Korišćenje IPA sredstava unaprijedilo život građana | EUME\nNaslovnica Press info Press IPA Korišćenje IPA sredstava unaprijedilo život građana\nKorišćenje IPA sredstava unaprijedilo život građana\n„Korišćenjem IPA sredstava sve opštine rade na ostvarivanju zajedničkog cilja, a to je da doprinesu evropskom putu Crne Gore i opštoj dobrobiti građana. Uloženim sredstvima se nastoji doprinijeti i što ravnomjernijem razvoju svih opština u Crnoj Gori, unapređenju poslovnog ambijenta i kreiranju novih radnih mjesta“, saopštio je savjetnik zamjenika glavnog pregovarača-nacionalnog IPA koordinatora, Bojan Vujović na Radionici o EU fondovima – rezultati i perspektiva za opštine.\nVujović je istakao da su, u procesu pristupanja EU, sredstva opredijeljena kroz Instrument pretpristupne podrške izuzetno značajna za sprovođenje reformi koje, prije svega, treba da unaprijede kvalitet života crnogorskih građana.\n„EU podrška treba da doprinese jačanju institucija i vladavini prava, reformi državne uprave, reformi privrede, većem poštovanju ljudskih i manjinskih prava, promociji rodne ravnopravnosti, jačanju civilnog društva, unapređenju lokalne i regionalne saradnje, kao i dostizanju održivog razvoja i smanjenju siromaštva“, rekao je Vujović.\nOn je podsjetio da je, u periodu od 2007. do 2013. godine, putem IPA projekata u Crnu Goru je uloženo 235,7 miliona eura, dok kroz novi finansijski okvir za period 2014-2020 – Ipu II, Crna Gora ima na raspolaganju 279,1 miliona eura. Kada je u pitanju IPA III, kako je pojasnio, jedna od značajnih novina tokom perioda 2021-2027 je da neće postojati unaprijed definisane alokacije po državama, a glavni kriterijumi za odobravanje projekata biće njihova strateška relevantnost i spremnost za sprovođenje.\nPomoćnica Generalnog sekretara Zajednice opštine Crne Gore, Vanja Starovlah je istakla da lokalne samouprave treba da budu prepoznate kao dio uprave najbliži građanima, pa time i njihovim potrebama i problemima, koji treba da ima značajnu ulogu prilikom pripreme, implementacije i monitoringa IPA III programa. S tim u vezi, ona je poručila da decentralizacija treba da bude stalna dimenzija finansijske i političke podrške koju EU daje zemljama Zapadnog Balkana.\n„Najveća korist za lokalne samouprave bi bile grant šeme koje bi bile veoma slične kohezionim fondovima EU, koje bi dodatno pripremile lokalne uprave za korišćenje ovih, veoma izdašnih fondova koji se koriste u zemljama članicama. Na taj način bismo bili u mogućnosti da unaprijedimo javne usluge i kvalitet života naših građana primjenjujući relevantne strateške politike EU“, poručila je Starovlah.\nKako je pojasnila, na taj način bi se obezbijedili konkretni rezultati u lokalnim zajednicama, čime bi se građani u svom komšiluku, u svom gradu, mogli uvjeriti u evropske standarde i vrijednosti, imajući u vidu da lokalne samouprave imaju veliku odgovornost, kako za unapređenje kvaliteta života, tako i za održavanje povjerenja građana u proces EU integracija.\nRadionica je organizovana u okviru projekta Podrška Kancelariji nipaka u nadgledanju i evaluaciji tekućih IPA programa i pripremi buduće IPA podrške, koji finansira EU s ciljem razmjene iskustva, predstavljanja rezultata u dosadašnjem sprovođenju Ipe, kao i pružanjem informacija u vezi sa novom finansijskom perspektivom za period 2021-2027, Ipom III.\nNa radionici je učestvovao više od 60 učesnika, predstavnika lokalnih samouprava, ministarstava, Delegacije Evropske unije, Zajednice opština i Kancelarije za evropske integracije.


Radijacija live! - Letnje kiše - bend za svadbe\nRadijacija live! – Letnje kiše (*primer: YU rok)\nU ovom serijalu, urađeno je 11 spotova, a numera Letnje kiše (cover), prva je koju objavljujemo na našem sajtu. Ostale numere biće objavljivane postepeno ovde. Sve numere možete pogledati na našem YouTube kanalu ili kucanjem u pretrazi YouTube-a Radijacija Belwood.


Krizni štab/stožer FMZ otvorio profile na društvenim mrežama\nKrizni štab/stožer Federalnog ministarstva zdravstva je, s ciljem blagovremenog i tačnog informisanja što većeg broja građana u vezi sa situacijom oko koronavirusa, otvorio profile na društvenim mrežama.\nZvanični profil na Facebooku je ‘Krizni stožer/štab Federalnog ministarstva zdravstva’,\na na instagramu ‘kriznis_fmz’.\nSve nove informacije, preporuke i naredbe iz Kriznog štaba FMZ bit će ubuduće plasirane i putem ova dva profila na društvenim mrežama.


GRADI SE POGON KOMPANIJE „IMI“ NA LOKACIJI LOZNI KALEM\nNakon uručenja građevinske dozvole i promocije projekta u Gradskoj kući u Nišu, menadžment Filipinske kompanije IMI najavio je da će tokom avgusta meseca započeti izgradnju pogona za proizvodnju auto delova na lokaciji Lozni kalem u Niškoj Banji. Direktor kompanije IMI za Bugarsku Erik Dekandido …\nPOČELA SA RADOM FABRIKA LEONI U NIŠU\nLEONI, vodeći evropski proizvođač kablova i kablovskih sistema za automobilsku i druge industrije, otvorio je u Nišu, na teritoriji Gradske opštine Palilula, treću fabriku u Srbiji, u prisustvu predsednika Srbije Aleksandra Vučića. Vrednost ove investicije je 22 miliona evra, a fabrika će u punom …\nPredstavnici Vlade Srbije i austrijske kompanije Cumtobel potpisali su ugovor o izgradnji fabrike ove kompanije u Nišu, koja će zaposliti 1.100 radnika, dok je vrednost investicije 30,6 miliona evra. Nakon potpisivanja ugovora, predsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je da je reč o kompaniji osnovanoj …\nREKONSTRUKCIJA DOMA ZDRAVLJA NIŠ PO UTVRĐENOJ DINAMICI\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić je, tokom posete Nišavskom okrugu, obišao i završne radove na rekonstrukciji Doma zdravlja Niš. Radove su zajedno sa njim obišli i ministar zdravlja Zlatibor Lončar i gradonačelnik Niša Darko Bulatović, kao i predsednici gradskih opština. Radovi na rekonstrukciji Doma zdravlja …\nPIRDOP-NASLEĐE OČUVANO KROZ VEKOVE\nDelegacija Gradske opštine Palilula Niš, koju je predvodio predsednik opštine Aleksandar Ždrale, prisustvovala je svečanosti povodom Dana opštine Pirdop u Republici Bugarskoj. Grad Pirdop je kulturno istorijsko središte Bugarske koji se prostire između Stare planine i planine Srednja gora. Ima oko 8600 stanovnika i …\nDELEGACIJA OPŠTINE PALILULA NA SVEČANOSTI OBELEŽAVANJA DANA OPŠTINE PIRDOP\nTradiocionalnim okupljanjem stanovnika i svečanošću na platou arheološkog parka „Jelenska bazilika“ opština Pirdop u Bugarskoj, obeležila je Dan opštine u subotu 22.jula 2017.godine. Ovim povodom, na poziv Angela Gerova, predsednika opštine Pirdop, specijalni gosti ovogodišnje svečanosti bila je i delegacija Gradske opštine Palilula koju …\nAKCIJE UKLANJANJA DIVLJIH DEPONIJA I ODRŽAVANJA ZELENIH POVRŠINA U OPŠTINI PALILULA\nU okviru planske aktivnosti održavanja zelenih površina i ulične higijene u Gradskoj opštini Palilula, radnici sektora čistoće i sektora zelenilo JKP Mediana, od 17-18.jula, uklonili su divlje deponije oko pijace „Bubanj u ulicama „Gligorija Đaka“, „Jovana Babunskog“, „Stevana Sremca“ i „Gavrila Principa“ do Rudničke …\nPOHOD NA NAJVIŠI VRH ZAPADNE EVROPE I ALPA UZ PODRŠKU OPŠTINE PALILULA\nNišlijke Ana Palamarević i Dušica Živković, ispod svojih gojzerica ostavile su Olimp, Triglav, Musalu, Đeravicu, Peninaske Alpe, Karpate, a sada im je cilj Mon Blan, krov Zapadne Evrope. “ Današnji način života u gradovima čini planinarenje sve popularnijim sportom i načinom rekreacije, a Ana …\nĐACIMA GENERACIJE SPECIJALNIH ŠKOLA NAGRADE OPŠTINE PALILULA\nUčenicima generacije Specijalne škole sa domom učenika „Bubanj“ i Škole za osnovno i srednje obrazovanje „14.Oktobar“, povodom završetka školske godine, predsednik Gradske opštine Palilula, Aleksandar Ždrale, uručio je prigodne poklone. Ovim povodom, za najbolje učenike, Veljka Stojanovića iz škole 14.oktobar i Bojanu Jovanović iz …\nPovodom dana Opštine Bela Palanka, predsedniku Srbije Aleksandru Vučiću dodeljeno je priznanje Sveti Nikita Remizijanski za izuzetne rezultate u razvoju Bele Palanke. U ime predsednika Srbije priznanje je primio Nikola Selaković generalni sekretar predsednika Republike Srbije. „Počastvovan sam što danas u njegovo ime primam …


Svaki četvrti stanovnik Srbije u riziku od siromaštva | Nova Ekonomija\nStopa rizika od siromaštva u Srbiji u 2017. godini iznosila je 25,7 odsto, saopštio je Republički zavod za statistiku. Kako je objašnjeno, to znači da svaki četvrti stanovnik Srbije nije nužno siromašan, već samo ima veći rizik da to bude.\nStopa rizika od siromaštva ili socijalne isključenosti u 2014. je bila 42,6, dok je 2015. iznosila 41,7 odsto, a 2016. godine 38,5 odsto.\nPrag rizika od siromaštva iznosio je 15.600 dinara prosečno mesečno za jednočlano domaćinstvo.\nZa domaćinstva s dvoje odraslih i jednim detetom starosti do 14 godina prag rizika od siromaštva iznosio je 28.080 dinara, dok je za četvoročlano domaćinstvo s dvoje odraslih i dvoje dece starosti do 14 godina taj prag iznosio 32.760 dinara.\nPosmatrano prema starosti, lica mlađa od 18 godina najviše su bila izložena riziku od siromaštva (30,5 odsto), kao i lica od 18 do 24 godine (29,7 odsto).\nNajnižu stopu rizika od siromaštva imale su osobe starije od 65 godina (21,3 odsto).\nNajvišu stopu rizika od siromaštva imala su lica u domaćinstvima koja čine dve odrasle osobe s troje ili više izdržavane dece (55,8 odsto), zatim lica mlađa od 65 godina koja žive u jednočlanim domaćinstvima (39,6 odsto).\nU zavisnosti od radnog statusa, kod lica starih 18 i više godina najizloženija riziku od siromaštva bili su nezaposleni (50,7 odsto), dok je najniža stopa rizika od siromaštva kod zaposlenih kod poslodavca (6,8 odsto).\nKod samozaposlenih lica ta stopa iznosila je 35,5 odsto, a kod penzionera 17,5 odsto.\nDeca do 17 godina i mladi do 30 godina u najvećem riziku od siromaštva\nProsečni prihodi domaćinstava u Srbiji 65.790 dinara\nVelika Britanija: Siromašni sve siromašniji, bogati sve bogatiji\nParaćin: Subvencije za skoro 7.000 socijalno ugroženih porodica\nOdrastanje u siromaštvu može imati dugotrajne posledice na mozak


„Zelena agenda je prioritet“ – BALKAN TV NOVI SAD\nHomeDruštvo„Zelena agenda je prioritet“\n24/01/2022Redakcija BALKAN TVDruštvo, Ekologija, Vesti0\nBeograd je od danas bogatiji za 10 autobusa na električni pogon, čijoj je primopredaji prisustvovala premijerka Ana Brnabić, koja je poručila da je kvalitet vazduha sve bolji, a ekološki problemi nešto sa čime se vlada uspešno bori u poslednjih nekoliko godina, ističući da je ekologija za neke važna tek od 2021. godine, a za vladu još od 2014.\n„Tek 2010. godine su postavljane neke merne stanice, a onda smo mi, od 2014. godine, postavljali veći broj mernih stanica kako bi zaista radili dobar monitoring kvaliteta vazduha na teritoriji čitave Srbije“, rekla je Brnabić.\n„Da li i danas imamo probleme? Da, zato i radimo sve ovo što radimo i što smo počeli da radimo od 2014. godine, ali ono što želim da kažem svim građanima to je da kvalitet vazduha nije lošiji, već sve bolji i ovo je problem sa kojim se mi, čini mi se prilično uspešno borimo u poslednjih nekoliko godina“, rekla je Brnabić.\n„U principu nismo imali nijedan jedini dan kada je emisija azot dioksida prelazila dozvoljene granične vrednosti na celoj teritoriji Beograda“, rekla je Brnabić.\n„U Beogradu su od 2014. godine 24 javna objekta, mahom škole, priključene na toplo-dalekovod ili na gasovod, dakle prebačen je energent sa mazuta kao grejnog sredstva na gas“, rekla je Brnabić.\nDodala je da je širena toplo-dalekovodna mreža, navodeći da su JKP „Beogradske elektrane“ od 2014. godine priključile na toplo-dalekovod 3.000 korisnika.\n„Na taj način smanjujemo broj individualnih ložišta koja su najveći emiteri zagađenja“, rekla je Brnabić i dodala da će se time nastaviti i ubuduće.\nNavela je da je od 2015. godine GSP „Beograd“ počeo da nabavlja autobuse sa niskom emisijom gasova, odnosno Euro 5 i Euro 6 standard, a od 2016. godine i električne autobuse.\nBrnabić je rekla i da su 2014. godine počelo sa izgradnjom filtera za odsumporavanje na termoelektranama, da je 2017. godine ugrađen takav filter u Bloku B termoelektrane „Kostolac“ što je, dodala je, značajno doprinelo da se smanji nivo emisija štetnih čestica u Beogradu, ali i okolini.\nDodala je da će 2023, 2024. godine biti završeni filteri za odsumporavanje i na Bloku A i na bloku B termoelektrane „Nikola Tesla“.\n„Neko se setio životne sredine 2021. godine, a mi smo se životne sredine setili 2014. godine i na lokalu i na republičkom nivou. Te godine smo krenuli da širimo toplo-dalekovod i mrežu centralnog grejanja, da gasimo individualna ložišta, prebacujemo javne objekte sa mazuta na gas, gradimo sisteme za odsumporavanje na našim termoelektranama i 2016. da kupujemo električna vozila“, rekla je Brnabić i dodala:\n„Drago mi je da danas, kada promovišemo drugu ekološku liniju u Beogradu možemo da se podsetimo svega što smo uradili i kažemo da je ekologija izuzetno važna tema, ali je za neke ona važna od 2021. godine, a za nas od 2014. godine“.\nMinistar za zaštitu životne sredine Irena Vujović čestitala je Beograđanima na novoj eko liniji i zahvalila rukovodstvu Grada što se trude da donesu različite mere kako bi popravili stanje životne sredine.\n„Za nas je svaka mera za poboljšanje kvaliteta vazduha jednako važna. Vlada Srbije je i ove godine donela uredbu na osnovu koje subvencionišemo kupovinu elektro i hibrid vozila. Vozila na električni pogon ne zagađuju okolinu i drago mi je što iz godine u godinu raste interesovanje pravnih i fizičkih lica za subvencije“, rekla je Vujović.\nDodala je da je tokom prošle godine uz subvenciju države kupljeno više od 500 novih eko vozila, a da su ove godine obezbeđena još veća sredstva u te svrhe – 150 miliona dinara.\nVujović je naglasila da je održiva mobilnost deo Zelene agende čijim ciljevima je resorno ministarstvo posvećeno.\n„Ministarstvo na čijem sam celu formiralo je i radnu grupu koja ima 66 članova iz 18 institucija i bavi se implementacijom Deklaracije iz Sofije. Sprovođenje Zelene agende i dostizanje evropskih standarda u oblasti zaštite životne sredine naši su prioritetni zadaci i na tome se posvećeno radi“, rekla je Vujović.\nNaveo je da će od kupljenih deset novih elektroautobusa na novoj liniji EKO 2 raditi osam i dodao da će ta linija saobraćati od SRC „Milan Gale Muškatirović“ na Dorćolu do Beograda na vodi.\n„Kupili smo 100 autobusa koji nam stižu tokom proleća, već postavljamo gasne stanice i po našem planu svake godine u narednih pet godina ćemo kupovati novih 100 autobusa na gas, kao i novih deset elektroautobusa. To znači da 2030. godine, kada proradi metro, više nećemo imati apsolutno nijedno voziloo u javnom prevozu koje ide na fosilna goriva“, rekao je Vesić i dodao da se u narednim danima očekuje tender za novih 80 trolejbusa.


eKapija | Šabac očekuje 14 investicija - Uskoro otvaranje nove saobraćajnice, najavljena i izgradnja carinskog terminala\nIzvor: Danas | Sreda, 22.05.2019.| 15:45\nŠabac očekuje 14 investicija - Uskoro otvaranje nove saobraćajnice, najavljena i izgradnja carinskog terminala\nŠabac ima dve industrijske zone, od kojih je Severozapadna, najveća u Srbiji, na 600 hektara, od kojih je trećina u režimu slobodne zone. U njoj posluje oko 30, što stranih što domaćih firmi, a prekretnica je bila dolazak japanske korporacije Yazaki, koja zapošljava više od dve hiljade radnika.\nOve godine očekuje se novih 14 firmi i isto toliko značajnih investicija, i praktično se sada u Šapcu do posla stiže mnogo brže i lakše. Gradonačelnik Šapca Nebojša Zelenović, načelnik Gradske uprave Milan Vasić i direktorka JP Infrastruktura Šabac organizovali su nedavno za novinare posetu industrijskim zonama, kada su govorili o investicijama i ulaganjima.\n- Mediji su imali priliku da čuju koje kompanije posluju u dve zone u Šapcu, ali i da se upoznaju sa najavama novih investicija koje ove godine stižu u Šabac. U Severozapadnoj radnoj zoni trenutno je zaposleno više od 3.500 ljudi, i svakoga dana se traže novi radnici. Svako ko želi da dođe do posla, koji je verujem pristojno plaćen, ima priliku da zaposlenje nađe u nekoj od firmi koje posluju u Šapcu. Bilo da je to u kompaniji Yazaki, Mondi ili Vopachel, ili u bilo kojoj domaćoj ili stranoj firmi u gradu. Ono što je jedna od naših najvažnijih politika - da svako zaradi više od posla kojim se bavi - ostvaruje se. Do pre pet godina umesto svih ovih firmi, na mestu gde je Severozapadna radna zona, bila je livada. A danas je industrijska zona u kojoj je 29 operativnih fabrika - rekao je Zelenović.\n- Očekujem prodaju novih 10 hektara zemlje u SRZ, za neke nove firme. Naša težnja je da se postigne da minimalac u Šapcu bude veći 33.000 dinara - istakao je gradonačelnik i najavio za sledeću nedelju otvaranje nove saobraćajnice do međunarodne luke u Šapcu.\nDanas je otvorena ulica u Istočnoj radnoj zoni, koja povezuje gradsku industrijsku zonu sa Lukom. Grad je u izgradnju uložio 100 miliona dinara. Kako prenosi Beta, Agencija za upravljanje lukama dodelila je licencu lučkog operatera u Šapcu kompaniji Eliksir Zorka, čiji je zamenik direktora Milan Stošić naveo da će to preduzeće Lučkom ulicom otpremati 30.000 tona gotovog proizvoda.\nVioleta Šestić, direktorka JP Infrastruktura Šabac, napomenula je da Grad teži da dovede nove, strane investicije, ali i da je administracija na raspolaganju svim domaćim preduzetnicima, kako bi unapredili poslovanje.\n- U ovom trenutku u Severozapadnoj zoni imamo najavu da će četiri domaća investitora proširiti svoje pogone. Osim toga, kompanija Vopachel će proširiti svoje proizvodne pogone, a italijanska kompanija Inn Flex će izgraditi prvu fabriku u Srbiji, baš u Šapcu. Osim SRZ i u Istočnoj zoni se pojavljuju novi investitori. Italijanska firma Selettra će u junu početi proizvodnju. Još dve firme, jedna italijanska i jedna ruska, trenutno rade na adaptaciji prostora u Robno-transportnom centru. Sve ovo je potvrda da je u Šapcu povoljna poslovna klima i mi svakodnevno radimo na unapređenju odnosa sa privrednicima - rekla je Šestićeva i dodala da je Gradska uprava uvek na raspolaganju investitorima, domaćim i stranim.\n- Trudimo se da im maksimalno olakšamo procedure, da im obezbedimo sve potrebne informacije i pomoć prilikom dobijanja građevinskih i drugih dozvola. Konstantno ulažemo u razvoj infrastrukture, pa je samo ove godine iz budžeta grada izdvojeno 100 miliona dinara za nove saobraćajnice, elektroenergetske objekte, vodu i kanalizaciju - rekla je Violeta Šestić.\nizgradnja saobraćajnice u Severozapadnoj radnoj zoni\ncarinski terminal u Severozapadnoj radnoj zoni\ninvesticije u Šapcu\nulica u istočnoj radnoj zoni


Tema: Srpsko samoubistvo\n26.11.2008., 23:25 #1\nZAJEDNIČKA država Srba, Hrvata i Slovenaca - ocenjuje akademik Ćosić - zamišljena je i stvorena iluzijama i zabludama srpske političke i kulturne elite o narodnom jedinstvu Južnih Slovena, bez obzira na verske i razvojne razlike.\n- To je kao integracijski cilj predstavljalo izrazit progresistički, evropski duh toga vremena. Sa tim dominantnim duhom nacionalnog romantizma 19. veka, korespondirao je i imperativni nacionalni interes Srba - rušenje Austrougarske monarhije, trajno ugrožavajuće sile Srbije i čitavog srpskog naroda.\nKraljevina Srba, Hrvata i Slovenaca, prema Ćosiću, nije imala integracijsku energiju da trajno reši nacionalno i državno pitanje srpskog i nijednog jugoslovenskog naroda.\n- Takva Jugoslavija bila je temeljna istorijska pretpostavka za stvaranje samostalnih država Hrvata, Slovenaca, Makedonaca, Crnogoraca, a uslovila je velike, egzistencijalne nesreće srpskog naroda na kraju 20. veka. Jugoslavija je trajala dok su za njeno postojanje bile zainteresovane velike sile; jugoslovenski separatizmi su im bili politički izgovor, a srpski režim ideološki razlog za novu prekompoziciju Balkana i uslov za zalet američkog imperijalizma u evro-azijske prostore, zalet omogućen ishodima hladnog rata i propašću Sovjetskog Saveza. Takvu spoljnopolitičku determinaciju Balkana i Jugoslavije uspešno su iskorisitli hrvatski, slovenački, makedonski, albanski, muslimanski i crnogorski separatizam, ne samo da razbiju Jugoslaviju, nego i da razore državni i teritorijalni integritet srpskog naroda i ugroze njegovo etničko biće, pretvarajući dijasporičan srpski narod u izbeglički narod, koji danas nema ni svoju definisanu životnu teritoriju, ni međunarodno priznate državne granice.\n- Pored kosovizacije i crnogorizacije Srbije, odgovorili su retrogradnom političkom mitomanijom Nikole Pašića i Aleksandra Karađorđevića, ideološkom abolicijom četničkog terora u Srbiji, ambivalentnim odnosom prema titoizmu i njegovim istorijskim ishodima i na kraju nacionalnim defetizmom - političkom rehabilitacijom Milana Nedića, Dimitrija Ljotića i njihovih intelektualnih sledbenika. Retrogradnom i neumnom savremenom revizijom istorije Drugog svetskog rata kojom se poništava srpski antifašizam evropskog i svetskog značaja, poriču se njegovi oslobodilački rezultati u koji je srpski narod uložio velike žrtve i još veće nade.\nĆosić tvrdi da Srbe muči Prvi svetski rat i da se mi bavimo njim "ne zato što smo nacionalisti i zagnjureni u tmine svoje prošlosti, pa zato nismo okrenuti svetlim evroatlantskim horizontima i zori one Evrope koja nas je sa NATO bombardovala 1999, odnosi se prema Srbima kao evropskim parijama, i sa Amerikom nam otima Kosovo i Metohiju i vrši aneksiju čiste etničke teritorije severno od Zvečana i Ibarskog Kolašina sa južnim delom Kopaonika", nego iz jednog još jačeg razloga.\n- Nas muči Prvi svetski rat i njegov nastavak, Drugi svetski rat, jer se posledično još nisu okončali na našem životnom prostoru, a jedna nova civilizacija sa supstancijalnom krizom svom silinom je grunula u nas zaostale, pometene, ucenjene, same.\nVeliki pisac, gotovo sa prekorom, opominje da se mi još naivno i sa uvek prisutnom patetikom odnosimo prema realnom prijateljstvu saveznika u Prvom svetskom ratu. Ali, sledi jedan, reklo bi se posve nov, neočekivan obrt i originalan Ćosićev zaključak.\n- Još je žalosnije naše epsko veličanje srpskog egzodusa u snežnu, vrletnu, neprijateljsku Albaniju decembra 1915. godine, posle potpunog vojničkog poraza, kada se Franja Josif zahvalio nemačkom maršalu Fon Makenzenu za uništenje srpske vojske, a lord Kičener, britanski ministar rata, izjavio: "Da. Sa Srbijom je, nažalost, svršeno".\nNEPRISTAJANJEM na kapitulaciju, iako je srpska vojska saterana na Kosovo i Metohiju, srpska vlada i komanda odlučuju da se izvrši vojni i državni, u stvari nacionalni egzodus u Albaniju, jedini takav egzodus u evropskoj istoriji. Ta odluka doneta je na neubedljivim obećanjima savezničkih diplomata da srpsku vojsku na albanskoj obali, u San Đovani de Medua i Draču, čekaju savezničke lađe, što se, naravno, nije obistinilo.\nTaj herojski podvig, ali i putoslovni, samoubilački čin platilo je mučeničkom smrću preko 140.000 srpskih vojnika i civila, a od četrdesetak hiljada srpskih regruta i dečaka mobilisanih i povučenih pred neprijateljskom najezdom, do Drača i Valone dovuklo se samo oko sedam hiljada izgladnelih, bolesnih, bosih nemoćnika.\nKo razuman sme samo da slavi "albansku golgotu" - herojstvo, upornost i spremnost na patnju i žrtve za slobodu po svaku cenu i veru u saveznike Srbije, a da se ne zapita: kakvi su ljudi bili ti srpski političari, državnici, vojskovođe, prestolonaslednik, koji su mogli i smeli da donesu tako hazardsku, surovu, ubilačku odluku da se jedna Srbija, i to ona koja je životno jezgro nacije, uputi u decembru, u siromašnu, neprijateljsku Albaniju; dakle - u potpunu neizvesnog i kolektivnu smrt.\nSledi još jedan žešći Ćosićev stav:\n- Ne mogu da se divim političkoj i državničkoj mudrosti Nikole Pašića, ratovodstvu i strategiji prestolonaslednika Aleksnadra i vojvoda Putnika i Stepanovića, koji su prepolovljenu vojsku i stotinu hiljada civila, žena i dečaka, rukovođeni fanatičnom idejom da sloboda i Jugoslavija nemaju cenu, poveli u kolektivno, masadsko samoubistvo za ratni cilj koji saveznici nisu tada prihvatali. Ne mogu da smatram velikim i mudrim državnicima Pašića, njegovu koncentracionu vladu i srpsku skupštinu koja je 21. avgusta 1915. godine konačno odbacila ultimativni zahtev saveznika da Srbija prihvati Londonski pakt, od aprila 1915, koji joj je za ustupanje Bugarskoj teritorije Južne Srbije od leve obale Vardara, a posle ratne pobede garantovao prisajedinjenje Bosne i Hercegovine, Jadransko more do Splita i neke delove Slavonije.\n26.11.2008., 23:29 #2\nRe: Srpsko samoubistvo\nA komentar: svega to ne bi bilo da je Pera odmah otišao u policiju iliti lako je biti naknadno pametan\n26.11.2008., 23:32 #3\njbn Djuka u potoku kuka\n26.11.2008., 23:32 #4\nCosic mnogo sere\notkriva nam toplu vodu da je Jugoslavija bila promashena ideja servirana spolja koju su nashi debili politichari prihvatili\ndobro jutro deda ako si tek danas to skapirao posle 50 godina parazitisanja u tom istom sistemu\na to shto pljuje po golgoti kroz albaniju se ponovo javlja crveni drug chlan u njemu koji mora da opljune po svemu shto nije"nasha borba" donela\ni kakav veliki pisac\nkao pisac je 0\nkao politichar promashen\nkao ideolog najveci moguci licemer i ******-od titosite do crvenog nacionaliste\n26.11.2008., 23:33 #5\nИсправан му је однос према модерној историји.\nПосебно последње, велићање Недића као примера српског патриоте, који је у ствари био послушни слуган.\nДа се оправда слуганство српске владе данас...\n26.11.2008., 23:35 #6\nКо што рече медвед лако је бити генерал после битке. Али без обзира на то из данашње перспективе његово виђење је вероватно тачно.\n26.11.2008., 23:36 #7\nIdentična tema je premeštena na Istoriju.


Pogoni kompanije Serbia Zijin Bor Copper u centru Bora (BGEN)\nZa sve maligne tumore osim tumora kože, postoji značajno veći rizik u obolevanju i umiranju kod muškaraca i žena u Boru, koji je jedan od desetak industrijski kontaminiranih lokaliteta u Srbiji, navodi se u publikaciji koju je 2020. godine objavio Institut za javno zdravlje Batut, a koja je tek ovih dana ugledala svetlo dana zahvaljujući inicijativi lokalne ekološke organizacije iz ovog grada.\nPublikacija „Unapređenje upravljanja kontaminiranim lokalitetima u Srbiji“ je potvrda zvaničnih državnih institucija koje su učestvovale u izradi ove studije da širom Srbije postoje lokacije na kojima su vazduh, voda i zemlja toliko zagađeni da izazivaju obolevanje i smrt ljudi.\nS obzirom da država godinama izbegava da u javnom dijalogu sa zainteresovanim stranama otvoreno govori o najvećim ekološkim problemima, često objašnjavajući crne ekološke tačke kao neminovnost ekonomskog razvoja, ova studija pokazuje da problem neće nestati ako se godinama „gura pod tepih“.\nDokument bi, takođe, trebalo da stavi tačku na prepucavanje o razmerama i štetnosti zagađenog vazduha, zemlje i vode i da označi početak konkretnih aktivnosti da se zagađenje sanira i eliminiše. Stanovnicima krajeva koji su označeni kao zagađeni ovo je, takođe, jasna poruka u kakvoj se situaciji nalaze, a nadležnima možda poslednji signal šta moraju da urade kako bi se sprečilo dalje ugrožavanje zdravlja građana.\nU Publikaciji se navodi spisak industrijski kontaminiranih lokaliteta u Srbiji:\nRudnici bakra u Boru, uključujući rudnike Bor, Veliki Krivelj i Cerovo,\nRudnici bakra u Majdanpeku,\nPovršinski kopovi Kolubara (površinski kopovi lignitnog uglja) i termoelektrana,\nRudnik lignita Kostolac,\nLjubovija – rudnik olova i cinka,\nNapušteni rudnik antimona Zajača,\nIndustrija cementa – Beočin, Kosjerić, Popovac,\nPetrohemijski kompleks – Novi Sad, Pančevo.\nPublikacija je rezultat projekta „Jačanje nacionalnih kapaciteta i intersektorskih sinergija u oblasti bezbednog upravljanja kontaminiranim lokalitetima i opasnim hemikalijama u cilju prevencije štetnog uticaja na zdravlje ljudi i životnu sredinu u Republici Srbiji“ koji su zajednički sproveli Ministarstvo zdravlja i Ministarstvo zaštite životne sredine u 2018. godini, uz finansijsku i tehničku pomoć UNEP-a i Svetske zdravstvene organizacije (SZO).\nPublikacija je urađena 2020, ali je dostupna javnosti poslala zahvaljujući nevladinoj organizaciji Asocijacija za razvoj grada Bora\nPublikacija je postala dostupna javnosti nakon što je objavila nevladina organizacija Asocijacija za razvoj grada Bora koja je dobila od Instituta za javno zdravlje Batut, a na osnovu zahteva za slobodan pristup informacijama od javnog značaja. Asocijacija je, kako je navela, imala dosta problema da dođe do ove Publikacije.\nU Publikaciji se „kontaminirani lokalitet“ definiše kao oblast zahvaćena jednim hemijskim zagađenjem jednog medijuma životne sredine (npr. kontaminacija zemljišta uzrokovana datim pesticidom) i velika površina sa zagađenjem zemljišta, vode, vazduha i lanca hrane putem više hemikalija (npr. kontaminacija uzrokovana dugotrajnom emisijom petrohemijskog kompleksa).\n„Grad Bor karakteriše složeno industrijsko zagađenje, jer su u gradu i njegovoj bližoj okolini smešteni i rudnici bakra i pogoni za topljenje rude; Lazarevac (predgrađe glavnog grada Beograda) i Veliki Crljeni su deo istog rudarskog i termo-energetskog kompleksa (rudnik lignita u Lazarevcu, termoelektrana na lignit u Velikim Crljenima), dok je Zajača, kao deo međusobno povezanog rudarsko-metalurškog kompleksa za eksploataciju antimona u zapadnoj Srbiji, sada lokalitet deponija šljake od približno 60.000 tona težine“, na ovaj način se u publikaciji obrazlaže „izbor“ kontaminiranih područja.\nPilot studija za Grad Bor: značajno veći rizik obolevanja i umiranja od raka\nU Publikaciji se navodi da je urađena pilot studija za grad Bor o proceni izloženosti industrijskom zagađenju na zdravlje stanovništva kako bi se opisao zdravstveni profil stanovnika grada, kroz analizu pokazatelja obolevanja i umiranja od raka, kao i umiranja od kardiovaskularnih bolesti, respiratornih bolesti, digestivnih i genitourinarnih bolesti, kao i umiranja od svih uzroka smrti među stanovnicima Grada Bora.\n„Za sve maligne tumore osim tumora kože, postoji značajno veći rizik u obolevanju i kod muškaraca i kod žena. Ovaj obrazac se opaža za specifična mesta lokalizacije raka, uključujući i rak kolona i rektuma, pankreasa, bubrega, bešike, štitaste žlezde, limfopoetskog tkiva, Hodžkinovog i ne-Hodžkinovog limfoma, leukemija i mezotelioma, a značajno veći rizik u obolevanju od raka pluća je registrovan i kod muškaraca i kod žena u Boru”, navodi se u Publikaciji.\nPostoji veći rizik od smrtnosti u Boru u skoro svim grupama i kod muškaraca i kod žena\nZa sve maligne tumore osim tumora kože, zapažen je, kako se dodaje, i značajno veći rizik u umiranju i kod muškaraca i kod žena u Boru. Kao i u slučaju obolevanja, ovaj obrazac se opaža za rak bronha i pluća, kao i određene specifične lokalizacije raka, uključujući rak jetre, pankreasa, melanoma, mokraćne bešike, limfopoetskog tkiva, Ne-Hodžkinovog limfoma i mijeloidne leukemije. Isti obrazac je primećen i u slučaju umiranja od raka grlića materice i raka jajnika kod žena, kao i za rak prostate i testisa kod muškaraca.\n„Analizom smrtnosti za sve uzroke smrti, smrti usled bolesti cirkulatornog sistema, respiratornih, digestivnih i urogenitalnih bolesti, primećeno je da, postoji veći rizik od smrtnosti u Boru u skoro svim grupama i kod muškaraca i kod žena. Veći rizik u umiranju kod oba pola registrovan je za sve bolesti i poremećaje, dijabetes melitus, bolesti cirkulatornog sistema, bolesti respiratornog sistema, kao i za urođene deformacije, malformacije i hromozomske aberacije“, piše u publikaciji.\nNajveće učešće u ukupnom broju kontaminiranih lokaliteta imaju deponije\nNa teritoriji Srbije identifikovano je 709 lokacija sa potencijalno kontaminiranim i kontaminiranim lokalitetima. Od ukupno 709 lokaliteta evidentiranih u Katastru, definisano je 557 lokacija, a 152 se procenjuju. Od 709 lokaliteta, 478 je potrebno istražiti ili se još uvek istražuju, a 103 su trenutno pod istragom.\nPostoji 93 lokaliteta kojima je potrebna remedijacija i 564 lokaliteta kojima bi mogla biti potrebna remedijacija. Lokaliteti poput bivših vojnih objekata, benzinskih pumpi i punionica, postrojenja za hemijsko čišćenje, postrojenja za prečišćavanje otpadnih voda i cevovodi za prevoz opasnih materija nisu uključeni u Katastar. Najveće učešće u ukupnom broju lokaliteta imaju deponije komunalnog otpada sa 31,17 odsto, piše u Publikaciji.\nUtvrđeni nedostaci u upravljanju kontaminiranim lokalitetima\nU Publikaciji se, takođe, definišu i nedostaci u upravljanju kontaminiranim lokalitetima, koji, ovako pobrojani, govore o suštinskom nečinjenju države i institucija u oblasti zaštite životne sredine, ali i suštinskom nerazumevanju problema.\nNedovoljno sprovođenje važećih propisa.\nNedovoljno jasna podela uloga i odgovornosti nadležnih institucija u široj oblasti životne sredine i zdravlja.\nIzostanak multisektorske saradnje i pristupa u rešavanju ekološko-zdravstvenih problema. Neadekvatan monitoring stanja životne sredine.\nNedostatak podataka o stanju životne sredine i njenog uticaja na zdravlje.\nNeuspostavljeno sistematsko praćenje zdravstvenog stanja stanovništva na kontaminiranim lokalitetima.\nNedostatak ljudskih resursa i ekspertize.\nNedostatak finansijskih sredstava.\nNedovoljno razvijena svest i učešće javnosti.\nTagovi: Agencija za zaštitu životne sredine, Institut za javno zdravlje Batut, SZO, UNEP, zagađenje\nPočetna » Vesti » Životna sredina » Studija Batuta: desetak industrijski kontaminiranih lokacija u Srbiji ugrožava zdravlje ljudi\nSeverna Makedonija, Srbija\nBeogradske elektrane: ne koristimo rezidual u toplani u Zemunu\n19 октобра 2021 - Beogradske elektrane su demantovale da u toplani u Zemunu spaljuju rezidual i saopštile da taj pogon prelazit sa mazuta na čistiji izvor


Novi pravilnik za poslodavce i zaposlene od subote - YU ECO RTV\nNaslovna / Ekonomija / Novi pravilnik za poslodavce i zaposlene od subote\nGoran 8 јула, 2020\tEkonomija Napiši komentar 473 Pregledi\nMinistarstvo za rad donelo je pravilnik za poslodavce i zaposlene sa preventivnim merama za sprečavanje širenja epidemije koronavirusa, koji će stupiti na snagu u subotu. Poslodavci imaju rok da do 10. avgusta donesu plan primene mera, u skladu sa pravilnikom.\nPravilnik o preventivnim merama, za bezbedan i zdrav rad za sprečavanje pojave i širenja epidemije zarazne bolesti stupa na snagu 11. jula, a poslodavci imaju rok od 30 dana da donesu plan primene mera usklađen sa ovim pravilnikom. Pravilnik se primenjuje na svim radnim mestima u radnoj okolini u kojoj se obavlja rad izuzev rada na terenu i rada od kuće. Ovaj pravilnik naslanja se na Pravilnik o bezbednosti i zdravlju na radu i njegova susština je u tome da se na sve moguće načine spreči širenje virusa kovid-19, objašnjava predsednik Udruženja poslodavaca grada Subotice, Milan Jerinkić. Poslodavci sada imaju obavezu, da sve preventivne mere koje se sprovode od početka epidemije, urede normativnim aktom.\nDonošenje plana primene mera koje moraju biti usklađene sa Pravilnikom o preventivnim merama, za bezbedan i zdrav rad za sprečavanje pojave i širenja epidemije zarazne bolesti, za poslodavce predstavlja novu obavezu sa kojom se moraju na ozbiljan način pozabaviti. Potrebno je sagledati sve aspekte poslovanja koje se odvija u otežanim uslovima od početka epidemije, objašnjava Jerinkić.\nPrethodna Od sutra se otkazuju sve kulturne aktivnosti u Biblioteci\nSledeća Isključenja struje za 9.7.


Jenna Jameson: Kad si žena, kakva god da si, stalno te kritikuju i traže ti manu Prolog\nBivša porno glumica Jenna Jameson jedna je od novijih žrtava negativnih komenatra zbog svoje težine.\nJenna Jameson (41) trenutno snima novu sezonu američke reality show emisije "Celebrity Big Brother", a brojni su gledaoci primetili promenu u njenom izgledu i činjenicu da je glumica dobila nekoliko kilograma.\nJenna se na jednom od svojih Instagram postova osvrnula upravo na njih, kazavši kako se udebljala zbog privatnih razloga, ali kako to nije razlog da bude meta gnusnih komentara.\n"Sećam se kad sam pre nekih osam godina imala svega 45 kilograma i napadali su me sa svih strana. Kad si žena, stalno te kritikuju, ljudima ne odgovara ni jedno, ni drugo, uvek ti traže zamerku i manu. Ipak, napadati nekog samo zato što je dobio nekoliko kilograma je stvarno jadno. Volim sebe, ma kakva god da jesam, a to što vi radite je jednostavno zlobno i gnusno", napisala je Jenna.\nJenna Jameson je bez sumnje najpoznatija svetska porno glumica. U toku svog bavljenja ovim poslom, pojavila se u više od sto filmova za odrasle, čije su kopije u milionskim izdanjima prodavane širom sveta, koji su joj doneli mnoštvo priznanja i nagrada u porno industriji, a o svom je životu napisala i knjigu koja se čak šest nedelja nalazila na prvom mestu The New York Times liste bestselera.\nIz sveta porno industrije se povukla 2008. godine.\n'Gambit' na redu tek nakon 'Wolverinea' i 'Deadpoola'\nAntonio Banderas kaže da se oporavio od srčanog udara


Vreme je da preuzmemo odgovornost! - PORTAL\nU nedelju, 26. maja, od 12.30h na SHIFT konferenciji u okviru Mikser festivala 2019 u Muzeju nauke i tehnike održaće se predavanje pod nazivom “Pozicioniranje Norveške kao lidera održivog razvoja”.\nMogućnost doprinosa održivosti se značajno povećala. Učestvujemo u radionicama o kružnim poslovnim modelima, vodimo inovativne procese i razgovaramo o ciljevima održivosti UN-a. Sve ovo pomaže da se podigne svest i poveća naše znanje u ovoj oblasti. Ali, još uvek postoji distanca između reči, akcija i efekta. Radionice sa post-it papirićima, mapama znanja i vežbama pozicioniranja su dobri alati, ali su zaista dobre ideje često daleko od našeg svakodnevnog poslovanja. Naš cilj je da pređemo sa misli na akcije. sa reči na dela – da od dizajnerskog razmišljanja dođemo do dizajnerskog delanja. Težimo snažnijem fokusu na ono što možemo postići danas. Preduzimamo korake za povećanje konkurentnosti brenda i stvaranje kratkoročnog i dugoročnog profita. To je naša odgovornost.\nOriginalni tekst objavljen je u magazinu CorD: https://cordmagazine.com/corporate/anne-marie-brady-time-to-take-responsibility/\nTekst objavio: UrednikDatum: 23.05.2019, 04:46 23.05.2019


Uplašila sam se jer nikad nisam imala takve snove, ali mi je Milutin u bolnici rekao da sam paranoična, pa smo se smejali\nNERVOZNA NA SNIMANJU\nKako Srpski telegraf saznaje, njegova dugogodišnja partnerka Ana Bekuta požalila se pre dva meseca kolegama na snimanju “Zvezda Granda”, kada je ispričala da je početkom oktobra sanjala Mrkinu smrt, pa je danima bila van sebe. Mesec dana posle košmara koji je Bekuta imala Milutinu se stanje pogoršalo, a Ana se trudila da bude jaka iako se plašila najgoreg.\n– Ana je tog dana došla nervozna na snimanje, pa smo je svi pitali šta nije u redu. Dok je čekala da iz bekstejdža svi uđu u studio, pričala je s Bosancem i Snežanom Đurišić o snu koji je imala i bila je na ivici da zaplače. Rekli su da se ne opterećuje, da je to samo san i da ih iznenađuje što je to shvatila toliko ozbiljno. Ana se tad smirila, sve je bilo u redu, a Mrka joj je već sutradan rekao da ne brine i da je neće još dugo napustiti – priča nam Mrkin prijatelj.\nMrka je počeo da se smeje iako je imao masku dok je Ana pričala o svom snu. Rekao je: “Najlepša moja! Pa što se plašiš kad znaš da sam ja vuk! Potom joj je obećao da je neće još dugo napustiti.\nKako smo saznali, za jeziv san koji je Bekuta imala zna i Saša Popović, kom je pevačica sve ispričala kada je pitao kako je Mrka dok su ćaskali nakon završetka snimanja.\n– Sale, Mrki se stanje ne menja. Stalno zovem doktore i oni mene, po potrebi, ali ne znam ništa još. Sanjala sam njegovu sahranu pre dva meseca, sećate se da sam vam pričala. Nikad nisam imala takve snove, zato sam se uplašila. On mi je u bolnici pričao da sam paranoična, smejali smo se zajedno. Pričao je da nikad neće da me napusti, to me smirivalo. Nisam sujeverna, pa se nadam najboljem. Sahranismo, Saša, brojne kolege, ne mogu više da plačem – rekla je tada Ana Popoviću, ne sluteći da će ubrzo doživeti isti scenario, kao iz ružnog sna.\nPosvetila mu pesmu “Hvala, ljubavi”\nJednu od svojih pesama Ana Bekuta posvetila je Mrki. Reči pesme do tančina govore o tome koliko je njihova ljubav zapravo bila jaka. U pitanju je “Hvala, ljubavi”, koju je pevačica snimila 2013.\n– Niče cvet iz kamena, ne beše mu namera i jedna ljubav neznanog porekla u srcima se ni otkud zatekla. Od sto čuda čudnija, od sto zora mudrija, te noći s tobom pokvarila mi san, pa od tada i noć je meni dan – glasi jedna strofa, a Mrka je u više navrata intervjuima pričao o tome koliko voli pevačicu.\nANINA PESMA MRKI\nNiče cvet iz kamena,\nne beše mu namera\ni jedna ljubav neznanog porekla\nu srcima se niotkud zatekla.\nOd sto čuda čudnija,\nod sto zora mudrija,\nte noći s tobom pokvarila mi san,\npa od tada i noć je meni dan.\nDačić: Mi svi smo bili njegova deca\nPredsednik SPS Ivica Dačić, prilikom gostovanja na TV Prva, sa knedlom u grlu je pričao o Milutinu Mrkonjiću, za koga je istakao da mu je politički otac. Prvi čovek socijalista kaže da je predosetio šta će se desiti, pa se iz Madrida ranije vratio u Beograd.\n– Uz Mrku nikako nije išlo to da vi saosećate s njegovim zdravljem. Prošli put se naljutio na jednog našeg druga koji je došao u bolnicu da ga obiđe. Bio je takav čovek. Zaista su svi očekivali da će pobediti u ovoj teškoj bici, ali u poslednjim danima mu je, nažalost, bilo loše i lekari su se nekoliko dana nadljudskim naporima borili za njegov život – priča Dačić.\nDodaje da je prekjuče trebalo da bude u Madridu, ali da se intuitivno vratio i pre ove vesti i preksinoć negde oko 20.39 ga je zvao direktor Dedinja Milovan Bojić da mu saopšti tužnu vest.\n– Postoje trenuci u životu kada čovek jednostavno počne da razmišlja na tu temu večnog pitanja, a, nažalost, svako ko je izgubio nekog bliskog dođe do te teme. Ne sećam se kada sam upoznao Mrku, otkad znam za sebe, znam za njega. Ja sam počeo da se angažujem u političkim krugovima 1989, od tada ga poznajem. Bio sam mlad. Nažalost, Mrkonjić nije imao dece, mi svi smo bili njegova deca, svima je govorio sine i ćero. Siguran sam da ga mi nećemo zaboraviti jer je to nemoguće. On je bio naša spona sa prošlim vremenima. Nedavno je govorio o infrastrukturnim projektima, o metrou, to su bile njegove teme – rekao je Dačić.\nI kamen bi zaplakao…Dan nakon sahrane, Nikola Rokvić otkrio veliku tajnu pokojnog Marinka…“OČE MOJ, SADA JASNO VIDIM SVE!”


Međunarodni sajam poljoprivrede vrata otvara u subotu - Sajmovi i dešavanja | Agroklub.rs\nOve godine svoju ponudu će predstaviti preko 1.100 izlagača iz više od 20 zemalja sveta, među kojima je Mađarska zemlja partner.\nMeđunarodni sajam poljoprivrede, 89. po redu, ove godine biće održan od 21. do 27. maja na Novosadskom sajmu. Na ovoj manifestaciji predstaviće se oko 1.100 izlagača, a kako kaže generalni direktor Sajma Slobodan Cvetković, pošto je sajam međunarodnog karaktera, svoju bogatu ponudu predstaviće preko 20 zemalja, od evropskih do prekoatlanske Kube i afričkog Maroka. Biće i mnogih noviteta.\n"Najskuplji eksponat biće kombajn marke Krone ITN grupe, čija je vrednost 450.000 evra. Sajam će biti jedinstvena prilika, ne samo doći i razgledati, nego i zaključiti poslove i mašine koje budu izložene odmah i kaparisati", kaže Cvetković, aludirajući na probleme u nabavci mehanizacije zbog korona krize.\nU hali 3 biće muzejski eksponati od motike do najsavremenijih mašina. Tradicionalno biće organizovana izložba stoke, a i pčelari će imati svoj nastup. Ono što će mnogi želeti da vide, jeste najteži bik 89. sajma - Veliša od 1.700 kilograma, koji će u julu napuniti četiri godine, simentalske rase.\nMađarska - zemlja partner\nOvogodišnja zemlja prijatelj je Italija, a partner Mađarska, koja je poslednji put imala ovo zvanje pre 12 godina.\n"Mađarska je jedna od vodećih zemalja u regionu u oblasti poljoprivrede i Srbiju smatra važnim partnerom, što se pored spoljnopolitičkih odnosa ogleda i u spoljotrgovinskoj razmeni tokom godina", rekao je ambasador Mađarske u Srbiji dr Atila Pinter.\nPinter ističe da smatra Srbiju važnim partnerom\nTokom šest dana sajma biće organizovana predavanja i konferencije širokog spektra tema, među kojima će biti one vođenje predstavnicima ministarstva poljoprivrede.\n"S obzirom na ulogu i značaj poljoprivrednih potencijala i poljoprivredne generalno, mi smo zahvalni svima koji su dali doprinos da Sajam protekne uspešno", rekao je državni sekretar u Ministarstvu poljoprivrede Senad Mahmutović, podsećajući da je ministarstvo pokrovitelj najveće Nacionalne izložbe stoke, a od pre tri godine i Izložbe genetskih potencijala.\nŠiroka ponuda osiguranja i kredita\nGeneralni sponzor ove godine je Globos osiguranje kome će ove godine fokus biti na osiguranju useva i plodova, a predstaviće i druge svoje proizvode i usluge.\n"Globos osiguranje je spremilo kvalitetnu ponudu. Imamo daleko najveću ažurnost u isplati štete od 98 odsto", pohvalio se predsednik Izvršnog odbora Globos osiguranja Siniša Pratljačić.\nPored generalnog sponzora, predstaviće se i banka partner Poštanska štedionica.\n"Uvek smo spremni da odgovorimo na zahteve naših klijenata bilo da su oni obično stanovištvo, poljoprivrednici i drugi. A, ove godine predstavićemo i neke nove proizvode i sve ono što smo pripremili za poljoprivrednike", kaže član Izvršnog odbora banke Poštanska štedionica Aleksandar Čortan.\nFokus na unapređenju proizvodnje\nVeć višegodišnji zlatni sponzor Sajma poljoprivrede je kompanija Al Dahra koja je pre tri godine kupila imovinu PKB korporacije i uložila je oko 60 miliona evra u unapređenje poslovanja.\n"Cilj je da se kapaciteti povećaju. U planu nam je da u narednih četiri godine investiramo u navodnjavanje i drenažne sisteme 100 miliona evra. Počeli smo da gajimo i neke lekovite biljke, industrijsku konoplju i one koje će sigurno imati ozbiljnu budućnost", naveo je direktor Sektora biljne proizvodnje Al Dahre Predrag Klepić.\nPet mašina za srećne posetioce\nOno što možda i najviše privlači posetioce jeste poklon igra u kojoj sa kupljenim ulaznicama mogu da osvoje traktor ili neku od vrednih priključnih mašina. Na primer, Agropanonka će pokloniti traktor Belarus 82. 1 kao i rasipač HMS-a.\n"Sajam je najbitnija manifestacija za nas mehanizatore. Mi smo dugi niz godina darodavac i do sad smo poklonili 26 traktora, ove godine smo proslavili 30 godina postojanja naše kompanije i iz tog razloga smo odlučili da ove godine poklonimo dve mašine", kaže zamenik generalnog direktora kompanije Agropanonka Aleksandar Švonja.\nPored ovog darodavca, tu je i kompanija MBV.\nVredni pokloni očekuju srećne dobitnike\n"Ove godine ćemo pokloniti Prskalicu Badilli od 600 litara i prikolicu Palazoglu, nosivosti 10 tona. Potrudili smo se da pokloni budu potpuno opremljeni, tako da će dobitnici zaista biti srećnici", ističe generalni direktor kompanije MBV Blagoje Milinković.\nI kao treći darodavac, kompanija KITE DOO poklanja traktor John Deere 5045D.\n"Naša kompanija ima zadatak da dodatno pospeši sve aktivnosti i podigne posećenost na nivo koji se očekuje", izvršni direktor kompanije KITE DOO Đorđe Mišković.\nPoseta predsednika Srbije i Mađarske?\nKako dalje napominje Cvetković, ovogodišnji biće 85 odsto sajma iz 2019. godine koji se smatra za najposećeniji do sad. Takođe, očekuje se poseta mađarskog predsednika Viktora Orbana i predsednika Srbije Aleksandra Vučića.\nOrganizatori podsećaju da će na dan otvaranja, u subotu, 21. maja, Aula Novosadskog sajma biti zatvorena za prodaju ulaznica do 13 časova. Do tada posetioci mogu da koriste Teretni ulaz I i Teretni ulaz II iz ulice Branka Bajića i Ulaz između Hale 8 i Hale 9, u ulici Novosadskog sajma.\nPoljoprivredni sajam Novosadski sajam Slobodan Cvetković Najteži bik Blagoje Milinković Aleksandar Švonja Đorđe Mišković Predrag Klepić Aleksandar Čortan Siniša Pratljačić Senad Mahmutović Atila Pinter


Prestižno zvanje Instituta internih revizora IIA koje postoji već više od 40 godina i predstavlja standard izvrsnosti u okviru profesije. Putovanje kroz CIA počinje sa fokusom na Međunarodni standard profesionalne prakse za internu reviziju (Standardi) koje je doneo IIA (The IIA’s International Standards for the Professional Practice of Internal Auditin (Standards) i aspekta obaveznih smernica MOPP-a (IPPF). Putovanje se zatim nastavlja sa fokusom na upravljanje projektima interne revizije i kulminira konceptima koji se odnose na interne kontrole, rizik, korporativno upravljanje i tehnologiju. Program CIA sastoji se iz tri dela i predstavlja polaznu osnovu za razvoj Vaše karijere:\nDemonstrira Vašu stručnost / vičnost i Vaš profesionalizam.\nPostavlja temelj za kontinuirano usavršavanje i napredovanjeostavlja temelj za kontinuirano usavršavanje i napredovanje.\nZa vise informacija posetite sajt IIA.\nKandidati za CIA program saglasni su sa prihvatanjem uslova programa, uključujući zahteve za podobnost, tajnosti ispita, Etičkog kodeksa (Code of Ethics) i kontinuiranog profesionlanog obrazovnja (Continuing Professional Education (CPE)), zajedno sa drugim uslovima koje je utvrdio Odbor za profesionalna zvanja (The IIA’s Professional Certification Board (PCB).\nKandidati za CIA zvanje moraju imati diplomu sa četvorogodišnjih studija (ili više od toga) ili ekvivalentno obrazovanje na akreditovanom univerzitetu. Za više informacja pogledajte Certification Candidate Handbook.\nKopija diplome ili zvanični prevod (ako ste u međuvremnu promenili prezime, morate priložiti i odgovarajući dokument o promeni prezimena.)\nVažna promena u zahtevu za sticanje zvanja CIA: Globalni odbor direktor (The Global Board of Directors) odobrio je alternativni put ka sticanju zvanja CIA za one kandidate koji ne poseduju zvanje stečeno na akreditovanoj visokoškolskoj ustanovi.\nDve godine obrazovanja na visokoškolskoj ustanovi i pet godina potvrđenog iskustva u internoj reviziji ili ekvivalentnog iskustba. ILI\nSedam godina potvrđenog iskustva u internoj reviziji ili ekvivalentnog iskustva.\nPreuzmite dokument o obrazovanju.\nNakon što popunite ovaj formular, molimo Vas da pristupite portalu i postavite popunjen formular. (Postavite formular kao “Educational”)\nKandidati za zvanje CIA sa četverogodišnjim obrazovanjem na univerzitetu moraju imati najmanje 24 meseca iskustva na poslovima interne revizije ili ekvivalentno iskustvo. Zvanje master može da zameni 12 od predviđenih 24 meseca iskustva. Za više detaljnih informacija pogledajte priručnik za kandidate.\nObrazac o potvrdi iskustva (Experience Verification Form) mora da bude popunjen. Kandidati mogu da se prijave na program i da polažu ispite pre nego što steknu odgovarajuće radno iskustvo, ali neće steći zvanje pre nego što ga steknu.\nNakon što popunite ovaj formular, molimo Vas da pristupite portalu i postavite popunjen formular. (Postavite dokument kao “Professional Experience”)\nKandidti moraju pokazati visoke moralne i profesionalne karakterne osibine i moraju dostaviti Formular sa referencama o karakteru (Character Reference Form) potpisan od strane lica koje ima neko od zvanja CIA, CGAP, CCSA, CFSA, CRMA ili od osobe koja je nadređena kandidatu.\nNakon što popunite ovaj formular, molimo Vas da pristupite portalu i postavite popunjen formular. (Postavite dokument kao “Character Reference”)\nKandidati moraju pružiti dokaz o identifikaciji u formi kopije pasoša ili naconalne lične karte. Ova dokumenta moraju odgovarati aktuelnom stanju, a dokumenta kojima je istekao rok važnosti neće se priznavati. Sva dokumenta moraju biti skenirana i postavnjena preko portala na način koji obezbeđuje jasnost i čistoću slike.\nNakon što popunite ovaj formular, molimo Vas da pristupite portalu i postavite popunjen formular. (Postavite dokument kao “Other”)\nPočev od novembra 2010. g od kandidata se zahteva a završe proces sticanja profesionalnog zvanja za četiri godine od datuma prihvatanja podnetog zahteva. Ako kandidat nije okončao proces sertifikacije u tom roku, sve uplaćene naknade i položeni ispiti se poništavaju.\nCIA ispit je ispit za koji se ispitna pitanja ne objavljuju. Kandidati na programu obavezuju se da čuvaju sadržaj ispita u tajnosti i stoga ne smeju da diskutuju o sadržaju pojedinih pitanja sa bilo kim, izuzev Odelenjem za sertifikaciju IIA. Neovlašćeno obelodanjivanje ispitnog materijala smatraće se kršenjem (Etičkog kodeksa (Code of Ethics) i moglo bi da rezultira diskvalifikacijom kandidata ili drugim odgovarajućim merama.\nNakon sticanja sertifikacije, lice sa CIA zvanjem ima obavezu da održava svoje znanje i veštine i ostane u toku sa aktuelnim dešavanjima i poboljšanjima, što će pokazati ispunjavanjem CPE zahteva (CPE requirements).\nČlanovi IIA imaju pravo popusta na udžbenički materijal za CIA program i kurseve, imaju pristup najnovijim izvorimo za pripremu ispita, aktuelnim novostima i informacijama i mogućnost za umrežavanje.\nRedovno stručno usavršavanje (CPE)\nNosioci CIA zvanje moraju neprestano da stiču nova znanja, kako bi održali svoje sposobnosti i veštine na visokom nivou. Nosioci CIA zvanja mora da ostvare najmanje 40 časova godišnje obuke (40 CPE). CPE bodove moguće je ostvariti prisusvovanjem konferencijam, seminarima, objavljivanjem stručnih radova, držanjem oredavanja i na druge predviđene načine.\nZa više detanja posetite link.\nKandidatima za CIA zvanje IIA omogućuje pristup ograničenom broju pitanja (sa dogorima), kako bi im dala mogućnost da razumeju tipičnu vrstu pitanja koja se pojavljuju na ispitu.\nUštedite 20% na CIA sertifikaciji\nNova verzija “CIA Learning system version 7.0”\nPOVEĆANJE CENA ZA “CIA” ISPIT 2021. GODINE


RTS :: Konačna zaštita arheološkog lokaliteta Vinča\nNauka Konačna zaštita arheološkog lokaliteta Vinča\nčetvrtak, 03. dec 2020, 07:13 -> 13:21\nIako smo navikli da nam lokalitet Vinča priča priču o praistorijskom vremenu, po čemu je svetski poznat, ovogodišnja i prošlogodišnja kampanja otkrivaju tajne srpske srednjovekovne nekropole i antropološke tragove oko 140 pokojnika. A vest da je lokalitet dobio donacije američke ambasade i podršku države za zaštitu i dalja istraživanja – jasno nam daje nadu da priču koju to mesto krije ostavljamo u amanet i budućim pokolenjima.\nOvogodišnja kampanja na lokalitetu Vinča – Belo brdo, koja je otpočela 6. novembra, završiće se za mesec dana. Pokrenuta je s ciljem da se arheološko nalazište pripremi za sprovođenje sanacionih mera planiranih za proleće 2021. godine. Rukovodilac arheoloških istraživanja je profesor Filozofskog fakulteta u Beogradu dr Nenad Tasić.\nTokom zaštitnih iskopavanja ove jeseni otkriveno je oko četrdeset skeleta srednjovekovne vinčanske nekropole datovane u period od IX do XIII veka, što, uz prošlogodišnje nalaze 94 pokojnika, predstavlja značajan broj za dalju naučnu analizu. Među najznačajnijim nalazima ovogodišnje kampanje izdvaja se srebrna naušnica iz XIII veka, koja predstavlja najlepši nalaz ove epohe na Vinči.\nZa tu srpsku srednjovekovnu nekropolu karakteristično je da se prilikom ukopavanja pokojnika neminovno nailazilo na čvrste ostatke ruševina neolitskih kuća, koje su milenijumima bile skrivene pod zemljom. Zahvaljujući takvom sticaju okolnosti, tokom ovogodišnjih i prošlogodišnjih istraživanja otkrivene su i dve vinčanske neolitske kuće, koje su u velikoj meri oštećene ukopima srednjovekovnih grobova. Ruševinski sloj je istumban, a materijal pomešan.\nPrva istraživanja vinčanske srednjovekovne nekropole sprovela je 1976. godine dr Gordana Marjanović Vujović.\nOtkad je otkriven, pre više od sto godina, lokalitet je ugrožen širenjem sela Vinča, dok nedostatak uređene kanalizacije ugrožava kulturne slojeve tog svetski poznatog neolitskog lokaliteta i tragove o njemu polako odnosi u zaborav.\n„Bila je ovo odskočna daska da nalazištu u Vinči obezbedimo adekvatnu zaštitu i sigurnost za budućnost, kao i sledeće generacije istraživača“, kaže profesor Tasić. On se već dvadeset godina trudi da usmeri pažnju javnosti na probleme koji su opterećivali zaštitu nalazišta Belo brdo u Vinči. Formiranje koordinacionog tela za Vinču Vlade Republike Srbije bio je, izgleda, ključan korak.\nTasić nastavlja: „Svi mi koji radimo na projektu Vinča smo uzbuđeni pošto se konačno nazire rešenje velikog broja problema koji su nam godinama bili kamen spoticanja na putu da nalazište adekvatno zaštitimo u fizičkom i pravnom smislu! Prevalili smo, do ovog trenutka, brojne neophodne korake – od studija zaštite, studija izvodljivosti, planskih dokumenata, imovinsko-pravnih pitanja, preko rešavanja pitanja otpadnih voda, pa sve do obezbeđenih sredstava za preventivnu zaštitu i moderna arheološka istraživanja. Činjenica da je Projekat zaštite, istraživanja i prezentacije Vinče proglašen za kapitalni projekat za Republiku Srbiju meni je više nego očigledan dokaz da je država počela da u Vinču ulaže i administrativne i finansijske napore, što za sada donosi ploda.“\nSaniranjem nalazišta, koje sprovodi Republički zavod za zaštitu spomenika kulture, započinje sledeća faza u integrativnoj zaštiti tog svetski značajnog arheološkog lokaliteta.\nZa sanaciju čitavog nalazišta Vinča – Belo brdo obezbeđena je donacija američkog ambasadora za očuvanje kulturne baštine (AFCP) koja je namenjena sanaciji najugroženijih tačaka lokaliteta.


Sudska Praksa online | PARNIČNI POSTUPAK - Nadležnost suda za sporove o autorskim i srodnim pravima Za rešavanje sporova o autorskim i srodnim pravima nadležan je da odlučuje u prvom stepenu Viši sud u Beogradu.\nPARNIČNI POSTUPAK - Nadležnost suda za sporove o autorskim i srodnim pravima\nZa rešavanje sporova o autorskim i srodnim pravima nadležan je da odlučuje u prvom stepenu Viši sud u Beogradu.\nPo članu 4. Zakona o sedištima u područjima sudova i javnih tužilaštava ( "Sl. glasnik RS", br. 101. od 20.11.2013), koji se primenjuje od 1. januara 2014. godine, propisano je da je


Održana izvanredna sjednica Upravnog odbora Obrtničke komore Zagreb na temu pomoći nastradalima od potresa\nU petak 8.siječnja 2021. održana je 16. izvanredna sjednica Upravnog odbora Obrtničke komore Zagreb na kojoj je glavna tema bila pomoć potresom nastradalom području Sisačko-moslavačke županije.\nNakon za sve nas teške 2020. godine, nažalost i u 2021. smo ušli s nevjericom prateći nevolju koja je zadesila područje Banovine.Obrtnici grada Zagreba i Zagrebačke županije kao bezbroj puta do sada i u ovoj nevolji pokazali su da imaju veliko srce i već idući dan na područja pogođena potresom dostavljena je humanitarna pomoć u vidu prehrambenih artikala,...\nNa izvanrednoj sjednici Upravnog odbora Hrvatske obrtničke komore donesena je odluka o otvaranju posebnog žiro-računa i pokretanju humanitarne akcije naziva „Obrtnici za stradale od potresa“ koja ima za cilj prikupljanje novčanih sredstava za pomoć stradalima od potresa. Obrtnici iz cijele Hrvatske, kao i kolege obrtnici iz drugih zemalja pokazali su ogroman interes za...\nObrtnici Zagreba i Zagrebačke županije donirali 400-tinjak obroka za vatrogasce i volontere\nObrtnička komora Zagreb danas je osigurala i odnijela 400-tinjak toplih obroka za vrijedne volontere koji danonoćno pomažu mještanima u Sisačko-moslavačkoj županiji, stradalima nakon strašnog potresa koji je pogodio to područje. Volonteri su cijeli dan na hladnoći i vrijedno uskaču gdje god je potrebno, pri tome ni najmanje ne misleći na sebe...


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Arsenal :: Vojničkom pozivu mogu odgovoriti samo najbolji\nDANILOVGRAD 28. 02. 2018. 16:51 >> 16:49 2\nVojničkom pozivu mogu odgovoriti samo najbolji\nVojnički poziv najperspektivniji je poziv u Crnoj Gori koji omogućava svima u sistemu da napreduju i da se usavršavaju i tom izazovu mogu odgovoriti samo najbolji, ocijenjeno je tokom obilaska vojnika na osnovnoj vojničkoj obuci u Danilovgradu.\nVršilac dužnosti načelnika Generalštaba Vojske Crne Gore (VCG) Ilija Daković, državni sekretar Ministarstva odbrane Slobodan Filipović i generalni direktor Direktorata za ljudske resurse Mihailo Volkov obišli su danas nove pripadnike Vojske koji su na osnovnoj vojničkoj obuci u Centru za obuku.\nDaković je kazao da ga posebno raduje činjenica da je prema posljednjim istraživanjima povjerenja u institucije sistema, VCG daleko ispred ostalih, te da je uloga onih koji tek stupaju u taj sistem da održe postignuti nivo i da, izgrađujući sebe, doprinesu da se to povjerenje održi.\n„Da biste bili angažovani u međunarodnom sistemu, bitno je da posjedujete sposobnosti, znanje i vještine da realizujete ono što se od vas očekuje, a mi smo tu da vam omogućimo što kvalitetnije uslove za rad i usavršavanje“, rekao je Daković, saopšten je iz Ministarstva odbrane.\nOn je istakao da su svi u Vojsci, bili oficiri, podoficiri, vojnici ili civilna lica, na istom zadatku.\n„Imamo jedan cilj - da država Crna Gora bude bezbjedna i prosperitetna. Naša dužnost je da zadatke povjerene kroz definisane misije VCG realizujemo na što efikasniji i profesionalniji način“,saopštio je Daković.\nFilipović je podsjetio da je vojnički poziv najperspektivniji poziv u Crnoj Gori, koji omogućava svima u tom sistemu da napreduju, da se usavršavaju, izgrađuju sebe i budu adekvatno nagrađeni.\nZato, prema njegovim riječima, tom izazovu mogu odgovoriti samo najbolji.\n„Od oko 250 osoba, vas 50-ak je odabrano na konkursu. Međutim, svaki naredni ugovor morate da zaslužite. Morate vašim angažovanjem, ponašanjem u uniformi i bez nje, željom i zalaganjem, da pokažete da ste opravdali ukazano povjerenje i da ste dostojni da nosite tu uniformu“, naveo je Filipović.\nOn je poručio da će vrata Ministarstva odbrane i VCG uvijek će biti otvorena za kvalitetne pojedince koji služe interesima Crne Gore.\nFilipović je dodao i da je osnovna vojnička obuka samo početak vojničkog usavršavanja.\n„Ovdje imate od koga da naučite. Najvažnije je da na samom početku savladate radnje i zadatke na pravi način, kako biste kroz dalji radni angažman mogli brže da napredujete“, rekao je Filipović.\nVolkov je podsjetio polaznike osnovne vojničke obuke na obaveze koje proizilaze iz vojničkog poziva, i još jednom obavezao da poštuju obilježja koja nose na uniformi.\nKako je dodao, u Ministarstvu je izuzetno bitan i oficir i podoficir i vojnik po ugovoru.\n„Vi ste sada pripadnici VCG 24 sata dnevno, i obavezni ste da poštujete uniformu koju nosite, obilježja na njoj i morate biti uzorni i primjerni, kako u kasarni, tako i van nje“, kazao je Volkov.\nVojska CG nabavlja 67 oklopnih vozila\n15. 12. 2018. 20\nSlanje vojnika na Kosovo doprinos regionalnoj bezbjednosti\n13. 12. 2018. 4\n10:33 Podgorica dom mnogima koji traže sreću i uspjeh\n10:03 Dodik smijenio ambasadore, uskoro novi\n09:54 Zabranjena plastika za jednokratnu upotrebu\n09:45 Sobranje usvojilo zakon o amnestiji\n09:35 Policajci odbili bonuse na platu od Vlade\n09:15 Razmjena teritorija je anti-evropska agenda\n08:51 Opasne lutke povučene sa rafova\n08:25 Biće privilegija živjeti u Podgorici\n08:14 Ukrajini 3,9 milijardi dolara pomoći\n08:00 Tuča u Privrednom sudu, povrijeđen advokat\n07:45 Đukanović danas u Briselu\n07:36 U DPS-u nema sukoba\n07:25 U ponudi i staza za nordijsko skijanje\n07:17 Sedam mjeseci krili negativan izvještaj\n07:08 CANU opet da radi Rječnik crnogorskog\n18.12. Japan nabavlja nosače aviona\n18.12. Promovisali novogodišnji program\n18.12. Izazvao sudare vozova da podstakne mržnju prema muslimanima\n18.12. Univerziteti nedovoljno transparentni\n18.12. Tramp osnovao komandu za svemir\n18.12. Belgijski premijer objavio da podnosi ostavku\n18.12. S gradonačelnikom o Danu Podgorice\n18.12. Građani ne smiju biti taoci sukoba u DPS-u\n18.12. Različitosti, najljepši ukras Podgorice\n18.12. Neutemeljen zahtjev privatnih televizija\n18.12. Smijenjeni srpski i hrvatski ambasadori, konzuli i šefovi misija\n18.12. Tači zahvalio Trampu na pismu podrške\n18.12. Opet bez sjednice SO Kotor\n18.12. U saobraćajnoj nesreći stradala Nikšićanka\n18.12. Značajno partnerstvo sa EBRD\n18.12. Potraga za djevojkom koja je skočila s Ruskog mosta\n18.12. CG spremna za EU do 2025.\n18.12. Još čekamo odgovor u vezi Branke Milić


SARAJEVO – Prošle godine u sektoru ljekovitog bilja, šumskih plodova i meda iz Bosne i Hercegovine izvezeno je proizvoda u vrijednosti od 39 miliona KM, dok je uvoz iznosio 17 miliona KM i za 55 odsto je veći nego 2017. godine.\nIstiče da pokrivenost uvoza izvozom i dalje iznosi visokih 235 odsto, što znači da se na jednu KM uvoza izveze 2,35 KM.\n“U strukturi razmjene na obje strane dominiraju šumske gljive, kojih smo u prošloj godini izvezli u vrijednosti od 20, 5 miliona KM. Najviše izvozimo suhe gljive (11,3 miliona KM), zatim svježe (6 miliona KM) i smrznute (3 miliona KM) – kazao je Begović dodajući da su ključna tržišta zemlje Evropske unije, gdje dominiraju prije svega Švajcarska, Italija i Njemačka”, konstatovao je Begović.\nOno što zabrinjava je, po njegovim riječima, rast uvoza gljiva, koji je u prošloj godini skočio za “367 odsto” odnosno sa 2,1 na 7,7 miliona KM, što se negativno odrazilo na cijeli sektor.\n“Druga najznačajnija kategorija u izvozu su eterična ulja, kojih smo u prošloj godini izvezli u vrijednosti od 7,2 miliona KM. To je za 26 odsto manje u odnosu na 2017. godinu, na šta je uticalo smanjenje cijene ulja od smilja, koje je najznačajniji izvozni artikal u ovoj kategoriji”, kazao je predstavnik Spoljnotrgovinske komore BiH Mirko Bošković.\nTakođe, Analiza je pokazala da se na kilogram meda izvezenog iz BiH uveze čak 30,5 kilograma.\nZahvaljujući izvozu na tržišta zemalja Bliskog istoka, za izvozni med postignuta je prosječna cijena od 18,58 KM, dok se kilogram uvoznog meda, uglavnom iz Srbije i Hrvatske, plaća u prosjeku 7,43 KM. Fena\nTagovi: izborizvozljekovito biljemedšumski plodoviuvoz


Efendić u posjeti Čeliću, vodećoj općini u BIH po proizvodnji jagoda - Stranka za Bosnu i Hercegovinu\nEfendić u posjeti Čeliću, vodećoj općini u BIH po proizvodnji jagoda\nod root 19/06/2021\nVršilac dužnosti predsjednika Stranke za Bosnu i Hercegovinu i načelnik općine Novi Grad Sarajevo Semir Efendić je sa saradnicima upriličio posjetu općini Čelić, gdje se sastao sa predsjednikom i načelnikom općine Admirom Hrustanovićem i članovima općinskog vijeća Čelić.\nPored načelnika općine Admira Hrustanovića, Stranka za Bosnu i Hercegovinu u Čeliću ima i sedam vijećnika što je najveći broj vijećničkih mandata u nekoj općini koje je stranka osvojila na lokalnim izborima protekle godine.\nTema sastanka, između ostalog, bila je vezana za mogućnosti saradnje dviju općina, Općine Novi Grad Sarajevo i Općine Čelić, u oblasti poljoprivrede ali i na svim poljima koji su od interesa za građane, sa posebnim akcentom na oporavku ekonomije i privrede nakon pandemije koronavirusa.\nU prošloj godini, općina Čelić, prepoznatljiva po uzgoju jagoda više od pet decenija uspjela je obezbijediti novac za proširenje plasteničke proizvodnje za dodatnih sto pedeset duluma koji će biti prekriveni plastenicima. Preko IPA fondova su obezbijedili oko 400 hiljada KM. Isto toliko su obezbijedili i preko Ministarstva poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva TK.\n“Kroz ta sredstva i poticajna sredstva poljoprivrednci ove godine dobijaju za te plastenike i kroz samu prodaju Čelić će biti bogatiji za oko 2 miliona KM, dodao je načelnik Hrustanović.\nNa sastanku sa općinskim savjetom SBiH prisutni su upoznali Efendića sa stanjem unutar svojih ogranaka, kao i planovima za aktivan rad u narednom periodu, utemeljen na pozitivnom dosadašnjem iskustvu.\nEfendić: Brčko distrikt je dobar primjer pragmatičnosti i integracije u skladu sa Dejtonskim sporazumom\nGostovanje akademika prof.dr. Suada Kurtćehajića člana predsjedništva SBiH na SUPER TV Tuzla


Olakšava život na ulici\nDebela hladovina ili zagušljivi podzemni prolazi, u kojima beskućnici redovno pronalaze privremeno utočište, nisu dovoljni da im olakšaju teške dane. Neki od njih mogu da se sklone, okrepe i operu u "Drumodomu". Ovaj autobus trenutno se nalazi ispod Brankovog mosta, gde mogu da zadovolje osnovne higijenske potrebe i dobiju savet od lekara.\n- Ponedeljkom i sredom autobus je smešten ispod Brankovog mosta, sa novobeogradske strane, a petkom u zavisnosti od potrebe u nekom od podstandardnih romskih naselja - govori za "Novosti" Igor Mitrović, direktor humanitarne organizacije ADRA, koja je pre godinu dana pokrenula ovaj projekat. - Beskućnici u "Drumodomu" mogu da se istuširaju, ošišaju, donesu na pranje prljav veš i pokupe čist, kao i da se posavetuju sa zdravstvenim radnicima.\nPrema rečima našeg sagovornika, pored osnovnih higijenskih potreba koje ovde mogu da zadovolje, veoma je važna saradnja sa medicinskom ekipom pošto je većina stanovnika grada bez doma ima neku hroničnu bolest.\n- Takođe, zbog svega sa čime se suočavaju pružamo im i psihosocijalnu podršku. Kroz razgovor sa njima saznajemo koje su njihove potrebe, umirujemo ih i pokušavamo da se fokusiramo na najpametnije rešenje - navodi Mitrović.\nProjekat "Drumodom" je u Beogradu pokrenut prošlog leta, tačnije krajem avgusta. A prema Mitrovićevim rečima, od jula će dobiti podršku i Gradskog sekretarijata za socijalnu zaštitu.\nbeskućnici specijalni autobus "Drumodom" autobus za beskućnike


Najnoviji rezultati analize vode dostupni javnosti - RTV Santos\nRezultati analiza koje sprovodi Zavod za javno zdravlje Zrenjanin pokazuju da voda iz postrojenja za preradu ispunjava sve propisane kriterijume. Pojedinci su govorili da je zrenjaninsku vodu, koja je zabranjena za piće u vreme prethodne vlasti, nemoguće prečistiti, međutim, najnoviji rezultati to demantuju.\n„Veoma mi je drago što građanima možemo da predstavimo ove analize. Ni jednog momenta nismo pomišljali da odustanemo, iako smo se sve ovo vreme suočavali sa ozbiljnim opstrukcijama. Velika želja da rešimo gorući i višedecenijski problem građana, koji niko pre nas nije uspeo da reši, bila je jača od bilo kakvih saplitanja na koje smo nailazili“, poručuje gradonačelnik Zrenjanina Čedomir Janjić.\n„Svakako ćemo posvetiti maksimum pažnje i vremena kako bismo pomogli investitoru da prevaziđe sve probleme. Investitor je obezbedio sredstva za dodatna ulaganja i verujem da će vrlo brzo rešiti problem sa pritiskom, ali i druge probleme na koje je naišao. Veoma naporno i predano radimo i verujem da skidanje zabrane, koja je uvedena još 2004. godine, neće biti mrtvo slovo na papiru. Ubeđen sam da će zabrana o upotrebi vode biti skinuta na zadovoljstvo svih nas“, istakao je gradonačelnik Čedomir Janjić.\nPrethodnoVolonteri Crvenog krsta\nSledećeZrenjanin 7. aprila (FOTO)


Rezultati biomonitoringa teških metala u vazduhu Beograda - Ekologija e-magazin : Ekologija e-magazin\nRezultati biomonitoringa teških metala u vazduhu Beograda\nŽeljko Stanković — 6. January 2015.\nLaboratorija za fiziku okoline Instituta za fiziku Beograd u saradnji sa NVO Geoekološkim centrom iz Beograda realizovala je projekat „Biomonitoring teških metala u vazduhu/edukacija o uticaju saobraćaja na kvalitet vazduha“ koji je finansijski podržala Naftna industrija Srbije – NIS, a.d. Novi Sad u okviru Javnog konkursa “Zajednici zajedno 2014.”\nNapomena: Svi rezultati predstavljeni u IZVODU ne smeju biti objavljeni, upotrebljeni za izradu studija slučaja ili kao izvor informacija za organizovanje akcija i projekata drugih organizacija i institucija, bez prethodne saglasnosti rukovodioca ovog projekta, dr Mire Aničić Urošević.\nU Laboratoriji za fiziku okoline Instituta za fiziku u Beogradu razvijena je metoda aktivnog biomonitoringa teških metala u vazduhu korišćenjem vrećica s mahovinom.\nMahovine vodu i nutrijente upijaju iz vazduha, te se sadržaj okolnog vazduha odražava i na njihov unutrašnji sastav. Ova njihova osobina može poslužiti kao indikacija zagađenja vazduha teškim metalima i organskim zagađujućim supstancama.\nTokom 2014. godine, realizovan je projekat „Biomonitoring teških metala u vazduhu/edukacija o uticaju saobraćaja na kvalitet vazduha“ s ciljem dobijanja informacije o sadržaju teških metala u vazduhu duž glavnih saobraćajnica grada Beograda.\nMahovine u vrećici su izlagane atmosferskoj depoziciji na 48 mernih mesta uključujući glavne gradske raskrsnice, saobraćajne petlje, kružne tokove, prometne ulice, ali i one sa manjim protokom vozila.\nSadržaj kancerogenih i toksičnih elemenata, kao što su: As, Cd, Co, Cr, Cu, Ni, Pb, Pt, Sb i Zn, je izmeren u uzorcima izlaganih mahovina\nNa svim mernim mestima izvršena je procena ukupnog protoka, kao i protoka vozila po kategorijama s ciljem utvrđivanja odnosa intenziteta saobraćaja sa izmerenim koncentracijama teških metala u mahovini, odnosno vazduhu.\nNa osnovu dobijenih rezultata izvršena je procena zagađenosti vazduha teškim metalima:\njako zagađen: kod Londona, Skupština, Vukov spomenik, Šumice, Autokomanda, Mostarska petlja, Ušće i Piramida;\nzagađen: Savski trg, Zeleni venac, Dom omladine, Cvijićeva, Višnjička, Banovo brdo i Knez Mihailova;\numereno zagađen: Karaburma, Studentski grad, SIV i Zemun;\nneznatno zagađen: Resavska, Sinđelićeva, Triše Kaclerovića, Topčiderska zvezda, Dedinje i Magistratski trg.\nIstraživanje je pokazalo da promena sadržaja teških metala u mahovini odražava opterećenje mernih mesta saobraćajem:\n> 3 500 vozila po času: kod Londona, Skupština, Zeleni venac, Ušće, Piramida, Autokomanda, Mostarska petlja – jako zagađen vazduh;\n2 000 – 3 000 vozila po času: Takovska, Dom omladine, Cvijićeva, Vukov spomenik, Šumice, Studentski grad, SIV, Savski trg – zagađen vazduh;\n1 000 – 2 000 vozila po času: Banovo brdo, Zemun, Ustanička, Vojislava Ilića, Višnjička – umereno zagađen vazduh;\n< 1 000: jednosmerne ulice: Sinđelićeva, Resavska, Triše Kaclerovića, Balkanska – neznatno zagađen vazduh.\nRezultati ovog projekta doprinose boljem sagledavanju stanja kvaliteta vazduha u Beogradu i mogu se koristiti za izradu planova upravljanja koji se odnose na kvalitet vazduha i održivi transport: promena prioritetnih tokova vozila; izmeštanje tranzitnog saobraćaja iz centralnih ka perifernim zonama grada; i obezbeđivanje pešačkih zona i biciklističkih staza; planiranje i projektovanje ozelenjavanja urbanih i zagađenih oblasti radi smanjivanja uticaja zagađenja koje prouzrokuje intenzivan protok automobila.\nDr Mira Aničić Urošević,\nNext post Model finansiranja zaštite životne sredine u 2015.\nPrevious post Prva javna šuma hrane u Americi, hajde da ih sledimo\nMali:Tender za projekat upravljanja otpadom krajem leta\nŽeljko Stanković, 3. April 2015.\nŽeljko Stanković, 31. March 2015.\nPodela eko kesa od juče na kućne adrese\nŽeljko Stanković, 10. February 2015.


Pojavila se ikona Tomislava Nikolića! - Smedia\nPojavila se ikona Tomislava Nikolića!\n14.06.2017 | 07:14\nToma dobio ikonu, ali na internetu!\nNakon, što je bivši predsednik Srbije Tomislav Nikolić posle osveštanja Crkve Svetog velikomučenika Dimitrija u Bajčetini, čiji je ktitor rekao da će se u crkvi naći ktitorska ikona i na njoj njegov lik, internet zajednica u Srbiji se pobrinula da on već dobije svoju ikonu!\nFotografiju ikone sa likom Tomislava Nikolića na kojoj piše “Sveti Toma Diploma“, na društvenoj mreži Tviter prvi je objavio Vojislav Šešelj.\nMeđutim, lider Srpske radikalne stranke Vojislav Šešelj, kategorično je za naš list negirao da ima ikakve veze sa tom montažom koja je za kratko vreme postala pravi hit na društvenim mrežama. Što je vrlo neuobičajno za njega, Šešelj je čak odbio i da komentariše ovo idejno rešenje...


Spinovi, lažne vesti - kako mediji bliski vlasti obesmišljavaju blokade - N1\nVesti Autor:N1 Beograd06. dec. 202119:01 > 19:0333 komentara\n„A onda je u Nedeljicama rekao ‘pogledaćemo u ugovoru'“, kaže Simonović.\nAna MirkovićblokadeInstitut za digitalne komunikacijeLažne vestinova.rstabloidiVeselin Simonovićvlast


"O kvalitetu prethodnog ambijenta najbolje govori činjenica da je jedan kandidat za člana Sudskog savjeta, podržan inače od tadašnje parlamentarne većine, kao bitan sopstveni kvalitet naveo lično poznanstvo sa Filipom Vujanovićem", rekao je Momo Koprivica\n29943 pregleda\t297 reakcija\t22 komentar(a)\nMomo Koprivica, Foto: Savo Prelević\nPredsjednik skupštinskog Odbora za politički sistem, pravosuđe i upravu, koji je ključni za izbore u sudstvu i tužilaštvu, Momo Koprivica (Demokrate) rekao je da će nova parlamentarna većina pokušati da stvori sitmulativnije uslove za prijavljivanje kandidata na konkurse, navodeći da u uslovi za to ranije toliko pali da su pojedinci u prijavama isticali prijateljstvo sa visokim državnim zvaničnicima.\nPred Ustavnim sudom će se naći veliki broj inicijativa u narednom periodu. Ako su sudije tog suda u prošlosti donosili odluke koje su često bile sporne, možemo li očekivati da se to promijeni?\nUstavni sud je u dubokoj krizi. U prethodnoj godini je kompromitacija dosegla vrhunac kada je većina sudija 27.1.2020. izglasala gospođu Lopičić za predsjedavajuću Ustavnog suda, iako ta funkcija ne postoji niti je propisana Ustavom i Zakonom. Isti Ustavni sud je 6.11.2020. donio odluku o ukidanju pomenute odluke Ustavnog suda o izboru “predsjedavajuće” Ustavnog suda, što govori o valjanosti ranijih odluka, ali i o tome da je Ustavni sud nerijetko proizvođač neustavnosti i pravne nesigurnosti.\nNovi predsjednik Ustavnog suda bi trebalo da stavi van snage sve akte koje je gospođa Lopičić donijela u tom svojstvu, a ona bi trebala i da vrati razliku u plati. Međutim, ovo poslednje pretvaranje ovog suda u punkt ranije vlasti, ogoljena je kompromitacija koja do sada nije zabilježena.\nU toku je konkurs za izbor dvoje sudija Ustavnog suda. Da li neko od kandidata zaslužuje podršku vašu ili vašeg kluba?\nTo pitanje još nije ušlo u proceduru skupštinskog izjašnjavanja, pa nijesmo zauzimali stav o kandidatima koji su se prijavili na konkurs. Među 12 prijavljenih sigurno ima kompetentnih ljudi, ali ima i onih funkcionera ranije izvršne vlasti koji su grubo gazili Zakon o sprečavanju korupcije i iz toga izvlačili korist za sebe. Činjenica je da se nalazimo u nesvakidašnjoj situaciji: konkurs je raspisan za vrijeme jednog skupštinskog saziva, a izbor treba da vrši drugi skupštinski saziv.\nSa novim sazivom, od istorijskog značaja, stigla je i nova, slobodnija i stimulativnija klima, te je prava šteta što takve klime nije bilo i u vrijeme raspisivanja konkursa jer bi to vodilo prijavljivanju većeg broja uglednih ličnosti i stručnjaka, a ne bismo imali slučaj da se prijavljuju prekršioci zakona i eksponenti partijskih nomenklatura.\nNa koji način će se rješavati problem dvotrećinske većine u parlamentu, neohodne za izbora u pravosuđu?\nOdgovornost je i na vlasti i na opoziciji tamo gdje se traži 2/3 ili 3/5 većina. To je odgovornost za izbor odgovornih i kompetentnih ličnosti. Shodno tome, politička trgovina nije opcija, već je jedini razumni put institucionalni dijalog i dolazak do onih nespornih imena koja će svojom stručnošu i nezavisnošću dovesti do kadrovske i obnove ugleda pravosudnih institucija.\nNa četvrtoj sjednici drugog redovnog zasjedanja obavljen je drugi krug glasanja za izbor četiri člana Sudskog savjeta i VDT-a. Iako nije izabran niko od kandidata, stvoreni su pravni uslovi za novi konkurs, a na svima nama je obaveza i odgovornost da stvorimo i klimu što stimulativniju za prijavljivanje na konkurs više lica koja imaju nesporan ugled, nezavisnost i izrazite stručne kvalifikacije, što nije bio slučaj u prethodnom periodu.\nO kvalitetu prethodnog ambijenta najbolje govori činjenica da je jedan kandidat za člana Sudskog savjeta, podržan inače od tadašnje parlamentarne većine, kao bitan sopstveni kvalitet, u dostavljenoj biografiji, naveo lično poznanstvo sa Filipom Vujanovićem. U svakom slučaju, odlučivanjem putem 2/3 ili 3/5 poslanika, o popuni Sudskog savjeta i Ustavnog suda, kao i o izboru VDT-a, poslata bi bila snažna poruka EU i učinjen veliki korak na planu evropskih integracija. Da li će aktuelna opozicija, koju je očito strah od pravne države i reformi, imatu tu hrabrost i okrenutost evropskim integracijama, pitanje je o kojem javnost već ima svoj sud.\nUstavni sud se još nije izjašnjavao oko penzionisanja sudija, ovih dana se jasno da i sudije tog suda ignorišu tu ustavnu obavezu?\nUstavni sud, Sudski savjet i Tužilački savjet ne rade svoj posao. U pitanju je zloupotreba službenog položaja, sa elementom organizovanosti, kako bi se sačuvale fotelje grupice pojedinaca i to po svaku cijenu. Po sili ustava, sudiji Ustavnog suda prestaje funkcija kad ispuni uslove za starosnu penziju, dakle ne kad dobije penziju ili podnese zahtjev Fondu PIO, već momentom ispunjenja uslova za starosnu penziju, a to su propisane godine života i godine staža osiguranja. Da je Ustavni sud radio svoj posao i obavijestio Skupštinu, onda kad je trebalo, funkcija gospodinu Šarkinoviću prestala bi još 5. 3. 2020 godine. Međutim, oni ne sprovode ustavne i zakonske dužnosti, sve u cilju da sastav suda bude poželjan i pogodan DPS-u i pojedinim centrima moći. Ustavni sud se, a to potvrđuju i posljednji događaji, pretvara u utočište propalih planova, od naroda smijenjene vlasti. Shodno tome, njihove odluke nijesu pravnog već političkog karaktera. Međutim osujetili smo njihove pokušaje blokade i to uspješno i pravnim putem\nDa li u vladajućoj koaliciji postoji dogovor u vezi reforme pravosudnog sektora?\nKako je izvršen drugi krug glasanja za izbor četiri člana Sudskog savjeta, ali i za izbor VDT-a, bez postizanja potrebne većine, stvoreni su uslovi da se u novom i podsticajnijem ambijentu sprovedu nove procedure, kao i da se na agendi parlamentarne većine nađu i pitanja u vezi sa reformom pravosudnog sektora. Cilj nam je vladavina prava i beskompromisna borba protiv korupcije i organizovanog kriminala.\nUvjeren sam da će se, unutar parlamentarne većine, postići konsenzus oko reformsikih rješenja koja će uživati evropsku podršku, kako bi se ostvario konkretan i vidljiv napredak u poglavljima 23 i 24. Demokrate su i 2019. godine, tokom rada Odbora za sveobuhvatnu reformu, predložili izmjene i dopune Zakona o sudskom savjetu i sudijama, kako bi se unaprijedile procedure i bolje definisali kriterijumi za izbor, i time pokazali opredjeljenje za sveobuhvatan reformski pristup.\nOd suštinskog značaja je reformisanje zakona o državnom tužilaštvu i zakona o sudskom savjetu i sudijama, u cilju ukidanja monopola i omogućavanja da prodišu institucije pravne države. Odbor za politički sistem, pravosuđe i upravu imaće važnu ulogu. Takođe, partnerstvo Skupštine i Vlade dovodi do suštinskih reformskih zahvata. Mišljenja sam da se kombinacijom kadrovskih, organizacionih i zakonodavnih reformi jedino može postići optimalan rezultat. Otvoreni smo za konsultovanje struke i smatram da je neophodno uključivanje evropskih iskustava.\nDa li insistiranje, odlasku Vesne Medenice, VDT-a i GST-a mogu predstavljati politički uticaj na sudove i Tužilaštvo?\nInsistiranje na ustavnosti i zakonitosti u pogledu izbora na funkcije rukovodilaca, odnosno prestanka sudijske ili tužilačke funkcije, ne može se okvalifikovati kao politički uticaj. Temeljni princip Ustava, zapisan u članu 11 glasi: “Odnos vlasti počiva na ravnoteži i međusobnoj kontroli.” Nezavisnost sudstva znači samo jedno, a to je da su sudije nezavisne kod rješavanja konkretnih predmeta, odnosno sudije su nezavisne u vršenju sudijske funkcije. Osim toga u našem pravnom sistemu, odluke suda nijesu izvor prava. Prema tome, sasvim je legitimno otvoriti sva ostala pitanja, a naročito ona o izboru na javne funkcije i prestanku istih, jer tu nema nikakvog miješanja u konkretne predmete niti u vršenje sudijske ili tužilačke funkcije.\nKada ćete raspisati konkurs za članove Sudskog savjeta i baviti se izvještajima o radu Državnog tužilaštva i Sudskog savjeta?\nU predstojećem periodu biće raspisani konkursi i sprovedene navedene procedure. Opredjeljenje parlamentarne većine za vladavinu prava, bitno unapređuje ambijent i vjerujem da će biti dosta podsticaja kvalitetnom kadru da se prijavi. Izvještaji Sudskog savjeta, kao i Tužilačkog savjeta za 2019. godinu još nijesu usvojeni, te će u plenumu biti prava prilika da se vrlo jasno prispitaju učinci, ali i postavi pitanje polaganja računa o (ne)primjeni prava pred institucijom narodnog predstavništva.\nASK se ranije nije bavio mišljenjima javnih funkcionera o sudskim procesima\nOdluka ASK-a (da je ministar pravde ugrozio javni interes vršeći neprimjeren uticaj na samostalnost i nezavisnost pravosudnih organa), zbog svog sadržaja, više liči na neku opomenu, nego na pravni akt. U ranijem periodu ASK se nije bavila mišljenjima javnih funkcionera o sudskim procesima, a takva mišljenja su i poslanici DPS-a često iznosili i to u Skupštini. Gdje su tu isti aršini koji bi jednako važili za sve?, pita Koprivica.\nPostupanje Ustavnog suda bilo je politički motivisano i štetno po pravni poredak\n“O nepoštovanju zakonskih obaveza, govori i činjenica da šest godina nije izabran ni zamjenik predsjednika Ustavnog suda. Šta može očekivati građanin, u pogledu zaštite svojih prava, ukoliko Ustavni sud, po nečijem diktatu, krši Ustav i Zakon. Uostalom Ustavni sud, o čijoj efikasnosti najbolje govori činjenica da je broj nezavršenih predmeta, sa 1431 koliko ih je bilo na kraju 2016. porastao na 3.426 na kraju 2019, što je skok za 140 odsto, je u ekspresno sprovedenom postupku, kojeg je sam pokrenuo, ukinuo odredbe Zakona o Ustavnom sudu koje su ga obavezivale da u svakom predmetu mora odlučiti najkasnije u roku od 18 mjeseci od dana pokretanja postupka pred tim sudom.\nZahvaljujući nepovjerenju u institucije koje, pored ostalih, stvara i Ustavni sud, Crna Gora je na prvom mjestu od svih država Savjeta Evrope po indeksu podnijetih predstavki ESLJP u Strazburu po glavi stanovnika. Naime prosječan indeks na nivou svih država članica Savjeta Evrope za 2019. godinu iznosi 0,53, a indeks Crne Gore je 6,86. Rad Ustavnog suda, u prethodnom periodu, ako se izuzme postupanje časnih izuzetaka, bio je politički motivisan i štetan po pravni poredak.\nOdbor za politički sistem, pravosuđe i upravuSkupština Crne GoreMomo KoprivicaUstavni sudDesanka LopičićZakon o sprečavanju korupcijeSudski savjetVrhovno državno tužilaštvo\n15.05. 12:23 h\t120\t58747\n15.05. 14:53 h\t85\t54507\n15.05. 16:39 h\t30\t42357\n15.05. 20:42 h\t248\t41759\n15.05. 17:08 h\t700\t28184


Usvojen Pravilnik o standardima usluga karijernog vođenja i savetovanja : Inkluzija\nUsvojen Pravilnik o standardima usluga karijernog vođenja i savetovanja\nUsvajanjem Pravilnika o standardima usluga karijernog vođenja i savetovanja 19. juna 2019. godine učinjen je značajan korak za uspostavljanje jedinstvenog sistema kvaliteta u oblasti karijernog vođenja i savetovanja.\nŠta znači kreiranje karijere i koje su kompetencije povezane sa tim? Kakve opšte kompetencije treba da imaju karijerni praktičari/ke, a kakve specifične kompetencije u odnosu na to da li se bave savetovanjem, informisanjem ili obrazovanjem za karijeru? Kako proveriti da li su usluge karijernog vođenja organizacije dostupne svima? Ovo su samo neka od pitanja u vezi sa kojima standardi karijernog vođenja i savetovanja pružaju smernice.\nČetiri dela slagalice standarda\nUsvajanjem standarda pruža se osnova za planiranje, razvoj i evaluaciju usluga karijernog vođenja i savetovanja koje pružaju organizacije u oblasti obrazovanja, zapošljavanja, socijalne zaštite i omladinske politike za pojedince različitih uzrasta.\nStandardi su opisani u četiri oblasti:\nStandardi veština upravljanja karijerom definišu ključne oblasti ličnog i profesionalnog razvoja i, u okviru njih, kompetencije pojedinaca u oblasti otkrivanja i razumevanja sebe, sagledavanja mogućnosti sveta rada i obrazovanja i kreiranja karijere, kao i ishode ovih kompetencija.\nStandardi kompetencija karijernih praktičara/ki predstavljaju osnovne smernice zaposlenima i organizacijama koje ostvaruju programe i usluge karijernog vođenja u pogledu etičkih principa i načela kao preduslova za rad praktičara u oblasti savetovanja, informisanja i obrazovanja za karijeru.\nStandardi organizacije usluga karijernog vođenja podrazumevaju uslove, zahteve i principe na kojima se zasniva kvalitet pružanja usluga sa aspekta organizacije.\nStandardi programa karijernog vođenja podrazumevaju strukturalni okvir za razvoj i sprovođenje usluga i aktivnosti u određenoj organizaciji.\nRazvoj standarda kao rezultat saradnje\nZavod za unapređivanje obrazovanja i vaspitanja – Centar za stručno obrazovanje i obrazovanje odraslih na predlog Ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog razvoja, a u saradnji sa Beogradskom otvorenom školom, Euroguidance centrom i GIZ projektom, realizovao je proces razvoja standarda usluga karijernog vođenja i savetovanja. Radna grupa je obuhvatala predstavnike/ce Ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog razvoja, Ministarstva omladine i sporta, Ministarstva za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja, Saveta za stručno obrazovanje i obrazovanje odraslih, Zavoda za vrednovanje kvaliteta obrazovanja i vaspitanja, Nacionalne službe za zapošljavanje, Privredne komore Srbije, Univerziteta u Beogradu, srednjih stručnih škola i organizacija civilnog društva.\nKao što analiza sistema karijernog vođenja i savetovanja u regionu Zapadnog Balkana koju je sproveo BOŠ pokazuje, razvoj standarda karijernog vođenja i savetovanja uz učešće svih relevantnih aktera se može izdvojiti kao primer dobre prakse. Više informacija o procesu razvoja standarda dostupno je na stranici Zavoda za unapređivanje obrazovanja i vaspitanja.


Pozorište na Terazijama: onlajn mjuzikli i priče s glumcima\nPozorište na Terazijama: onlajn mjuzikli i priče s glumcima\nAutor: Glas Javnosti 05.04.2020. u 11:16\nfoto: Izvor: Wikipedia, Miloš Kodemo\nU želji da nastavi komunikaciju sa svojom publikom u aktuelnoj situaciji, Pozorište na Terazijama realizovaće nekoliko onlajn aktivnosti, poput emitovanja arhivskih predstava i druženja uživo sa glumcima.\nTri puta nedeljno (svakog ponedeljka, četvrtka i subote u 19:30), biće emitovane neke od kultnih predstava koje su “ostavile značajan trag i uticale na razvoj jedinog muzičkog pozorišta kod nas”, piše u saopštenju. Prva predstava na onlajn repertoaru, 6. aprila u 19:30h, je “Splitski akvarel” iz 1978. kompozitora Ive Tijardovića u režiji Miljenka Štambuka sa Tanjom Bošković i Radetom Marjanovićem u glavnim ulogama.\nLinkovi predstava, iz arhive RTS-a, biće objavljeni na Fejsbuk profilu pozorišta.\nPočev od 12. aprila, svake nedelje i utorka u 18h u živom uključenju, u trajanju od pola sata, na Instagram profilu pozorišta, publika će imati priliku da razgovara sa glumcima ovog ansambla o muzičkom pozorištu, specifičnosti i zahtevnosti rada i načinu i procesu pripreme jednog mjuzikla.\nNa kraju ovog druženja nazvanog #našepriče biće postavljeno i jedno kviz pitanje vezano za oblast mjuzikla, a pošiljalac tačnog odgovora biće nagrađen knjigom izdavačke kuće “Clio”, poručili su iz Pozorišta na Terazijama.\nPozorište na Terazijama Kultura onlajn predstaveGLUMCImjuzikli\nPOLA VEKA KAO TREN: Proslava značajnog jubileja kultnog filma u sredu u Beogradu\nJEDNA OD NAJSTARIJIH FILMSKIH EVROPSKIH MANIFESTACIJA: Počinje 69. Martovski festival\nBIKOVIĆ SE ŽENI! Glumac pred matičara vodi lepu Crnogorku, a evo gde će biti VENČANJE\nMIKI MANOJLOVIĆ GODINAMA nije razgovarao sa OVIM GLUMAČKIM VELIKANOM, sada zakopali RATNE SEKIRE!\nPosetite mesto u SRBIJI prepuno bogate istorije i kulture


Uključi se u akcija dobrovoljnog darivanja krvi „I ti si nečiji tip“ – III. gimnazija, Split\nZahvaljujući inicijativi maturanata naše škole, u suradnji s Crvenim križem, Split organiziramo akciju dobrovoljnog darivanja krvi. Molimo sve zainteresirane punoljetne učenike i profesore da se, ukoliko žele dati svoj doprinos ovoj hvalevrijednoj akciji, prijave volonterima Crvenog križa III. gimnazije, Split. Dobrovoljno darivanja krvi organizirat će se 17. 2. 2021. (srijeda) na Sveučilištu – odjel stručnih studija , Kopilica 5, od 11 do 15 h. Sve detaljnije informacije dobrovoljci će dobiti nakon prijave.\nU prilogu se nalazi plakat s informacijama o tome tko može, kada i zašto darovati krv.\nVolonteri Crvenog križa III. gimnazije, Split\nAKCIJA DOBROVOLJNOG DARIVANJA KRVI finiš (1)\nPrethodna objava: Prethodna objava: Raspored razreda po razredima od 15.02.2021.\nSljedeća objava: Sljedeća objava: SAŽETAK DRŽAVNIH NATJECANJA ŠKOLSKE GODINE 2019./2020.\nProslavili smo Valentinovo u našoj školi na najbolji način....


Hoteli u Bugarskoj (450)\nHotel Calypso Hotel 36 od 69 in Sunčev Breg\nHotel je u potpunoisti rezervisan za sledeće datume: 11.06.2019 - 13.06.2019, 28.06.2019 - 30.06.2019, 07.07.2019 - 09.07.2019, 12.07.2019 - 16.07.2019, 01.08.2019 - 03.08.2019, 07.09.2019 - 08.09.2019, 18.09.2019 - 19.09.2019.\nProstorije tipa dvokrevetna proširena soba nisu dostupni za period 28.05.2019 - 30.05.2019, 20.07.2019 - 24.07.2019.\nUplati 10, uzmi 14 noćenja , 14 noćenja u periodu 10.05.2019 - 24.05.2019 , za rezervacije napravljene unapred 23.05.2019 . » Rezerviši\nUplati 5, uzmi 7 noćenja , 7 - 13 noćenja u periodu 10.05.2019 - 24.05.2019 , za rezervacije napravljene unapred 23.05.2019 . » Rezerviši\nUplati 12, uzmi 14 noćenja , 14 noćenja u periodu 25.05.2019 - 14.06.2019 , za rezervacije napravljene unapred 13.06.2019 . » Rezerviši\nUplati 6, uzmi 7 noćenja , 7 - 13 noćenja u periodu 25.05.2019 - 14.06.2019 , za rezervacije napravljene unapred 13.06.2019 . » Rezerviši


Arhiva Zijah A. Sokolović - TV Nasice.com\nTag : Zijah A. Sokolović\nU teatarskoj strukturi rada, prvo, postoji pisac teksta. Onda režiser, koji će režirati tekst u formu teatarske predstave. Režiser, na osnovu čitanja i analize teksta,...


Pričamo o vitaminu D - Portal Moj pedijatar\nPričamo o vitaminu D\nVitamini i minerali 383 komentara\nVitamin D je izuzetno važan vitamin za normalan rast i razvoj dece. Svakako, ovaj vitamin je bitan i za odrasle, pogotovo kad stigne “oblačna” jesen i zima.\nZašto je sada aktuelna priča o vitaminu D\nVitamin D bi pre bio “letnji vitamin” jer sunce ima ulogu u njegovom stvaranju u dečjem organizmu. Provitamin D (“prethodnik” vitamina D) se nalazi u koži, pa se pod dejstvom ultraljubičastog zračenja pretvara u vitamin D. Dakle, jedan deo vitamina D detetov organizam sam stvara, ali mu treba sunce da bi se “aktivirao” u koži i obavio svoje važne funkcije.\nTo i jeste razlog što ga prikazujemo baš ovih dana! Jesen je tu, uskoro će i zima, pa nam zato treba više vitamina D.\nKoje su uloge vitamna D\nOvaj vitamin je svakako jedan od najvažnijih za zdravlje deteta. Mnogo je njegovih korisnih funkcija u organizmu, ali evo nekoliko najvažnijih:\n- Neophodan je za metabolizam kalcijuma i fosfora.\nVitamin D pospešuje “uzimanje” kalcijuma u crevima, ali i njegovu “ugradnju” u kosti. Bez kalcijuma (ali i fosfora) nema zdravih kostiju i zuba. Kalcijum daje čvrstinu kostima, ali je važan i za normalno funkcionisanje skoro svih organa, a naročito srca, mišića, nerava.\n- Zato je vitamin D važan za dobru funkciju srčanog mišića, ali i svih drugih mišića, kao i nervnog sistema. Zato ne treba da čudi što je vitamin D je jedan od faktora koji “daje snagu” detetu jer pozitivno utiče na rad mišića i nerava.\n- Važan je i za kožu – on je čuvar zdravlja dečje kože jer pospešuje deobu ćelja kože i tako učestvuje u njenoj regeneraciji.\n- Ima ulogu u dobrom funkcionisanju imunološkog (odbrambenog) sistema deteta, jer pomaže ćelijama “ratnicima” u borbi protiv mikroorganizama. Ovo važi i za odrasle, pa možemo reći da je vitamin D bitan deo arsenala za borbu protiv različiih infekcija kojih ima dosta u rano proleće\n- Vitamin D je važan i za normalno stvaranje i funkciju insulina u pankreasu (tako da utiče i na metabolizam šećera – njegovo bolje “sagorevanje” u ćelijama), ali reguliše i funkciju još nekih hormona.\nDa li je potreban i odraslima\nVeoma je potreban!\nPomalo se zaboravilo na važne uloge vitamina D u očuvanju zdravlja odraslih – uglavnom su deca bila “u fokusu” priče o ovom vitaminu. Skoro sve nabrojane uloge vitamina D kod dece važe i za odrasle, ali da istaknemo najbitnije:\n- Pokazalo se da je vitamin D izuzetno važan za jak imunitet! Imajući u vidu da se grip i njemu slični virusi godinama u nazad javljaju tokom proleća, možemo reći da je nešto više vitamina D potrebno za mame i tate (ali i starije).\n- Vitamin D je važan i borbi protiv napetosti i stresa (preko jačanja funkcije nervnog sistema).\n- Nove naučne studije su utvrdile da manjak vitamina D može biti uzrok lošeg raspoloženja, pa i depresije (naročito kod žena).\n- Vitamin D pomaže i u borbi sa viškom kilograma, jer pomaže iskorišćavanje (“sagorevanje”) šećera u našim ćelijama.\n- Pokazalo se da ovaj vitamin ima ulogu u prevenciji mnogih bolesti: dijabetesa, nekih oblika raka, ali i kardiovaskularnih bolesti (pomaže regulaciju krvnog pritiska, ali pomaže očuvanju “glatkosti” krvnih sudova).\n- Kod starijih ljudi (naročito žena) važan je za prevenciju osteoporoze, ali je potrebno voditi računa o dozama da se ne bi desilo nagomilavanje kalcijuma u delovima organizma gde ne treba da ga bude (zato je važno da se doze precizno utvrde sa doktorom).\nŠta se dešava kad nema dovoljno vitamina D\nKada beba u prvoj godini života nema dovoljno vitamina D nastaje ozbiljna bolest koja se zove rahitis. Kosti su meke, lako savitljive (nemaju dovoljno kalcijuma) pa umesto zdravih kostiju dete ima “rahitične” – deformiše se glava, grudni koš, ali i duge kosti nogu i ruku.\nKod starije dece nedostatak ovog vitamina uzrokuje opštu slabost organizma, nedostatak mišićne snage, ali i bezrazložnu nervozu.\nSrećom, danas se nedostatak vitamina D kod dece retko sreće, pre svega zahvaljujući ranoj primeni ovog vitamina u vidu odlično dizajniranih preparata (kakav je uljani rastvor holekalciferola).\nKoje namirnice sadrže vitamin D\nPrirodnog vitamina D ima u ribi – skuša, losos, haringa, ali i “obične” sardine su bogate vitaminom D. Mleko i mlečni proizvodi su dobar izvor vitamina D, a ima ga i u žumancetu ali i u iznutricama. Pečurke i avokado sadrže ovaj vitamin, ali manje i odnosu na prethodno nabrojane namirnice.\nMogu li bebe bez dodataka ovog vitamina u prvoj godini života\nOdgovor je jednostavan – bebe moraju dobijati vitamin D!\nNažalost, u našem podneblju nije moguće zdravo izlaganje beba suncu da bi se zadovoljile detetove potrebe za vitaminom D. Ovo naročito važi za hladni deo godine u koji polako ulazimo.\nKako ga nema u majčinom mleku, neophodno je unošenje ovog važnog vitamina “na usta”. Postoje preparati vitamina D (uljani rastvor holekalciferola) koji su veoma jednostavni za upotrebu i sasvim dovoljni u prvoj godini života. Vitamin D treba davati i posle prvog rođendana, tokom zimskih meseci, ali i tokom cele druge godine života.\nMože li se preterati sa ovim vitaminom\nRadi o liposolubilnom (rastvorljivom u mastima) vitaminu koji se lako nagomilava u organizmu, pa ako se pretera može doći do nevolja. Ovo se kod dece srećom retko dešava, i to samo kada se mesecima daju prekomerne količine vitamina D.\nTada se mogu javiti neobjašnjiva mučnina, povraćanje, zamor, svrab kože, suve i “peckave” oči, a ako se baš pretera slede problemi sa mokraćnim i disajnim organima. Skoro svi neželjeni efekti su vezani za prekomerno nagomilavanje kalcijuma u tkivima.\nKako sprečiti hipervitaminozu (prekomeran unos vitamina D):\n- Važno držati se preporučenih doza – jedna kap uljanog rastvora holekalciferola dnevno je dovoljna za bebe u prvoj godini života.\n- Ne dajte starijoj deci suplemente vitamina D bez kosultacije sa pedijatrom\nAko se vitamin D daje kao lek treba se striktno držati doze, a naročito poštovati trajanje terapije – ovde od viška stvarno glava zaboli!\nvitamin Dishrana bogata vitaminimapotrebe vitamina\n07/12/2018 at 09:59\nDjete 6 .godina , slabijeg imuniteta, i u nazad 3 mjeseca cesto sklona upalama grla.Doktorica je rekla da ispira grlo sa AD kapima u pantenol rastvoru a isto tako da može uzimati 6 AD kapi dnevno (da pije).Da li je ta doza preporučljiva za djete od 6 godina ?\nI pitanje vezano za drugo dijete, 4 godine starosti, da li da uzima AD kapi preventivno sad preko zime?\n07/12/2018 at 11:56