija omogućava ljudima da budu brzo, lako i konstantno integrisani u sve tehnološke tokove. Međutim, već godinama se širom sveta dešava decentralizacija, koju je pandemija dodatno ubrzala, tako da je verovatnije da će se svet sastojati od više manjih centara.\nDecentralizacija je počela i u Srbiji, posle Zrenjanina i Subotica je odlučila da se brendira kao IT centar. Pitanje je šta je potrebno da bi Crna Trava ove preduzetnika iz papira APR-a preselila na svoje ulice? Međutim, doseljavanje tolike količine ljudi bi povećalo troškove opštine, pa je malo verovatno da bi i porezi ostali na sadašnjem nivou.


Naslovna Proizvodi Stativi, monopodi, glave Foto video glave Velbon PHD-61Q Pan head\nProfesionalna foto glava magnezijumske izrade, namenjena poznavaocima. Poseduje "one-touch lock" sistem zabravljivanja ručice kada se zauzme odgovarajući položaj. Poseduje tri libele i baždarene podeoke u tri ose . Visok kvalitet izrade od magnezijuma omogućava vrhunsku stabilnost fotoaparata i objektiva kada se...\n10.030 RSD € 85 Prebaci u EUR\n10.532 RSD € 89\nProfesionalna foto glava magnezijumske izrade, namenjena poznavaocima. Poseduje "one-touch lock" sistem zabravljivanja ručice kada se zauzme odgovarajući položaj. Poseduje tri libele i baždarene podeoke u tri ose. Visok kvalitet izrade od magnezijuma omogućava vrhunsku stabilnost fotoaparata i objektiva kada se podesi željeni ugao. Izuzetno izdržljiva i dugotrajna. Preporučuje se za fotoaparate težine sa opremom do 5.0Kg.\n-Baždareni podeoci u tri ose sa tri libele\n-Brzo zamenljiva pločica QB-635\n-Visina 10.6 cm\n-Dozvoljena nosivost 5.0 Kg


ZVEZDIN OSMI TRENING U TURSKOJ: Crveno-belima ni vetar ne može ništa (FOTO) - Domaći fudbal, Fudbal, Top News\nIzuzetno snažan vetar još od noćas tutnji Antalijom, što je možda čak i omelo crveno-bele da se dobro naspavaju i pripreme za današnji dan, ali nije se to primetilo, jer su izrazi njihovih lica jasno ukazivali na to da su spremni za rad i nova dokazivanja. Put SC Kalista, krenuli su podeljeni u dve grupe, gde se prvi deo igrača zaputio u dobro poznatu teretanu, a ovog puta je čitav stručni štab budno motrio na sve ono što su radili fudbaleri crveno-belih.\nBile su to klasične vežbe snage sa modernim spravama, kao što je to bio slučaj i ranije, a najviše posla je imao Federiko Panonćini, kao i njegovi asistenti kojima nije bilo teško da pomno prate, kontrolišu i detaljno objasne svaku vežbu igračima, pa čak i pojedinačno. Radilo se i sa tegovima, potom je usledilo trčanje sa opterećenjm.\nNa Panonćinijev znak, izabranici Dejana Stankovića su otišli u svlačionicu i promenili obuću, odnosno obuli kopačke, a to je značio izlazak na teren. S obzirom na jak vetar, nije bilo moguće u potpunosti raditi sa loptom, tako da su fudbaleri Zvezde za kraj treninga imali zadatak da istrčavaju deonice. Uprkos vetru, pokazali su zavidnu želju, a isti rad ispratila je i druga grupa, čime je završen jutarnji trening koji nije bio dug, ali je bio veoma naporan.\nPrethodna vest NEVREME U ANTALIJI: Jak vetar i kiša ometaju rad srpskih ekipa! (FOTO) (VIDEO)\nSledeća vest MAKI BANJAK: ‘Volim pritisak, to me čini jačim čak i kada je ceo stadion protiv mene’


30pcs/mnogo 14 Boje Vruće Prodaju Čvrst Balerina Čipke Cvijet Za Devojku Ukrase Za Kosu Umjetna Tkanine Cvijeće Za Trake Najbolji - Vip-gear.news\n30pcs/mnogo 4" 14 Boje Vruće Prodaju Čvrst Balerina Čipke Cvijet Za Devojku ukrase za Kosu Umjetna Tkanine Cvijeće Za Trake\nŠirok spektar čvrst slatkiše boje za tvoj izbor,14 boje u zalihama.\nCvijet Veličine : veličina je o 11cm.\nTežine : Povrsine. 5g / pc.\n(6 Komada/Mnogo) QASE 2018 NOVI Plastične Bulzaj Balon Nivou Rundu Nivou Balon Pribor za Mjerenje Instrument 50X9mm\nQASE 2018 NOVI Plastične Bulzaj Balon Nivou Rundu Nivou Balon Pribor za Mjerenje Instrument 50 X9mmO KompanijiMi smo specijalizovan u proizvodnji i marketing kompanije.Imamo preko 500 vrste proizvoda...


Ni Ljudi Ni Muzike – imaginacija u štrajku - B E T O N :: KULTURNO PROPAGANDNI KOMPLET\nPiše: Nenad Vujić\nNi Ljudi Ni Muzike predstavlja svojevrstan katalog zamišljenih muzičkih događaja koji su se dešavali periodično, u neregularnim intervalima, u periodu od 18.03.2016 do 16.11.2019 (ne računajući ovaj događaj, odnosno njenu retrospektivu u Ostavinskoj galeriji 08.12.2019). Ovi zamišljeni događaji na kojima su svirali podjednako zamišljeni muzički projekti su svoj jedini materijalni trag imali u formi Fejsbuk eventova postovanih tokom naznačenog troipogodišnjeg perioda na Fejsbuk stranici Ni ljudi Ni Muzike.\nNikola Vitković, idejni pokretač projekta Ni Ljudi Ni Muzike, nije neko kome su mitološke konstrukcije i fikcionalizacije u okviru alternativne kulture nešto potpuno strano: kao istraživač je u okviru arhivsko-dokumentarnog projekta Crni Pek1 imao zadatak da domaću produkciju marginalne alternative 1990-ih sagleda u svojoj celini, razdvoji mitsko od činjeničnog i tako je izbavi iz domena underground folklora u kome je do tada obitavala i uspostavi kao legitimno polje istraživanja. Dok alter-folklorna ukrašavanja, mitološke konstrukcije i falsifikacije istorije najčešće imaju za posledicu da realno-postojeću produkciju osude kao nedovoljnu interesantnu, projekat Ni Ljudi Ni Muzike uvodi kompleksnije pitanje subjekta destabilizacije: ko se, zapravo, buni zbog neostvarenosti, nerealizacije, neodržavanja obećanog? Ko je subjekat?\nIlustracija: Ni Ljudi Ni Muzike - Sunovrat\nUobičajeni Ni Ljudi Ni Muzike Fejsbuk događaj bi obično sadržao sledeće elemente:\n1) Fotografija navodne lokacije dogadjaja – koja bi obično bila neka opskurna, memljiva lokacija poput raznoraznih straćara, tavana, vešeraja ili budžaka označenih logoom Ni Ljudi Ni Muzike - Žderačem.\n2) Nazive projekata koji nastupajuna događaju uz kratak eklekticki opis2 njhovog zvuka ili koncepta – pa tako imamo imena poput Generator von harten Gammastrahlen koji su opisani kao “autosvirajući modularni patch kontrolisan fotootpornicima pod zalaskom sunca” , Ulala – opisan kao “hor post eshatoloskih kletvi” – ili Stega koja zvuči kao “škripa iz susednih soba”.\n3) Obaveznu logističku instrukciju ili organizacionu napomenu poput “ulaz preko požarnih stepenica”, “ponesi baterijske lampe”,“interfon Miljković”, “zvono ne radi, upotrebiti zvekir” ili ”ko poslednji izađe nek probudi domara da zaključa” koje u tekstu najave najčešće stoje u funkciji daljeg ostranjenja događaja.\nIlustracija: Ni Ljudi Ni Muzike - Pismena psovka, Sopstvo\nIako bi u ovom kontekstu i na ovom mestu bilo zanimljivo prozboriti koju reč o dematerijalizacije muzike i proksimitetu Ni Ljudi Ni Muzike projekta konceptualističkim praksama ipak na pravi trag će nas vratiti tek fikcionalni pisci i pesnici iz Borhesovog opusa koji zagonetno titraju između stvarnog i fikcionalnog, istine i podvale, mogućeg i nemogućeg. Vitković koristi same događaje, isparavajući kao njihov inicijator, kao književne karaktere u medijskom kontekstu socijalnih mreža, gde oni dobijaju svoje duhovite opise, lokacije, učesnike, zvučne osobine, publiku sa propisanim ponašanjem. Uskraćivanjem same realizacije najavljenih dešavanja u realnom vremenu i prostoru, oni stiču i izvesnu autonomiju, slično Borhesovom specifičnom imaterijalizmu gde ideje i idejni oblik poseduju izvesnu ontološku privilegiju u odnosu na njihovu konkretnu manifestaciju i materijalni oblik. Ipak, uskraćivanje realnog događaja tekstovima koji u specifičnom kontekstu socijalnih mreža, u formi najave, “prete” da će se desiti nije sasvim dosledno. Ono što je dosledno jeste emulacija totalnijeg diskursa lažnih vesti, poluistina i industrije trejlera, najava i suspense-a.\nIlustracija: Ni Ljudi Ni Muzike - Biblijski Saksofon\nNo upravo povremenim delimičnim ili potpunim “obistinjavanjem” poneke Ni Ljudi Ni Muzike najave3 se unosi nestabilnost u interpretativni sistem: ne može se zatvoriti i zaključiti jedinstveni kod projekta – on nije zadat i unapred odlučen – već je sigurnost u anticipacijsku, najavnu funkciju teksta uzdrmana i funkcioniše kao i polusitine u njihovom autentičnom okruženju – Fejsbuku. Destabilizacija samog uporišta razumevanja projekta uvodi novi kvalitet u komunikaciju (ako je ima), evokaciju konceptualnih praksi u umetnosti, ali i upućuje ka – književnosti. Dakle, imamo real-time književnost, razvijanu u formi gde se ona najmanje očekuje, i koja crpi značenja iz gestualnih, performativnih i situacionističkih praksi. Događaji, bez obzira na njihovo kasnije ospoljavanje u stvarnosti, stoga postaju književnost, umrežena u navike upotrebe teksta u žanru anticipacije, namere, najave i pretnje. Tek u daljoj kontekstualizaciji (žanrovskoj i medijskoj), u duhovitim intervencijama u specifikaciji lokacija i formata, tj. opisima muzičkih pristupa i propisivanjem ponašanja “publike”, može se iščitati i značenje ovog uzdržavanja, destabilizacije i emulacije: Ni Ljudi Ni Muzike su protest muzičkih projekata i događaja iz mašte protiv svoje obespotrebljenosti i svojevrsna inscenacija pretnje u potpunoj inverziji odnosa autora kao subjekta i dela kao objekta, gde oni svojim sve zagasitijim titranjem zapravo upozoravaju na mogućnost njihovog potpunog nestanka, a Vitković postaje nemim posmatračem ove drame u režiji sopstvene uobrazilje.\n1) Crni Pek je naziv serije limited edition CDR reizdanja na Vitkovićevoj etiketi Nacionalna Asocijacija za Umetnost i Kulturu posvećene podzemnim vodotokovima srpskog DIY autsajderizma 1990-ih a i ujedno naziv mp3 kompilacije koja rekapitulira tu seriju.\n2) Bitno je napomenuti da ovakvi eklektički opisi muzičkih projekata u sklopu najava događaja nisu Vitkovićeva inovacija, već vernakularna literarna forma koja se u 2010-tim razvila na društvenim mrežama – on se ovde samo oprobava u tom žanru na sebi svojstven način.\n3) Poput Angst Pop Krank Pop eventa održanog u Matrijaršiji 15.07.2016, Soundcloud snimaka sa koncerata Poslednje Linije Samoobmane od 20.05.2016 i Generator von harten Gammastrahlen-a od 25.05.2016 ili ovog večerašnjeg događaja).


Neurologija sistema u raskoraku\nKako je nedavno u članku pod nazivnom “Šta nije u redu sa tinejdžerskim mozgom” objavio američki Volstrit Džurnal, glavna novina u našem poznavanju tinejdžerskog mozga jeste to što smo otkrili da se u procesu odrastanja udružuju dva različita neurološka i fiziološka sistema. Sve je u redu kada oni rade u sinhronizaciji. Međutim, tokom poslednja dva veka, a naročito tokom poslednjih decenija, ova dva sistema u sve većem su vremenskom raskoraku. To je iz korena promenilo proces sazrevanja i tinejdžersko doba pretvorilo u prilično problematičan period.\nPrvi od ovih sistema tiče se emocija i motivacije, i tesno je povezan sa pubertetskim promenama. On aktivira delove mozga u koji upravljaju sistemom za nagrađivanje. I koji dobru i mirnu decu pretvaraju u nemoguće tinejdžere spremne da učine sve kako bi ostvarili svoje ciljeve, ispunili sve želje i iskusili sve što se iskusiti da. Samo da bi ih nekoliko godina kasnije pretvorio u prilično mirne i razumne odrasle osobe.\nReskiranje zbog vršnjaka\nNovija istraživanja neuronaučnika sa Univerziteta Kornel pokazuju da adolescenti nisu tako nesmotreni zato što potcenjuju rizike. Suprotno tome, čini se da oni samo previše cene nagrade. Oni srljaju ka ostvarenju svojih želja zato što ih njihov mozak daleko više nagrađuje nego što će to činiti nakon ovog perioda. To je razlog zašto nam se kasnije čini da je sve što smo iskusili u ovom uzrastu bilo najintenzivnije – zaljubljivanje, druženja, doživljaji…\nA one nagrade koje tinejdžerski mozak najviše voli, jesu društvene nagrade, posebno poštovanje vršnjaka. Jedna nedavna studija pokazala je da je tinejdžerima kojima se magnetnom rezonancom skenira mozak dok na simulatoru voze brza kola, sistem za nagrađivanje u mozgu bio mnogo aktivniji onda kada su mislili da ih posmataju drugi tinejdžeri. Štaviše, tada su povlačili i riskantnije poteze.\n“Novija istraživanja neuronaučnika sa Univerziteta Kornel pokazuju da adolescenti nisu tako nesmotreni zato što potcenjuju rizike. Suprotno tome, čini se da oni samo previše cene nagrade.”\nNaučnici ove promene u mozgu objašnjavaju tekovinom evolucije, koja u ovom periodu pripadnike ljudske vrste gura u nova iskustva kako bi se pripremili za svet odraslih. To znači da pubertet podstiče mlade da se od porodice okrenu ka vršnjacima, i počnu da stvaraju sopstveni životni put.\nEh, kako bi bilo sjajno kada bi u porodilištu izdavali uputstvo za upotrebu i garanciju. Mislite za bebe? Ma jok! Jednog davnog februara, 2004. godine, na redovnom pregledu, lekar je...\nIz ugla jedne tinejdžerke: Došao programer, baba ga poslala u kupatilo\nIz malog grada bivše Jugoslavije, sada neke druge države, davne 1977. godine doputuje moja baka u Beograd sa svojom decom. Ćerkom od 8 i sinom od 5 godina. Danas su...\nPiše: Natalija Tomić, 17 godina I kao što obećah… od sada razgovaram samo sa pametnim roditeljima. Otićiću i korak dalje. Molim pametne roditelje koji imaju mogućnost da pomognu. Zaglavili ste...\nPiše: Natalija Tomić, 17 godina U prethodnim tekstovima sam pokušala da pojasnim roditeljima kako da olakšaju život pod istim krovom sa tinejdžerom. Trebalo je da bude zabavno i jednostavno. Nisam...


Objavljena nova rang-lista vojnih snaga sveta: Srbija ispred Hrvatske - Sputnjik Srbija\n04:01 20 April 2021\n08:14 10.03.2021 (osveženo 08:33 10.03.2021) Preuzmite kraći link\nIpak, SAD, koje imaju više nego dvostruko više stanovnika nego Ruska Federacija, nema ni približno toliku prednost u ukupnom broju aktivnih pripadnika oružanih snaga – 1,4 miliona u odnosu na milion ruskih. Štaviše, Rusija je u prednosti u pogledu broja rezervista - 2 miliona u odnosu na samo 845 hiljada američkih. Rusija uz to ima i pola miliona paravojnih snaga, a SAD nula, iako ova evidencija ne računa privatne kooperante, odnosno plaćenike iz firmi poput kontroverznog „Blekvotera“ koji često deluju uz američke vojnike u vojnim konfliktima.\nRusija i dalje ima veliku prednost u broju tenkova – 13.000 naspram 6.100 američkih. U ukupnom broju oklopnih vozila SAD ipak stoje bolje, s 40 hiljada naspram 27.100 ruskih. Iako Rusija ima veći ukupni broj ratnih brodova - 603 prema 490 američkih, SAD imaju čak 11 nosača aviona, što je krucijalni element njene mornarice, dok Rusija ima samo jedan – koji je trenutno neaktivan jer je na popravci.\nSrbija ima dvostruko više aktivnih pripadnika oružanih snaga (30.000) od Hrvatske (15.500) i više nego dvostruko veći broj rezervista - 50.000 prema samo 20.000 u Hrvatskoj.\nSAD, Rusija, Kina, Hrvatska, Srbija, rang-lista, vojska


Bitna pobeda - Evroliga, Košarka\nSite Default 29.11.2012., 22:42\nMislili smo svi da će biti mnogo lakše ali u Evroligi nema unapred dobijenih utakmica.\nVodili su crno beli tokom skoro celog meča, vraćao se Ritas i ušlo se u vrlo neizvesnu završnicu. U toj završnici je došlo do nekoliko sumnjivih odluka sudija, neke na štetu ali ruku na srce i neke u korist Partizana. Sve u svemu Partizan je u poslednji minut ušao sa poenom prednosti i nije uspeo da postigne koš do kraja meča, ali nisu ni gosti. Seibutis je promašio težak šut za pobedu a što posle tog promašaja igrači Lijetuvos Ritasa nisu pravili faul na 6 sekundi do kraja samo oni znaju.\nPartizan je očekivano dominirao u skokovima dok su gosti pucali trojke vrlo dobro. Sve u svemu dve vrlo izjednačene ekipe i utakmica koju je rešilo pola koša.\nOvo je utakmica koju je Partizan morao da dobije i dobio je, Bamberg je izgubio i sada je sve u rukama crno belih. Za prolaz dalje mora da se pobedi Bamberg u gostima ili Barsa kući.\nNajbolji kod Partizana bio je Davis Bertans sa 14 poena (4-5 za tri poena), Vladimir Lučić imao je 13 poena i 8 skokova.\nReprezentativac Srbije Nemanja Nedović je bio najefikasniji na utakmici sa 16 poena (6-7 iz igre, 3ast) a Leon Radošević je dodao 15 koševa.\nUtakmicu otvara poenima Milosavljević, pa u sledećem napadu Milosavljević asistira Lučiću za koš faul. Dobro je stegao Partizan odbranu na početku pa preko Gordona otvaraju crno beli utakmicu sa 8-0. Lijetuvos ne postiže poene prvih četiri minuta meča i na kraju Katalinas trojkom prekida post, na drugoj strani Milutinov postiže koš posle ofanzivnog skoka a Partizan ide novim poenima Milutinova na 12:3. Nekoliko vezanih promašaja crno belih za tri poena i Litvanci se preko Nedovića spuštaju na 5 razlike. Do kraja četvrtine ekipe razmenjuju poene pa je na kraju 18:11 za Partizan.\nDrugu deonicu otvara Radošević poenima ispod koša posle asistencije Ivanova. A Dejan Ivanov posle promašene trojke crno belih vodi Ritas na -3. Crno beli ne igraju dobro napad na startu druge deonice, mnogo greše pa Lijetuvos trojkom poravnava ali Bertans odmah vraća trojku u sledećem napadu. Muči se Partizan u napadu pa Lijetuvos preko poena iz tranzicije dolazi prvi put na meču u prednost 21:22 a Dule uzima tajm aut. Ni posle tajm auta crno beli ne koriste dva napada za redom a Blums is pik end rola vodi svoj tima na +4. Seriju gostiju konačno prekida Milutinov. Konsoliduje se Partizan i Lučić poravnava sa linije bacanja. Udvajanje pleja u odbrani domaćima daje rezultate koji preuzimaju vođstvo preko poena Milosavljevića iz tranzicije a trener Ritasa traži tam aut. Muče se obe ekipe u napadu ili bolje reći oba tima se fokusiraju na odbranu a nedović trojkom poravnava rezultat. Milosavljević dribla sam sebi o nogu a nove poene postiže Nedović iz tranzicije pa gosti opet dolaze u prednost od 2 koša. Bertans trećom trojkom iz tri pokušaja vraća Partizan na +1 a sa druge strane Katalinas promašuje zicer. Iz razmene bacanja koja je usledila crno beli izlaze bolje i povećavaju prednost na +4 a Musli iz put beka u poslednjoj sekundi9 poluvremena postiže koš kojim Partizan ide na 39:33.\nTreću četvrtinu otvara Musli košem uz faul ali ne realizuje bacanje. Vesterman trojkom vodi Partizan na sigurnih +10. Ne ide sada Ritasu u napadu, vezuju greške i promašaje a jedini poen postiže Radošević sa bacanja sa druge strane Gordon nastavlja seriju crno belih i Partizan ide na +12. Seriju dmaći prekida Radošević lepim zakucavanjem a Blums spušta na -8. Milosavljević vrača dvocifrenu prednost Partizanu posle ofanzivnog skoka. Partizan je ispunio bonus pa kada gosti ne mogu da ubodu trojku uspevaju nekako sa bacanja da se drže u igri i dolaze i na -6. Komplikuju Gordić i Gagić u napadu pa se Litvanci preko trojke Blumsa iz pik end rola vraćaju na samo -3 a Vujošević je primoran da traži novi tam aut. Posle tajm auta Bertans nastavla da rešeta i postiže trojku uz faul promašuje bacanje ali hvata loptu pa preko Gordića se opet ide na +8. Posle dobre odbrane, Gagić sa bacanja vraća crno belima prednost od 10 poena. Blums bacanjima prekida seriju Partizana i taj rezultat ostaje do kraja četvrtine 59:51.\nPoslednju deonicu otvara Ritas poenima Radoševića sa poludistance. a preko fantastične akcije opet se gosti primiču na -4. Sigurnije ulaze gosti u četvrtinu i u napadu i u odbrani pa Seibutis trojkom dovodi Litvance na samo -1. Ne može Partizan da postigne koš pa gosti preko Radoševića dolaze u prednost a dva vezana faula u napadu prave Lučić i Milutinov. Seibutis se razigrao i pogađa težak šut sa poludistance za +3 gostiju. Posle 4 minuta i 25 sekundi u poslednjoj deonici crno beli konačno postižu poene preko Gordona sa linije slobodnoh bacanja. Poravnava Partizan preko Muslija ali Nedović u sledećem napadu utišava Pionir trojkom. U sledećem napadu Musli se oslobađa Ivanova a Seibudis dobija nesportsku ličnu. Pogađa Musli oba bacanja ali crno beli ne koriste napad. Ne radi to ni ritas pa Gordon fantasičnim zakucavanjem dovodi crno bele u prednost. Prelazi Partizan u zonu ali to kažnjava Nedović trojkom i opet gosti idu na +2. Milosavljević poravnava preko bacanja a Partinaz brani napad i preko Vestermana ide na 71:69. Promašuje zicer Katelinas ali greši i Bertans. Nedović nosi svoj tim i novom dvojkom sa poludistance poravnava. Lučić sa druge strane preuzima odgovornost i vraća prednost od +2. nastavlja se razmena poena iz koje Partizan izlazi sa +1 i loptom na minut i 15 do kraja. Do kraja utakmice nijedan tim ne postiže poen Seibutis promašuje šut za pobedu i Partizan dobija meč 75:74.\nPrethodna vest Veber neće igrati sporednu ulogu\nSledeća vest Čelsi opet kreće po Šurlea\nVeber neće igrati sporednu ulogu\nČelsi opet kreće po Šurlea


ELIMINISATI PRIJETNJE IRANA! Tillerson: Iran je glavni sponzor terorizma u svijetu | hamdočamo\nELIMINISATI PRIJETNJE IRANA! Tillerson: Iran je glavni sponzor terorizma u svijetu\nAmerički državni tajnik Rex Tillerson optužio je Iran za “alarmantne provokacije” kojima je cilj destabilizirati države na Bliskom istoku u trenutku dok američka administracija razmatra mogućnosti promjene svoje politike prema Teheranu.\nTillerson je rekao novinarima da revizija politike, koju je najavio u utorak, neće samo razmatrati poštuje li Teheran sporazum iz 2015. o iranskom nuklearnom programu, nego i njegovo ponašanje u regiji za koje tvrdi da šteti američkim interesima u Siriji, Iraku, Jemenu i Libanonu.\n“Iran je glavni sponzor terorizma u svijetu i odgovoran je za inteziviranje nekoliko sukoba i podrivanje naših interesa u Siriji, Jemenu, Iraku i Libanu. Oni stalno podržavaju napade protiv Izraela”, rekao je Tillerson, podsjećajući da Iran pomaže i sirijskog predsjednika Bashara al-Assada.\nPremda nema naznaka da bi Trumpova administracija mogla odustati od sporazuma, Tillerson je dvaput upozorio da bi Teheran, ne bude li pod nadzorom, mogao postati prijetnja poput Sjeverne Koreje, koja je isto tako pod pritiskom zbog svojih nuklearnih ambicija.\nTeheran podupire terorizam\nU pismu predsjedniku američkoga Zastupničkog doma Paulu Ryanu, Tillerson je naveo da Iran ispunjava svoje obveze u skladu sa sporazumom iz 2015. godine, ali da postoji zabrinutost zbog uloge Teherana u pružanju potpore terorizmu. “Sveobuhvatna politika prema Iranu zahtijeva rješavanje svih prijetnja koje predstavlja Iran, a očito je da ih ima mnogo”, rekao je Tillerson novinarima u State Departmentu.\nSporazum iz 2015. između Irana i šest svjetskih sila, rekao je Tillerson, “nije ostvario cilj da Iran ne bude nuklearna sila te da Teheran samo odgađa svoj cilj da to postane”. Iran još nije komentirao reviziju Trumpove administracije, ali je iranski vođaAjatolah Hamenei u studenome upozorio da će Teheran uzvratiti, prekrši li SAD nuklearni sporazum.\nTillerson je dodao da je jedna pogreška u sastavljanju sporazuma bila to što su zanemarene sve ostale ozbiljne prijetnje koje Iran predstavlja izvan svojega nuklearnog programa.\nObamin sporazum manjkav\n“Zato Iran moramo promatrati na sveobuhvatan način u kontekstu prijetnje koju predstavlja na svim područjima u regiji i svijetu”, izjavio je. “Ovaj sporazum predstavlja isti manjkav pristup iz prošlosti koji nas je doveo do prijetnje koju predstavlja Sjeverna Koreja”, rekao je Tillerson. Nuklearni sporazum, o kojemu se pregovaralo u vrijeme administracije Baracka Obame, ograničio je iranski nuklearni program u zamjenu za prekidanje ekonomskih sankcija nametnutih Iranu.\nNovi test Trumpova ponašanja prema nuklearnom sporazumu bit će u svibnju kada će morati odlučiti hoće li produžiti ukidanje sankcija za Iran koje je potpisao Obama. Tokom predsjedničke kampanje Trump je sporazum nazvao “najgorim ikad postignutim sporazumom” te je rekao da će ga revidirati čim stupi na dužnost.\nŠefica evropske diplomatije Frederica Mogherini prošloga je mjeseca nakon sastanaka s višim dužnosnicima Trumpove administracije rekla kako je uvjerena da će SAD u potpunosti primjenjivati sporazum.\n« Biskup Komarica odgovara na Dodikov napad: U Banjoj Luci nije bilo rata, a katolika nema… N1 Pressing/Fahrudin Radončić/19.4.2017. »


Kompanija od bilion dolara! | Mondo.Me Prod\nMicrosoft vrijednost kompanije Microsoft najvrijednija kompanija\n15. July, 11:42\nKompanija od bilion dolara! 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n11.06.2019. / 07:50\nIzvor Tanjug 11.06.2019. / 07:50\nMicrosoft je najvrijednija kompanija u SAD, čija je vrijednost premašila bilion dolara.\nKompanija Microsoft je najvrijednija američka kompanija, pošto je njena tržišna kapitalizacija znatno premašila 1.000 milijardi dolara. Nakon što su akcije softverskog giganta u petak, 7. juna, drastično porasle, tržišna vrijednost kompanije je dostigla vrijednost od 1.007 milijardi dolara.\nZa sada, na drugom i trećem mjestu kao najvrijednije američke kompanije ostaju Amazon i Apple, budući da se njihova tržišna vrijednost kreće oko 880 milijardi dolara, prenosi portal Kvarc.\nAkcije Microsofta su u protekla četiri dana uzletjele za skoro 10 odsto na rekordan nivo. Kao jedan od razloga munjevitog rasta Microsoftove vrijednosti spominje se uspjeh usluge poslovanja u Cloud-u, koju kompanija nudi, što je rezultiralo izraženim optimizmom i sigurnošću investitora.


Automobili arhiva vesti 05.03.2017 - Naslovi.net\nTotal car 05.03.2017\nFrancuski proizvođač objavio je fotografije restilizovanog krosovera B segmenta koji će biti izložen na ovogodišnjem sajmu u Ženevi. Renault Captur se pojavio 2013. a nakon nešto više od tri godine došlo je vreme za “zatezanje bora”. Sudeći… »\nPredlog 10-godišnje devojčice: Tesla organizuje takmičenje za najbolju reklamu\nAuto blog 05.03.2017\nDirektor Tesle Elon Musk je odlučio da posluša predlog jednog od svojih najmlađih fanova tako što će organizovati takmičenje za najbolju reklamu kompanije. Otac desetogodišnje Brie prosledio je kćerkino pismo na Muskov Twitter račun, a učenica… »\nKlasa je klasa: Čak i zarđao, ovaj redak automobil vredi 50.000 evra (foto)\nBK TV 05.03.2017\nKlasični Jaguar E-Type iz 1962. godine, koji je poslednje dve decenije proveo potpuno zapušten u jednoj garaži, mogao bi da dostigne na aukciji cenu od čak 44.000 britanskih funti. Jaguar E-Type se ubraja neđu najlepše oldtajmere, što na žalost ne… »\n05.03.2017 Automobili, izvori


Saopštenja Archives | SDP\nVezani članci:Propao plan vlasti u FBiH za dodatnim siromašenjem penzioneraAktuelna vlast povećava plate i naknade, koje je SDP BiH ranije smanjioJedina eksplozivna naprava u FBiH je Fadil NovalićPozivamo SDA da podrže prijedlog SDP BiH o obustavi isplate naknada za odvojeni životDoma naroda Parlamenta Federacije BiH se opet raspao\nKategorija: Saopštenja\tSDA – SBB i HDZ predlažu dodatno siromašenje radnika u FBiH\tVladajuća koalicija SDA – SBB i HDZ u FBiH nastavlja sa politikom siromašenja radnika, penzionera i privrede.\nNakon što su ponovo predložili nerazumni prijedlog zakona o PIO, kojim se budućim penzionerima drastično smanjuju penzije, sada se vrše posljednje pripreme da se umanje ionako mizerna primanja većine radnika u FBiH.\nPosljednji prijedlozi Zakona o porezu na dohodak i doprinosima, koji su se pojavili u javnosti, pokazuju vrhunac bezobrazluka aktuelne vlasti, koja nakon što poveća sebi prava za odvojeni život, nedostatak novca za njegovu isplatu osigurava ukidanjem poreznih olakšica na djecu i liječenje u novom Zakonu o porezu na dohodak.\nVlada Fadila Novalića nikako da shvati da dohodak od 800 KM nije društveno opasan, kako to Novalić navodi, ali jeste nedovoljan za život kada je potrošačka korpa viša od 1.500 KM, te stoga sve kalkulacije pokazuju da rješenja koja su ponuđena predstavljaju direktno umanjenje dohotka građana i povećanje prihoda političke elite na vlasti.\nUkoliko Vlada SDA – SBB i HDZ nastavi sa procedurom usvajanja ovako sramnih rješenja, SDP BiH će tražiti izglasavanje nepovjerenja takvoj Vladi.\nNakon dvije godine vlast je doživjela potpuni fijasko svih svojih reformi i njen jedini rezultat su novi nameti koje plaćaju građani i privreda, kako bi se isplatile privilegije koje vlast svakim danom sebi povećava.\nObjavljeno 02/22/2017Autor Vedad HajdarevićKategorije Izdvojeno, Saopštenja\tFokus SDP BiH je na rješavanju životnih problema građana\tU prostorijama Socijaldemokratske partije Bosne i Hercegovine (SDP BiH) održan je sastanak Nermina Nikšića, predsjednika SDP BiH i Khaldouna Sinnoa, zamjenika šefa Delegacije Europske Unije u BiH. Tema sastanka bila je aktuelna politička situacija u našoj zemlji.\nObjavljeno 02/20/2017Autor Vesna BukvićKategorije Izdvojeno, Saopštenja\tKorupcijom po mjeri SDA izabrana nova gradska vlast\tSarajevo je danas dobilo novu gradsku vlast koja je rezultat klasične korupcije.\nSDA je kupovinom prebjega iz drugih stranaka uspjela izabrati gradonačelnika i druge zvaničnike Grada Sarajeva.\nNažalost time je nastavljeno urušavanje povjerenja građana u politiku jer bez obzira na njihovu volju, SDA uvijek ima dovoljno načina da sebi kupi većinu.\nKada je u pitanju vijećnik Almedin Miladin koji je danas suprotno stavu partije glasao za izbor SDA gradonačelnika, on od danas nije više član SDP-a, a postupak verifikacije odluke slijedi. Objavljeno 02/06/2017Autor Vesna BukvićKategorije Izdvojeno, Saopštenja\tPropao plan vlasti u FBiH za dodatnim siromašenjem penzionera\tSocijaldemokratska partija BiH izražava zadvoljstvo što je odbačen predloženi Zakon o penzijsko-invalidskom osiguranju u FBiH, jer je riječ o lošem zakonu koji bi od budućih penzionera napravio penzionersku sirotinju.\nMi, iz SDP-a, od početka smo upozoravali kako je plan vlasti bio smanjiti penzije budućim penzionerima u odnosu na penzije koje bi imali prema trenutnom zakonu, a to je jučer za parlamentarnom govornicom potvrdio i premijer Fadil Novalić.\nAmandman, kojim se povećavao iznos opšteg boda, zapravo je trebao osigurati da buduće penzije budu na nivou onih koje se ostvaruju sada.\nMi smo pokazali da znamo kako povećati penzije i to dva puta u tri godine i redovno ih isplaćivati, te nikada nećemo podržati prijedloge da se penzije smanjuju, što bi se desilo da je usvojen predloženi zakon.\nPozivamo koaliciju SDA – SBB i HDZ da ovako bitnu reformu ne lome preko koljena, te da iskoriste ovu situaciju da u jednoj demokratskoj proceduri dođemo do zakona koji će zaista osigurati punu stabilnost penzionog fonda, ali i dostojanstvene penzije za sve penzionere, kako sadašnje tako i buduće.\nDosadašnjim odnosom vlasti samo su produbljivane socijalne podjele u društvu i Vlada sada ima priliku da to ispravi, barem na primjeru penzionera.\nNa reformi penzionog sistema ne smije biti podjela na vlast i opoziciju, jer će se ovaj Zakon odnositi na sve ljude podjednako.\nŽalosno je što se vladajuća većina posvađala i na ovom pitanju. Još jednom su pokazali kako nemaju kapacitet ni za šta drugo osim za nastavak pljačkaške privatizacije i zaposjedanje fotelja u javnim preduzećima.\nSvoju nesposobnost neka SDA i HDZ ne fakturišu SDP-u. Tvrdnje SDA kako je SDP u koaliciji sa HDZ, kao i istovremene tvrdnje HDZ kako je SDP u koalicji sa SDA, najbolji su dokaz potpune pogubljenosti ovih političkih stranaka.\nSDP je opozicija i SDA-u i HDZ-u. U koaliciji smo jedino sa narodom i građanima ove zemlje koju vlast na svakom ozbiljnijem zakonu želi dodatno osiromašiti, podijeliti i poniziti.\nObjavljeno 02/03/201702/03/2017Autor Vedad HajdarevićKategorije Izdvojeno, Saopštenja\tNavigacija člancima


Najveći srpski šaner uhvaćen u Milanu dok je planirao bekstvo, estrada u žalosti | Hronika | Novosti.rs\nNajveći srpski šaner uhvaćen u Milanu dok je planirao bekstvo, estrada u žalosti\nNovosti Online | 04. jul 2018. 23:13 | Komentara: 2\nNajveći srpski šaner uhapšen je u Milanu zbog krađe skupocene garderobe za srpsku estradu u vrednosti od 50.000 evra\nNajveći srpski šaner uhapšen je u Milanu zbog krađe skupocene garderobe za srpsku estradu u vrednosti od 50.000 evra.\nSrbin je ušao je u prodavnicu visoke mode u pratnji izvesne devojke koja mu je bila paravan. Glumili su bogati bračni par, a onda su krenuli u akciju. Dok su se prodavačice zamajavale sa drugim mušterijama, devojka im je telom zaklonila pogled. Muškarac je onda sa police ćapio skupocenu tašnicu, što je sve uhvatila sigurnosna kamera.\nLokalna policija uspela je ubrzo da pronađe lopova, a u njegovom automobilu pronašli su pravo bogatstvo.\nNaime, policija je u saradnji sa obezbeđenjem poznatog butika uspela da uhapsi srpskog državljanina. U njegovom automobilu pored kvačila pronađena je ukradena torba u vrednosti od 4.000 evra, kao i elektronski uređaj koji ometa aktiviranje barijera koje su postavljene na ulazu.\nPročitajte još: Kućna pomoćnica kriva za krađu mojih 280.000 €\nPrema nezvaničnim informacijama, u pitanju je šaner koji je oblačio celu srpsku estradu. Izgleda da će ovo hapšenje najteže pasti našim poznatim ličnostima pred letnju sezonu u Crnoj Gori i gostovanjima u Švajcarskoj, Nemačkoj i Austriji, jer su ostali bez novih krpica.\nU gepeku, zajedno sa kesama, pronađena je i odeća u vrednosti od 50.000 evra. Na nekim odevnim predmetima je i dalje bila zakačena zujalica iz prodavnice.\nOperacija policije se završila pretraživanjem hotelske sobe u kojoj su šaneri uhapšeni. Tu su pronađeni i brendirani parfemi, kao i novac.\n- Bili su spremni za beg. Možda su čak hteli i da žrtvuju svu robu koja je bila u sobi - rekli su iz policije.\nITALIJANI UHAPSE VIŠE OD 100 SRBA U LETNjOJ SEZONI\nSvake godine u letnjoj sezoni Italijani uhapse više od 100 državljana Srbije zbog pljačke butika visoke mode. Zanimljivo je da među srpskim kriminalcima u Italiji ima sve više žena, koje nisu dekor, već aktivno učestvuju u krivičnim delima, prvenstveno krađama firmirane robe i skupocenog nakita.\nMAZNULI TAŠNU OD PITONA OD 5.200 EVRA\nRadenko R. (53) i njegova prijateljica Katarina D. uhapšeni su u Rimu pre nekoliko godina pošto su glumeći dobrostojeći par, pomoću uređaja "džemer" pokušali da onesposobe sistem za otkrivanje krađa u radnjama i prisvoje skupocenu torbu. U butik "Luj Viton" na rimskom trgu San Lorenco di Lučina Radenko je ušao i predstavio se kao menadžer.\nBio je elegantan, kao i njegova pratilja Katarina D. i na prvi pogled nisu delovali sumnjivo. Zatražili su da pogledaju torbe i iskoristili momenat zauzetosti da ukradu model "Alma BB" od kože pitona, koja vredi 5.200 evra. U trenutku kada su pokušali da izađu iz renomiranog butika, prodavci su potrčali za njima. Zaustavili su ih pre nego što su ušli u automobil, a u međuvremenu je pozvana i policija koja ih je uhapsila.\nSLATKI MALI APARATIĆ OMILjENA IGRAČKA LOPOVA\nVećina lopova u pljački koriste male magnetne aparate "easy jammer" (laki ometač), koji blokira alarm pri izlasku iz prodavnice. Korisnik mora uključiti uređaj i nositi ga na sebi dok prolazi kasu. Jedini način da krađa bude otkrivena jeste da zaposleni povećaju mere opreza i uhvate kradljivce tokom samog postupka "leva ruka, desni džep".\nSam aparat je minijaturan, nešto veći od običnog upaljača, a pojedini lopovi ga nose na privesku za ključeve! Prosečna cena ometača signala se kreće oko 130 evra, mada to najviše zavisi od modela i njegovih karakteristika.


Najveće plate u Sloveniji, najmanje u Makedoniji | Ekonomist\nNajveće plate u Sloveniji, najmanje u Makedoniji\nby Redakcija - 27/12/2017 27/12/2017 0\nNajveća prosječna plata isplaćena u zemljama regiona bila je u Sloveniji i to 1.056,47 eura, dok je najmanja u Makedoniji – svega 381,90 eura.\nIstovremeno prema podacima za oktobar 2017. prosječna plata isplaćena u Hrvatskoj bila je 795,53 eura, Crnoj Gori 511, Bosni i Hercegovini 436, te Srbiji 396,29 eura.\nNaime, prosječna plata u Sloveniji tako je jedina u regionu veća od 1.000 eura, a u Hrvatskoj i Crnoj Gori veća od 500 eura, dok su i dalje najmanje u BiH, Srbiji i Makedoniji.\nInteresantno je da je u toku 2017. godine najviše porasla prosječna plata u Hrvatskoj i to za 45,83 eura, a najmanje ona u Bosni i Hercegovini 8,13 i Crnoj Gori osam eura.\nU Sloveniji je tokom ove godine prosječna plata porasla za 36,07, Srbiji 26,59, a Makedoniji 18,10 eura.\nKada je u pitanju Crna Gora prosječna neto zarada u oktobru 2017. godine od 511 eura u odnosu na isti mjesec prethodne godine zabilježila je rast od 1,8 posto, a u odnosu na prosječnu neto zaradu u 2016. godini zabilježila rast od 2,4 posto.\nAko se ima u vidu da su potrošačke cijene u oktobru 2017. godine u odnosu na septembar 2017. godine zabilježile pad od 0,1 posto proizilazi da su realne neto zarade u istom periodu zabilježile rast od 0,1 posto. Prošle godine prosječna plata iznosila je 503 eura.\nProsječna plata u Crnoj Gori 513 eura\nPale plate u martu, prosječna zarada iznosi 510 eura\nGrčka i BJR Makedonija – svojatanje imena i Aleksandra Makedonskog


Pogledajte film Pretplata Taksa Pristojba Žurnal - Jedina slobodna teritorija\nSrijeda,19. Septembar 2018.\nTV ŽURNAL: Pogledajte film Pretplata Taksa Pristojba\nObjavljeno: 30.09.2017. u 16:12h\nKo i zašto ne plaća RTV taksu? Ko i zašto krši zakone? Postoje li sankcije? Pogledajte u novom filmu novinara Žurnala\nJavni servisi u BiH iz godine u godinu su u sve težoj situaciji. Gubici se broje milionima.\nNajveći dio prihoda za javne servise dolazi iz naplate RTV takse od građana BiH. Loše politike poslovanja, loši modeli naplate i nepovjerenje razlog je zbog čega je sve više onih koji ne žele da plaćaju RTV taksu.\nZbog sve većeg pada prihoda i dugovanja entitetskih emitera prema državnoj televiziji, koji su u 2016. godini iznosili više od 32 miliona maraka, medijski servis u BiH doveden je na rub opstanka.\nKo i zašto ne plaća RTV taksu? Ko i zašto krši zakone? Postoje li sankcije? Pogledajte u novom filmu novinara Žurnala:\nElektroprivreda RS, Elektroprivreda HZHB, Elektroprivreda BiH, RTRS, FTV, BHRT, RTV taksa\nKo će dobiti medalje otpora\nRatni zločinci, ubice, makroi, mafijaši, lica sa crne liste SAD-a, ministri, savjetnici...\nHelikopterski servis RS\nUmjesto pomoći ugroženom stanovništvu, helikopter pomaže predizbornu kampanju\nŠta se desilo sa prijavom Dodik protiv Dodika\nTužilaštvo štiti predsjednika od građanina Milorada\nDoprinos SDA privredi\nTi meni posao, ja tebi plaketu\nSVE JE ISTO SAMO PREMIJERA NEMA\nProšle godine ubijeno 5.604 pasa lutalica!


TotalTv International 12+1M +gratis HD Receiver inkl Sport Klub HD Paket gratis! – My Shopping\n« Slyrs Pedro Ximenez Sherry Edition Single Malt Whisky\nHand- Emulsion »\nTotalTv International 12+1M +gratis HD Receiver inkl Sport Klub HD Paket gratis!\nPubliziert 18. Oktober 2013 | Von Bosnasat.com\nTotalTv International 12 +1 Monat Gratis Neuvertrag/Novi ugovor + Coship N8771B USB PVR HD Receiver gratis\n(Osnovni Paket + inkl Sport Klub HD Paket gratis i slobodni SD Kanali su programiranu vec u resiveru za gledanje)\nUZMI 12 GLEDAJ 13!\nKUPITE PREPAID TOTALTV ZA 12 MJESECI I MI VAM POKLANJAMO MJESEC DANA JOS MAXIMUM PAKET TOTAL TV SA SVIM TOTALTV KANALIMA!\nHD Total TV Resiver koji dobijete gratis na upotrebu za vrijeme gledanja vam nudi sledece mogucnosti:\n+ SK HD Paket Gratis ! BHT,FTV,OBN,RTRS,TV1,BNSAT,BN MUSIC,OTV VALENTINO,PINK BH,AL Jazeera Balkans,CMC,RTS1, RTS2, B92, Prva, Avala, Happy, Kanal D, B92 Info, Studio B, DoQ, SOS, Kopernikus, Palma plus, Viasat History, Viasat Explorer, Viasat Nature, National Geographic, Discovery, Disney, MTV Adria, TLC, AXN, Atlas, KCN Music, RTS Sat, Pink, Pink M, Pink 2, Pink Family, Pink Kids,Sport Klub, Sport Klub +, Eurosport, Eurosport 2, Golf Klub, Fishing & Hunting, Film +, TV1000, Cinemania, Universal Channel, Fox Crime, Fox Life, Animal planet, History, Minimax/FilmPlus, Disney XD, E!, Fashion TV SEE, Discovery ID, MGM, Zone Reality, Zone Romantica, Sci Fi,24 Vesti,Sitel,Sitel 3,ALFA,Kanal 5,Kanal 5+,Sport KLUB HD Sender inklusive ! 139 €*\nTotal TV International – EUR 139 (12M) / 228 (24M) inkl. HD Paket !\nTotal TV International SD +Club X – EUR 159/258\nMaximum = Pink International + Total TV International + Club X + HD Paket – EUR 239/378\nDer Coship N8771B ist ein HD Receiver mit einem Tuner für Satempfang mit USB Anschluss mit PVR Funktion .


Hitno! Posao Monter Aranđelovac - Samo aktuelni poslovi | Oglasi za posao Jooble\nDobićete imejl na %EMAIL% kada se novi "Monter, Aranđelovac, 16 kilometara" poslovi pojave na sajtu Jooble\nFirma “Ristić Grand Gradnja doo” koja se bavi izgradnjom stambenih i nestambenih objekata, radi potražnju za radnicima na poziciji: Bravari Više izvršioca Beograd i okolina Opis posla: •\tIzvođenje bravarskih radova •\tRad sa mehanizovanim ili ručnim alatom ...\nAspi servis d.o.o.\nAspi servis d.o.o. Kragujevac Uslovi rada: - bez obzira na zanimanje i na stepen stručne spreme - poželjno radno iskustvo, ali nije neophodno - poželjna dozvola C kategorije - predviđen probni rad 6 meseci Opis posla: Varenje, montaža Zainteresovani kandidati...\nKompaniji sa višedecenijskom tradicijom u gradjevinarstvu potrebni radnici sa EU pasošem za stalan posao u Nemačkoj: Brusači, bravari, monteri, cevari, varioci, armirači, tesari, zidari, fizički radnici. Bez troškova prijave, direktan kontakt sa poslodavcem. Sve...


U Čikagu izložba fotografija dinastije Karađorđevića (FOTO) – Naši u svetu\nObjavljeno 07/08/20 u 08:00\nU predvorju srpske pravoslavne crkve Sveti Vasilije Ostroški, u jednom od najpoznatijih čikaških naselja, Lejk Forestu, otvorena je izložba fotografija srpske kraljevske familije, a posebno mesto zauzima kralj Petar Drugi, sahranjen u obližnjem manastiru Sveti Sava u Libertivilu. Bio je jedini monarh sahranjen na tlu SAD, pre nego što su njegovi posmrtni ostaci prebačeni u Oplenac.\nPopadija Ana Krošnjar kaže da se mogu videti razne fotografije kralja Petra Drugog i članova familije sa poznatim svetskim ličnostima, kao što su predsednik SAD Ruzvelt na susretu u Beloj kući u Vašingtonu i premijer Velike Britanije Vinston Čerčil u Londonu. Tu je i venčanje britanske kraljice Elizabete na kome su bili i kraljica Viktorija, kralj Džordž i drugi. Neke od fotografija nikada ranije nisu viđene u javnosti.\nPopadija Ana dodaje da je uzbudljivo videti ovaj deo srpske istorije i kontakte koje je ostvarila srpska kraljevska familija. Kaže i da je legendarni pevač Frenk Sinatra pozajmio svoj avion kralju Petru Drugom kada je trebalo da odleti u Denver na operaciju.\nFotografije su poklonjene crkvi, a darivali su ih lično princ Aleksandar Karađorđević i Keti Fenslou, predsednica i osnivač Humanitarne organizacije Naši Srbi iz Čikaga.\nIzložba je otvorena i u čast proslave Dana Svetog Mardarija, koji je sazidao manastir Svetog Save. Biće otvorena do kraja septembra. Uz fotografije se mogu videti i neki istorijski novinski članci, pa izložba može biti posebno interesantna i studentima istorije.\nPosebno je zanimljivo i to što se na izložbi nalazi originalna uniforma kralja Petra Drugog.\nPripremljene su i rukavice i maska za sve koji dođu u posetu, a izložba je besplatna za sve posetioce, svakog dana..\nDo kraja života je nosio ovu fotografiju, a imao je želju da ga isprate kao njegovog…


Rasprave - Slučaj Alija Muhameda Al-Nimra - Četvrtak, 8. listopada 2015.\n4.4. Slučaj Alija Muhameda Al-Nimra


Zabrinjavajući potresi na tržištu hrane: Cene rastu i još se neće zaustaviti - 22.05.2021, Sputnik Srbija\nZabrinjavajući potresi na tržištu hrane: Cene rastu i još se neće zaustaviti\nDo rasta cena hrane u svetu doveli su pandemija i enormno štampanje dolara koje je pokrenulo tražnju i izazvalo nestašice. Sve dok traje pandemija, cene će ići... 22.05.2021, Sputnik Srbija\nPrema podacima Organizacije za hranu i poljoprivredu Ujedinjenih nacija (FAO), cena prehrambenih proizvoda u aprilu je porasla 1,7 odsto u odnosu na mart ove godine, ali u odnosu na april prošle godine čak 30,8 odsto. Cene hrane u svetu rastu već 11 meseci i na najvišem su nivou od 2013. godine.Prema novom izveštaju FAO, najveći rast cena beleži šećer, skoro 60 odsto u odnosu na april mesec 2020. godine, a potom žitarice — 26 odsto.Pandemija i štampanje novca podigli cenu hraneNa pitanje šta su uzroci i koliko će trajati ovakva situacija, sagovornici Sputnjika, agroekonomista Milan Prostran i sekretar Udruženja za stočarstvo u Privrednoj komori Srbije Nenad Budimović saglasni su da je glavni krivac pandemija kovida, odnosno povećana tražnja tokom nje, pa se i kraj rastu cena može očekivati tek kada se svet izbori sa pandemijom. Po oceni Prostrana, to se ne bi moglo očekivati pre polovine iduće godine.Cene hrane u svetu rastu već 11 meseci i na najvišem su nivou od 2013. godine. On objašnjava da je rast cena poljoprivrednih sirovina doveo do rasta cena prehrambenih proizvoda, pogotovo što je od jeseni došlo do jako velikog povećanja cene kukuruza, soje, suncokreta, pa onda i ulja, ali i pšenice u nešto manjoj meri.A čim je povećana tražnja, odmah su tu i nestašice, pogotovo što tokom pandemije i zatvaranja granica liberalni koncept globalnog tržišta i razmene robe nije funkcionisao.Psihološki rast cena„Pandemija je jedan od uzroka jer je zavladala panika u zemljama zapadnog sveta, kapitalističkim, koje nisu imale navike da stvaraju bilo kakve rezerve i koje nikada nisu osećale nikakve rizike u smislu snabdevenosti tržišta. Negde je panika čak izazvala i stampedo za hranom i za nekim drugim sirovinama kao što su nafta, benzin. To je jedna psihološka situacija, takozvani psihološki rast cena, koji za neke stvari ima osnova, ali za veliki deo nema“, ističe naš poznati agroekonomista.On napominje da koliko god neki ekonomisti potcenjivali poljoprivredu Srbije, u smislu da je ekstenzivna, neproduktivna, ipak su svi morali da priznaju da je ona imala najveći doprinos stabilnijoj situaciji u čitavoj zemlji i njene su velike zasluge što je prošla godina izvučena samo sa minusom od jedan odsto BDP-a.Pandemija i veliko štampanje dolara koje je na američkom tržištu izazvalo rast tražnje, a onda i nedostatak namirnica, doveli su do rasta cena hrane. Ni Srbija, naravno, ne može da ostane mimo sveta i neke cene su već otišle naviše.Ograničava i kupovna moćOn kaže da se raduje cenama poljoprivrednih sirovina jer su, kako ističe, godinama bile potcenjene. Podseća da je kukuruz dugo bio 15 dinara za kilogram, a sada 24-25 dinara, što je, kako smatra, lepa cena koja će malo oporaviti primarne poljoprivredne proizvođače.Prostran ipak smatra da mi u Srbiji nećemo gladovati jer imamo agrarnu državu, ali i dodaje da za to postoji još jedan razlog:„Kupovna moć građana nije velika i to je ograničavajuće. Možete vi da ponudite šta god hoćete i hleb po ceni od 500 dinara, ako ljudi nemaju para neće kupiti kilogram, nego 200 grama. Tu postoji ta logika, koliko para,toliko muzike.“ Budimović predviđa da će u Srbiji i dalje rasti cene, prvenstveno žive stoke, mleka.Druga bitna stvar koja je uticala na kretanja na svetskom tržištu je, smatra on, to što su se Rusija i Kina, pogođene pandemijom, orijentisale na sopstvenu proizvodnju. One su od velikih uvoznika postale veliki proizvođači hrane. Kina još ne u toj meri da može da zadovolji sve svoje potrebe. Prostran napominje da je Rusija imala rekordnu proizvodnju pšenice i najveći profit ostvarila baš zahvaljujući njenoj prodaji.Izvoznici u Srbiji su profitirali zbog rasta cena, pa je u prva tri meseca izvezeno 52 posto više kukuruza nego prošle godine u istom periodu. Domaćinsko ponašanjeBudimović ističe da je odličan prošlogodišnji rod kukuruza učinio da u prva tri meseca iz Srbije bude izvezeno 52 odsto više kukuruza nego prošle godine u istom periodu. On smatra da bi u ovakvoj situaciji sa konstantnim rastom cena hrane na svetskom tržištu trebalo domaćinski da se ponašamo i da ne dozvolimo da ostanemo bez dovoljno hrane za životinje.„Izvoznici naravno koriste ugovore koje su napravili prošle godine i profitiraju. Država je trebalo da obezbedi određenu količinu kukuruza, sojine sačme, suncokreta za proizvodnju osnovnih životnih namirnica, pa tek potom da dozvoli izvoz tih ratarskih kultura“, smatra naš sagovornik.I on smatra da na pad cena ubuduće ne možemo da računamo. Prognoze govore da će potrošnja mesa na Dalekom istoku — u Vijetnamu i Kini, porasti 22 odsto, tako da će cena najverovatnije rasti. Ako ništa drugo, ostaće na istom nivou. Da se vrati na početni nivo sigurno neće, uveren je Budimović.\nanalize i mišljenja, komentari i analitika, hrana, cena, rast, srbija, svet\n18:06 22.05.2021 (Osveženo: 04:39 26.08.2021)\n© Depositphotos / Syda_ProductionsŽena u supermarketu\nDo rasta cena hrane u svetu doveli su pandemija i enormno štampanje dolara koje je pokrenulo tražnju i izazvalo nestašice. Sve dok traje pandemija, cene će ići naviše, pa to neće izbeći ni Srbija u meri u kojoj to može da dozvoli kupovna moć njenih građana, smatraju sagovornici Sputnjika.\nPrema podacima Organizacije za hranu i poljoprivredu Ujedinjenih nacija (FAO), cena prehrambenih proizvoda u aprilu je porasla 1,7 odsto u odnosu na mart ove godine, ali u odnosu na april prošle godine čak 30,8 odsto. Cene hrane u svetu rastu već 11 meseci i na najvišem su nivou od 2013. godine.\nPrema novom izveštaju FAO, najveći rast cena beleži šećer, skoro 60 odsto u odnosu na april mesec 2020. godine, a potom žitarice — 26 odsto.\nPandemija i štampanje novca podigli cenu hrane\nNa pitanje šta su uzroci i koliko će trajati ovakva situacija, sagovornici Sputnjika, agroekonomista Milan Prostran i sekretar Udruženja za stočarstvo u Privrednoj komori Srbije Nenad Budimović saglasni su da je glavni krivac pandemija kovida, odnosno povećana tražnja tokom nje, pa se i kraj rastu cena može očekivati tek kada se svet izbori sa pandemijom. Po oceni Prostrana, to se ne bi moglo očekivati pre polovine iduće godine.\nCene hrane u svetu rastu već 11 meseci i na najvišem su nivou od 2013. godine.\nOn objašnjava da je rast cena poljoprivrednih sirovina doveo do rasta cena prehrambenih proizvoda, pogotovo što je od jeseni došlo do jako velikog povećanja cene kukuruza, soje, suncokreta, pa onda i ulja, ali i pšenice u nešto manjoj meri.\n„Procene za sledeću godinu su da će to biti još izraženije, što pomalo brine. A za te berzanske proizvode uzrok je i veliko štampanje dolara, koje je na američkom tržištu izazvalo rast cena hrane i nekih sirovina. Oni su odštampali više od 20.000 milijardi dolara sa namerom da povećaju tražnju“, napominje Prostran.\nA čim je povećana tražnja, odmah su tu i nestašice, pogotovo što tokom pandemije i zatvaranja granica liberalni koncept globalnog tržišta i razmene robe nije funkcionisao.\nPsihološki rast cena\n„Pandemija je jedan od uzroka jer je zavladala panika u zemljama zapadnog sveta, kapitalističkim, koje nisu imale navike da stvaraju bilo kakve rezerve i koje nikada nisu osećale nikakve rizike u smislu snabdevenosti tržišta. Negde je panika čak izazvala i stampedo za hranom i za nekim drugim sirovinama kao što su nafta, benzin. To je jedna psihološka situacija, takozvani psihološki rast cena, koji za neke stvari ima osnova, ali za veliki deo nema“, ističe naš poznati agroekonomista.\nOn napominje da koliko god neki ekonomisti potcenjivali poljoprivredu Srbije, u smislu da je ekstenzivna, neproduktivna, ipak su svi morali da priznaju da je ona imala najveći doprinos stabilnijoj situaciji u čitavoj zemlji i njene su velike zasluge što je prošla godina izvučena samo sa minusom od jedan odsto BDP-a.\nPandemija i veliko štampanje dolara koje je na američkom tržištu izazvalo rast tražnje, a onda i nedostatak namirnica, doveli su do rasta cena hrane.\nNi Srbija, naravno, ne može da ostane mimo sveta i neke cene su već otišle naviše.\n„Sve što ulazi u proces proizvodnje utiče na rast cena. Struji je povećana cena u Srbiji, povećana je cena nafte, cena sirovina — pšenice, kukuruza, a to sve vuče za sobom cenu mesa, mleka, ulja, brašna. Ali mi još nemamo razloga da strahujemo od nekih većih cenovnih turbulencija“, ocena je Prostrana, koji napominje da država ima mehanizme kojima može da reaguje, poput toga da iz rezervi povuče neku robu i tako utiče na smanjenje cene ako bude bilo neophodno.\nOgraničava i kupovna moć\nOn kaže da se raduje cenama poljoprivrednih sirovina jer su, kako ističe, godinama bile potcenjene. Podseća da je kukuruz dugo bio 15 dinara za kilogram, a sada 24-25 dinara, što je, kako smatra, lepa cena koja će malo oporaviti primarne poljoprivredne proizvođače.\nProstran ipak smatra da mi u Srbiji nećemo gladovati jer imamo agrarnu državu, ali i dodaje da za to postoji još jedan razlog:\n„Kupovna moć građana nije velika i to je ograničavajuće. Možete vi da ponudite šta god hoćete i hleb po ceni od 500 dinara, ako ljudi nemaju para neće kupiti kilogram, nego 200 grama. Tu postoji ta logika, koliko para,toliko muzike.“\nBudimović predviđa da će u Srbiji i dalje rasti cene, prvenstveno žive stoke, mleka.\n„Rast cena kukuruza i sojine sačme na berzama je porastao, pa se i u Srbiji odrazio na poskupljenje stočne hrane kao prve karike u lancu proizvodnje. Samim tim, došlo je do povećanja cena hrane u maloprodaji“, kaže sagovornik Sputnjika.\nDruga bitna stvar koja je uticala na kretanja na svetskom tržištu je, smatra on, to što su se Rusija i Kina, pogođene pandemijom, orijentisale na sopstvenu proizvodnju. One su od velikih uvoznika postale veliki proizvođači hrane. Kina još ne u toj meri da može da zadovolji sve svoje potrebe. Prostran napominje da je Rusija imala rekordnu proizvodnju pšenice i najveći profit ostvarila baš zahvaljujući njenoj prodaji.\nIzvoznici u Srbiji su profitirali zbog rasta cena, pa je u prva tri meseca izvezeno 52 posto više kukuruza nego prošle godine u istom periodu.\nBudimović ističe da je odličan prošlogodišnji rod kukuruza učinio da u prva tri meseca iz Srbije bude izvezeno 52 odsto više kukuruza nego prošle godine u istom periodu. On smatra da bi u ovakvoj situaciji sa konstantnim rastom cena hrane na svetskom tržištu trebalo domaćinski da se ponašamo i da ne dozvolimo da ostanemo bez dovoljno hrane za životinje.\n„Izvoznici naravno koriste ugovore koje su napravili prošle godine i profitiraju. Država je trebalo da obezbedi određenu količinu kukuruza, sojine sačme, suncokreta za proizvodnju osnovnih životnih namirnica, pa tek potom da dozvoli izvoz tih ratarskih kultura“, smatra naš sagovornik.\nI on smatra da na pad cena ubuduće ne možemo da računamo. Prognoze govore da će potrošnja mesa na Dalekom istoku — u Vijetnamu i Kini, porasti 22 odsto, tako da će cena najverovatnije rasti. Ako ništa drugo, ostaće na istom nivou. Da se vrati na početni nivo sigurno neće, uveren je Budimović.


Сваки излазак из манастира Крка - велико искушење - Јадовно 1941. - КУЛТУРА СЈЕЋАЊА\nObjavljeno: 3 aprila, 2012\nSvaki izlazak iz manastira Krka – veliko iskušenje\nManastir Krka u Hrvatskoj saopštio je danas da se Bogoslovija u taj manastir vratila 2001. godine, ali i danas bogoslovi osjećaju plodove „demokratije“, jer svaki njihov izlazak van ovog nemanjićkog zdanja često biva veliko iskušenje koje nimalo nije prijatno.\n„To naročito nije prijatno za maloljetnu djecu koja treba da odrastaju u normalnom okruženju, a ne u getu ili u uslovima koji nisu normalni u civilizovanom društvu. To znaju svi bogoslovi koji su završili našu bogosloviju, pa ih molimo da se i oni potrude da javnost sazna kakvo je bilo stanje u vrijeme njihovog školovanja u posljednjih deset godina“, kaže se u saopštenju, dostavljenom Srni, koje je potpisao iguman German.\nOn podsjeća da je srpski pravoslavni manastir Krka ovih dana imao posebnu pažnju u hrvatskim i drugim `demokratskim` medijima u vezi sa lažnim optužbama protiv igumana, pa radi istine manastirska Uprava želi da upozna javnost sa stanjem u kojem se ovaj drevni nemanjićki manastir nalazi u posljednjih petnaestak godina.\n„Nakon što su se 1998. godine trojica monaha (junaka) osmjelila da se vrate u opljačkani manastir, po blagoslovu Crkve započela je obnova ove svetinje. Manastirske zgrade, njive, livade su bile u vlasništvu Hrvata rimokatolika i tek nakon petnaest godina poslije povratka manastir je uspio da ih vrati u svoje vlasništvo, ali u haotičnom stanju“, navodi iguman German.\nPrema njegovim riječima, najbolji dokaz odnosa prema manastiru je pitanje imovine koju manastir nakon decenija borbe uspijeva da vrati, ali u takvom stanju da sljedećih sto godina neće biti sredstava da se obnovi ono što je u jednom danu uništeno.\n„Svako ko želi da sazna istinu o stradanju manastira može da otvori `jutjub` i vidi manastirske zgrade u Kistanjima spaljene do temelja, a radi pravde na našem sajtu /www.eparhija-dalmatinska.hr/ postavljamo fotografije današnjeg stanja tih zgrada koje sedamnaest godina stoje porušene i koje manastir svojim sredstvima obnavlja“, navodi se u saopštenju.\nUprava manastira poziva dobronamjerne novinare da se zapitaju da li postoji interesovanje za istinu ili je senzacija, pa makar i nastala na laži, jedina `istina` koja može da podigne tiraž novina? Da li je tiraž novina važniji od svake istine u demokratskom društvu koje, htjelo ne htjelo, treba da bude dio civilizovane Evrope?“, navodi se u saopštenju.\nHrvatski novinar Željko Huljev nedavno je optužio igumana Germana da mu je „prijetio smrću“, a to su, bez pozivanja i druge strane, objavili brojni mediji u regionu.\n„Pošto je podigao medijsku hajku, njegov cilj je da ugrozi sigurnost i opstanak kako igumana tako i manastira Krka. Svaki dosadašnji tekst dotičnog piskarala bio je uperen protiv Srba, tako da on ne odustaje od progona i ono malo naroda što je preostalo i što se vratilo na svoja vjekovna ognjišta“, kaže se u saopštenju koje je objavila Srna 30. marta.


Kelco - Knjige\nHome > Mala škola elektronike\nNOVO IZDANJE U PRIPREMI\nOsnova ove knjige je nastala pre 45 godina, aprila meseca 1964. godine. Prvo izdanje “Male škole elektronike” je izašlo 1966. godine.\nPred Vama je 6. izdanje, petog dela, kompletno iznova urađeno, na 542 strane u punom koloru, kako bi početnicima u elektronici, a i onima koji imaju neka osnovna znanja, na što jednostavniji način objasnili kako se neki uređaj sklapa i kako to funkcioniše.\nTrudili smo se da Vam bez previše suvoparne teorije pomognemo da savladate osnovne zakonitosti u elektronici. Težili smo da Vam kroz praktične primere, uz dosta slika i plastičnih objašnjenja predstavimo ono što čini elektroniku i elektronske uređaje.\nElektronika je kao što znate, ozbiljna i složena nauka i ovo je samo sažet prikaz osnovnih pojmova, koje Vam savetujemo da savladate. Nakon toga, nećete se naći u situaciji da Vam tekst koji čitate zvuči potpuno strano i nerazumljivo.\nPočećemo od “Jedinica električnih veličina”, onih osnovnih koje se pojavljuju i u našim kompletima delova. Nakon toga, kroz “Čitanje šema” upoznaćete grafičke simbole kojima se crtaju električne šeme, kako biste mogli da prepoznajete i razlikujete komponente na njima.\nU poglavlju “Osnovne elektronske komponente” se govori o otpornicima, kondenzatorima, diodama, tranzistorima, itd. Možemo reći da je ovo poglavlje veoma važno, jer ćete nakon njega bolje razumeti rad raznih elektronskih uređaja i samih kompleta delova koje kasnije opisujemo.\nNakon toga, slede poglavlja sa dva najbitinija i neizostavna zakona vezana za elektroniku - “Omov zakon” i “Kirhohovi zakoni”.\nSledeće poglavlje je “Vezivanje kondenzatora, otpornika, baterija i dioda” u kome se govori, kao što sam naziv kaže, o vezivanju pojedinih komponenti u red (seriju) ili u paralelu, sve uz upotrebu ranije pomenutih zakona.\nPoglavlje “Upotreba multimetra” govori o upotrebi jednog od najbitinijih alata jednog elektroničara. Tu ćete naučiti kako se koristi multimetar, kako se mere naponi, struja, otpornost.\nZatim sledi poglavlje “Lemljenje”, iz koga ćete saznati kako da pravilno zalemite komponentu na štampanu pločicu. Ovo je takođe, veoma važno poglavlje jer bez dobro savladane tehnike lemljenja, nećete moći da očekujete dobre rezultate pri sklapanju kompleta.\n“Izgled i polaritet najčešće korišćenih komponenti” je poslednje poglavlje iz ovog uvodnog dela i u njemu se nalaze skice i raspored izvoda osnovnih poluprovodničkih elemenata koje koristimo prilikom izrade kompleta delova. Kao što ćete kasnije videti, kod većine elektronskih komponenti nije svejedno kako ih okrenete na štampanoj pločici, njihovi izvodi imaju različite funkcije i zato se moraju ispravno postaviti.\nZatim imamo još jedno poglavlje posvećeno opštim uputstvima o sklapanju naših kompleta delova pod nazivom “Kako se sklapa komplet delova”.\nNakon tog uvodnog dela. pred Vama se nalazi prikaz 128 različitih kompleta delova. Oni su razvrstani po svojoj funkciji i nameni u posebna poglavlja po sledećem redosledu: “Za početnike i najmlađe”, “Za kuću”, “Za telefon”, “Za Vaš automobil”, “Pojačavači”, “Predpojačavači”, “VU metri”, “Audio mikseri”, “Ispravljači”, “Prijemnici i predajnici”, “Svetlo i muzika”, “Kontroleri i tajmeri”, “Instrumenti”, “Kompleti sa mikrokontrolerima”, “Razno” i “Kompleti u SMD tehnici”.\nPre svakog poglavlja, naći ćete jedan mali uvod vezan baš za tu grupu kompleta delova, sa osnovnim podacima i karakteristikama.\nNa kraju knjige, kao što smo pomenuli, nalaze se poglavlja sa “Kompletima u SMD tehnici”. Pre njih ćete naći i uvod pomoću koga ćete naučiti kako da zalemite elektronsku komponentu u SMD tehnici, kako da ih raspoznajete i uopšte, kako da savladate ovu novu tehnologiju.\nUkoliko ste istinski zaljubljenik u elektroniku, ova knjiga će Vam pomoći da kroz praktične primere u kompletima delova obogatite i unapredite svoja znanja vezana za ovu oblast.\nKnjigu možete nabaviti u knjižarama po ceni od 1300 dinara ili preko ovog sajta.\nKupci iz unutrašnjosti je mogu naručiti po ceni od 1550 dinara, sa uračunatim troškovima pakovanja i PTT-a. Plaćanje pouzećem, poštaru kada Vam donese knjigu.


Ekipa Challenge4, u saradnji sa Goodyearom, prešla je put od Južne Afrike do Norveške za samo devet dana i time postavila nov svetski rekord. Uprkos ekstremnim uslovima na putu dugom 19.000 kilometara...\nZimski teretni pneumatici Goodyear ULTRA GRIP MAX - bolje prianjanje i više pređenih kilometara\nKranj, Slovenija, 18. Septembar 2015. / PR Objave Saopštenje -\nNova serija pneumatika obezbeđuje do 40% bolje prianjanje i do 15% veću kilometražu čak i kad je pneumatik napola istrošen Goodyear je predstavio novu seriju zimskih teretnih pneumatika ULTRA...\nZa deset dana od Južne Afrike do Norveške - sa Goodyearom prema novom svetskom rekordu\nKranj, Slovenija, 10. Septembar 2015. / PR Objave Saopštenje -\nNemački vozač Rainer Zietlow pokušaće da pređe put od Južne Afrike do Norveške dug više od 18.000 kilometara za manje od deset dana. Projektu se pridružio i Goodyear koji je ekipu podržao...\nKranj, Slovenija, 03. Septembar 2015. / PR Objave Saopštenje -\nNa testovima za drumske endurans motocikle Dunlop Trailsmart se pokazao kao jedan od najboljih pneumatika Dunlop, kao jedan od vodećih svetskih proizvođača pneumatika za motocikle, lansirao je ove...\nKranj, Slovenija, 27. Avgust 2015. / PR Objave Saopštenje -\nIstraživanje koje su sproveli Goodyear i LSE otkriva da se na našim putevima dnevno susreće sedam različitih tipova ličnosti vozača. Da li spadate među vozače koji na putu do posla trube...\nKranj, Slovenija, 21. Avgust 2015. / PR Objave Saopštenje -\nIstraživanje "ThinkGoodMobility" koje je među budućim evropskim naučnicima, inženjerima i industrijskim dizajnerima sprovela kompanija Goodyear Dunlop Tires Europe u saradnji sa institutom ThinkYoung...\nKranj, Slovenija, 11. Avgust 2015. / PR Objave Saopštenje -\nGoodyear je pripremio 12 najvažnijih saveta za sigurnost vozača tokom letnjih putovanja. Istraživanja pokazuju da većina turista iz Evrope na dug put kreće automobilom. Samo u prošloj godini...\nKranj, Slovenija, 04. Avgust 2015. / PR Objave Saopštenje -\nFulda je postala član društva Goodyear 1962. godine i od tada predstavlja važan brend u portfoliju kompanije. Sloganima kao što su "Nemačka visoka tehnologija" i "Crn. Širok. Moćan." ističu...\nq: 31 - t: 0.05979 sec


16:05h RADONJIĆ PRED ASVEL: Radi se o fizički dominantnoj ekipi, trebaće nam koncentracija svih 40 minuta!\n16:04h ZAEV ZAPRETIO RUSKOJ APLIKACIJI TELEGRAM: Ili ukidajte grupu za pornografiju ili vas blokiramo !\nTUŽNA SUDBINA MAJKA PENSA: Evo gde sada boravi doskora drugi najmoćniji 10\t11\nFoto: AP/Cannon River Drug and Violent Task Force\ntržište narkotika u usponu\n13.09.2019. 08:23h 13.09.2019. 08:23h\nKrajem prošlog meseca bijeljinska policija zaplenila je u jednoj akciji 7 grama "leda", ekstremno opasne droge koje do sada nije bilo na balkanskom tržištu.\nZapravo, radi se o metamfetaminu, poznatijem pod imenom Kristalni met (Chrystal meth), koji je ekstremno opasna sintetička droga deset puta jača i trti puta jeftinija od kokaina.\nUpravo ovo je bio razlog zbog koga su dileri droge jako dugo sprečavali da se "led" pojavi na Balkanu jer bi kokainska mafija pretrpela velike gubitke i izgubila puno klijenata.\nŽalosno, ali istinito, zbog svojih napora da spreči ulazak "leda" na domaće tržište, kokainska mafija je narkomanima činila veliku uslugu jer je ova droga veoma štetna za zdravlje čitavog organizma, posebno nervnog sistema. Met brzo stvara zavisnost, a dugotrajna upotreba oštećuje organizam i na molekularnom nivou.\nČesta pojava među metedovima, kako u Americi zovu zavisnike od "leda" je i karakterističan osmeh. Zbog ogromne toksičnosti, korisnicima vrlo brzo propadnu zubi, a njihovi ostaci prime smeđu boju.\nSan Diego Sector Border Patrol agents discovered over 26lbs of crystal meth inside the gas tank of a vehicle at an immigration checkpoint on Tuesday. Details: https://t.co/x1bTWhgaC8 pic.twitter.com/oPh2rN8uRU\nMeta na našim prostorima dugo nije bilo, ali u poslednje vreme se pojavljuje sve češće što je vrlo zabrinjavajuće. Na zagrebačkom aerodromu nedavno je zaplenjeno pola tone APPA, hemijske mešavine koja je ključna za proizvodnju velike količine metamfetamina.\nOvu drogu u svetu je proslavila serija "Na putu prema dole" o učitelju hemije koji odluči da proizvodi metamfetamin i tako finansira lečenje raka pluća. Metamfetamin se u medicini ponekad koristi kao lek za mršavljenje.\nMetamfetamin je bio najpopularnija droga u Trećem Rajhu gde se legalno prodavao kao lek pod imenom Pervitin. Metamfetamin su u velikim količinama gutali vojnici Vermahta kako ne bi osećali umor i glad, a met je zaslužan i za uspeh munjevitog rata, Blickriga kojim je Hitleru pošlo za rukom u nekoliko meseci pokori čitavu zapadnu Evropu.\n(Kurir.rs/100posto.hr/Foto: AP/Cannon River Drug and Violent Task Force)\nUŽIVO, LIVESTREAM! CRVENA ZVEZDA - AKADEMIJA PANDEV 1:0! Pavkov načeo mrežu Makedonaca 1\nTUŽNA SUDBINA MAJKA PENSA: Evo gde sada boravi doskora drugi najmoćniji čovek u SAD (VIDEO) 10\t11


Ministarstvo spoljnih poslova Bugarske izrazilo je razočarenje zbog Rezolucije usvojene u Skoplju koja zabranjuje da makedonski jezik i nacija budu predmet pregovora između Skoplja i Sofije.\nParlament Severne Makedonije je juče usvojio Rezoluciju kojom se postavljaju „crvene linije“ u odnosu prema Bugarskoj.Bugarsko Ministarstvo spoljnih poslova navodi da će tek proučiti dokument, ali ističe da Rezolucija može na zakonodavnom nivou da omogući Skoplju da ne poštuje bilateralni sporazum s Bugarskom o prijateljstvu, dobrosusedstvu i saradnji iz 2017. godine.To bi za Sofiju bilo neprihvatljivo i označavalo bi kršenje međunarodnog prava.Podsetimo, u Sofiju su u više navrata pozvali Severnu Makedoniju da počne da poštuje taj sporazum kako bi mogli da podrže početak pregovora o pristupanju Severne Makedonije EU.Vlasti u Sofiji pak smatraju da je pre početka pregovora potrebno rešiti pitanja koja se odnose na makedonski nacionalni identitet, odnosno pitanje jezika i identiteta nacionalnih heroja, među kojima je Goce Delčev.Suštinski, Sofija nastoji da zaustavi zahteve da se Makedoncima u Bugarskoj prizna status nacionalne manjine, što će, kako tvrdi ministarka spoljnih poslova Ekaterina Zaharijeva, biti rešeno kada Skoplje prizna da makedonski jezik i identitet imaju bugarske korene.Sofija insistira da se makedonski jezik, nadalje, zove zvanični jezik Republike Severne Makedonije ili u određenim slučajevima fusnota uz objašnjenje: "Prema Ustavu Republike Severne Makedonije".Bugarska navodi i da je "makedonski jezik nastao 1944. godine", te da može da se računa jedino kao "pisana regionalna forma bugarskog jezika".\nsvet, bugarska, severna makedonija\nParlament Severne Makedonije je juče usvojio Rezoluciju kojom se postavljaju „crvene linije“ u odnosu prema Bugarskoj.\nBugarsko Ministarstvo spoljnih poslova navodi da će tek proučiti dokument, ali ističe da Rezolucija može na zakonodavnom nivou da omogući Skoplju da ne poštuje bilateralni sporazum s Bugarskom o prijateljstvu, dobrosusedstvu i saradnji iz 2017. godine.\nTo bi za Sofiju bilo neprihvatljivo i označavalo bi kršenje međunarodnog prava.\nPodsetimo, u Sofiju su u više navrata pozvali Severnu Makedoniju da počne da poštuje taj sporazum kako bi mogli da podrže početak pregovora o pristupanju Severne Makedonije EU.\nSuštinski, Sofija nastoji da zaustavi zahteve da se Makedoncima u Bugarskoj prizna status nacionalne manjine, što će, kako tvrdi ministarka spoljnih poslova Ekaterina Zaharijeva, biti rešeno kada Skoplje prizna da makedonski jezik i identitet imaju bugarske korene.\n29 Maj 2021, 22:58


MOGHERINIJEVA NA KUBI: EU će preživjeti Brexit i ostat će jaka, jer svijet nas treba - GlobalCir\nEvropska Unija će preživjeti “Brexit” i ostat će jaka, izjavila je visoka predstavnica EU za spoljnu politiku i bezbjednost Federica Mogherini.\nOna je tokom posjete Kubi rekla da su mnogi mislili da će referendum o izlasku Velike Britanije iz EU biti početak kraja Unije. “EU ne samo da će preživjeti ‘Brexit’, već će postati jača. Svijetu treba jaka EU i tako će i da bude”, rekla je Mogherini, prenosi AFP.\nBritanci su u junu 2016. godine izglasali napuštanje EU, čime je Velika Britanija krenula u pravcu da postane prva država koja je napustila Uniju. Britanija je u martu prošle godine zvanično započela dvogodišnji proces izlaska iz EU, a London i Brisel su spremni za narednu fazu pregovora.


Rolski mitropolit Neofit (1793 - 1881) | Lucky Bansko\nBanske ličnosti: Rolski mitropolit Neofit (1793 – 1881)\nPrvi dah vazduha u Banskom uzeli su ne jedna ili dve sjajne ličnosti koje su ostavile sjajnu rupu ne samo u istoriji svog rodnog grada, već i u istoriji cele Bugarske.\nJedna takva osoba je Rilski mitropolit Neofit – prosvetitelj, pisar, učitelj, pisac ovozemaljskog mišljenja i duhovnog sna.\nNeofit Rilski (Nikola Poppetrov Benin) rođen je 1793. godine u Banskom u porodici popa Petra Benina i njegove supruge Katarine.\nNicolini roditelji su bogati, poštovani i veoma poštovani. Pored toga što je iz veoma stare porodice Bansko, njegov otac je takođe popao u crkvu Svete Trojice i pošao je u školu za ćelije. Njegova majka je, naravno, bogata trgovka pamukom iz Roterdama koja ima veoma uspešnu trgovinu grčkim, srpskim i austrijskim.\nNicholas je u veoma nežnoj dobi bio zainteresovan za čitanje i pisanje, a prvi učitelj mu je bio otac, koji je predavao u ćelijskoj školi u gradu. Iz dana u dan, Nicholas je učio nove stvari i njegova žeđ za znanjem je rasla.\nKao dete, Nicholas je bio znatiželjan, budan i otvorenog deteta koji je želio da upozna svet oko sebe. Najverovatnije, upravo ga je ta radoznalost zbližila sa Dimitrom – sinom Toma Vishanov – Molera (slikar i osnivač Banske umetničke škole). Zahvaljujući svom prijatelju, mlada naslednica Benini linije upoznala se sa likovnom umetnošću i ikonografom i lagano se zaljubila u grafičku umetnost.\nNjegova želja da postane slikar bila je toliko jaka da je odlučio da ode sa Dimitrom u Beč na studij. Odlazak u austrijsku prestonicu nije došao, jer je Dimitar morao naglo da ode, ali ne u Beč, već sa ocem kako bi slikao manastir Rila. Međutim, ovo nije obeshrabrilo Nikolu, a on je jednostavno sakupio svoj prtljag i otrčao kući da bi se našao sa prijateljem na putu u manastir.\nTako se budući rilijski mitropolit Neofit našao u manastiru Rila, što je predodredilo njegovu sudbinu. Tokom boravka u manastiru, Nikola je shvatio da slikarstvo nije i nikada neće biti njegov poziv, ali istovremeno otkrio i svoju istinsku strast – književno delovanje.\nMeđutim, da bi mogao da studira i razvija pisanje i obrazovanje, morao je da posveti svoj život Bogu, a Nikola Benin se nije ustručavao da to učini.\nKada je njegov prijatelj završio slikarsko delo i napustio manastir Rila, Nikola je ostao i postao začetnik prorok Jerotej. Njegova odluka se nije naročito svidela njegovom ocu, koji se oštro protivi toj ideji, ali se na kraju pomirio, pod uslovom da se Nikolas ne osramoti bez njegovog pristanka i blagoslova.\nGlavni junak je uverio popa Petra da njegov sin neće postati monah, već će proučiti helensko pismo i čitati u manastiru. Kao dokaz istine njegovih reči Jerotej je počeo da uči Nikolu na grčkom.\nUbrzo nakon što su zabrinutosti pop Petra prestale, poslovični Jerotej raskinuo je ugovor i 1811. godine Nikola je tajno tajnovit i dao monaško ime Neofit.\nUsvajanjem monaškog imena, život mladog Kaluge poprima sasvim novi put, koji sledi do svoje smrti.\nTokom prvih godina svog života u manastiru, Neofit je marljivo trenirao i pokazao je tako zavidne rezultate da je poslan u manastir u Sofiji da primi duhovno dostojanstvo grčkog mitropolita.\nU Sofiji je Neofit Rilski upoznao mladog učitelja iz Soluna koji je znao savršeno crkvenoslovenski i grčki jezik i postao mu je prvi učitelj na tim jezicima. Posle nekog vremena, Neofit se morao vratiti u manastir i kako ne bi prekinuo studije, poveo je učitelja sa sobom.\nProveo je skoro četiri godine u manastiru … sve dok je njegov učitelj boravio iza zidova Svetog manastira.\nNakon napuštanja učitelja, Nikolasovo obrazovanje je zaustavljeno i morao je potražiti drugog nastavnika ili školu da nastavi studiranje.\nTako je Neofit 1822. godine otputovao u Melnik, gde se u to vreme nalazila čuvena grčka sekularna škola Daskal Adama iz Metsova. U njemu je mladić trenirao 4 godine i postao jedan od najboljih helenista u zemlji.\nKnjiževne, obrazovne i nastavne aktivnosti\nNakon što je uspešno završio studije u Melniku, 1826. godine, Neofit se vratio u manastir Rila i ubrzo nakon toga pozvan je da predaje u Samokovu, gde je predavao i radio kao tajnik pri samokovskom mitropolitu Ignaciju.\n1828. godine, međutim, Ignacije je brutalno ubijen, veoma povređujući Neofita. Ovaj čin nasilja izaziva mladića da prvi pokuša u poeziji, pišući pesmu posvećenu ubijenom sveštenstvu.\nNakon ubistva samokovskog mitropolita, Neofit Rilski vratio se u manastir i nastavio tamo predavanje, ali opet nesretan događaj naterao ga je da napusti Sveti manastir vrlo brzo. 1833. razbojnici su napali, pljačkali i uništili manastir Rilu, a Neofit je poslat u Carigrad da zatraži pomoć za njegovu obnovu.\nNakon uspešno završene misije obnove manastira, Neofit je prvo otišao u Kazanlak, a kasnije (1834.) u Bukurešt.\nIdeju o odlasku u Bukurešt dao mu je Vasil Aprilov, koji misli da će tamo Neofit Rilski moći da prođe najbolju moguću obuku, što će mu pomoći da postane jedan od najaruditetnijih učitelja svog vremena.\nI tako je bilo, kada je 1835. godine otvorila svoja vrata prva u Gabrovu zajednička škola, Neofit Rilski postao je prvi učitelj u njoj. Dok je predavao u gabrovskoj školi, Neofit je napisao nekoliko udžbenika i uveo metod međusobnog podučavanja.\nPored predavanja, Neoffit je tokom boravka u Gabrovu napravio prvi profesionalni prevod Novog zaveta na književni jezik.\nUprkos svom velikom doprinosu u nastavi u gabrovskoj školi, Neoffit nije bio u stanju da uspostavi trajna prijateljstva ni sa nastavnicima ni sa učenicima, što ga je nagnalo da prihvati ponudu zajednice u Koprivščiti da postane učitelj tamo.\nOd 1837. do 1839. godine Neofit Rilski bio je učitelj u Koprivshtitsi i tokom ove dve godine uspeo je da stvori brojne udžbenike i pomagala poput „Međusobne prakse učenja“, „Kratki sveti katekizam“, „Bugarska gramatika“, „Pismo izvučeno iz uzajamne nastave“ tablice „,“ Memoir „i drugi. Zahvaljujući udžbenicima i udžbenicima koje je stvorio, moderno sekularno obrazovanje prolazi put u bugarske škole.\nObrazovna i nastavna aktivnost Neofita Rilskog u Koprivshtitsi bila je izuzetno uspešna, ali nije postao miljenik gradskih vladara, koji su ga iz nekog razloga naterali da napusti Koprivshtitsu i ponovo se vrati iza zidina manastira Rila.\nPo povratku u manastir, Neofit je nastavio svoje obrazovne i književne aktivnosti i naporno je radio na promeni načina predavanja u bugarskim obrazovnim ustanovama.\nUdžbenici i knjige koje on objavljuje čine ga vrlo popularnim širom zemlje i prima stotine pisama pozivajući škole u različitim gradovima u zemlji da predaju u njihovoj školi. Neofit je dugo odbijao nastavna mesta koja su mu ponuđena, ali je 1848. godine prihvatio predlog Teološke škole na ostrvu Halki, gde je oko dve godine predavao slavenske jezike. Dok predaje, objavio je dva nova udžbenika: Aritmetika i hristomatika iz slavenskog jezika.\nNa ostrvu Halki, mitropolit neofit Rilski verovatno se osećao dobro i smireno da bi stvorio, ali nažalost 1852. morao je da ode, pošto je u školi izbila kuga.\nStoga se vratio u manastir Rila, gde je nastavio sa književnom aktivnošću. U poslednjim godinama svog života, Neofit Rilski dobio je mnogo ponuda za nastavnička mesta u školama i na univerzitetima, ali on odbija sve i potpuno se zalaže za svoj književni rad.\nU godinama pre smrti postao je opat manastira Rila i jedan je od najpametnijih i poštovanijih opata u istoriji manastira.\nSve do dana smrti 1881. godine, Neofit Rilski nastavio je da radi na obrazovanju i promeni obrazovnog sistema u školama. 1875. objavio je Rečnik na bugarskom jeziku, četiri godine nakon toga objavio je Opis manastira Rila, a njegov prevod Evanđelja (1840) imao je ogromnu ulogu u formiranju novog bugarskog književnog jezika.\nNeofit Rilski jedna je od najistaknutijih ličnosti koju je Bansko podario Bugarskoj\nKroz svesni život radio je na razvoju književnih i obrazovnih delatnosti u zemlji i njegov rad nije ostao uzalud. Zahvaljujući njemu postavio je temelje modernog sekularnog obrazovanja, zahvaljujući njemu imamo prvi globus, zahvaljujući njegovom radu hiljade mladih je steklo dobro obrazovanje i postali sjajne ličnosti.\nŠta je sa Banskim? Bansko čuva sećanje na Neofita Rilskog i odaje počast velikom bugaru koji nikada ne zaboravlja rodni grad i svoje sugrađane. Iako se ne vraća često u Bansko, on pomno nadgleda razvoj obrazovanja u gradu i pomaže kad god je to potrebno.\nAko ste trenutno u Banskom ili nameravate tamo putovati, odvojite sat ili dva svog vremena i posetite kuću Neofita Rilskog. Ispitajte prostorije u kojima je mali Nikola podružnica, uđite u školu u kojoj je naučio da piše svoja prva slova i brojeve, pregledajte muzej posvećen njegovom životu i aktivnostima.\nNa taj način možete dodirnuti poznatog pisca, prosvetnog radnika i prosvetitelja, koji je do poslednjeg daha radio samo u korist čitavog bugarskog naroda.\nMalo vremena, počastite jednom od najvećih osoba rođenih u Banskom – mitropolitom Neofitom Rilskim!