Aerodromi Crne Gore – Page 3 – Bankar.me\nO aerodromima će odlučiti Vlada, Skupština bez prilike da se izjasni\nSeptember 9, 2018 AVIO SAOBRAĆAJ, CRNA GORA, SVE VIJESTI 0\nSeptember 7, 2018 AVIO SAOBRAĆAJ, Članci, CRNA GORA, SVE VIJESTI 1\nRevizorska kuća Deloitte iz Podgorice uradiće reviziju finansijskih izvještaja državnog preduzeća Aerodromi Crne Gore\nAugust 28, 2018 AVIO SAOBRAĆAJ, CRNA GORA, SVE VIJESTI 0\nZaposleni na Aerodromu Tivat odlučili su da organizuju proteste ukoliko Ministarstvo saobraćaja i pomorstva ne odustane od namjere da raspiše tender za davanje koncesija nad vazdušnim lukama u Tivtu i Podgorici.\nAugust 24, 2018 AVIO SAOBRAĆAJ, Članci, CRNA GORA, SVE VIJESTI 0\nPrema prvim spekulacijama, turska kompanija TAB i tri francuske kompanije ulaze u trku za uzimanje u zakup aerodroma u Podgorici, Tivtu i Beranama.\nOd početka godine kroz aerodrome prošlo 1,5 miliona putnika\nAugust 16, 2018 AVIO SAOBRAĆAJ, CRNA GORA, SVE VIJESTI 0\nNa aerodromima u Tivtu i Podgorici od početka godine do 12. avgusta, opsluženo je rekordnih milion i po putnika, sto je 170.000 više nego lani, kazao je direktor Aerodroma Crne Gore Danilo Orlandić.\nPitanje aerodroma veće od političkih partija, pokažite nam ekonomsku analizu\nPitanje Aerodroma Crne Gore je od strateškog državnog značaja, i kao takvo je važnije i od SD-a i DPS-a, pa ga ne treba svoditi na to hoće li neko izaći iz koalicije ili neće, nego pažnju treba usmjeriti na traženje optimalnog modela valorizacije Aerodroma Crne Gore, saopštile su Socijaldemokrate (SD).\nJavni poziv već za 10 dana? SD ponavlja da “Aerodromi” moraju ostati državni\nAugust 3, 2018 AVIO SAOBRAĆAJ, SVE VIJESTI 0\nJavni poziv za davanje koncesije za aerodrome u Podgorici i Tivtu mogao bi biti objavljen u narednih deset dana\nVlada daje u zakup aerodrome u Podgorici i Tivtu na 25 do 30 godina!\nAugust 1, 2018 AVIO SAOBRAĆAJ, Članci, CRNA GORA, PLANETA, SAOBRAĆAJ, SVE VIJESTI 0\nJuly 11, 2018 AVIO SAOBRAĆAJ, CRNA GORA, SVE VIJESTI 0\nVladimir Beratović novi član Odbora direktora Aerodroma Crne Gore\nJuly 6, 2018 AVIO SAOBRAĆAJ, Članci, CRNA GORA, PLANETA, POSAO I KARIJERA, SVE VIJESTI 0\nSavjetnik predsjednika Vlade za strane investicije Vladimir Beratović je novi član Odbora direktora Aerodroma Crne Gore (ACG) i moguće da će biti i predsjednik, saznaju Vijesti.\nJuly 6, 2018 AVIO SAOBRAĆAJ, CRNA GORA, SVE VIJESTI 0\nJuly 5, 2018 AVIO SAOBRAĆAJ, CRNA GORA, SVE VIJESTI 0\nVlada na današnjoj sjednici najvjerovatnije neće predložiti reizbor Božidara Vuksanovića u Odbor direktora Aerodroma Crne Gore\nEvropska banka za obnovu i razvoju ulaže u crnogorske aerodrome\nJune 18, 2018 AVIO SAOBRAĆAJ, CRNA GORA, SVE VIJESTI 0\nEvropska banka za obnovu i razvoju ulagaće u razvoj tivatskog i podgoričkog aerodroma, a znatna sredstva izdvojiće i za agrobiznis, kazao je u intervju Televiziji Crne Gore potpredsjednik EBRD-a Alan Pilu.


Slavija odbrojava posljednje dane | Banjaluka.net\n– Najveći krivac za to je smjena generacija, jer su bokseri kojima Slavija sada raspolaže objektivno u takmičarskom zenitu, a mladi nisu još stasali da zamijene ove iskusnije. Zbog toga su u klubu prinuđeni da seniorsku ekipu “krpe” bokserima iz drugih klubova, što, naravno, iziskuje prilična novčana sredstva, koja klub jednostavno nema – naglasio je počasni predsjednik Bokserskog kluba Slavija Dragan Batar.\n– Sadašnji predsjednik Predrag Zgonjanin, kada je preuzeo funkciju, nije znao za tolika dugovanja, jer, kako sam kaže, ne bi se ni prihvatao posla. Sada se na sve načine pokušavaju reprogramirati dugovanja, ali to teško ide. Ne smije se zaboraviti da je jedan od razloga za nastala dugovanja i smanjena dotacija od gradskih vlasti. Naime, kada se Slavija takmičila u Premijer ligi, Banjaluka je za klub izdvajala 100.000 maraka, a sada kada nastupa u regionalnom takmičenju, samo 25.000 – nastavio je Batar.\n– Sve je manje ljudi kojima je stalo da Slavija preživi, a još manje onih koji su u ovom trenutku spremni da stvarno pomognu klubu. Najgore od svega je što su i oni praktično podijeljeni u tri tabora i konstantno rukovodstvo kluba, bez obzira na to ko se u njemu nalazi, ima jaku opoziciju. I dok je god takva situacija, Slavija ne može ići naprijed, već krupnim koracima grabi ka nepovratnom ambisu. Čini mi se da je sadašnja uprava nemoćna da nešto promijeni, a još se nije pojavio neko koje spreman da stvarno pomogne, a ne da nakratko oživi klub. Po prirodi sam uvijek bio optimista, ali čini se da se Slaviji, koja je ove godine proslavila 56 godina, bliži kraj – dodao je Batar, koji je u raznim funkcijama u klubu praktično od njegovog osnivanja.\n– Banjalučani su mečeve sa Spartakom, Radnikom i Sesvetama odgodili, dok su pred meč sa Loznicom poslali dopis da nisu u stanju da organizuju ovaj duel. Planiram narednih dana održati sastanak sa članovima Upravnog odbora Regionalne bokserske lige u vezi sa Slavijom i na njemu ćemo vidjeti šta i kako dalje – naglasio je predsjednik Regionalne bokserske lige Jurica Runtić.\n– Najgore od svega je što se njima dvjema ne uplaćuju ni doprinosi, a pomoćna radnica bi u novembru trebalo da ide u penziju. Tehnička sekretarica je u klubu 24 godine, ali će najvjerovatnije otići, jer nema ni zdravstveno osiguranje – rekao je počasni predsjednik Slavije Dragan Batar.\nOGLAS GRADSKE UPRAVE Na prodaju garaže u šest ulica\nGradska uprava objavila je juče oglas o prodaji garaža pribavljanjem pismenih ponuda. Iz Gradske uprave je saopšteno da su na prodaju garaže u ulicama Filipa Macure, Masarikovoj, Majke Knežopoljke, Vojislava Đede Kecmanovića, Carice Milice i Sime Matavulja. – Pravo podnošenja ponude imaju fizička i pravna lica. Ponude se podnose zaključno sa 2. oktobrom 2018. godine


Vučen: POČINJU DA RADE AMBULANTE U MALOJ PLANI I BANIČINI – Palanačke novine\nby Palanačke · 21 maja, 2020\nPredsednik Opštine Smederevska Palanka, Nikola Vučen, objavio je da će u Maloj Plani i Baničini početi da rade seoske ambulante. Meštani ova dva sela će od sada jednom nedeljno imati priliku da prekontrolišu svoje zdravlje.\n-Poštovani sugrađani, briga o zdravlju stanovništva oduvek je jedan od naših prioriteta. U skladu sa tim principima, a u dogovoru sa Ministarstvom zdravlja i Domom zdravlja u Smederevskoj Palanci odlučeno je da se otvore dve seoske ambulante u Maloj Plani i Baničini. Ambulanta u Maloj Plani će biti otvorena svakog utorka od 8 do 12 sati, dok će ambulanta u Baničini biti otvorena svake srede od 7 do 12,30 sati. Tom prilikom će naši sugrađani moći da urade preventivne preglede, merenje krvnog pritiska, šećera u krvi, pregled srca i pluća. Svakako se mogu javiti i svi oni koji imaju neki zdravstveni probleme a lekar će proceniti da li će biti zbrinut ambulantno ili upućen na dalje preglede. U dogovoru sa Domom zdravlja verujem da će ovo postati stalna praksa, ukoliko za tim pregledima postoji potreba.\nNext story Osvećenje zvona i krsta za palionicu sveća sa zvonikom u hramu Svetog Despota Stefana u Smederevskoj Palanci\nPrevious story Istorijski arhiv „Veroslava Veljašević“ dobio 2,5 miliona dinara na konkursu Ministarstva kulture i informisanja


CRNI PONEDELJAK NFL: Seča trenera, Meningov rekord u opasnosti! - Telegraf.rs\n31/12/13 | 08:46\nCRNI PONEDELJAK NFL: Seča trenera, Meningov rekord u opasnosti!\nZavršetak ligaškog dela šampionata po pravilu je i kraj angažmana trenera koji su podbacili, ni ova sezona nije izuzetak\nPonedeljak po završetku ligaškog dela NFL sezone najgori je dan za trenere u najpopularnijem sportu u SAD, pa ni ovaj nije bio izuzetak.\nČetvorica su dobila "nogu", među njima i čuveni Majk Šanahan, kojeg su otpustili Vašington Redskinsi. Šanahan je krajem prošlog veka dvaput osvajao Superboul sa Denverom, međutim nije imao mnogo uspeha posle toga, a ni informacije koje je verovatno on puštao u medije o tome kako je nezadovoljan stanjem u klubu, nisu mu išle u prilog.\nPored Šanija otpušteni su i Lesli Frejzer(Minesota), Greg Šijano (Tampa Bej) i Džim Švarc (Detroit), a Rob Čadzinski (Klivlend) nije ni dočekao ponedeljak, Braunsi su ga se rešili u nedelju odmah posle poraza od Pitsburga, 12. u prvenstvu.\nJoš ranije tokom sezone otpušten je i Geri Kubijak iz Hjustona, a sasvim je moguće da ni ovo nije konačan spisak.\nJedna od tema koja će biti aktuelna narednih dana je i da li je Pejton Mening postavio rekord u broju bačenih jardi u sezoni. Kvoterbek Denvera proveo je samo prvo poluvreme u igri u demoliranju Rejdersa 34:14 u Ouklendu u kojem je bacio 266 jardi uz četiri tačdauna.\nSporan je Meningov pas za Erika Dekera od sedam jardi u prvoj četvrtini, čini da je lopta bačena unazad, samim tim trebalo bi da se akcija računa kao trčanje, što će značiti da Mening nije nadmašio 5.476 jardi Drua Brisa iz 2011. Konačnu odluku doneće liga u narednim danima.\nGOCA TRŽAN: Molim te Bože produži Farmu na pet godina! (FOTO)\nI DEVOJKE BIJU, ZAR NE? Košarkašica nokautirala protivnicu! (VIDEO)\nMLADI REVOLVERAŠI: Šumadinci šutnuli 32 trojke i jedva pobedili Cibonu!\nFudbal postaje Superboul: Predložena velika izmena pravila koja će promeniti ovu igru\nUznemirujući video: Nekadašnji NFL igrač brutalno pretukao bivšu devojku pred bebom\nBrutalno gaženje na utakmici u SAD, teško navijačko prebijanje zgrozilo svet


Zvanično: Džeren Džekson mlađi produžio ugovor\nAutor: Nikola Krstić Datum objave: 18.10.2021. Foto: Hoops Habit\nIzgleda da uprava ekipe Memfisa veruje mladim igračima i vidi potencijal i budućnost u njima. Prvi na red je došao Džeren Džekson mlađi koji je prihvatio je produžetak ruki ugovora u trajanju od četiri godine, na 105 miliona dolara!\nI pored povrede meniskusa koju je pretpreo, Džekson mlađi se vratio na parket nakon oporavka i imao zapaženu rolu u ekipi tokom prve runde plej-ofa u duelu sa Jutom. To govore i njegove brojke u prvom plej-of mandatu od 13.6 poena i 5.6 skokova po meču, za 27 minuta provedenih na parketu.\nDžeren Džekson mlađi je definitvno zalog za budućnost ekipe Memfisa i jedan od lidera njihovog tima već sada.


U Udruženju veterana odbrambeno-otadžbinskog rata nezadovoljni položajem boračke populacije /VIDEO/ - NTV Arena\nU Udruženju veterana odbrambeno-otadžbinskog rata nezadovoljni položajem boračke populacije /VIDEO/\nPoložajem boračke populacije nezadovoljni su u Udruženju veterana odbrambeno-otadžbinskog rata. Nagomilani problemi kako navode, zahtijevaju sistemsko rješenje kroz određene izmjene i dopune zakona. Ocjenjuju i da je kompletna politička situacija veoma nestabilna, i kako navode, opasna za Srpsku.\nOčekivali smo da će biti zakazana tematska sjednica Narodne Skupštine Srpske, na kojoj bi se govorilo o položaju boračke populacije i pravima boraca, rečeno je na sjednici predsjedništva Republičkog odbora Udruženja veterana odbrambeno-otadžbinskog rata koja je održana u Bijeljini.\nKako bi se teška situacija u kojoj se nalaze boračke kategorije stanovništva promijenila, potrebne su kažu u Udruženju veterana izmjene i dopune zakona, za šta su i oni dostavili amandmane i poručuju da od svojih ciljeva neće odsutati.\nKažu u ovom udruženju i da aktuelna politička dešavanja u Srpskoj i BiH skreću pažnju sa važnih pitanja.\nKompletna politička situacija veoma je nestabilna i opasna za Republiku Srpsku, rečeno je u Bijeljini na sjednici Predsjedništva Republičkog odbora Udruženja veterana odbrambeno-otadžbinskog rata.\nTags: bijeljina, boracka, borci, veterani\nSlužen pomen pripadnicima Četvrtog odreda Specijalne brigade policije /VIDEO/\n“Uljepšaj nekome djetinjstvo”: Prodajna izložba mališana vrtića “Čika Jova Zmaj” /VIDEO/


Snežni kvarc - privezak na kaučuku (59669481) - Limundo.com\nSnežni kvarc - privezak na kaučuku\nBroj aukcije: 59669481\nObim kaucuka: 45 cm + lanac za produzetak\nSnezni kvarc vas podrzava dok ucite lekcije i pomaze vam da napustite preteske odgovornosti i ogranicenja. Savrsen je za ljude koji se osecaju mucenicima, iako zapravo sami stvaraju takvu situaciju, jer im je potrebno da budu potrebni. Pomaze u prevazilazenju mucenistva i uloge zrtve.\nMentalno, ovaj kamen pojacava takticnost i saradnju. Pomaze vam da razmislite pre nego sto progovorite.\nSnezni kvarc je vrhunski iscelitelj i moze da se koristi za bilo koje stanje. Stimulise imuni sistem i dovodi telo u ravnotezu. Resava probleme kicmenih prsljenova ako se koristi sa cilibarom. Odlican je za probleme creva, varenja i zeluca. Smiruje nervi sistem i slabosti ociju. Koristi se i za umirivanje opekotina. Masaza sa sneznim kvarcom u predelu slepoocnica otklanja glavobolje.


Etleboro.org - Upravni odbor PIC-a zakazao sjednicu u jeku napada na OHR\nMnogi su osudili današnju izjavu Dodika o Vanji Prutini Bjelici\nlupon.media Najavljena sjednica Vijeća za implementaciju mira\nFaktor 30.11.2020. 23:08\nZa utorak i srijedu, 1. i 2. decembra, najavljena je sjednica Vijeća za implementaciju mira (PIC). Sjednica je najavljena u trenutku političkih napetosti u čijem je fokusu Ured visokog predstavnika (OHR). Vijeće za implementaciju mira (PIC) trebalo bi da sutra i prekosutra održi sjednicu. Razmatrat»»»\nNovi 30.11.2020. 22:43\nZa sutra i prekosutra je najavljena sjednica Vijeća za implementaciju mira (PIC). Sjednica je najavljena u trenutku političkih napetosti u čijem je fokusu Ured visokog predstavnika (OHR). Bit će održana nekoliko dana nakon sastanka Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija posvećenog Bosni i Hercegovini»»»\nSlobodna Bosna 30.11.2020. 20:24\nPosebno su napeti odnosi između OHR-a i Dodika. Za sutra i prekosutra je najavljena sjednica Vijeća za implementaciju mira (PIC). Sjednica je najavljena u trenutku političkih napetosti u čijem je fokusu Ured visokog predstavnika (OHR). Bit će održana nekoliko dana nakon sastanka Vijeća sigurnosti U»»»\n30.11. 23:08 Upravni odbor PIC-a zakazao sjednicu u jeku napada na OHR Faktor\n30.11. 22:43 Najavljena sjednica Vijeća za implementaciju mira Novi\n30.11. 20:24 DODIK I ČOVIĆ IMAJU RAZLOGA ZA BRIGU: Evo šta je nakon napada poduzeo Valentin Inzko Slobodna Bosna


CVIJANOVIĆ: SRCE NA TEREN! - pravdabl.com\nCVIJANOVIĆ: SRCE NA TEREN!\nZa razliku od šampionata Prve lige RS, fudbalska bubamara zakotrljaće se u Federaciji BiH, kada će prvoligaši u subotu startovati utakmicama 16. kola. Trio na vrhu (Zvijezda, Sloga Simin Han i Olimpik) nalazi se svega u dva boda, pa se očekuje da će između ova tri rivala voditi se velika bitka za novog premijerligaša.\nU Gradačcu su bučno proslavili jesenju krunu, a to žele da ponove i na kraju sezone. Zvijezda na “Banja Ilidži” dočekuje Igman, a udarna igla tima Obren Cvijanović, koji j jesenas upisao sedam pogodaka i tri asistencije vjeruje da će njegov tim ostati na vrhu.\n–Ekipa je ostala skoro pa kompletna od prvog dijela, što nam je prednost svakako u odnosu na rivale. Želja je da pokažemo da imamo najveće ambicije i da to što smo prvi nije nikakva slučajnost, nego da to zaslužujemo, prije svega umijećem na terenu, gdje smo to pokazali u svim utamicama. Zadovoljan sam svojom i formom i nadam se da ćemo protiv Igmana iz Konjica odigrati jednu dobru utakmicu i da ćemo pobjediti.Naravno, potrudiću se da postignem i pogodak, ali najvažnije da našim vjernim navijačima priredimo slavlje po završetku meča, i da budemo jedan korak bliže konačnom cilju zvanom Premijer liga BiH. Srcem na teren i sve će biti u redu – poručio je popularni Cvija, fudbaler rođen u Kotor Varošu, koji je punu afirmaciju prije Zvijezde doživio u dresu Krupe.\nTags: FK Zvijezda GradačacObren Cvijanović\nNext post JELISAVAC: ŽELIMO OSTATI LIDERI! (VIDEO)\nPrevious post POŽELITI ČELIKU DRUGOLIGAŠKE DANE!


Societe Generale Banka Srbija Beograd | Bulevar Zorana Đinđića 50a/b | Banke\nTelefon 1: 011 301 1555\nBulevar Zorana Đinđića 50a/b, Beograd, Novi Beograd, Srbija\nSociete Generale osnovana je 4. maja 1864. godine u Francuskoj, dekretom koji je potpisao Napoleon III. Tada je banka osnovana kao akcionarsko društvo sa ciljem da unapređuje privredu, podstiče ekonomski rast, investira u industriju i razvija komunikacije i socijalni duh. Za gotovo 150 godina postojanja, Societe Generale Group imala je vitalnu ulogu u ekonomiji, postavši jedna od vodećih svetskih bankarskih grupa. Prisutni smo u 76 zemalja, sa više od 32 miliona klijenata koje uslužuje preko 154.000 zaposlenih širom sveta. Societe Generale je na domaćem tržištu prisutna od 1977. godine, kada je banka otvorila predstavništvo u Beogradu. Societe Generale Yugoslav Bank osnovana je 12. februara 1991. godine, kao prva banka u zemlji sa većinskim stranim kapitalom. Od tada pa nadalje, banka je neprestano prisutna na srpskom tržištu, nudeći svoje usluge korporativnim klijentima. Banka 2001. godine donosi stratešku odluku da proširi svoje aktivnosti na rad sa fizičkim licima, i tako postaje univerzalna banka. Tokom decembra 2001. godine otvaraju se prve četiri ekspoziture u Beogradu za rad sa stanovništvom. Societe Generale Srbija beleži konstantan rast u Sektoru za rad sa stanovništvom i danas ima mrežu od 102 ekspoziture u gradovima širom Srbije. Societe Generale Srbija je prva banka sa stranim kapitalom koja je u Srbiji uložila u izgradnju svog sedišta u vrednosti od 10 miliona evra. Upravna zgrada se nalazi u blizini Beogradske arene, u poslovnom centru Novog Beograda, a zaposleni Societe Generale Srbija su se uselili u nove prostorije svoje centralne zgrade početkom aprila 2006. godine. S obzirom na razvoj banke u proteklim godinama, u ovom trenutku postoji potreba za većim prostorom, pa je, kako bi sve svoje operativne segmente objedinila pod jednim krovom, Societe Generale Srbija, u partnerstvu sa IMEL grupom, gradi novu poslovnu zgradu, a neto vrednost projekta je oko 14,5 miliona evra. U 2015, banka je ušla sa mrežom od preko 100 ekspozitura širom Srbije. Uprkos nepovoljnoj ekonomskoj situaciji, Societe Generale banka uspeva da konstantno unapređuje poslovanje, pre svega kroz unapređenje kvaliteta usluga i unapređenje procesa. Kao univerzalna banka, Societe Generale Srbija nudi širok spektar usluga velikim kompanijama, malim i srednjim preduzećima i preduzetnicima, ali i građanima Srbije. Societe Generale banka prilagođava svoju ponudu specifičnim potrebama i zahtevima svojih klijenata. Omogućava im da štede na više načina, da pozajme novac za sve svoje potrebe (keš krediti, stambeni krediti, krediti za automobile), da koriste pogodnosti bezgotovinskog plaćanja i elektronskog bankarstva. Banka prilagođava ponudu potrebama zaposlenih i penzionera, kao i studentima koji proizvode i usluge banke koriste besplatno, jer još uvek ne zarađuju.\nPreporuke i pitanja za firmu Societe Generale Banka Srbija\nDugo godina sam bio u Intesi, strpljivo čekao svoj red na š?alteru, bio sam i zadovoljan mnogim stvarima, npr njihovim bankarima mbankingom itd...ali sam pre 3 godine otisao u Societe Generale u Kralja Petra jer je bila blizu mog posla...mogu samo da kažem - veliko osveženje! Redove sam zaboravio, ambijent i atmosfera top, lični bankar (bankarka :)) skroz super, ebanking odličan.. Prva neka komplikovanija stvar (uplata iz inostranstva) sve su mi završili...Tako da je moja preporuka, ne budite lenji za sebe, nemojte da vas mrzi da promenite banku ako vam u trenutnoj nije sve po volji, ovi su skroz dobri i ja ih preporuč?ujem, ali vi već nađite banku za sebe ako želite pozitivnu promenu.


Kombajn u oku - Svetislav Basara - Dnevni list Danas\nPočetna » Kolumne » Svetislav Basara » Kombajn u oku\nKombajn u oku\n* Sad će SNS-ovi podfamozni botovi i nadfamozni analitičari iste provenijencije bezbeli graknuti: "Zašto vidiš traktor u oku bližnjeg svoga, a ne vidiš kombajn u svom? Šta ti smeta što je Aco Srbin "pomogao" našem narodu na Kosovu? Ko te plaća?"\n24Piše: Svetislav Basara 31. januara 2018. 16.00\n31. januara 2018. u 16.31\nSudeci po danasnjoj a svakako jos jednoj u nizu predizbornih kolumni, mozemo zakljuciti samo jedno a to je: Basarin drug i zemljak Panovic, zasigurno posle izbora nece postati glodur najstarijeg (zanata) lista na Balkanu, te samim tim i Basara nece postati, kako onomad sam rece, ovlasceni izvrsilac nabijanja na Crven Ban, koga treba a bogami i koga ne treba. Laki, vise srece u iducem izvlacenju s nadom da neces dugo cekati isto. Sta je tu je, nije tako los ni sluzbeni glasnik.\n31. januara 2018. u 16.33\nTaj Hristov rerkord je davno oboren od strane izvesnih žena koje su uspele da jednom "ribom" "nahrane" više hiljada ljudi.\n31. januara 2018. u 16.39\nPomenutu pomoć pomenutim kosovskim Srbima će dati nadležne institucije po nalogu Ace Srbina , jer on nema na lageru ni traktore, ni kombajne, ni telad, ni ostaale potrepštine. A što se tiče telalenja, telalile su novinčine i televizije, neke pohvalno, a neke posprdno.\n31. januara 2018. u 16.44\nKada bi pomoć kosovskim Srbima zavisila (ne daj bože) od opozicije, bilo bi kao u onoj Davičovoj pesmi: "Hraniš ih, Srbijo, druže, više prosom, više postom, više uspavankama, bajkama, više gatkama".\nnije sve u ovcama kaže:\n31. januara 2018. u 16.46\n"Zvonko, Milan, Zelja", kao i nedužni narod Kosova i Metohije pita se – kad će više, brže i bolje taj kuvajtski aražman da se realizuje, kako bi se poštedili resursi države Srbije? Imaju ljudi obzira.\n31. januara 2018. u 17.02\nZa sve vas ostrascene basaroide, na molitvi, po svetu rastrkane, ili crvenom banu gde god da ste vec, preporuka: Otidnete na tzv you tube i pogledate tv jemisiju od/iz 13.10.2014 na bozemeoprosti pinku u bozemeoprosti tzv ““teskoj reci““, bozemeoprosti draganceta j vucicevica?! ““Voditelj““: j vucicevic, ““gosti““: drug tzv lazanski, drug tzv vucic u ono vreme prvipodpredsednikvlade i poslastica, drug tzv basara !! Ako imate ono sto ide uz crven ban – odgledajte, a ako imavate ono ispod kostiju glave – docice vam do toga – iz onoga odakle i inace dolazi u malocas pomenutu glavu! (za one sto slabije kapiraju: ““iz dupeta u glavu““) Uzivajtega..\n01. februara 2018. u 22.47\nEl Grande očigledno nije basaroid. On je hemoroid.\n31. januara 2018. u 17.08\nZaista verujete da Aco Srbin moze ostati presednik jos 9 godina nakon sto potpise medj. obavezujuci akt o normalizaciji odnoda sa Kosovom, iliti preda i pravo Kosmet Albancima? Zaista neobicna procena gradjana Srbije. Sta je sledece? Najveca NATO baza na svetu ce biti u ostatku Srbistanu? Srpskim vojnici predvode NATO napad na Moskvu? Gde su tu nasim interest I come Nas zapad zaduzi? Otimanjem zemlje, istorije I bombama of kojih umiremo na redovnoj bazi ?\nBasara Gustav Štimt kaže:\n31. januara 2018. u 17.20\nZa Kuvajt štima. Žalosno je samo što sve što puno vredi odlazi nepovratno iz naše zemlje: mladi vredni ljudi kao i kapital. Zato ne treba da nas boli što smo materijalno siromašni. Ostaje nam još poljoprivreda, kultura i obrazovanje, jer to ne mogu da iznesu iz zemlje.\n31. januara 2018. u 18.50\nTrebaće bezbeli poveći kontigent tih traktora. Ali i prikolica . Msm ono kad Aco Srbin potpiše taj famozni Sporazum o "normalizaciji" odnosa između BGD-a i Prištine. Pa onda krene nova "Oluja". Vozi Miško…\n31. januara 2018. u 19.03\nDruze Bas, jedina politika o kojoj ima smisla pricati polako se svodi na populacionu politiku. Omoguciti da preko nje počne nova distribucja vrednosti koja bi bila u harmoniji i sa bogom i sa ljudima. Život čezne sam za sobom. Sve drugo postaje otužno jalovo nadjebavanje matorih dokonjaka.\n31. januara 2018. u 19.46\nBolju kolumni dugo ne procitah, a to moze napisati samo Basara.Pardon, mogli bi i komentatori , ali problem je sto su mnogi na duznosti, a mnogi ne razumeju, ili nece, o cemu je rec.Posto je moj predsednik "Tramp Srbin" veselo se smejem kako ga mezete, a niko od njega nista ne trazi, a mogao bi dati nije da nebi.Jest,ono, da me je malo postid sto mi je Tramp predsednik, ali bar niko nista od njega ne traze (mislim traktore, jaganjce) nego samo da polozi racuna za nacistu rabotu.E,ajd sad zatrazite, od Ace Srbina da polozi racun o bilo cemu pa i otkud mu traktori, jaganjci i ………Ajd, ako smete!?\n31. januara 2018. u 20.12\nBasara je najbolji pisac i novinar u ovom danasu i jedini on voli i brani Vucica naseg predsednika koji jedini radi u interesu Srbije.\n31. januara 2018. u 20.22\nMudro zbori poštovani g.Basara.Kao i obično ima i nešto što se ne sme reći a što će, bezbeli, biti. Vremena su takva da Albanci jedino žele da proteraju Srbe. Nije moguće tamo biti Srbin. Da sam, ne daj Bože u njihovoj koži, prodao bi što imam i, zbog naraštaja, otišao, sa suzama zbog svetinja koje ostaju da ih Albanci poruše, uz pomoć onih što su nas bombardovali. Božja volja ?\n31. januara 2018. u 21.10\nKo god se dokopa vlasti samo tako radi… Država politika nam je kao jedna brana koja puca a vlast u pukotine gura prste kad vidi da voda curi…kada im ponestane prstiju dodje neko drugi pa nastavi gde je ovaj stao… Ne pada mu na pamet da one prethodne dira… A što bi? Te rupe su zapušene…\n01. februara 2018. u 02.11\nMoje tvrdo uverenje je da Srbi vide buducnost u svom tradicionalnom svetom trojstvu: ratovanju, lopovluku i iseljavanju. Do toga je zakljucka lako otkljucati/doplivati jer ic ne hajemo ni za ono sto nas Hristos uci niti za ono sto smo se obavezali. Jer, kao clanica UN, duzni smo da obezbedimo opste postovanje ljudskih prava i sloboda, koja moraju biti zasticena efikasnim i delujucim pravnim poretkom, kako ne bi covek bio primoran da kao krajnji izlaz pribegne pobuni protiv tiranije, ugnjetavanja, nepostivanja prava na rad, gazenja politickih sloboda, osnovnih vrednosti covekove licnosti i svega ostaloga sto nam cini ova vlast vec duze vreme. Strasno je samo procitati sta sve nam krsi i uskracuje ova hajducija od strane nase a "world class" olosa , od kojih se svaki moze okititi "Al Kapone" aferama sa pet zvezdica! Postivanje ljudskih prava obezbedjuje uslove normalnog razvoja drustva, pluralizam , ravnopravnost, konkurentnost, zaposlenoist i srecan, miran i produktivan zivot svih, saradnju i prijateljstvo medu narodima…. Ovako, bacanje prasine, pa potom lekova za katarakt, ubijanje pa poklanjanje krava, pa pravljenje od naroda slydjeno stado a zatim im das jato ovaca kao sadaku, ili ih gazis kao marvu jurecim dzipovima da bi im poklonio traktora..Gde i dokle tako? Podmetati pozar pa poklanjati brentace za gasenje je nas opskurni stil i nasa prava sustina. Nasa velika sustina je prazna, nema ni traga zelji za primenu ljudskih preporuka, za pomirenje, za uzlet iz sunovrata mrznje, lazi i samodestrukcije..Delije, ne delite, nemate pravo. Nije ovo vase carstvo, kada ce te to shvatiti?.. Nikada.\n01. februara 2018. u 06.57\nVidi boga ti, zar vec 31.? Zar januar ima toliko dana( koliko na srcu rana)? Mnoga dusa je tamo dole, u srcu Srbije uspela da se domogne i februara, blago kraceg, ali zato bas i drazeg. Trebace manje znoja da se oremo. Moze se i bez tog predsednickog kombajna, no kako su nam obecavali i posle onog rata: drugovi seljaci, njive ce se u socijalizmu orati karakterom ( Copic)! …Godine su prohujale( mi se nismo sreli, moju kosu prosarase pramenovi beli), a evo, na obzorju novi (ok.renovirani) pramen nade: njive cemo opet orati, gospodo seljaci, ali spec.traktorom, a bogami, i drugim sredstvima, ako zatreba!!!\nDvojka iz dnevnika kaže:\n01. februara 2018. u 07.00\nNije pristojno turati nekekav grubi provincijski kombajn ni u cije oko, jer je oko malen i osetljiv organ vida.Vekilo hvala . Dovidjenja.\n01. februara 2018. u 09.44\nAV je samo primenio Palmin recept (za gospođu 2.000) koji se kod inteligentnih srbalja pokazao neviđeno uspešnim. Zato, mirno I bez panike, uredno stati u nepregledni red ispred Vlade, nekoliko dana pred Crveno Slovo, kad Božanstvo prima smrtnike I (uz prisustvo nebrojenih tv ekipa), ispunjava im njihove sitne želje…\n01. februara 2018. u 09.46\nSve ovde napisano je apsolutno tačno. Samo kako to objasniti onima koji ne vide, ne razumeju ili nece da prihvate. Ko bi trebao da se pozabavi osvešćenjem i prosvećenjem celog ovog naroda. Da postavi državne temelje i vodi državnu politiku za dobrobit celog društva a ne svoju i svojih bliskih partijskih i poslovnih prijatelja. A najveći problem je što verovatno ni sam narod takvu promenu ne bi hteo da prihvati? Naviko je da tavori, kuka i očekuje baš takve ““““Oce““““ da porade nešto sitno i za njihov džep! Na veliku žalost!\n01. februara 2018. u 11.32\n@nevernom tomi: nikada se nece naci neko ko narod vise voli od samog sebe. Premisa postojanja nadcovecanskog postenja je pogresna. Tek kad narod, nekim cudom postane preduzimljiv i prestane politicare da posmatra kao bogove, vec ih spusti na nivo javnog servisa, tek tad ce biti buducnosti. Lupetanja o nebeskoj `eliti“ i njihovom `postenju“ je mrak. Samo kontrola i organizacija pomazu. Barem u relativno maloj sredini, kakva je nasa. Globalizovanom `svetu“…\n01. februara 2018. u 11.38\nA u celoj “ecegovini ostalo 70ak “iljada ljudi, u onom krsu i kamenu gde sve puca i prsti od zivota i boga. Ako tome pridodamo recnik koji se koristi na molitvama od strane otuznih jalovih nadjebanih matorih dokonjaka jasno je da uskoro nece biti ni toliko. A onda, zna se, pravac Krug Dvojke i drzavni pos“o poucavanja srBstvu preostalih domorodaca!?\nMilutin Sumadinac kaže:\n01. februara 2018. u 11.44\n@hercegovac na molitvi, mogu misliti sta si ti sve u ratu radio bolan ba, kad sad toliko vremena uz Boga provodis po Molitvama. Bog ti pomogao.\ncica lazarevic kaže:\n18. februara 2018. u 16.26


Sokovi od povrća za prolećno čišćenje organizma | LifePress magazin\nNema tog suplementa koji može nadomestiti vitamine, minerale i nutrijente koje pronađemo u sirovoj domaćoj hrani. Promenu ćete osetiti za kratko vreme.\nFenomenalne fotografije i recepte smo pronašli na blogu Gourmandeinthekitchen, gde možete pronaći još mnoštvo odličnih recepata.\nPravljenjem sokova od povrća i voća (u sokovniku, bez šećera) i mikseva uz pomoć blendera mnogo bolje iskorišćavate sve te nutrijante. To je bolji način da povećate unos vitamina i hranjivih sastojaka, koje količinski retko možemo uneti jedenjem voća i povrća (retko pojedemo toliko, a obično nam nije problem da sve to popijemo u jednoj čaši soka).\nZeleni sokovi i smoothie napici (napravljeni uz pomoć raznog zdravog zeleniša) su svakako najbolji, ali ukus im nije baš obećavajući. Zato je bolje da počnete sa korenastim povrćem. Mrkva je, recimo, dobar izbor.\nSok od spanaća i graška\nU receptu koristite izdanke graška, koji su puni vitamina A i C i folata, kao i spanać koji vam donosi vitamine K i A, magnezijum i folate. Da biste poboljšali ukus dodajete jabuke i limun.\n56 gr izdanaka graška\n85 gr listova mladog spanaća\n1 manja šaka listova prešuna\n1 veći limun (oguljen i uklonjenijh semenki)\n¼ veće zelene jabuke, bez semenki\nSve operite, iseckajte na komadiće i stavite u sokovnik. Dobijeni sok možete procediti da odstranite penu, ali nije obavezno. Služite sa ledom.\nSok od cvekle i slatkog krompira\nOvaj napitak je pun beta-karotena, vitamina C, antioksidanata, fitonutrijenata i može da smanji krvni pritisak.\n1 manja cvekla, oguljena\n½ većeg slatkog krompira (batata), oguljenog\n4 mrkve, očišćene\nSve izrežite na komadiće, pomešajte, pa stavljajte u sokovnik i pravite sok. Procedite dobijenu tečnost (nije obavezno) i služite uz malo leda.\nSok od mrkve i kelerabe\n6 mrkvi, očišćenih\n2 manje ili jedna veća keleraba, očišćena i oguljena\nSve iseckajte na komadiće i napravite sok u sokovniku. Procedite ako želite da uklonite penu. Služite sa ledom.


Zadivljujuće a moguće!! | Home Chic Club: Zadivljujuće a moguće!!\nZadivljujuće a moguće!!\nČesto gledamo fotografije enterijera koji nas ostavljaju bez daha... U čemu je tajna takvih prostora??\nRadi o nekoliko pravila koja vode ka sigurnom uspehu.\nTrenutno radim na uređenju svoje trpezarije. Mala (malecka) kakva jeste pruža mi veoma ograničene mogućnosti za kreiranje prostora koji oduzima dah, ali ja se ne predajem tek tako. :)\nPrvo i osnovno: Dobar plan!!\nPre nego što krenete u realizaciju imajte na umu da nijedno ograničenje nije toliko veliko da je nesavladivo. Zato pažljivo osmislite prostor kakav želite. Kopirajte stil koji vam se dopada, bez obzira da li je on moderan minumalistički ili možda više tradicionalan.\nJa lično najviše volim dobar mix oba, eklektiku koja će obuhvatiti najbolje od svih stilova i koja će slaviti sve trendove ali uvek nosti pečat ličnog i osobenog.\nObzirom da volim elegantan prostor, ali ne previše formalan u kome se moja porodica neće osećati komotno i udobno, kombinovaću nekoliko bitnih principa.\nObzirom da sam već rekla da je prostor veoma mali i da nema previše prirodnog svetla, osnovno je da mora da ostane svetao. Zato je belo najbolji izbor... jednostavno, bezvremeno i opet trendy.\nDa bih postigla pravi efekat bez prevelikih izdataka, na frontalni zid postaviću prekrasan tapet ( The Gardens of Amsterdam) http://www.tapetino.co.rs/. Cena rolem iznosi 3.700,00 RSD a dimenzije su 10,05x0,53 m.\nTapet je veoma kvalitetan, lep i lako se održava (može se prati) te će imati kako estetsku, tako i funkcionalnu vrednost i svrhu u prostoru u kome se svakodnevno obeduje, ispija popodnevna kafica, piše i čita...\nOstali zidovi biće okrečeni u belo - kakva je i podloga na tapetu (Helios akrilna disperzija -sjajna). I oni se mogu lako održavati, a malom prostoru će dati potrebnu svetlost i svežinu i vizuelno će ga učiniti većim.\nTrpezarijski sto je veoma važan estetski i funkcionalni detalj svake trpezarije. U mom slučaju to je sto kupljen pre dve decenije na aukciji američke ambasade. Proizvođač je Drexel Heritage Furniture, US kompanija osnovana davne 1903.godine a više detalja možete naći na: http://www.drexelheritage.com. Sto je klasičnog dizajna, od punog drveta i veoma praktičan jer u punoj dužini za sto može da se smesti 12-14 osoba (nakon umetanja tri dodatna širine 0,5 m dela ukupna dužina stola je 3,2 m x 1,10 m) pa ga koriste i moji prijatelji za velike proslave. Na žalost, nekada prekrasna politura je uništena, pa je vreme i za njegovu restauraciju. Već je napola obrušen,a nakon završenog brušenja sledi nanošenje nove politure (naravno DIY) kako bih mu vratila stari sjaj.\nStolice su takođe veoma bitne, moraju da zadovolje u estetskom smislu ali da budu udobne i ne previše glomazne, obzirom na ograničeni prostor kojim raspolažem. Bež eko koža je vrlo zahvalna za svakodnevno korišćenje i održavanja, a pritom deluju dovoljno elegantno.\nOriginalne stolice koje su kupljenje uz ovaj sto u lošem su stanju, pa su morale biti zamenjene, ali u budućnosti planiram da ih obnovim i upotrebim u vikendici. :)\nKomode su takođe poželjne, što zbog odlaganja posuđa, stolnjaka, escajga, to i zbog sopstvene estetske vrednosti i predstavljaju mesto na kome se mogu izložiti dekorativni predmeti i lampe. Pronašla sam jednu koja je ušla u uži izbor. Bela, svedene forme... i ne previše skupa :)\nAko pak preferirate nešto drugo, moj predlog je da to bude neki unikatan komad nameštaja koji će sam za sebe biti izjava vašeg stila i načina života. Takve komade moguće je pronaći veoma povoljno, a potom im uz malo boje i truda vratiti lepotu.\nU svakoj trpezariji neophodno je centralno osvetljenje iznad stola. Ono mora biti dovoljno jako da pruži dovoljno svetla, ali nikako ne sme smetati onima koji sede za stolom. Jedan fantastičan luster je trik kojim se postiže efekat elegantnog, zadivljujućeg prostora. Zato nemojte štedeti na ovom komadu, isplatiće se višestruko. U pogledu perifernog svetla moguće je više kombinacija. Zidne ili stone lampe, ugradna rasveta u\nspuštenom plafonu, fluo rasveta ispod karniše ili dekorativnih lajsni i sl. Izbor zavisi od stila i samog prostora.\nOgledala u prostiru mogu da učine čudo. Već neko vreme sanjarim o jednom ogledalu za koje verujem da i ne postoji na našem tržištu, ali sam uspela da pronađem nešto slično. Doduše ne u obliku ogledala, već u obliku zidnog sata. Tzv. sunburst mirrors su izgleda veliki hit svuda u svetu, pa ćete možda negde i pronaći neko... U svakom slučaju, ako ne uspete, sledi jedan od mojih narednih projekata izrade ovakvog ogledala o čemu će biti reči u posebnom prilogu. :)\nOvako izgleda moje omiljeno ogledalo...\na ovo je moj sat :)\nNije loše, ha...:)\nNaravno, tu su i slike (samo vodite računa jer se tu najlakše sklizne u neukus). Ukoliko niste vlasnik nekog umetničkog dela, odaberite dobre ramove i u njih stavite drage uspomene, fotografije ili nešto slično. Trik je da sve ramove različitih formi obojite istom bojom, dodate nešto širi paspartu (ako su u pitanju male fotografije ili sitni predmeti) i postavite ih u formi kvadrata, kruga ili pravougaonika (zavisno od dužine zida) i dobićete jednistven detalj-mini izložbu koja pleni.\n5. Podne obloge:\nTepih je posebna priča i kao i zavese, predstavlja element koji može prostor da razigra i učini dopadljivim. Obzirom da nisam pobornik šareniša, verovatno ću se odlučiti za tepih neutralne, bež ili bele nijanse. Razigranost se može efektno postići i teksturom, čiji sam ja fan :)\nUkoliko imate sreće da vaša trpezarija ima prozore (znači dosta svetla) svakako će vam biti potrebne i zavese. Osobno nisam neki fan istih, ali ako pogled kroz prozor nije na prekrasno zelenilo već na beton i komšijski prozor, moraju se koristiti. Ako je tako, ja sam opet za nešto lako, prozračno, neopterećujuće. Ako to nije dovoljno zbog zamračivanja, uvek možete koristiti roletne ili venecijanere koje ćete ugraditi između dva prozorska krila (čime ćete ih učiniti manje vidljivim i zaštititi od prljanja i prašine) i ne morate žrtvovati lepotu zbog funkcionalnosti. Dakle, lako, prozračno, svetlo...:)\nDakle, nekoliko dobro kombinovanih ideja učiniće čudo za vašu trpezariju.\nInkorporiranje ovih nekoliko ideja u vaš projekat učiniće da dobijete savršen, dobro ukonponovan prostor za uživanje u svim vašim kulinarskim čudima. Zadivljujuće je ipak moguće, zar ne? :)\nVraćam se sutra sa novim idejama za kraj ove nedelje!\nMaite - vitoma 11/21/2013\nInteresante y bellísimo tu blog .\nThanks Maite. :)


Libija želi saradnju s BiH u oblasti sigurnosti i forenzičkih ispitivanja - Klix.ba\nSastanak Ahmetovića i Hameda\nLibija želi saradnju s BiH u oblasti sigurnosti i forenzičkih ispitivanja\n16.5.2012. u 14:41\nMinistar sigurnosti Bosne i Hercegovine Sadik Ahmetović sastao se danas u Sarajevu s ministrom za pitanja porodica poginulih i nestalih osoba Libije Naserom Hamedom, s kojim je razgovarao o mogućnosti saradnje dviju zemalja i prijenosa iskustava u oblasti sigurnosti i traganja za nestalim osobama.\nMinistar Hamed je istakao da je Libija posebno zainteresirana za saradnju i pomoć BiH u oblasti forenzike i sudske medicine radi pronalaska i identifikacije nestalih osoba, ali i za saradnju u oblasti sigurnosti te zajedničkim ekonomskim projektima.\nMinistar Ahmetović je istakao da iskustva BiH u ovoj oblasti mogu biti od velike koristi za Libiju te izrazio spremnost za uspostavu saradnje u svim ovim oblastima.\nDelegacija Libije je zatražila da BiH razmotri mogućnost pojednostavljenja procedura izdavanja viza za libijske državljane koji žele posjetiti našu zemlju, saopćeno je iz Ministarstva sigurnosti BiH.\nDirektan prenos TV duela Nikolića i Tadića na TV1\n16.05.2012. u 15:21\nSuljagić: MZ mezarje u Potočarima pokušava predati Dodiku\n16.05.2012. u 14:36


08:26 / 25.11.2020.\nPredsjednik Hrvatske liječničke komore dr. sc. Krešimir Luetić u emisiji "Studio 4" rekao je da je varaždinska bolnica u teškoj situaciji te je u njoj hospitalizirano oko 200 oboljelih od COVID-a. Naglasio je da se pacijenti počinju hospitalizirati u priručne objekte, odnosno šatore. ➡ Sve o koronavirusu


Baskija - "crna ovca" Španije - 92putovanja\n/\t nedelja, 2.08.2020. / 16:00 -> 13:19 /\tMoj put / Komentara: 18\nNa obroncima Pirineja - na severozapadu Španije, pejzaže prekrivaju zeleni pašnjaci, kamene kuæe i luke u zalivima nalik fjordovima. Priroda, klima, arhitektura, ali i jezik Baskije prilièno su drugaèiji od klasiènih predstava Španije.\nBaskija - na španskom jeziku Pais Vasco, a na baskijskom (euskara jeziku) Euskal Herria, oblast je koja se jednom èetvrtinom prostire na krajnjem jugozapadu Francuske i preostale tri èetvrtine severozapadom Španije.\nOsim na jugu Francuske, u španskom delu Baskije nalaze se najèuvenije peæine u kojima su pronaðeni najstariji ljudski crteži iz perioda praistorije, na tlu Evrope - sistem peæina Altamira.\nIako je ovaj deo španske obale najèešæe vezan za mondenski grad San Sebastijan, u dubokim zalivima nalik fjordovima, reðaju se nestvarno lepa priobalna mesta, sa arhitekturom kuæa kao izašlim iz srednjovekovne bajke.\nNa krajnjem severu Španije, dvadesetak kilometara severno od San Sebastijana, na širokom ušæu reke Bidasoe koja deli Francusku od Španije na brdu se smestio bajkoviti gradiæ Hondaribija (na baskijskom Hondarribia, na španskom Fuenterrabia).\nMesto èiji naziv u prevodu znaèi "pešèani sprud" èine kamene kuæe, arhitekture koja podseæa na alpski stil. U prednjem delu, baskijske kuæe imaju velike drvene doksate sa loðama nalik istoènjaèkim i andalužanskim - u staklu, poreðane u nivoe jedne iznad drugih.\nOsim sivkastog kamena, u boji arhitekture preovlaðuje plava, i nijanse crvene i zelene - boje baskijske zastave kojim su ofarbani drveni detalji, kao i prozori kao izašli iz bajke o Ivici i Marici.\nDo detalja oèuvane stare kuæe, mnoge sa reljefnim srednjovekovnim porodiènim grbovima, nižu se unutar zidina nekadašnje tvrðave, sa koje se preko reke pružaju pogledi na Francusku - baskijsko mesto Hendaju (Hendaya) i atlantsku obalu.\nZbog izuzeno vlažne i promenljive atlantske klime, u proleæe i tokom leta, ovaj deo Španije obiluje nepreglednim zelenim brežuljcima koji pre lièe na Novi Zeland, nego na uobièajenu predstavu Španije.\nNa uzvišenjima, kao na brdu simpatiènog baskijskog naziva Žaiskibel (Jaizkibel), duž livada koje gledaju na Atlantik, kraj jednostavnih kamenih kuæa i ostataka srednjovekovnih kula pasu krave i stada ovaca. Iako je veæina baskijskih ovaca bele boje, crna ovca je simbol Baskijaca, a znak stilizovane deteline, simbol Baskije.\nZa prelep položaj San Sebastijana (na baskijskom - euskara jeziku: Donostia) zaslužan je skoro potpuno pravilan, kružni zaliv nalik školjki u kojem je smešten, sa ogromnom pešèanom plažom Konæom, na èijim se krajevima nalaze brda Urgulj i Ihueldo (Monte Urgull, Monte Igueldo), i ostrvce Santa Klara u središtu zaliva - slika kao sa razglednice.\nProšetali smo mondenskim San Sebastijanom - "malim Parizom atlantske obale", izmeðu doteranih kamenih kuæa i ureðenih trgova, i videli modernistièko zdanje Kursaal. Meðu strancima i lokalcima grad je èuven po tapas-barovima, jer osim u Barseloni tapasi San Sebastijana važe za najbolje u Španiji.\nI dok se na brdu Urgulj nalazi park za šetnju i statua Hrista, put do vrha brda Ihueldo mnogo je neobièniji.\nDo uzvišenja sa restoranom, kulom i zabavnim parkom - osim veoma strmim drumom, stiže se simpatiènom, crvenom, stepenasto konstruisanom uspinjaèom Funicular del Igueldo, sa èijeg se vrha pružaju se najlepši pogledi na èitav zaliv.\nNešto severnije, izmeðu Hondaribije i San Sebastijana, skrivena od autoputa nalaze se dva veoma uzana, krivudava i duboka zaliva koji podseæaju na fjordove, na èijim su se obalama do visoko u brdu smestila neverovatno lepa mala mesta sa predivnom arhitekturom kamenih kuæa, u zalivu-fjordu.\nU selu Pasai Donibane, jednom od najživopisnijih malenih mesta ovog dela obale, inspiraciju je potražio i Viktor Igo koji je boraveæi u zalivu Pasaia leta 1843. napisao da je Pasai Donibane "...mesto gde se život, kretanje Sunca, plava boja, vazduh i sreæa, ne mogu izbeæi...".\nKuæa u kojoj je boravio još uvek postoji, kao i tabla na kojoj je to zapisano. Osim Viktora Igoa, i èuveni lider francuske revolucije Lafajet (Lafayette), svojevremeno je sa ovog mesta isplovio brodom na svom putovanju ka amerièkim kolonijama.\nNa dokovima ovog zaliva izgraðena je veæina brodova španske Armade, a zaliv-fjord Pasaia u srednjem veku bio je jedna od polaznih taèaka trgovine kakovcem sa Venecuelom.\nIza poslednjih kuæa, na kraju šetališta koje vodi obalom duž èitavog relativno uskog i krivudavog zaliva, na strmini stena nalazi se usamljeni svetionik, o èije podnožje bez prestanka udaraju talasi moænog okeana.\nIzvor: Internet, Instagram i Facebook stranica "Umetnost putovanja"\nTekst i fotografije deo su internet stranice "Umetnost putovanja", zaštiæeni su Zakonom o autorskim i srodnim pravima. Nije dozvoljeno kopiranje, niti objavljivanje.\nJapan - Tokyo Sky Tree, najviši toranj na svetu\nBoka: "Pokrivena nebom ko od plave svile"\nTitova peæina u Drvaru otvorena za turiste\nPunjeni pohovani sendvièi VIDEO


U domovima za stare i socijalnim ustanovama 753 korisnika i 437 zaposlenih ima koronu | Novosadski informativni portal 021\nInfo 24.11.2020. | 15:43\nOd početka epidemije od virusa korona izlečena su ukupno 1.262 korisnika ustanova socijalne zaštite.\nU isto vreme izlečeno je i 527 zaposlenih koji su oboleli od virusa korona.\npolitičar - najamnik\n24.11.2020 • 19:50\n'Oće to kad vise po splavovima i kafićima do kasno u noć.\n22.01.2021. Info 19


Makart | Knjiga: PUT SVIH STVARI: TAO PRIČE | Internet knjižara | Drugačiji od drugih\nTokom duge i fascinantne istorije Kine, znatan njen deo obeležen je borbom za prevlast između dva pristupa životu. Prvi, poznat pod imenom konfučijanizam, stavljao je naglasak na razum, tradicionalnu moralnost i strogi poredak. Drugi, taoizam, isticao je intuiciju, mističko poistovećivanje s prirodom i beskonačnost promene. Razumljivo je, otuda, što je prvi svoj izraz pretežno nalazio u filosofiranju i komentarisanju, a drugi u umetnosti, književnosti, poeziji. Sam procvat taoizma i njegove književnosti trajao je bezmalo hiljadu petsto godina, počevši od rođenja Lao Cua (oko 604. godine pre nove ere), koji se smatra ocem taoizma. Iako ne potiče samo od njega, nego je, verovatno, iz pera više autora, Tao Te King je delo koje se može smatrati „biblijom“ taoa. Za sjajno izlaganje njegovog učenja potom zaslužna su dvojica taoističkih velikana: Lao Cu i Čuang Cu! I njihovi radovi obeleženi su „dubokim uvidom i poetskom imaginacijom...\nPUT SVIH STVARI: TAO PRIČEKupci ove knjige kupili su i...\nPUT SVIH STVARI: TAO PRIČEPreporuka na osnovu Vaše pretrage...


O IZMIŠLJENOM GRADU RIBNICI I NEPOSTOJEĆOJ TVRĐAVI RIBNICI 3. | Analitika - Informativni Portal\nO IZMIŠLJENOM GRADU RIBNICI I NEPOSTOJEĆOJ TVRĐAVI RIBNICI 3.\nDva izvora o Spužu koji se uporno prećutkuju - Nesumnjivo je da se Stefan Nemanja rodio na tlu Dioklitije/Zete oko 1113. godine i iz naučno-saznajnih razloga treba utvrditi gdje je to bilo. Bjelopavlićko predanje o Nemanji, koje je razgranatije od podgoričkog, predstavlja snažnu indiciju. Uprkos toj razuđenosti, samo predanje ne bi imalo veći značaj, da se na njega ne nadovezuju dva važna podatka koje su objavili vladika Vasilije Petrović i srpski istoričar Panta Srećković, a po kojima se Nemanja rodio u Spužu\nObjavljeno: 23. 03. 2017 - 00:07 Promjenite veličinu teksta: A A A\nO mogućnosti da su roditelji Stefana Nemanje boravili na području Spuža početkom 12. vijeka, govore još dvije bjelopavlićke legende. Zabilježio ih je Maksim Šobajić 1892. godine u „Starinama u Zeti“. Ta dva predanja vezana su za podgrađe spuške tvrđave. Šobajić piše da se na lijevoj strani rijeke Zete, sjeverozapadno od varoši, nalazi „crkvina na Burum“. Riječ je o dijelu Spuža između rijeke Zete i brda na kojem se nalazi tvrđava. Tamo se krajem 19. vijeka mogla vidjeti „u sred jedne bašte gomila kamenja zarasla u trnje. Predanje kaže, da je tu bila stara crkva, neki vele manastir Nemanjin. Oko nje su najbolje bašte u kojijema se i dan danas iskopavaju temelji staroga naselja...“\nNaredna Šobajićeva bilješka govori o „Nemanjinom kućištu“ u podnožju spuške tvrđave. „Jugoistočno od bivše turske čaršije, u uglu između rijeke Zete i Spuške glavice najskromnije je mjestance u okolini Spuža; tu su i građevine najvećeg značaja. Bedem koji ovi ugao zaklanja u vidu je srpa, dužine do 300 kroka ... Ovo je na ovom uglu najtvrđi stari bedem (zid), vele, iz grčkog jali latinskog (rimskog) doba, debeo više od 2 metra, a visine 4 – 5 metara, ozgo topčane i šiljbokane. No da pregledamo unutrašnjost ovog ugla, gdje se veli da je Nemanjino kućište. U jednoj tjeskobi ovoga ugla (između rijeke Zete i Spuške glavice), nabijena je kuća do kuće ... Mnogi zidovi kućni, kao i više rečeni bedem, naliče zidovima u razvalinama Duka (Duklje). Na vrhu ovoga ugla na kraju kuća, blizu gradskih vrata, u pristranku i podnožju visa, postoji pripet prostor za 2-3 obora širine, bašte sa nekim voćem i vinovim lozama, bašte izdijeljene na bankove starobitnim zidovima, jedna više druge. Ovo mjesto nazivaju „Nemanjino kućište“, gdje se misli da i danas ima podrum u zemlji pun blaga. I zaista kad idete po ovim bašticama pa udarate petama u zemlju, čini se kao da je pećina pod zemljom; i to mnoge u okolini zanima. Jedan novi naseljenik, oko 1863. g. vele da je kopao jedne noći ovdje, ne bi li blaga našao, pa pomanitao i udario u goru, i od tada se nezna za njega. Predanje veli da je tu prva kuća u Zetu postavljena, od kako je u njoj ljudi. Tu se rodio Nemanja...“ („Starine u Zeti“, 1892).\nNa ovom mjestu se ne govori prvi put o značaju bjelopavlićkih predanja o Spužu i Nemanjićima. Bilo bi naivno i pomisliti da su Šobajićevi zapisi mogli promaći srpskim istoričarima i arheolozima. Štaviše, to je, kako stvari pokazuju, bio svojevrsni, prećutni, istraživački prioritet prilikom arheološkog istraživanja martinićke Gradine. Srpski arheolog Vojislav Korać je, na žalost, na srednjovjekovnoj Gradini prije četiri decenije, više tragao za nemanjićkim tragovima, nego što se trudio da rasvijetli istoriju najranije Duklje. Što god da je očekivao, pokazalo se da je Gradina mnogo starija od nemanjićkog doba i da je porušena mnogo prije nego što je Nemanja ugledao svijet oko 1113. godine. Gradina je najvjerovatnije nastradala u Samuilovom pohodu oko 997. godine. Postoje i mišljenja da je porušena ranije, oko 917. godine, u naletu moćnog Simeona. Budući da se egzistencija Gradine nije mogla dovesti u vezu sa Nemanjićima, Korać je prešao na „plan B“, pa je sa nekoliko hokus-pokusa, podesio situaciju onako kako mu je odgovaralo. Zanemario je materijalne nalaze koji ukazuju na ranije faze gradnje na Gradini i njen nastanak pripisao Petru Gojnikoviću (892-917), knezu takozvane Krštene Srbije o kojoj govori Konstantin Porfirogenit. Bio je to nenaučan i vrlo nepromišljen Koraćev potez - istinit i održiv taman onoliko, koliko je bila istinita i tvrdnja Stanoja Stanojevića iz 1933. o Nemanjinom dvorcu nad ušćem Ribnice.\nAli, ovdje se bavimo mjestom Nemanjinog rođenja.\nNesumnjivo je da se taj srednjovjekovni srpski vladar, sticajem okolnosti, rodio na tlu Dioklitije/Zete oko 1113. godine. Zbog naučno-saznajnih razloga treba utvrditi gdje se to dogodilo. Treba to učiniti i zbog toga da bi se preduprijedila ideološka krivotvorenja. Bjelopavlićko predanje o Nemanji, koje je neuporedivo razgranatije od podgoričkog, predstavlja snažnu indiciju. Ali, radi se samo o narodnoj predaji. Uprkos njenoj razuđenosti, to predanje ne bi imalo veći značaj, da ga ne podupiru dva istorijska izvora koja smo već pomenuli. Prvi se nalazi u Istoriji o Černoj Gori iz 1754. godine. Vladika Vasilije Petrović je, najvjerovatnije na nekom od svojih putovanja po manastirima (možda oko 1750. godine) pronašao neki spis u kome je stajalo da je Nemanja rođen „u Zeti gdje je sada grad Spuž”.\nOva tvrdnja je bila usamljena i za nju dugo nije bilo potvrde. To se dogodilo 125 godina kasnije, kada je srpski istoričar Panta Srećković naišao na dokument sa sličnom sadržinom. Srećković je oko 1869. godine u srpskom manastiru Voljavča podno Rudnika naišao na crkveni zapis sa podatkom da se Stefan Nemanja rodio u Spužu. “S toga jedva li neće biti najistinskije ono, što sam prepisao u Voljavči: o pervom Stevani Nemanji i rodilsja vo grade Spuž ot otca Bela Uroša i matere Ani”. Srećković je ovo objavio dva puta, isprva u Glasniku Srbskog učenog društva (sv. 25, Beograd, 1869. 73), a potom i u Glasniku društva srpske slovesnosti (sv.17, 1870, Beograd, 225).\nNeki istoriju Crne Gore još računaju od Nemanje\nSrpski istoričar Panta Srećković je 1869. i 1870. godine objavio podatke o Nemanjinom rođenju u Spužu, čime je pružena nezavisna potvrda onome što je 1754. godine u Istoriji o Černoj Gori zapisao vladika Vasilije Petrović. Međutim, ti podaci o Nemanji i Spužu se uporno ignorišu. To se isključivo čini iz ideoloških pobuda, s namjerom da se produži život legendi o Nemanjom rođenju iznad ušća Ribnice. Kako smo vidjeli, ta se izmišljotina u literaturi i dalje favorizuje, uprkos istorijskim i arheološkim pokazateljima koji govore drugačije.\nVelika arheološka neistraženost Podgorice veoma pogoduje „naučnim“ i ideološkim zloupotrebama. Na žalost, iskustvo pokazuje da se krivotvori i nadomišlja i tamo gdje su izvršena arheološka istraživanja i gdje postoje egzaktni arheološki pokazatelji - kao što je slučaj sa turskom tvrđavom nad ušćem Ribnice. Uglavnom, prošlost Podgorice se već stotinu godina zatrpava ideološkim maštarijama i konstrukcijama. Za to postoji objašnjenje. O tome smo već govorili i te činjenice treba stalno isticati. Nakon što je Crna Gora u oktobru 1918. godine okupirana od strane srpske vojske, Podgorica je odabrana za mjesto na kojem je Crnoj Gori oteta viševjekovna državnost. Sa razdržavljenjem Crne Gore i zatiranjem crnogorskih simbola, poput rušenja spomenika na trgu u Mirkovoj varoši u Podgorici, nova marionetska vlast je započela i sa ideološkim preimenovanjem ključnih podgoričkih toposa.\nTa praksa je imala svrhu da simbolički obilježi novu okupacionu realnost, u kojoj je sve moralo biti u znaku srpske dinastičke tradicije. Zbog toga je na Lovćenu nekoliko godina potom sagrađena Aleksandrova kapela, a na Cetinju još kasnije podignut spomenik kralju Aleksandru Karađorđeviću. Bili su to pečati srpske dominacije nad Crnom Gorom. Ali, nije se radilo samo o tadašnjoj velikodržavnoj karađorđevićevskoj simbolici. Srpska vlast nad Crnom Gorom podrazumijevala je i favorizovanje istorijskih detalja koji su naglašavali nemanjićku dominaciju nad srednjovjekovnom Zetom. U te je svrhe maksimalno isticano to što se Stefan Nemanja, rodonačelnik loze Nemanjića, rodio u Zeti oko 1113. godine, u vrijeme dok je njegov otac u njoj bio u izbjeglištvu. Zbog toga je turska tvrđava na ušću Ribnice u Moraču prozvana „Nemanjinim gradom“, a desna obala rijeke Ribnice – „Nemanjinom obalom“. Time su u život Podgorice uneseni istorijski falsifikati, koje i danas slijepo ponavljaju i favorizuju pristalice srpske velikodržavne politike. Najveći je problem u tome, što te krivotvorine podržavaju i lica, koja pretenduju da se nazivaju istoričarima.\nNaša priča se ne zaustavlja na pitanjima izmišljenog „grada Ribnice“ i „Nemanjinog grada“, već zahtijeva i osvrt na najstariju prošlost Podgorice. Jer, pomenuto krivotvorenje i nemanjizacija Podgorice, činjeni su i radi toga da bi iz pamćenja potisli vjekove koji su prethodili Nemanjićima. A tu je i poenta. Branislav Borozan je nedavno u feljtonu „Nauka, kultura, identitet“, objavljenom u „Pobjedi“, skrenuo pažnju na ideološke paradigme koje je prije pola vijeka nametnula SANU, a kojima je zadugo „podešavana“ najstarija crnogorska prošlost. Slavni dukljanski period je decenijama guran u drugi plan. Bio je, takoreći, ozloglašen na prećutan način. Prema tom dobu je stvarana neka vrsta odijuma.\nTa praksa je proizvela ozbiljne posljedice i veliko neznanje. Mnogi Crnogorci, iako u to nije lako povjerovati, još miješaju srednjovjekovni dukljanski period sa dobom antičke Duklje. Zvuči nevjerovatno, ali je tako. Ima u tome krajnje bizarnih situacija. Autor ovih redova je 2005. godine bio u prilici da vodi razgovor sa relativno obrazovanim Crnogorcem, koji je bio uvjeren u to da je slovenska država Duklja izmišljena! Povjerovao je da je postojala (!?) tek na intervenciju svog rođenog brata, koji mu je saopštio „Ne, ne, čekaj, učili smo to u školi...“ Ovo se može uzeti kao presjek otužne obrazovne situacije, gdje pojedini nastavnici i profesori istorije, u skladu sa svojim retrogradnim shvatanjima, početak crnogorske istorije i dalje računaju od Nemanjića – osakaćujući trajno svoje učenike za znanje o istoriji svoga naroda i značaju sklavinije (slovenske oblasti) Duklje.\nTime ih lišavaju znanja o tome da se Duklja „prva oslobodila vizantijskog jarma i podigla barjak slobode“ – ta slovenska država je izborila nezavisnost u periodu 1034-1042. godine kroz nekoliko ustanaka i velikih bitaka. Mihailo Vojislavljević je dobio kraljevsku krunu još 1077. godine - punih 140 godina prije nego što je Nemanjin sin Stefan Prvovenčani proglašen za kralja. Mnogi će smatrati da je ovo suvišno, ali ćemo ga ipak istaći. Rimski (antički) grad Duklja je jedno, a srednjovjekjovna sklavinija Duklja (Dioklitija) nešto sasvim drugo. Da bi to razjasnili do krajnosti, navešćemo i sljedeći podatak: dok je vizantijski car Konstantin Porfirogenit 949. godine u svom spisu Peri etnon (De administrando imperio), opisivao sklaviniju Duklju, naveo je da se rimski grad Duklja (Doclea) nalazi u ruševinama.\nKako su „preudešavali“ predromaničku crkvu\nPorfirogenit je dakle prilikom opisa sklavinije Duklje, 949. godine, konstatovao da se rimska Duklja nalazi u ruševinama. Naveo je i da u toj slovenskoj oblasti postoje tri velika i naseljena grada - Lontodokla, Gradac i Novigrad. Treba uočiti da tom prilikom nije pomenuo Podgoricu. Što se tiče Lontodokle, Gradca i Novigrada, najnovija saznanja ukazuju da bi se moglo raditi o martinićkoj Gradini, Đutezi iznad Dinoše i Oblunu nad Gornjim blatom. Jer, na bedemima i kulama tih srednjovjekovnih gradova uočljiva je velika sličnost u načinu gradnje. Osim toga, njihov položaj odgovara teritorijalnom, župnom i demografskom rasporedu. Ukoliko su to tri Porfirogenitova grada, vidimo i da se prostor Podgorice nalazio baš nekako u sredini trougla koji su činili. A ta okolnost mora imati značaja za razumijevanje najstarije podgoričke prošlosti.\nPorfirogenit u svom spisu iz 949. godine nije pomenuo Podgoricu. To bi se moglo tumačiti na dva načina. Ili da je Podgorica nastala tek nakon 949. godine, ili da je, što je vjerovatnije, 949. godine još bila naselje bez većeg značaja.\nKako je poznato, najstarije pisano svjedočanstvo o postojanju Podgorice pripada mnogo kasnijem dobu. Dokument potiče iz kotorskog arhiva. Nastao je u avgustu 1326. godine i govori o podgoričkom trgovcu Jovanu koji je poslom boravio u Kotoru.\nBilo je vjerovatno i starijih dokumenata vezanih za Podgoricu, ali taj dio arhivske građe nije sačuvan.\nNe pominjemo tek tako tu zagubljenu dokumentaciju. Jer, tu na scenu stupa drevna crkva Sv. Đorđa pod Goricom koja snažno ukazuje da je Podgorica začeta mnogo prije nego što je trgovac Jovan zbog posla dospio u Boku.\nOvo pokreće pitanje o vremenu izgradnje crkve Svetog Đorđa. Ono što je pouzdano je da je taj hram nastao u predromaničkoj epohi. To znači da je podignut u periodu između 870. i 1100. godine. U vezi toga naročitu pažnju treba obratiti na ono što se tvrdi u krugovima Srpske pravoslavne crkve. Naime, crkvena lica navode da je crkva sv. Đorđa stara 900 godina, što bi značilo da je izgrađena u periodu 1100-1117. Važno je uočiti da Srpska pravoslavna crkva za vrijeme nastanka te bogomolje uzima gornju granicu predromaničkog doba, što je zapravo, zloupotreba graničnog datuma koji navodi nauka. Malo je vjerovatno da je crkva Sv. Đorđa nastala baš na samom isteku tog doba i biće da je starija makar jedan vijek, možda i dva – o tome, radi poređenja, svjedoči predromanička crkva Sv. Nikole na Lopudu kod Dubrovnika iz devetog ili desetog vijaka, čije je kube, sa malenim lezenama, vrlo slično onome na crkvi Sv. Đorđa.\nOsim toga, crkveni krugovi SPC ne pominju tek tako 1100. godinu. Nije tu riječ o nekoj opreznosti svojstvenoj kakvom hiperkritičnom arheologu, već o tendencioznosti. Pravi razlog je u namjeri da se pogled odvrati i preusmjeri sa ambijenta u kojem je ta crkva nastala, kao i da se prikrije da je dukljanski period sav bio u znaku zapadnjačkih (čitaj: nevizantijskih) kulturnih strujanja.\nRiječ je o pokušaju da se zabašuri da je slovenska oblast Duklja u kulturnom smislu bila uvezana sa prostorom nekadašnje rimske provincije Dalmacije – koja se prostirala od Drača do Istre. Radi se i o prećutkivanju činjenice da je Duklja bila pod jurisdikcijom Rima. Pripadnost dalmatinskoj kulturnoj sferi i materijalni tragovi koji svjedoče o tome, oduvijek su smetali Srpskoj pravoslavnoj crkvi i srpskim velikodržavnim ideolozima. U ime toga su preduzimani i krajnje primitivni i varvarski poduhvati. Karađorđevićevska vlast je u Podgorici 1931. godine na crkvi Sv. Đorđa porušila drevno kube i umjesto njega postavila kupolu (!?). To je učinjeno s namjerom da se drevna crkva Sv. Đorđa upodobi raško-vizantijskom duhu i tako sakriju prednemanjićki tragovi.\nKako je poznato, ta sramna kupola je uklonjena 1963. godine prilikom restauracije ckve sv. Đorđa. Ali, kube staro 10-11 vjekova uništeno je zauvijek. Sve su to bile epizode nemanjizacije Podgorice i Crne Gore.\nDa bi bolje razumjeli istorijski ambijent u kojem je nastala Podgorica, pozabavićemo se i značajem predromanike. Predromanička epoha je na ovim stranama trajala oko tri vijeka. Na hrvatskom tlu je zahvatila samo primorje, dok se u Duklji proširila na cijelu teritoriju. U „Istorijskom leksikonu Crne Gore“ iz 2006. godine navodi se da je „na tlu Crne Gore od početka IX do kraja XI vijeka otpočelo jedno novo istorijsko-umjetničko razdoblje u crkvenom graditeljstvu, tzv. predomanika”. Dakle, kaže se da je ta epoha na tlu Duklje trajala od oko 800. do najdalje 1100. godine.\nPredromanički stil se isprva pojavio na primorju. Tako u okolini Splita postoji predromanička crkva građena oko 830. godine. Ti su se procesi zasnivali na vezama koje su romanski gradovi odranije imali sa jugom Italije.\nAli, nas zanima ono što se dešavalo u zaleđu Duklje, s druge strane planinske barijere, gdje nije bilo romanskih gradova i gdje su slovenski kneževi/arhonti neometano vladali nad svojim teritorijama. Sve dok vizantijski car Vasilije I nije doplovio 867. u Jadran sa velikom flotom da bi razbio saracensku (arapsku) opsadu Dubrovnika. Dolazak te flotile označio je povratak vizantijske dominacije u ovom regionu, pa su slovenski kneževi brže-bolje izrazili pokornost vizantijskom caru. U Hronici Jovana Skilice postoji crtež na kojem su prikazani južnoslovenski kneževi koji šalju delegaciju caru Vasiliju I, da bi izrazili pokornost. U propratnom tekstu se kaže da je riječ o arhontima (kneževima) Srba i Hrvata. Ali na slici nijesu samo dva, već četiri kneza. Ne bi nas začudilo ako bi se vremenom ustanovilo da se među njima nalazio i dukljanski knez. Tada je izvršeno i konačno pokrštavanje južnoslovenskih oblasti (sklavinija).\nTagovi: Slobodan ČUKIĆ Ribnica\n23. 03. 2017 - 09:26\nNije se Nemanja ,,sticsjem okolnosti,, rodio u Crnoj Gori, vec se rodio na ,,svojoj dedini,, kako mu pise sin Rastko u zitiju. Sticaj okolnosti je u pitanju kod Cukica. Jer se on sticajem okolnosti nasao u Podgorici, iako si i on i svi njegovi iz Vasojevica koji opet svojim predanjem sebe vezu za Nemanjice.\n23. 03. 2017 - 11:17\nkad sve znaš, a zašto razbuca "dedinu", ne ostavi kamen na kamen bez u Kotor.\n23. 03. 2017 - 11:32\nTom Nemanji su njegovi roditelji I dali ime "Nemanja" jer nije imao nista - bio je izbjeglica, bezzemljas, u tudjoj zemlji bez idje icega, dakle "Nemanja"... " Nomen est omen", ako me pratis... A Ristove lazibajke o porijeklu CG plemena (iako pojam 'pleme' ne postoji kod srba) zaboravi - mozes to prodavati na skupovima DF-a. Jer je porijeklo svih crnogorskih brdskih plemena jedno te isto - Arbanasko, pa tako I Vasojevica.\nNe treba prećerivati\n23. 03. 2017 - 12:25\nkad je riječ o arbanaskom porijeklu nekih crnogorskih plemena. Pitanje Vlaha je uprkos svemu nedovoljno istraženo. Čini mi se (nijesam stručan) da Vlaha i u Albaniji ima koliko hoćeš ali oni sve podvode pod svoje.\n10. 03. 2018 - 15:06\nKa´ cetvrto dijete PROGNATOG raskog velikasa/ zupana Zavide koji je bio sestric/ unuk bivseg veljeg zupana Vukana i tim putem u srodstvu sa porodicom vladara u Zeti ´dje je izbjegao u toku dinastickih borbi za prevlast u Raskoj za vrijeme Dese. Znaci dijete izbjeglice i toliko o tom krivom kicenju cije "dedovine", djedovine !\n23. 03. 2017 - 15:53\nVasojevići se prvi put pominju 1444. kada su skupa sa Piperima i Bjelopavlićima opljačkali dubrovačke trgovce negdje blizu Rikavačkog jezera, na području današnjih Kuča. Što se tiče predanja o Nemanjićima možeš ga okačit mačku o rep.\n23. 03. 2017 - 18:38\nS'everna granica Zete Balsica se prostirala Sirokarom vise Rikavackog Jezera. Ovo cisto radi mojih Kuca cije plemenske granice korenspondiraju sa tadasnjim granicama Zete. To saznanje moze samo jace podstaknuti Kuce u razmisljanju da su oni od davnina pripadali i pripadaju crnogorskom drzavnom prostoru. Ali je recimo danasnjem Budu Simonovicu i slicnim danas blizi Kalemegdan od Cipura.\n01. 04. 2018 - 10:00\nCrnogorsko-Brdsko pleme Kuči sa prvim pisanim pomenima iz 1455. godine, kada se uz njegovo ime prvi put u istoriji javljaju njegovi nosioci. Te godine 6. septembra Stefan Crnojević je pozvao predstavnike Kuča, Raća, Kupusaca, Mataguža, Kastrata i drugih plemena u manastir Vranjinu, na istoimenom ostrvu, da se zakunu na vjernost Mletačkoj Republici, pod čijim je vazalstvom tada bila država Crnojevića1. Još tada je pleme Kuči predstavljalo jakog političkog činioca i pripadalo je državi Zeti kojom je upravljao Ivan Crnojević.\nVijesti Krajem oktobra pregled sa ultrazvukom dojki


Neka mesta na hrvatskom primorju ne žele penzionere kao goste: Evo kako ih teraju\nIzvor: B92, 25.Jul.2019, 19:12\nZagreb -- Jedni će reći kako je reč o diskriminaciji domaćih turista, u ovom slučaju penzionera, a drugi da se radi o uvođenju kakvog-takvog reda u destinaciju.\nOvog puta nije se ukazivalo na Crikvenicu, već na Malinsku, piše "Novi list"\nNaime, iz Matice penzionera Hrvatske i Sindikata penzionera Hrvatske u otvorenom pismu su ukazali na, kako kažu, >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << diskriminatornu praksu da se pokušava ograničiti dolazak penzionera na jednodnevne izlete na more i kupanje, preneo je Poslovni dnevnik.\n"Upozoravamo vladu, nadležna ministarstva, posebno Ministarstvo turizma, gradske i opštinske vlasti, da ćemo se oštro suprotstaviti diskriminatornim odlukama kojim se u vreme turističke sezone onemogućava dolazak autobusima na jednodnevne izlete, uglavnom s penzionerima, u neka turistička mesta na moru. Osuđujući takve nedopustive postupke, navodimo da je najnoviji povod za to odluka Opštinskog veća Malinska-Dubašnica po kojoj je povećana obveza plaćanja ulaza autobusa u mesto s dosadašnjih visokih 300 kuna (40 evra) na čak hiljadu kuna (135 evra) dnevno po autobusu", navode predstavnici udruženja penzionera.\n"Imajući u vidu sramotno niske penzije većine naših penzionera, dodatni iznos troškova izleta dovodi u pitanje organizovanje takvih aktivnosti od strane udruženja penzionera kojima se nastoji omogućiti odlazak na more najvećem broju članova koji su osuđeni na siromaštvo, makar i jednodnevnim izletima", poručuju iz penzionerskih udruženja.


KVALIFIKACIJE ZA EP: Remi Portugalije i Ukrajine u Lisabonu, čudesni Sterling RAZBIO Češku (VIDEO) | Najnovije vesti - Srbija danas\n22.03.2019. • 22:38 Srbija Danas\nU kvalifikacijama za Evropsko prvenstvo 2020. godine danas je odigrano prvo kolo u grupama A, B i H. Javnost u Srbiji svakako najviše interesuju dešavanja iz grupe B u kojoj se takmiče Orlovi, koji su bili slobodni na startu kvalifikacija. Posle uvodnog kola prvoplasiran u grupi je Luksemburg koji je slavio protiv Litvanije, dok su Portugalija i Ukrajina odigrali meč bez golova.\nKVALIFIKACIJE ZA EP: Sudija OJADIO Crnu Goru i UKRAO im pobedu nad Bugarskom (VIDEO+FOTO)\nREŠENA DILEMA: Konačno se zna da li će Krstajić moći da računa na Pavkova protiv Portugalije (FOTO)\nDerbi dana igran je u Lisabonu gde je Portugalija dočekala Ukrajinu. Iako su Portugalci napadali tokom celog meča i bili znatno bolji rival, nisu uspeli da savladaju iskusnog Andrija Pjatova koji je u nekoliko navrata maestralnim intervencijama spasio svoj tim. Domaća ekipa je imala više od igre, ali na kraju nije uspela da osvoji ceo plen, pa će sigurno u ponedeljak svim silama napasti Srbiju u pokušaju da se iskupi pred svojim navijačima.\n— Alessandro Lettieri (@Lettieri27) 22. март 2019.\nU drugom meču u našoj grupi Luksemburg je na domaćem terenu savladao Litvaniju rezultatom 2:1 posle preokreta. Gosti su poveli preko Fedora Černiha u 14. minutu, ali je onda usledio hladan tuš kada je Luksemburg došao do izjednačenja u poslednjem minutu prvog poluvremena golom Leandra Bareira. Pobedonosni pogodak za svoj tim postigao je Žerson Rodriges u desetom minutu nastavka.\nPOTVRĐENO JE! Reprezentaciju Srbije NEĆEMO gledati na RTS-u, a ovo je OBJAŠNJENJE (FOTO)\nVeče u kvalifikacijama je obeležio fudbaler Mančester sitija Rahim Sterling koji je postigao het-trik u pobedi Engleske nad Češkom.\nBugarska - Crna Gora 1:1\n/Nedelev 82'p - Mugoša 50'/\nEngleska - Češka 5:0\n/Sterling 24', 62', 68' Kejn 45+2'p, Kalas 84'ag/\nPortugalija - Ukrajina 0:0\nLuksemburg - Litvanija 2:1\n/Bareiro 45', Rodriges 55' - Černih 14'/\nMoldavija - Francuska 1:4\n/Ambros 89' - Grizman 24', Varan 27', Žiru 36', Mbape 87'/\nAlbanija - Turska 0:2\n/Jilmaz 21', Čalhanoglu 55'/\nAndora - Island 0:2\n/Bjarnason 22', Kjartanson 80'/\nPogledajte kako izgleda Heorhina Rodrigez, devojka prve zvezde Juventusa Kristijana Ronalda.\nTagovi: kvalifikacije za EP 2020., Fudbalska reprezentacija Portugalije, fudbalska reprezentacija Ukrajine, fudbalska reprezentacija Litvanije, fudbalska reprezentacija Luksemburga


"Zar mislite da bi Englezi to uradili sebi? Pa oni sebe najviše vole" - B92\nNe postoji nijedan jedini dokaz da vakcine protiv koronavirusa koje Srbija ima utièu na sterilitet, rekao je ministar zdravlja Zlatibor Lonèar.\nIzvor: B92 utorak, 13.04.2021. | 21:02 -> 21:23\nGovoreæi o sopstvenoj inicijativi od pre nedelju dana da se uvede obavezna vakcinacija za zdravstvene radnike, ministar zdravlja Zlatibor Lonèar kaže da je od tada vakcinisano još 20 odsto medicinara, ukupno preko 65 odsto. Dodao je da za obaveznom vakcincijom zasad nema potrebe.\nOn je kazao da je srpska agencija za lekove jedna od najrigoroznijih na svetu, te da se svaka serija vakcina kontroliše.\n"Nemamo ni 700 blagih reakcija na vakcine, što je manje nego kad primate vakcinu za sezonski grip. Kad kažem blage reakcije, to su crvenilo, otok, bol u ruci, malaksalost, temeperatura. To su dokazive èinjenice o kojima vodimo raèuna 24 sata", napomenuo je on.\nLonèar je kazao da nijedan proizvoðaè ne garantuje 100 odsto zaštitu, ali je sigurno da æe vakcinisani biti zaštiæeni.\n"Možemo da sumnjamo da imamo jedan ili dva sluèaja posle revakcine došlo do smrtnog ishoda", kazao je on.\nKako je rekao, ni oni koji nemaju nikakvu reakciju na vakcinu ne bi trebalo da brinu.\nOn je dodao su proizvoðaèi vakcina davali garancije da æe graðan biti zaštiæeni šest meseci do primanja revakcine.\n"Spemali smo se za scenario da se na šest meseci vakcinišemo sa po dve doze, a sada se vrše neka ispitivanja", kazao je Lonèar uz napomenu da smatra da æe vakcinisani biti bezbedni od koronavirusa do kraja godine.\nO Astrazenekinoj vakcini\nLonèar je kazao da je vakcina Astrazeneke protiv koronavirusa bezbedna, te da je samo u Velikoj Britaniji dato 30 miliona doza te vakcine.\n"Astrazeneka je najzastupljenija vakcina na celom svetu, najviše se daje. Da li neko misli da bi Englezi uradili nešto, tj. dali svojim graðanima vakcinu koja nije dovoljno ispitana i bezbedna. Pa oni sebe najviše vole. Da li ste èuæi da su Englezi uradili bilo šta u svojoj skorijoj istoriji na svoju štetu", upitao je on.\nDodao je da Srbija ne želi da ulazi u politièke obraèune koji postoje po pitanju te vakcine.


28. sednica SO Apatin - Usvojen budžet za 2019. godinu\nPočela je 28. sednica Skupštine opštine Apatin. Sednica je započela minutom ćutanja, čime su predstavnici lokalnog parlamenta odali počast preminulom odborniku, dr Živoradu Smiljaniću.\nU naredne dve tačke, predstavnici lokalnog parlamenta usvojili su Кadrovski plan Opštinske uprave opštine i Pravobranilaštva opštine Apatin za 2019. godinu, a takođe i predlog odluke o izmenama i dopunama odluke o lokalnim komunalnim taksama.\n- Predlog Odluke o dopuni Odluke o promeni osnivačkog akta JP za upravljanje putničkim pristaništem i marinom „Apatin“ Apatin, kako bi mogli da uvedu prodaju suvenira u okviru svoje delatnosti.\n- Izmene Programa poslovanja za 2018. godinu JP za upravljanje putničkim pristaništem i marinom „Apatin“ Apatin. Ovo se tiče preraspodele sredstava iz sopstvenih prihoda.\n- Program poslovanja za 2019. godinu JP za upravljanje putničkim pristaništem i marinom „Apatin“ Apatin.\nNa današnjoj sednici većinom glasova usvojen je i program poslovanja za 2019. godinu JКP-a „Naš dom“ Apatin.\nVećinom glasova odbornika izglasan je i predlog pravilnika o drugoj izmeni pravilnika o kategorizaciji sportskih organizacija opštine Apatin, kao i predlog Odluke o sahranjivanju i grobljima na teritoriji opštine Apatin. JKP ,,Naš dom'' će vršiti upravljanje grobljima, osim u Sonti i Kupusini, gde će Crkvene zajednice imati ta zaduženja.\nTagovi: 28. sednica SO Apatin Skupština opštine Apatin sednica 2018


» Poziv za apliciranje, IOM nastavlja implementaciju Projekta za Stabilizaciju Zajednica IV koji je finansiran od strane EU Poziv za apliciranje, IOM nastavlja implementaciju Projekta za Stabilizaciju Zajednica IV koji je finansiran od strane EU – Komuna e Vushtrrisë\nPoziv za apliciranje, IOM nastavlja implementaciju Projekta za Stabilizaciju Zajednica IV koji je finansiran od strane EU\n2020/03/09 - 11:23\nMeđunarodna Organizacija za Migraciju (IOM) nastavlja implementaciju Projekta za Stabilizaciju Zajednica IV koji je finansiran od strane Evropske Unije a kojim rukovodi Koncelarija EU na Kosovu. EU-CSP IV će pružiti finansijsku i tehničku pomoć za započinjanje novih ili proširenje postojećih malih i srednjih preduzeća, posebno preduzeća koja promovišu i jačaju održivu reintegraciju manjinskih povratnika. EU-CSP IV projekat će podržati i lokalne iniciajtive od koje će korist imati šira zajednica kroz rad sa članovima zajednica i individualnim poljoprivrednicima i proizvođačima istražavajući mogućnosti za zajedničko delovanje kroz stvaranje i podršku nevećinskih i međuetničkih poslovnih udruženja.\nProjekat Evropske Unije za Stabilizaciju Zajednica IV (EU-CSP IV), OBJAVLJUJE POZIV ZA POSLOVNE PREDLOGE budućih i postojećih privrednika, grupa i asocijacija ZA INDIVIDUALNE I GRUPNE PREDUZETNIČKE PROJEKTE. EU-CSP IV će finansirati projekte koji jasno podržavaju dugoročnu ekonomsku održivost, stvaranje radnih mesta i mogućnost ostvarivanja prihoda.\nZa uputstva i obrasce za prijavljivanje posetite IOM veb-stranicu (www.kosovo.iom.int) kao i odgovarajuće kancelarije po nedeljnom rasporedu za opštine (tel: 049 968 485), gde možete dobiti detaljnije informacije u vezi: procesa prijavljivanja i načina pisanja vaših poslovnih predloga, formulare za apliciranje i savete za popunjavanje formulara kao i dodatne informacije i uputstva vezane za proces apliciranja.\nKrajni rok za predaju zahteva je 31. Mart 2020. ali se podnosiocima preporučuje da aplikacije predaju što je ranije moguće.\nPlatforma za učenje jezika\nIzvodi zapisnika Skupštine\nMaterijali sednice skupštine


Kornjace.com - Spasavanje kornjača u državi Merilend - Kornjače - članci\n7 korisnika su online (1 korisnika pregledavaju članci)\nSpasavanje kornjača u državi Merilend\nPoslano od stanikic Uključeno 29.11.2009 12:55:00 (3587 glasi)\nU SAD u toku akcija spasavanja\nnajređe vrste kornjače\nU državi Merilend je u toku akcija spašavanja najmanje i najređe vrste kornjače, koja živi na tlu severne Amerike. Mala američka barska kornjača (Glyptemys muhlenbergii) ima toliku snagu da je pomerila čitav projekat izgradnje autoputa u državi Merilend. Te male kornjače su postale ugrožena vrsta, jer njihovo stanište polako nestaje, a na svakom koraku vrebaju i lovokradice.\nPostavljanjem odašiljača možete da locirate malu američku barsku kornjaču, koja je pod zemljom, a na sebi ima antenu. Krejg Peterson iz Sekretarijata za prirodne resurse države Merilend kaže:\n“Odašiljač na kornjači šalje signal, koji se čuje preko slušalica. Kako se približavamo, zvuk postaje sve jači, a kada se potpuno približimo pređemo napravom po zemlji i najčešće možemo da utvrdimo tačno gde se ona nalazi”.\nU ovih nekoliko hektara zaštićenog zemljišta, nekih 35 kornjača živi u blatu. To je najmanja kornjača u severnoj Americi i smatra se ugroženom vrstom. Ima ih svega nekoliko hiljada. One se nastanjuju na malim delovima močvarnog zemljišta u nekoliko država na istočnoj obali Sjedinjenih država. Skot Smit već 17 godina radi sa malim kornjačama. Jedna od malih kornjača je pronađena pre 12 godina. Stručnjaci su procenili da je stara 40 godina i da bi mogla da poživi još otprilike 20. Mužjak je težak oko 130 grama, a odašiljač, koji mu je ugrađen na leđa ima sedam grama. Antena pomaže naučnicima da prate njegovo zdravstveno stanje i ponašanje na raznim mestima gde provodi zimu.\n“Kornjačice provode dosta vremena u blatu, bukvalno ga pomeraju i prave male prolaze za druge životinje. Jednostavno su mnogo slatke”.\nMeđutim, to što su slatke im nije puno pomoglo, kako objašnjava Džuli Slejkom iz Američke službe za ribu i divljač.\nGlyptemys muhlenbergii - Mala američka barska kornjača\n“Deo problema je nestanak njihovog staništa, ali su veliki problem i ljudi koji love kornjače i nelegalno ih prodaju”.\nSpora reprodukcija, grabljivice i životinje kao što su rakuni, koji jedu jaja kornjača, takođe predstavljaju pretnju za njihov opstanak.\n“Ženke tek sa otprilike 10 godine stasaju za reprodukciju, a onda samo jednom godišnje izlegu 2-5 jaja”.\nRazvoj i promene u vodenim tokovima dramatično su izmenili staništa kornjača. Danas, kada se mala američka barska kornjača suočava sa mogućnošću istrebljenja, lokalne vlasti i organizacije za zaštitu prirodne sredine udružile su se kako bi ih zaštitile. Pre nekoliko godina, na ovom mestu je trebalo da se sagradi autoput. Ali u Adminsitraciji za autoputeve države Merilend, biolog Bil Brenč vodi računa o kornjačama.\nBil Brenč vodi računa o kornjačama\n“Put je trebalo da prođe baš ovuda gde sada stojimo. Kada smo pre 15-20 godina shvatili da mala američka barska kornjača živi tu, izabrali smo alternativni autoput s druge strane brda, kako bi izbegli ovo područje i zaštitili stanište kornjača”.\nAutoput udaljen od zaštićene zone u kojoj žive kornjače je skoro završen. Postoje i planovi da se njihovo stanište restaurira. Štetno rastinje na zemljištu sada uklanjaju koze i ovce, a ne mašine ili hemikalije koje bi mogle da budu opasne za kornjače.\nIzvor: Voice of America (Glas Amerike na srpskom)


Europska unija hvali Srbiju zbog brige o izbjeglicama i šalje financijsku pomoć - Index.hr\nEuropska unija hvali Srbiju zbog brige o izbjeglicama i šalje financijsku pomoć\nEUROPSKI povjerenik za humanitarnu pomoć i upravljanje izvanrednim situacijama Hristos Stilijanides pohvalio je vladu u Beogradu za dosadašnji angažman u migrantskoj krizi i najavio financijsku pomoć Europske unije Srbiji da nastavi svoj dio posla u skrbi o migrantima i izbjeglicama.\n"Srbija je ključan partner EU, što je pokazano otvaranjem prvih poglavlja u pregovorima s EU u prosincu, ali i u upravljanju izbjegličkom krizom, koja nije samo europska i nacionalna, već globalna", izjavio je Stilijanides poslije razgovora s premijerom Aleksandrom Vučićem.\nStilijanides je na zajedničkoj tiskovnoj konferenciji rekao da je s Vučićem i njegovim suradnicima razgovarao o načinu na koji Srbija upravlja krizom, posvećenosti EU da u tim naporima pomogne Srbiji, te o humanitarnoj pomoći i sudjelovanju Srbije u mehanizmima civilne zaštite EU.\n"Srbija obavlja posao kojem se treba diviti, pod veoma teškim uvjetima", rekao je Europski povjerenik za humanitarnu pomoć i upravljanje izvanrednim situacijama.\nOn je pohvalio i sudjelovanje nacionalnih i regionalnih vlasti, policije i pograničnih dužnosnika te civilnog društva, naglasivši kako je svima zajednički cilj da pomognu ljudima koji bježe trežeći spas od konflikata u državama iz kojih dolaze.\nStilijanides je podsjetio da je u prosincu 2015. godine izdvojeno dodatnih 13 milijuna eura za humanitarnu pomoć, što ukupno iznosi oko 22 milijuna eura, a znatan dio tog novca namijenjen je Srbiji.\nVisoki ciparski dužnosnik u briselskoj administraciji ukazao je na potrebu "snažne koordinacije između regionalnih, nacionalnih i lokalnih nadležnih organa i humanitarne zajednice na terenu" kako bi se timski pružio odgovarajući odgovor na migrantsku krizu.\nSrbijanski premijer Vučić zahvalio se Uniji na dosadašnjoj potpori i uputio molbu Bruxellesu da uspostavi jedinstvenu politiku prema migrantima, naglasivši da će Srbija tu politiku "poštovati i provoditi, kao lojalan partner".\nVučić je rekao da u prosjeku na dnevnoj razini kroz Srbiju prolazi oko 2.500 migranata istaknuvši da je riječ o ljudima koji nemaju namjeru ni želju ostati u Srbiji te da će se Srbija prema njima i dalje "ponašati odgovorno i poštivati ih".\nEuropski povjernik će tijekom boravka u Srbiji posjetiti i prihvatni centar u Adaševcima kod Šida.


Srbija traži istragu o napadu na Vučića\nBeograd osuđuje napad na premijera Srbije Aleksandra Vučića na komemoraciji srebreničkim žrtvama u Potočarima i zahteva da Sarajevo sprovede istragu i uhapsi odgovorne.\nDva dana posle komemorativnog skupa u Potočarima kraj Srebrenice, i napada na premijera Srbije Aleksandra Vučića – u Srbiji gotovo svi osuđuju taj događaj, a zvanični Beograd zahteva istragu.\nMinistar spoljnih poslova Srbije Ivica Dačić smatra da nisu dovoljna samo izvinjenja iz BiH, već da je potrebna kompletna istraga i hapšenje – ne samo izvršilaca, već i organizatora napada na Vučića.\nSrbija je uputila protestnu novu vlastima Bosne i Hercegovine, ali se mogućnost povlačenja srpskog ambasadora iz Sarajeva uopšte ne razmatra, dodao je Dačić.\nZa potpredsednicu Vlade Srbije Zoranu Mihajlović napad na Vuč-ća je pokušaj zaustavljanja pomirenja u regionu, a kako smatra predsednik Srbije Tomislav Nikolić, Vučić je u Potočarima napadnut jer je pred-stavljao Srbiju, a taj napad predstavlja odraz loših odnosa u BiH, dodaje Nikolić.\nPredsednica Helsinškog odbora za ljudska prava u Srbiji Sonja Biserko smatra da je srpski premijer Aleksandar Vučić jedini korektno reagovao na incident u Potočarima, dok su, po njenoj oceni, sve ostale reakcije u Beogradu bile katastrofalne i u funkciji demonizacije Bošnjaka. Ona ističe da je napad na Vučića je najviše naštetio samoj Srebrenici, porodicama žrtava i žrtvama uopšte.\nA u izjavi nacionalnoj televiziji, generalni sekretar Saveta za regionalnu saradnju Goran Svilanović je rekao da od Sarajeva očekuje istragu o tome šta se desilo i koji su to propusti bili u Srebrenici. Po njegovim rečima, približavanje Beograda i Sarajeva mora da se nastavi.


Postani član | S servis\nhome › Članovi › Postani član\nŽelimo ti dobrodošlicu u S servis, mesto gde te čekaju brojni poslovi, popusti i korisne informacije za mlade!\nČlanstvo u S servisu omogućava ti da:\nZARADIŠ! Prijavi se za neko od ponuđenih radnih mesta i imaš mogućnost zaposlenja kod vodećih srpskih kompanija sa kojima S servis sarađuje. Proveri našu listu aktuelnih poslova već sada i sigurno ćeš naći nešto što odgovara tvojim interesovanjima i ambicijama. Ono što treba da znaš je da su u procesu selekcije sa stanovišta S servisa svi kandidati ravnopravni i svi imaju podjednake šanse zaposlenja, a poslodavac je taj koji najčešće vrši selekciju i izbor kandidata.\nNAUČIŠ! Ukoliko još uvek nemaš radno iskustvo, rad preko studentske i omladinske zadruge je odlična prilika za sticanje radnih navika! Pored toga što imaš mogućnost da obogatiš svoj CV, dobijaš i jedinstvenu priliku da zaviriš u prostorije kompanije u kojoj nameravaš da radiš nakon završetka fakulteta - odličan način da preispitaš svoja očekivanja i uslove rada u željenoj kompaniji!\nUŠTEDIŠ! S servis u saradnji sa svojim partnerima uvek obraduje svoje članove sa novim popustima i pogodnostima! Redovno prati naš sajt i budi u toku sa svim novostima!\nKo može biti član S servisa?\nČlanovi Studentske i omladinske zadruge S servis mogu biti mladi starosti između 15 i 30 godina.\nKako da postaneš član S servisa?\nPoseti nas na adresi Kneza Miloša 4 u Beogradu ili Milovana Gušića 21 u Kragujevcu, gde treba da:\nPriložiš dokument o statusu studenta, učenika ili nezaposlene osobe:\nStudenti do 26 godina - potvrda o redovnom školovanju sa fakulteta ili indeks na uvid,\nUčenici od 15 do 19 godina - potvrda iz škole ili đačka knjižica na uvid i saglasnost roditelja za maloletne osobe,\nNezaposleni do 30 godina - radna knjižica (ukoliko je posedujete) i zdravstvena knjižica na uvid.\nPoneseš sa sobom ličnu kartu,\nPlatiš godišnju članarinu u iznosu od 400 dinara.\nŠta ako nisi u prilici da dođeš do poslovnice S servisa?\nUkoliko trenutno nisi u mogućnosti da dođeš do naše poslovnice, a želiš da postaneš naš član, možeš se prijaviti za S servis SMS i e-mail bazu radi dobijanja obaveštenja o našim poslovima, popustima i aktivnostima.\nPopunjavanjem prijavnice ne postaješ član S servisa! Imaš mogućnost pregleda poslova, prijave za posao i uvida u sve beneficije i popuste koje nudimo, ali ne i da odeš na razgovor za posao i da radiš kod poslodavaca. Za mogućnost zaposlenja na konkretno radno mesto potrebno je da doneseš u našu poslovnicu gore navedena dokumenta i platiš godišnju članarinu.\nZa prijavu u našu bazu potrebno je da popuniš formular u nastavku.\nMolimo te da prilikom popunjavanja formulara koristiš latiničnu tastaturu i slova: đ, ž, ć, č, dž, š. Brojeve telefona unosiš u formatu: 0651234567.\nNa tvoj e-mail će stići korisničko ime i lozinka za korišćenje online aplikacije ePoslovnica.\nPrijavnica za S servis SMS i e-mail bazu\n*Grad i okolina:\n*Dozvoljavam Workforce Grupi da mi na e-mail i moj broj mobilnog telefona šalje informacije o aktuelnim poslovima, popustima i drugim aktivnostima vezanim za rad i poslovanje Workforce Grupe.


Luksuzni italijanski brend „Dolče i Gabana“ lansirao je prvu kolekciju hidžaba namenjenu muslimanskim kupcima na Bliskom istoku, prenosi američka televizijska mreža Si-En-En (CNN).\nDizajneri Domeniko Gabana i Stefano Dolče odlučili su da izazovne kreacije zamene hidžabima i drugim elementima ženske muslimanske nošnje kako bi privukli interesovanje velikog tržišta na Bliskom istoku.\nKolekcija „Abaja“ naglašava eleganciju i lepotu arapskih žena, navodi se u saopštenju italijanskog modnog giganta.\nHidžabi i dugačke haljine u crnoj i neutralnim bojama, napravljene od finih materijala, cvetni dezeni i čipka dominiraju novom kolekcijom za proleće-leto 2016. godine, prenose američki mediji.\nNova „Dolče i Gabana“ kolekcija za islamske kupce može se pronaći u radnjama na Bliskom istoku, Parizu, Londonu i Mihnehu.\nPoznata italijanska modna kuća priključila se dugačkom spisku dizajnera koji svoje proizvode sve više približavaju bliskoistočnom tržištu. Arapkinje su u 2013. godini potrošile 266 milijardi dolara na garderobu i obuću, dok se procenjuje da se ta cifra, uz adekvatnu ponudu, može povećati na 488 milijardi dolara do 2019. godine.\nTo nije prvi put da „Dolče i Gabana“ podilazi ukusima svojih mušterija. U oktobru 2015. godine italijanski brend lansirao je kolekciju inspirisanu Moskvom, dok će u prodaju biti puštene i kolekcije za azijsko tržište.


Sara Reljić ponovo u Zadruzi! (VIDEO) - PRess Serbia | PR PRess team\nDanas su zadrugarima pušteni klipovi bivših ili sadašnjih ljubavnih parova u “Zadruzi”. Interesantno je da su fanovi zadrugara za jedan klip iskoristili hit Sare Reljić “Zalet”.\nNaime, ovu prelepu baladu su iskoristili oni koji žele da vide zajedno Filipa Cara i Aleksandru Nikolić, koji su bili zajedno na početku ove sezone “Zadruge”.\nTagovipevacica rijaliti Sara Reljić zadruga


Dozvoljen rad vrtića u ZDK, online nastava do kraja školske godine\nKŠCZ je izdao preporuku Ministarstvu za obrazovanje, nauku, kulturu i sport da se nastava u osnovnim, srednjim i visokoškolskim obrazovnim ustanovama do kraja školske godine odvija po principu „online“ nastave.\nUniverzitetu u Zenici je preporučeno da organizira polaganje ispita u prostorima fakulteta, uz poštivanje propisanih preventivnih mjera. Institut za zdravlje i sigurnost hrane u Zenici zadužen je da u okviru svoje nadležnosti sačini preporuke za škole i fakultete, koje će biti javno dostupne na službenoj stranici inz.ba.


HRVATSKI PORTAL ODAO PRIZNANJE SRPSKOM PREDSEDNIKU: "Velika diplomatska pobeda Vučića!" | Novosti.rs\nHrvatski portal "Dnevno" objavio je vest pod naslovom: "POMAŽEM BRAĆI I PRIJATELJIMA: Velika diplomatska pobjeda Vučića, Makedoncima donirao cjepiva", dok su u tekstu posebno istakli da je "reč je o velikom gestu, ali i Vučićevom diplomatskom uspehu koji će mu Makedonci, sasvim sigurno, zapamtiti".\nPodsetimo, predsednik Aleksandar Vučić predao je premijeru Severne Makedonije Zoranu Zaevu prvi kontigent vakcina koji Srbija donira toj zemlji.\nAleksandar Vučić Severna Makedonija Zoran Zaev Hrvatski portal "Dnevno" vakcine protiv korona virusa donacija Makedoniji


MyCity » Hardware -> Storage (memorija, HDD, SSD, CD, DVD, USB flash) » Rezanje DVD diska\nPoslao: 27 Mar 2008 22:16\nKako da narezem DVD disk a da mi ne zatvori preostali slobodni deo diska da mogu opet da stavim fajlove na njega kad ga rezem ponovo uz pomoc Nera?\nRežeš sa Multissesion opcijom.\nPoslao: 27 Mar 2008 22:40\nDa ali mi opet nekako zatvori disk,pa ne mogu da nastavim posle\nPoslao: 27 Mar 2008 23:13\nUradio sam sve kao u temi ali nece da nastavi multissesion, disk je od 4,5 gb a ja sam narezao samo 1,5gb ostalo je zatvorio\nKorisnici trenutno na forumu: A.R.Chafee.Jr., AbleArcher83, Apok, apostata, Atomski čoban, crnitrn, darkangel, esx66, goxin, HrcAk47, Insan, ivica976, Koca Popovic, kovinacc, MB120mm, menges, mercedesamg, Milan A. Nikolic, Mirage 2000N, mnn2, nebkv, NesaDeBeli, panonski mornar, pein, Polemarchoi, raketaš, RJ, rovac, sakota79, Sale.S, shone34, Sr.Stat., ssekir75, stegonosa, stug, Toni, VaRvArI 85, VJ, Vlada1389, vlvl, yrraf, Zi0mek


Emilija Radojičić: Poigravanje sa tradicijom i iskorak u nepoznato | Buro 24/7\n31.1.20. 14.25 2020-01-31T14:25:00+01:00\nU četvrtak 23. januara u prostoru galerije Novembar, Emilija Radojičić je otvorila svoju samostalnu izložbu pod nazivom „Curiosa“ i imala sam zadovoljstvo da radim sa njom na tekstu za izložbeni katalog. Razgovor i rad sa Emilijom mi je dozvolio da se, makar na kratko vreme, izmestim iz realnosti svakodnevnog sveta i zakoračim sa njom u svet podsvesnog i naučim nešto novo. Razmišljajući o tome koliko meni samoj znači da čujem od samog stvaraoca o idejama i razmišljanjima vezanim za rad, porazgovarala sam sa Emilijom o umetničkom konceptu njene tada predstojeće izložbe i muzici, koja je neizbežan deo svih priča.\nBoja je nešto što publika odmah povezuje sa tobom, i poseta novoj izložbi nas je sve na trenutak izmestila iz palete zimskog sivila i podsetila kako je biti na suncu, na toplom i okružen prirodom i bojama. Šta te pokreće i inspiriše u kreiranju odnosa boje i forme i kolorita u tvojim radovima?\nBoja je za mene zvuk, kao i atmosfera - neko određeno raspoloženje. Ne promišljam previše kada ide koja boja, uglavnom puštam da se spontano slažu, po mom trenutnom osećaju. Svaki ton ima svoju frekvenciju, u vidu oblika i boje, i posmatrajući vizuelnu, pogotovo apstraktnu umetnost iz tog ugla, svaki rad je kompozicija. Kao na primer, kod Kandinskog.\nŠta je predstavljalo najveći izazov u postavci i izvođenju ove izložbe?\nIzazov je bio izvesti skulpturu velikih dimenzija, prvi put sam to radila i nisam mogla da pretpostavim neke tehničke detalje, kao i koliko vremena će mi biti potrebno za izvedbu. Uvek je uzbudljivo upustiti se u nešto novo i mislim da je to od velikog značaja, izvesti sebe i svoju praksu izvan zone komfora. Tako nastaju najbolji radovi i u tom smislu, radujem se novim izazovima.\nSa obzirom da te poznajem i da pratim tvoj rad dugo, ono što je meni bilo zanimljivo upoređujući na primer „Vis Major“ izložbu u U10 umetničkom prostoru, jeste izlazak u potpunosti u trodimenzionalni prostor i poigravanje sa drugačijim materijalima, kao i nalaženje nove funkcije onim koje već koristiš. Smatraš li da će te radoznalost u budućnosti u potpunosti okrenuti instalacijama i site-specific radovima?\nDrago mi je da si to primetila. Većina mojih ideja trenutno teži ka traženju novih materijala i iskoračenju u prostor, uglavnom su to skulpture i instalacije, a već dugo razmišljam i o audio/video radovima. Volela bih da posetiocima probudim sva čula. I sigurno se neću odreći prakse crtanja, crteži su odlični pratioci procesa razmišljanja (ja to zovem razmišljanje rukom). Sve što radim, zapravo dolazi iz crteža. Skulpture su takođe crteži, ali u prostoru.\nJoš jednu seriju radova u novom mediju koji si nam prvi put predstavila na izložbi su „Inside From The Outside I – IV". Teftovana vuna i aluminijum, poigravanje toplinom kojom zrače tvoji radovi i materijalom kao što je aluminijum koji je sam po sebi hladan, predstavljaju jedno novo harmonično poglavlje. Možeš li nam reći nešto više o ovoj seriji?\nDo sada sam koristila tehniku tkanja vunom i to je jedan zahtevan i dugotrajan proces. Htela sam da probam nešto novo, a da i dalje ostanem verna vuni, i otkrila sam tehniku taftovanja, koja mi je otvorila potpuno nove mogućnosti. Razmišljala sam o kontrastu toplog i hladnog materijala, kako da spojim vunu koja je mekana, tradicionalna i pokretna sa nečim što je hladno, statično i mnogo savremenije. Zapravo, sve vreme sam želela da se poigram sa tradicijom, ali i da se odmaknem što dalje od nje, da dovedem i svoj crtež i staru tehniku na potpuno novi nivo.\nU toku našeg razgovora, tema kojoj smo se prirodno okretale nekoliko puta je muzika. Znam da ona predstavlja za tebe jedan važan segment života. Sa obzirom da tvoj radni proces zahteva dosta uloženog vremena i manuelnog rada, kako bi opisala ovu izložbu u jednom albumu/pesmi? Šta si najviše slušala dok su se rađale ideje za „Curiosa“ izložbu?\nTeško je staviti sve radove u jedan album, baš kao što si rekla - proces dugo traje, razna su raspoloženja, vrtele su se razne ploče… Muzika Alice Coltrane me uvek prati, Phil Cohran & Legacy i album "Sahara", Don Cherry, Pharoah Sanders, Terry Riley, ja te pravce u muzici zovem “pomereni džez“. Volim i klasičnu muziku, uvek me lansira u nove horizonte Lubomyr Melnyk i njegov zvuk klavira koji kao da se se preliva. Evo, probaću da to ipak bude jedan album, pošto me je ta ploča nedavno oduševila - Roberto Musci, album “Tower of Silence“.\n*Izložbu „Curiosa“ možete videti u Galeriji Novembar, Kursulina 22 (Beograd) do subote 29. februara.


Financial services | MERA. Software Done Right\nDanas se sektor finansijskih usluga razvija veoma brzo, uz stalno uvođenje novih tehnologija i poslovnih modela koji prkose ustaljenom načinu poslovanja. Plaćanja preko mobilnih uređaja, Blockchain tehnologija, automatizacija, napredna analitika, big data, Internet of Things, cloud computing i ostale inovacije nude nove uzbudljive mogućnosti. Ipak, tempo promena čini ih izazovnim za finansijske institucije u pogledu pružanja novih vidova usluga i efikasnog takmičenja na tržištu.\nPotražnja za znanjima i veštinama u oblasti inovativnih tehnologija je u porastu, a MERA tu može biti od pomoći. Kao jedna od vodećih svetskih kompanija za razvoj softvera, pomažemo klijentima u finansijskom sektoru da unaprede efikasnost poslovanja, uvećaju svoje kompetence i pripreme ih za budućnost.\nMERA je uspešno izgradila platforme za trgovanje visokih performansi, platne (PoS) sisteme, bezgotovinska softverska rešenja za maloprodaju, mobilna rešenja koja koriste BLE i NFC protokole, app store i još mnogo toga.\nTržište za finansijska rešenja se kreće ka automatizaciji korisničkih funkcija u cilju povećanja efikasnosti. MERA razvija web, mobilna i desktop automatizovana rešenja, koja uključuju i front-end i back-end, usko povezana sa postojećom infrastrukturom. Ovakva korisnička rešenja štede novac i povećavaju korisničku lojalnost jer omogućavaju brže i prijatnije korisničko iskustvo.\nMERA pruža usluge koje pokrivaju celokupan životni ciklus razvoja softvera uključujući proveru kvaliteta i podršku. Organizujemo korisničke servise tehničke podrške koji rade 00-24 u cilju brzog i profesionalnog rešavanja softverskih problema. Na primer, korisnički servis u Beogradu za korisnike PoS Sistema pokazao je veću efikasnost od konkurentskih call centara na Filipinima i u Indiji.