A zašto da ne Tajland??? - Leca Shargarepica\nA zašto da ne Tajland???\nNovootkrivena stara destinacija!\nNešto što je bilo alternativa sada je main stream.\nTajland je srce Srbije.\nTaj Tajland kao Buljarice.\nSamo je pitanje kada će na Tajlandu otvoriti Top Hill…\n…I slični statusi i tvitovi plavili su proteklih par meseci društvene mreže. Nisam sigurna da li je u pitanju zavist ili puka želja za senzacionalizmom, nevešti pokušaji humora ili jednostavno nepoznavanje istoka.\nMogli ste pročitati na stotine i stotine komentara zašto ne treba ići na Tajand, a koliko se iz preseka moglo izvući je zato što: “ tamo sada idu svi“, „da ne sretnemo Mitra Mirića ili Kebu“. Stoga, ovo nije šuplji tekst o tome zašto ne treba posetiti tu destinaciju, već zašto TREBA.\nDestinacija koja nudi lepo i čisto more, kao i krajolike koje ne možete videti u Budvi, a ni na Adi, je destinacija koja svavako zavređuje pažnju. Veliki planinski venac, zatim guste džungle, peščane obale i smaragni zalivi su nešto što ćete možda prvi i jedini put videti u životu. I verujem da možete u Buljaricama da mazite „tigra“ jer je pun novca i istetoviran „na opasno“, kao i to da grlite „zmiju“ jer je dobra riba i ima silikone, pa možda i da jašete nekog naivnog „slona“ koji je dobar i trpi vas do poslednjih granica. Ali, sve ove životinje kada im skinete navodnic,e na Tajlandu imaju potpuno drugu dimenziju i onda shvatite da vaše „zveri“ ipak ne bi mogle da opstanu u ovoj džungli.\nSusretanje sa škorpijama i bubašvabama retko kome je strano u Srbiji, no, njih na Tajlandu možete i jesti. OK, kapiram da ako kriza ovde potraje i njih ćemo da serviramo kao najnovije „domaće specijalitete“. No, onome kome odgovara istočnjačka hrana, ovde je ima u izobilju i kako tvrde turisti, vrlo je ukusna.\nNemojte biti klasičan turista, već se unapred dobro pripremite kako za ovo putovanje. Sa koliko predznanja i informacija krenete to će vam odmor biti primamljiviji i raznovrsniji.\nZnam da vam je interesantnije da čitate o tajlanđanki koja vas iz intimnih delova tela gađa ping pong lopticama, nego o tome da je Tajland budistička zemlja koja nikada nije bila kolonizovana, ali mora malo i edukacije. Bangkok kao glavni grad je mešavina tradicije, intenzivnog noćnog života, prljave gradske vreve, ali svako putovanje počinje njime i on je neizbežan deo doživljaja, dok su ostrva iskustvo za sebe.\nTajlanđani su, inače, dobri domaćini, koji žive od turizma. Vole da se cenkaju, bilo da je u pitanju novčanik, torba ili kakva osoba ili droga. Stoga, ako ste željni kulture – dobićete je. Ako ste željni provoda – dobićete ga. I da se ne lažemo, da vam neko pokloni putovanje na Tajland, verujem da biste išli i pitali „Mogu li da vodim i +1?“\nZa kraj bih napravila ekonomsku paralelu jer to ljudima, izgleda, najviše bode oči. Aranžmani za Tajland su oko 1.000evra i na tu destinaciju se odlazi najčešće u periodu zime. U proseku se ostaje od 18-20 dana. Takođe postoji mogućnost plaćanja na rate. E sada, ukoliko želite da se pržite na suncu leti, onda možete da odete u Tursku, za iste te novce u All inclusive hotel ili Egipat u neki resort na 10 do 15 dana, a da pri tom niste dobili najbolji i najskuplji mogući aranžman. Izvlačite li zaključak ili cifre u excel-u? Za mladu osobu od oko 30 godina koja samostalno zarađuje i skuplja verovatno cele godine za taj put, ovo može biti prihvatljiva cifra. A i 20 dana je sve što će za tu godinu dobiti od odmora. Isto toliko možete da potrošite i u Budvi, osim ako niste „kopačica zlata“, a možete da potrošite i više ako ste „džek“.\nI jasno je meni da je bolje biti faca u svom selu nego seljak u gradu, ali ne brinite. Neće još mnogo vremena proći dok javne ličnosti ne počnu da vode sa sobom paparace, da im nose prtljag i okinu koju fotku, a vi se potrudite da budete u kadru.\nTagoviazija koh samui kolumna Leca putovanja tajland thailand\nTri lista duvana ili Kako se najesti od zraka Sunca


Pomoć Svetske banke uz dogovor sa Vladom : Nadlanu.com\nPomoć Svetske banke uz dogovor sa Vladom\nObjavljeno 20. maja 2014. / 10:52:28\nPrvi čovek Svetske banke u Srbiji Toni Verheijen rekao je da je ta međunarodna organizacija počela da aktivira instrumente za pomoć, odmah nakon što su videli razmere nesreće koja je pogodila Srbiju.\n"Odmah kada smo za vikend videli opseg nesreće koja je zadesila Srbiju počeli smo da aktiviramo instrumente koji su nam na raspolaganju za pomoć zemljama koje se oporavljaju od katastrofa. Mi, naravno, nismo humanitarna agencija, to je zaduženje Ujedinjenih nacija", rekao je Verheijen, gostujući u Dnevniku RTS-a.\nIstiče da je Svetska banka, ipak, odmah aktivirala grantove, odnosno bespovratnu pomoć, kako bi Srbija mogla da proceni štetu u energetici, vodoprivredi, infrastukturi.\nSvetska banka raspolaže hitnim instrumentima, odnosno daje kredite za oporavak od vanrednih situacija i oni se mogu koristiti za razne namene. Četrdeset odsto od odobrenih sredstava koristiće se za već utrošena sredstva, a šezdeset odsto za oporavak, rekao je Verheijen.\nPrvi čovek Svetske banke je rekao da je prethodno već izdvojeno 500 miliona dolara za Srbiju, ali da je deo tih sredstava već predviđen za određene namene. Međutim, Verheijen napominje da ta sredstva uz dogovor sa vladom mogu da se prenamenuju za druge programe.\nVerheijen ističe da će u razgovoru sa ministrima finansija i privrede definisati spisak za šta je pomoć neophodna, nakon čega će se odrediti novčana suma koja će biti odobrena Srbiji.\n"Bespovratna pomoć je ograničena, jer mi smo organizacija koja daje koncesione kredite, u ovom slučaju Srbija dobija kredite pod veoma povoljnim uslovima. Grantovi su ograničeni na nekoliko stotina hiljada dolara i to je za brze potrebe u smislu kredita za hitni oporavak", rekao je Verheijen.\npoplave 2014svetska banka


Sadija Hamiti morat će u zatvor ako ne plati 64 KM za liječenje\nNe znajući šta da radi, 48-godišnja Sadija Hamiti, povratnica u selo Marčići, Donje Snagovo kod Zvornika, požalila nam se da je, ako ne plati 64 KM za troškove liječenja, čeka naplata sudskim putem, odnosno odlazak u zatvor.\n- Ne znam šta da radim. Sada (jučer, op. a.) izašla sam iz bolnice. Tamo su mi i rekli da potražim novinare, jer neko mora saznati za moje probleme i neimaštinu. Nemam odakle da platim te 64 marke, jer od socijalnog dobivam 41 marku mjesečno, i to neredovno. Srčani sam bolesnik, živim sama u staroj kući, samo ja znam kako mi je - ispričala nam je Sadija.\nUz bolest, dodatno je uplašena i zatvorskom kaznom, jer u otpusnici je ostavljen rok od 15 dana da plati troškove, uz prijetnju naplate sudom.\n- Bila sam i u Centru za socijalni rad, otjerali su me umjesto da mi pomognu ili me utješe - kazala nam je Sadija, kojoj je sve ovo pogoršalo ionako narušeno zdravlje.\nIpak, nada se pomoći dobrih ljudi, jer su joj jedino oni preostali i njihova, kako kaže, plemenitost.\nJedan političar kojem se Sadija obratila za pomoć prokomentirao je da u njenoj situaciji zatvor nije loše rješenje. Kazao je da bi cijeli mjesec imala besplatnu hranu i smještaj, a socijalnu pomoć mogla bi uštedjeti.


Back KULTURA KULTURNA BAŠTINA Muzej Terra - krov za 270 skulptura od terakote\nsubota, 24 avgust 2019 13:28\nTerra je jedna od najvećih svetskih kolekcija skluptura u terakoti velikih dimenzija. Veća od nje je samo kolekcija „Ratnici Sjena“ ili „Glineni ratnici“ iz III veka p.n.e. od preko 7.000 skulptura vojnika i konja u prirodnoj veličini, nađena u grobnici prvog kineskog cara Đin Ši Huanga.\nInternacionalni simpozijum skulpture u terakoti Terra osnovan je 1982. godine i od tada se održava svake godine od 01. do 31. jula, u zgradi nekadašnjeg Drugog pogona fabrike crepa „Toza Marković“ - objektu industrijske arhitekture izgrađenom 1895. godine. Idejni tvorac i do danas njegov rukovodila je kikindski vajar Slobodan Kojić, direktor Centra za likovnu i primenjenu umetnost Terra u Kikindi.\nOd samih početaka, njeni ustanovitelji su imali jasnu koncepciju: simpozijski način delovanja, uz susret umetnika spremnih da se stvaralački, istraživački i stručno usavršavaju za stvaranje skulptura velikog formata, kakvom se nisu mogli baviti u sopstvenim ateljeima. To je omogućeno i prostorno, i materijalom (glinom) koji je na raspolaganju bio u neograničenim količinama, a od 2012., i tehničkim uslovima, nabavkom velike peći za pečenje skulptura visine do 2.5 metra u jednom komadu.\nOd trećeg saziva, 1984. godine vajarski simpozijum u Kikindi dobija internacionalni karakter. Tokom 35 godina kroz njega su prošli umetnici sa svih kontinenata, osim Australije. Koliko je prisustvo na ovom simpozijumu prestižno govori i podatak da svaki umetnik, bez obzira na ime i postignuće, ima pravo jednog učešća. Na Simpozijum dolaze prijavom na konkurs, a krajem godine Umetnički savet odabira od 6 - 8 umetnika, pola iz Srbije i pola iz inostranstva, koji će te godine imati radost stvaranja u ovom posebnom ambijentu. Domaćini su u obavezi da obezbede jednomesečni smeštaj za sve učesnike, glinu u neograničenim količinama i uslove za rad. Za uzvrat umetnici ostavlaju jednu veliku i dve skulpture galerijskog formata, a sve ostalo što naprave tokom svog boravka, mogu da ponesu sa sobom. Dosta umetnika koristi ove pogodnosti i pripremi materijal za samostalnu izložbu.\nPosebno priznanje Simpozijumu Terra bila je odluka da se skulpture nastale u kikindskom ateljeu predstave na 48. Bijeanalu u Veneciji 1999. godine. Početkom novog milenijuma, Simpozijum Terra ostvario je saradnju sa Internacionalnim vajarskim simpozijumom u Otavi (Japan), nakon čega je zabeleženo 10 japanskih umetnika, koji su obogatili fundus simpozijuma novom poetikom i likovnim izrazima.\nTeritorija opštine Kikinda izuzetno je bogata glinom visokog kvaliteta. Istom onom od koje se u fabrici „Toza Marković“ nekada proizvodila cigla i crep, danas umetnici stvaraju vredna umetnička dela. Simpozijum Terra ne samo da je „iskoristio“ ovo Bogom dano prirodno bogatstvo, već je doprineo afirmaciji terakote kao osnovnog i krajnjeg materijala za umetnički rad, nasuprot onom u akademskim krugovima, gde se koristi isključivo kao prelazni (pomoćni) materijal za izradu kalupa. Terra je, pored toga, ustanovljenjem tehnika i tehnologija umetnicima omogućila izradu skulptura monumentalnih dimenzija. Od prvog saziva organizatori su nastojali da u Kikindu dovedu afirmisane umetnike, reprezentativne aktere akuelnih umetničkih tokova i mlade umetnike, predstavnike novih strujanja na savremenoj likovnoj sceni. Na taj način potpomognuto je statasavanje vrsnih skulptora sa ovih prostora koji su formirali slobodniji odnos prema autentičnom skulptorskom obliku i aprstraktnoj skulpturi.\nNe postoji zvanična evidencija koliko je za ovih godinu i po dana od otvaranja, posetilaca prošlo kroz Muzej Terra, jer je još uvek ulaz besplatan, a nadležni ne razmišljaju da to promene. Muzej je otvoren svakog dana od 09 - 17 časova, osim nedelje i ponedeljka.


Rifat JaÅ¡ari, brat ubijenog Adema JaÅ¡arija, na sveÄanosti povodom obeleÅ¾avanja 24. godiÅ¡njice ''Epopeje OVK''\nSpomen obeležje u selu Prekaze danas su posetili i tamo položili cveće predsednica Kosova Vjosa Osmani, predsednik parlamenta Gljauk Konjufca i premijer Aljbin Kurti sa saradnicima, kao i lideri opozicionih stranaka i nekoliko hiljada građana Kosova.\nManifestacija je počela u subotu postrojavanjem pripadnika Bezbednosnih snaga Kosova u kasarni „Adem Jašari“ u Prištini, a nastavljena svečanom sednicom Skupštine Kosova i svečanim sednicama kosovskih opština.\nVečeras će u Prištini biti održana svečana akademija, dok je za sutra predviđeno da prvi čas u albanskim školama bude posvećen "Epopeji OVK", a da se obeležavanje 24. godišnjice okonča manifestacijom "Noć vatre" koja će se održati uveče na centralnom trgu u Srbici.


Nađen kako sedi na grobu! A pored flaša puna krvi (VIDEO) - Mmedia Mreža\nYouTube VestiKAKAV NOVITET! Sada kad uđete na Jutjub ne idite na klipove,...\nRecenzijeRecenzija sjajnog stabilizatora pod nazivom ZHIYUN Smooth 4 ...\nU Meksiku hiljade lutaka vise s drveća Ali, u Meksiku strašne lutke nisu neka novost.\nParanormalno | 07.11.2018\nVideo je snimila žena u Brazilu, ali, snimak se pojavio i u medijima u Meksiku. Neki kažu da je to "vražja lutka", a neki da je pomeranje očiju zapravo trik odnosno optička iluzija.\nLutak koji podseća na opsednutog Čakija snimljen je kako sedi na groblju i očima prati kameru. Video se vrlo brzo proširio društvenim mrežama i u samo jednom danu pogledalo ga je više od 341.000 ljudi. Pored dečije igračke odevene u belo nalazi se dečija bočica koja je napunjena tekućinom koja izgleda kao krv.\nČak i postoji celo ostrvo koje je posvećeno upravo njima. Dva sata vožnje od Meksiko Sitija nalazi se ostrvo na kome hiljade jezivih lutaka vise s drveća. Postavio ih je muškarac koji je hteo da otera duh devojčice koja se tamo utopila. Julian Santana Barera je krivio sebe jer nije uspeo spasiti curicu, a kasnije na mestu na kojem se ona utopila video je lutku kako pluta. Nakon toga je čuo korake, šapat i vriske.\nLutke je postavio u šumi u kojoj je i sam nekoliko godina kasnije umro misterioznom smrću\nPričitano puta: 155\nPriča o svinji koja je rodila bebu koja liči na ljudsku bebu je.... ISTINA ILI LAŽ? (VIDEO, FOTO)\nPočetkom avgusta, na lokalnom govornom području se pojavio kratki članak o rađanju mutanta - čovjekolike svinje. Članak je propraćen fotografijama i kratkim videom....\nHoror priče od kojih ćete osedeti (VIDEO)\nTri kratke priče za laku noć, od kojih ćete odmah osedeti.\nJeziva strana nekadašnje medicine koje ne možete da ne primetite! (FOTO, VIDEO)\nProšli smo dug put u medicinskom napretku, ali nekada doktori su eksperimentisali sa nečim što bi se u današnje vreme nazivalo zloupotrebom.


Cvijanović: Srpska nije prepreka reformi izbornog zakonodavstva\nPredsjednica Republike Srpske Željka Cvijanović danas je u Vašingtonu tokom sastanka sa senatorom Rodžerom Vikerom istakla da Srpska nije prepreka reformi izbornog zakonodavstva, te ukazala na neophodnost postizanja dogovora između partnera u Federaciji BiH.\nCvijanovićeva je sa Vikerom, koji je i potpredsjednik Parlamentarne skupštine OEBS-a, razgovarala i o političkoj i bezbjednosnoj situaciji u BiH i regionu, pri čemu je istaknuta uspješna saradnja nadležnih institucija Srpske sa SAD na planu borbe protiv terorizma i ekstremizma.\nNa sastanku je bilo riječi o sprovođenju neophodnih reformskih procesa u BiH, sa posebnim akcentom na reformu izbornog zakonodavstva, s ciljem obezbjeđivanja legitimnog predstavljanja svih konstitutivnih naroda, saopšteno je iz Kabineta predsjednika Republike Srpske.\nU saopštenju se navodi da se predsjednik Srpske prethodno sastala sa direktorkom za Balkan i Srednju Evropu u Savjetu za nacionalnu bezbjednost pri Bijeloj kući Robin Bruks.\nTokom sastanka, Cvijanovićeva je izrazila zabrinutost zbog podizanja tenzija i učestalih prijetnji sukobom koje dolaze od političkih aktera iz Sarajeva, istakavši da su institucije Srpske u potpunosti opredijeljene ka očuvanju mira i stabilnosti, političkom dijalogu, te dosljednom poštovanju Dejtonskog sporazuma i postojećih ustavnih rješenja.\nCvijanovićeva će se danas sastati i sa američki izaslanik za reformu izbornog zakonodavstva Metjuom Palmerom i specijalnim izaslanikom predsjednika SAD DŽozefa Bajdena za zapadni Balkan Gabrijelom Eskobarom.


Nastavljeni radovi kod „Prokopa“ - Gradjevinarstvo.rs\n01.02.2017. | Beobuild\nRadovi na izgradnji gornjih pristupnih puteva železničkoj stanici „Prokop“ nastavljaju se posle prekida uslovljenog jako niskim temperaturama. Prvi topliji dani ponovo su pokrenuli gradilište, gde je do sada završeno više od pola projektom predviđenih radova. Izvođač je uveden u posao pre oko 5 meseci, a rok za završetak svih radova je maj ove godine. Projekat južnih pristupa „Prokopu“ podrazumeva izgradnju široke pristupne saobraćajnice sa gornje strane (kota 105), koja bi omogućila vezu staničnog kompleksa i Bulevara kneza Aleksandra Karađorđevića sa jedne, odnosno Ulicom Dragana Mancea sa druge strane. Saobraćajnica je dugačka oko 770 metara, a radovi dobro napreduju na obe pozicije.\nNa delu kod Ulice Dragana Mancea rade se dve odvojene konstrukcije, od koje će jedna biti na nasipu a druga na stubovima. Do sada je završeno 130 metara potpornog zida, preostalo je da se završi još oko 20 metara, kada počinje nivelacija i formiranje trupa saobraćajnice na nasipu. Istovremeno se za drugi pravac gradi 145 m dugačka mostovska konstrukcija sa šest stubnih mesta i pet polja. Stubovi su završeni, a teku pripreme za izlivanje prve dve ležišne grede na njima. Kolovoznu konstrukciju će nositi 30 velikih greda, a prednapregnuti elementi proizvode se na samom gradilištu.\nPristupi sa Bulevara kneza Aleksandra Karađorđevića podrazumevaju završetak podvožnjaka i rampe nedaleko od instituta Rudo, koji će omogućiti denivelisano ukrštanje ove dve saobraćajnice. Ispod postojećeg nadvožnjaka iskopom je izdubljena trasa nove rampe, čime je povećana visina mostovske konstrukcije i omogućen nesmetan pristup svim vozilima. Na ovom delu već je završena kanalizacija, a počelo je i probijanje buduće biciklističko-pešačke veze sa Bulevarom kneza Aleksandra Karađorđevića.\nIzgradnjom južnih pristupnih puteva počeo je i najkompleksniji deo na završetku železničke stanice Beograd Centar - njena saobraćajna i transportna integracija. Završetak gornjeg prilaza poboljšaće dostupnost još uvek izolovanog objekta, međutim ovo je samo prvi korak. Iskorišćenje stanice, a samim tim i realizacija ostalih funkcija kompleksa, usko je vezano za dalji razvoj infrastrukture i stanične funkcije. Za projekat ostaje kritično važno da u narednom periodu realizuje donji stanični trg i punu saobraćajnu vezu sa auto-putem.\nVrednost projekta južne pristupne saobraćajnice na „Prokopu“ ugovoren je na 380 miliona dinara, a radove izvodi austrijski Strabag. Rok za završetak svih radova je kraj maja ove godine.


MILIONI ZA POLITIČARE OPŠTE PRAKSE Da li su nam potrebni profesionalni poslanici | Srpska Info\nAutor: Snježana Karić 23.01.2020. 07:25\nJedno od najisplativijih zanimanja u Republici Srpskoj zasigurno je profesionalni poslanik, koji godišnje, samo na osnovu plata, zarade između 30.000 i 50.000 KM.\nOnda ne treba da čudi to što većina poslanika, nakon što osvoje mandat i uđu u parlament, odmah odluče da primaju platu u Narodnoj skupštini RS, a u firmi, u kojoj su do tada radili, postaju „honorarci“.\nNeto plata profesionalnog poslanika u NSRS kreće se od 2.550 KM, bez minulog rada. Šefovima poslaničkih klubova neto plata se uvećava za 383 KM, a zamjenik šefa kluba dobija dodatnih 128 KM. Poslanicima koji su na čelu radnih tijela isplaćuje se dodatnih 255 KM na platu. S druge strane, poslanici koji nisu zaposleni u Skupštini primaju oko 70 odsto osnovne plate profesionalnih poslanika, odnosno 1.780 KM.\nIako je i ova cifra poprilično velika, ukoliko uzmemo u obzir da je prosječna plata u Srpskoj 903 KM, činjenica je da taj iznos nije posebno privlačan parlamentarcima, koji se ipak odlučuju za status profesionalnog poslanika.\nPotpredsjednik parlamenta Srpske i funkcioner Ujedinjene Srpske Milan Petković smatra da bi status profesionalnog poslanika trebalo ukinuti, te da bi svi parlamentarci trebali da imaju zaposlenje u nekoj drugoj firmi, a ne u NSRS.\n– Zalagaću se za ukidanje “bijelog hljeba” jer smatram da funkcioneri imaju dovoljno vremena da nađu sebi neki posao, ako ga već nemaju u toku mandata. Pored toga, zagovornik sam i toga da ne postoji ni profesionalni poslanik nego da parlamentarci primaju samo naknadu, a da budu zaposleni na nekom drugom mjestu. Mislim da i o tome treba u budućnosti razmišljati – istakao je Petković.\nOn kaže da smatra da političari moraju imati znanje, zvanje i zanimanje, a ne da budu samo “profesionalni političari”.\nDa li bi zaista trebalo ukinuti status profesionalnih poslanika i koliko bi to rasteretilo budžet?\nAko uzmemo u obzir da je razlika u primanjima između profesionalnih poslanika i onih koji to nisu 30 odsto, odnosno minimum 765 KM, a da u NSRS ima ukupno 84 parlamentarca, onda to znači da bi se samo mjesečno moglo uštediti minimum 64.300 KM, jer je većina poslanika trenutno u stalnom random odnosu u NSRS.\nTakođe, ako znamo da im mandat traje 4 godine, ušteda bi za taj period iznosila minimum 3 miliona maraka. Kada tome dodamo iznos koji se uplaćuje za poreze i doprinose profesionalnim poslanicima, taj iznos bi se uvećao za još nekoliko miliona maraka.\nPored toga, ukidanjem profesionalnih poslanika automatski bi prestala potreba za “bijelim hljebom”, što znači dodatnu uštedu koja iznosi stotine hiljada maraka nakon svakih izbora.\nPoslanik PDP u NSRS Draško Stanivuković ne slaže se, međutim, sa ukidanjem statusa profesionalnog poslanika.\nOn kaže da svi poslanici treba da budu profesionalni, a ne da im taj posao bude tek na trećem ili petom mjestu.\n– Pojedini poslanici ni ovako ne dolaze na sjednice i čim krene diskusija govore „požurite, moram na svoj pravi posao“. Ako budu radili za paušal tek onda neće dolaziti. Ja sam uvijek za uštedu, ali tako da se plata obračunava po učinku, a da se izostanak mora opravdati. Smatram i da onoga ko nema nijednu diskusiju za godinu dana treba da zemijeni onaj sljedeći sa liste – rekao je Stanivuković.\nDodao je da narod nije glasao za poslanike da bi oni napuštali sjednice i radili svoje privatne poslove.\nTagovi: Narodna skupština RS,plate,političari,Poslanik,profesionalni\nBanjalučka policija uhapsila poznatog razbojnika Ermina Rešidovića, a tužilac ga pustio na slobodu. Želimir Lepir, glavni tužilac OJT ...\nOdrekla se polovine martovske plate koju će uplatiti u Fond solidarnosti Republike Srpske. Željka Cvijanović, predsjednica Republike ...\nUmjesto učestalih kritika i pozivanja na smirivanje tenzija, političari u Bosni i Hercegovini ovih dana od ambasadora raznih zemalja dobiju samo ...\nGrupa poslanika okupljenih oko neformalnog Kluba za evropske integracije i bezbjednosna pitanja pozvala je kolegijume domova Parlamentarne skupštine ...\nDžaferović poručuje: Teret krize moraju podnijeti svi zajedno i jednako\nPredsjedavajući Predsjedništva BiH Šefik DŽaferović izjavio je da teret krize u BiH izazvane virusom korona trebaju podnijeti svi zajedno i ...


8/3/2018 O PROTESTU PODRŠKE OPTUŽENIMA ZA MUČENJE ZATVORENIKA – HRA\nProtest podrške optuženima za torturu od strane njihovih kolega, pripadnika Sindikalne organizacije Zavoda za izvršenje krivičnih sankcija (ZIKS), neprimjeren je iz više razloga. Prvo, protestom se potpuno neprihvatljivo podržava tortura (”Ne smijemo dozvoliti da se primjena ovlašćenja tretira kao TORTURA, da se uspostavljanje reda nakon pobune smatra MUČENJE, da svaka službena radnja bude pod sumnjom za ZLOSTAVLJANJE”), drugo, prikazuje se nepoštovanje nadležnosti suda i pravila postupka, i treće, direktno se ometa ovo suđenje koje se inače od početka opstruira.\nPosebno zabrinjava da pred sudom protestuju državni službenici, zaposleni u Zavodu za izvršenje krivičnih sankcija, organa u sastavu Ministarstva pravde, dakle, oni koji bi mnogo bolje od svih ostalih građana morali da razumiju i poštuju kako nadležnost suda, tako i apsolutnu zabranu zlostavljanja. U ovom kontekstu podsjećamo posebno ministra pravde i potpredsjednika Vlade Zorana Pažina i direktora ZIKS Dragana Tomića da je CPT 2014. godine s razlogom zahtijevao od ”crnogorskih vlasti na najvišem nivou da redovno jasno saopštavaju da su svi oblici zlostavljanja lica lišenih slobode u vrijeme hapšenja, transporta, za vrijeme ispitivanja (uključujući ”informativne razgovore”) nezakoniti, neprofesionalni i da će biti odgovarajuće kažnjavani” (Izvještaj o posjeti CPT Crnoj Gori, 2014, stav 17).\nU odnosu na sudski postupak u kome Sindikat ZIKS pruža podršku okrivljenima, podsjećamo da su posle incidenta u ZIKS-u 14. januara 2015, u kome je devet zatvorenika napalo stražare i trojici nanijelo i teške tjelesne povrede, stražari sistematski sproveli torturu nad najmanje 13 zatvorenika. Zaštitnik ljudskih prava i sloboda Crne Gore je ustanovio da su stražari zlostavljali ukupno 13 zatvorenika, da su trojicu mučili i to tako da je jedan po tijelu imao vidljive tragove čak 46 udaraca! Prema optužnici stražari se terete za mučenje 11 zatvorenika i nanošenje teških tjelesnih povreda nad 5 zatvorenika. Dvojica stražara su u odvojenom postupku već prvostepeno osuđena za mučenje jednog zatvorenika.\nPodsjećamo i na to da je postupak protiv zatvorenika zbog napada na stražare pravosnažno okončan u roku od godinu i devet mjeseci, dok se samo prvostepeni postupak protiv deset stražara zbog mučenja i teške tjelesne povrede zatvorenika odugovlači već pune dvije godine zbog raznih manevara okrivljenih. Suđenje je čak odlagano i zbog učešća okrivljenih na Pravosudnim sportskim igrama u Ohridu, iako su i tada i sada svi okrivljeni morali biti suspendovani zbog vođenja krivičnog postupka protiv njih, a nisu. Sada ovo suđenje pred samo donošenje presude nažalost organizovano opstruira i Sindikat ZIKS.\nNa kraju, javne demonstracije podrške sindikata policije i zatvorskih službenika svojim kolegama okrivljenim za mučenje i teške tjelesne povrede uvjerava i građane i posmatrače iz međunarodne zajednice da oni sjutra neće prijaviti ta krivična djela u skladu sa njihovom zakonskom obavezom kao državnih službenika. Takvo ponašanje državnih službenika podržava nekažnjivost torture u Crnoj Gori i opasno podriva napore svih onih koji se zalažu za poštovanje ljudskih prava i učlanjivanje Crne Gore u Evropsku Uniju.


SDA Sandžaka na 29. godišnjici od osnivanja: Sandžak naša kuća - Snews\nBy SNews 28. Jula 2019. 175\nLider SDA Sandžaka Sulejman Ugljanin je u svom obraćanju istakao da je Sandžak prostor koji za vrijeme sukoba u bivšoj Jugoslaviji nije imao međunacionalnih sukoba. On je ukazao da stranka na čijem je čelu “nije stranka već sandžaki narodni pokret i ideja” koja je kroz sve institucije sistema, slijedeći politiku mira, tolerancije, razumjevanja pokušavala da riješi status Sandžaka.\n“To nam je veliki uspjeh, preduslov na ostvarivanju specijalnog statusa za Sandžak. Čitajući ovaj dokument svako će da zaključi da građani Sandžaka evropski misle, žive i rade. SDA Sandžaka kao legitimni predstavnik tih građana zna šta hoće i zna kako to da ostvari”, rekao je Ugljanin podsjetivši da je na zajedničko zalaganje i zahtjev SDA Sandžaka usvojena Rezolucija 855 u Vijeću sigurnosti UN-a kojom je uspostavljena stalna misija OSCE-a za Sandžak, Kosovo i Vojvodinu.\nKako je ocjenio, time je na neki način Sandžaku vraćeno dostojanstvo i “najviša međunarodna institucija priznala je da Sandžaka ima i Sandžaka će biti”.\nUgljanin je poručio da, ako Sandžak ne riješi svoj statust i obezbjedi stabilne mehanizme prije ulaska Srbije, Crne Gore, Kosova i drugih zemalja regije u Evropsk uniju, “kada prvi nered dođe i rodi se novi Milošević ili novi Vučić, bošnjački, albanski i svi drugi narodi će biti dovedeni u pitanje da opstanu”.\n“U Sandžaku Srbije i Crna Gora imaju teritorijalne sporove, vladaju na dijelu teritorije koje nisu njhove. Mi saučestvujemo u tome u ime mira”, naveo je on podsjetivši na stav zvaničnika zemlja članica EU da nijedna zemlja s teritorijalnim sporom ne može postati članica.\n“Cilj nam je da formiramo bošnjački poslanički klub u Skupštini Srbije, u Skupštini Srbije, Skupštini Sandžaka i da nakon ulaska u skupštine, sa ostalim poslanicima Srbima i Crnogorcima formiramo sandžački poslanički klub”, poručio je on.\nTagovi: 29. godišnjica SDA Sandžaka SDA Sandžaka Sulejman Ugljanin


Soundgarden Archives - Страница 2 од 5 - Balkanrock.com\nTOP 10 pesama u Marvel filmovima: Sviraj to ponovo, Sten!\nEkselzior, gikovi naši! Velikog Stena Lija više nema, ali je njegova kulturna zaostavština u vidu stripova i vrhunskih blokbastera i dalje tu sa nama da nas podseti da je ponekad potrebno opustiti se, maštati i ložiti se na superherojske av...\nPosthumni spot za pesmu “When Bad Does Good” Chrisa Cornella\nPoznati frontmen i tekstopisac rok sastava Soundgarden i Audioslave , Chris Cornell, preminuo je prošle godine, a gotovo godinu dana nakon tragedije izašao je box set njegovih najboljih pesama kao i jedanaest neobjavljenih numera. Sing...\nChris Cornell (Christopher John Boyle), američki muzičar, kompozitor, pevač i tekstopisac, ostaće upamćen kao jedan od najuticajnijih pripadnika grunge generacije devedesetih. Proslavio se kao frontmen raskošnog vokala u bendovima...\nSvaki koncert obećava nastup prvog albuma ovog benda "Kick out Jams", uključujući i bis ostalog muzičkog materijala ovog MC5.“Kick Out the Jams: The 50th Anniversary Tour” počinje 5. septembra u Lauderdejlu (Florida) i trajaće do kraja okto...\nMatt Cameron, bubnjar Pearl Jama, najavljuje solo album\nBubnjar bendova Soundgarden i Pearl Jam, Matt Cameron, krajem septembra objavljuje svoj solo album. Na albumu naslovljenom Cavedweller, Cameron se potpisuje kao producent, pisac, pevač i gitarista, dok je gostujući bibnjar na ostvare...\nĆerka Chrisa Cornella otpevala “Hallelujah” u čast svome ocu i Chesteru Benningtonu\nDvanaestogodišnja ćerka muzičara Chrisa Cornella, Toni Cornell, pridružila se bendu OneRepublic na sceni i otpevala "Hallelujah" u čast svome ocu i Chesteru Benningtonu u večeri koje je bilo posvećeno njima. Oba muzičara preminula su u r...


Kvalifikacije za Ligu Evrope: Partizan - Zaglebje\nNaslovna » Izlasci » Sport » Kvalifikacije za Ligu Evrope: Partizan – Zaglebje\nKvalifikacije za Ligu Evrope: Partizan – Zaglebje\nAh Neša 14. juli 2016. Sport Postavite komentar\nDanas, 14. jula od 20.15, na Stadionu Partizana igra se prva utakmica 2. kola kvalifikacija za Ligu Evrope 2016/17, Partizan – Zaglebje Lubin.\nCrno-beli tako ulaze u svoju 48. evropsku sezonu, a to će biti 228. utakmica koju će Partizan odigrati u nekom od takmičenja koje organizuje UEFA. Partizan će ove sezone, posle dužeg vremena, takmičenje u Evropi započeti u kvalifikacijama za Ligu Evrope, posle odigranih osam uzastopnih kvalifikacija za Ligu šampiona.\nKarte su i danas u prodaji do početka utakmice po cenama od 400 RSD (jug), 600 RSD (istok i zapad bočno), 800 RSD (istok i zapad centar) i 3000 RSD (lože). Sezonske ulaznice važe za ovaj meč i mogu se kupiti svakog dana, kao i na dan utakmice na prodajnom mestu na stadionu od 10.00 do 16.00 i u Ticketline shopu od 9.00 do19.00.\nRival Partizana iz Poljske je relativno nepoznat široj javnosti.\nCrno-beli imaju samo jedan dvomeč protiv neke ekipe iz Poljske. Reč je o ekipi Gornjik Zabže (Górnik Zabrze), protiv koje je Partizan igrao u jesen 1974. godine. U toj sezoni 1974/75, Partizan je nastupao u Kupu UEFA, a poljski predstavnik je bio prva prepreka za crno-bele, koju su uspešno prebrodili rezulatima – 2:2 u Zabrzeu i pobedom od 3:0 u Beogradu.\nPrvotimci Partizana odradili su dobro pripreme, odigrali dosta test mečeva u kojima su mogli valjano da se pripreme za ono što ih očekuje večeras. Pritajeni optimizam provejava iz njihovih redova.\nMeč Partizan – Zaglebje sudiće četvorka iz Izraela. Glavni je Eitan Shmuelevitz, pomagaće mu Nissan Davidy i Matityahu Yakobov, dok je četvrti sudija Ziv Adler. Delegat UEFA je Portugalac José Guilherme AGUIAR.\nDirektan TV prenos meča vršiće RTS na svom prvom kanalu.\nRevanš u Lubinu zakazan je za 21. juli od 19.45. (danubeogradu.rs)\nTagovifk partizan fudbal izlasci liga evrope sport stadion fk partizan\nPrethodni Galerija Singidunum: Ivan Ušljebrka – In memoriam\nSledeći Sedam dana u Beogradu (14-20. jul 2016)


SASTAVI IZ SRPSKOG - preko 220 sastava na jednom mestu + 405 PREPRICANIH LEKTIRA BESPLATAN DOWNLOAD: Moje novo drustvo\nSASTAVI IZ SRPSKOG - preko 220 sastava na jednom mestu + 405 PREPRICANIH LEKTIRA BESPLATAN DOWNLOAD\nsastavi iz srpskog jezika za srednju skolu sastavi iz srpskog jezika za osnovnu skolu radovi seminarski radovi maturski radovi knjizvena dela prepricane lektire besplatno skidanje\nPREPRICANA LEKTIRA - BESPLATNO SKIDANJE\nMoje novo drustvo\nОбјавио Nikola у 14:41\nKRIVICA I KAZNA U ANI KARENJINOJ\nLik Ane Karenjine\nСВЕТ У КОЈЕМ ЖИВИМО – СВЕТ КАКАВ ЖЕЛИМО\nIzumiranje srpskog jezika i ćirilice\nJunaci “Seoba” kreću se čudnim putevima života?\nRastanci su bedemi sa kojih se pružaju neki novi v...\nZivot Mileve Maric Anshtajn\nStvarnost je surova, iluzije slatke.Opredeljujem s...\nOči su ogledalo duše?\nSlike nepoznatih predela\nIz zivota moga grada\nNaša mladost na ljubavnom ispitu\nLutam i sanjam\nDa rata vise ne bude\nRazumeju li nas roditelji dovoljno/Odnos dece i ro...\nVreme smrti Dobrica Ćosić\nNa Drini cuprija Ivo Andric


Ismet Dedeić – Odlazak rožajskog i sandžačkog velikana – Montenegrina.net | Kultura, umjetnost i nasljeđe Crne Gore. Culture, Arts & Heritage of Montenegro.\nHomeNaukaKnjiževnostKolumne / BlogoviIsmet Dedeić – Odlazak rožajskog i sandžačkog velikana\nJune 25, 2021 Kolumne / Blogovi, Novo u biblioteci 0\nUmije ta sudbina, vala baš umije, maštovitije i upečatljivije od svih režisera skrojiti tok životnih događanja.\nTako sam ja u junu prošle godine, po želji Ibiša Kujevića – čovjeka koji je zaštitni personalni znak očuvanja i afirmacije narodne kulturne baštine rožajskog kraja, Sandžaka a u značajnoj mjeri i Crne Gore – imao zahtjevnu ali inspirativno-poletnu zadaću da napišem prigodni tekst u okviru Mongrafije : 50 godina KUD-a „Vrelo Ibra“ Rožaje. Ta znamenita institucija predstavlja mnogo toga, ali je ona prevashodno životno djelo Ibiša Kujevića, a zbog posebnosti njene misije, koja uveliko prevazilazi lokalne okvire, ja sam mom tekstu u Monografiji dao naslov „Vrelo duše sandžačke“.\nPo onoj, na početku pomenutoj, plahovitoj režiji i dramaturgiji sudbine, desilo se da Ibiš Kujević u najtežem činu svog života – u preodmakloj bolesti i samo tri dana pred odlazak na bolji svijet dobije veliki i duševno najljekovitiji dar: iz štamparije je stigla friška Monografija rožajskog KUD-a i, s njom i u njoj, veličanstvena priča njegovog života.\nOnda, naravno i ja, deset mjeseci nakon onog teksta u Monografiji, osjetim kao neupitnu moralnu zadaću da napišem ovaj tekst – „pogovor“ za upravo okončani život Ibiša Kujevića, mog školskog druga i prijatelja, a rožajskog i sandžačkog velikana.\nPrvi tekst sam napisao uz veliku radost i nadahnuće, a ovaj drugi nastaje uz veliku tugu. Ali, za oba je vezan jedan nepodijeljen i stameni osjećaj – ponos koji se uzdiže i iznad vrhova Hajle. Ubijeđen sam da je i naš Ibiš sa privremenog boravišta na ovom dunjaluku u stalno prebivalište na onom svijetu, pored svih fizičkih bolova i patnji, otišao i sa neizmjernim osjećajem ponosa zbog kolosalnih tragova koje je iza sebe za vazda ostavio.\nJoš u osnovnoj školi isticao se naglašenim interesovanjem za starinu i tradiciju, za narodno stvaralaštvo, običaje i opšte kulturno naslijeđe, naročito rožajskog kraja i Sandžaka kao našeg šireg duhovnog podneblja. Naravno, školski sistem u to vrijeme nije podsticao takav vid interesovanja, već je prioritetno gradio novo ideološko-nadnacionalno zajedništvo i vrijednosti.\nOpšta zapostavljenost i nerazvijenost rožajskog kraja u prvim decenijama socijalističkog režima, što se nerijetko i ne bez osnova pripisuje nastavku planske, od ranijih režima praktikovane marginalizacije bošnjačko-muslimanskih sredina u Sandžaku i Crnoj Gori, posebno je bila izražena u oblasti obrazovanja i kulture. Naravno, nije ovo prikladna prilika niti kontekst za dublje i temeljtije upuštanje u osjetljive istorijske teme ovog podneblja. Ali, ne bi umjesno bilo ni da se ne pomene makar ovlašno ta „sjena“ prošlosti, jer onda se ne bi u punom smislu mogao iskazati značaj Ibiševog poduhvata , te zašto je „Vrelo Ibra“ bilo i nešto znatno više, šire i jače od samo jednog folklornog ansambla.\nI baš kao što su neki odvažni bošnjački politički predvodnici i vizionari od polovine šezdesetih godina prošlog vijeka načinili značajne poteze u izvlačenju Rožaja iz privrednog, infrastrukturnog i obrazovnog zapećka i učmalosti, Ibiš Kujević je bio „krivac“ za pionirske iskorake u razvoju kulture.\nPočetak početaka u toj vizionarskoj misiji desio se 1969. godine. Tada su Ibiš Kujević i Delija Kurpejović formirali folklornu sekciju u Osnovnoj školi “Mustafa Pećanin” u Rožajama. Ozbiljan rad i zapaženi nastupi te male družine postaju magnet za privlačenje odraslih\nčlanova, pa iz toga stasava KUD „Vrelo Ibra“ koje od samog osnivanja ima česte nastupe pred publikom u rožajskoj i okolnim opštinama. Pečat svemu tome davale su ozbiljne organizatorske i stručno-koreografske sposobnosti Ibiša Kujevića, te njegova impresivna otvorenost za učenje i napredovanje, kako sopstveno tako i cijelog Društva.\nNije se dugo čekalo na prvu zvaničnu potvrdu da je u „Vrelu Ibra“ Rožaje dobilo, ne nekakvu igračko-pjevačku i „veseljačku“ družinu reda radi, koja će tavoriti u lokalnim okvirima i ambicijama, već perspektivnu instituciju, sa potencijalima za dragocjenu promociju i narodnog kulturnog stvaralaštva ali uporedo i za opštu afirmaciju rožajskog kraja, pa i Sandžaka i Crne Gore. Pomenuta potvrda je bilo osvojeno prvo mjesto na festivalu narodnog stvaralaštva u Novoj Varoši u organizaciji Međurepubličke zajednice kulture 1970. godine.\nTaj trijumf je omogućio KUD-u „Vrelo Ibra“ da načini prvi i veliki međunarodni iskorak, a to je predstavljanje bivše zajedničke države – Jugoslavije na svjetskom festivalu folklora u Tunisu. Ujedno je to bilo praćeno erupcijom „vulkana ponosa“ među stanovnicima rožajskog kraja, lišenog čestih prilika da iskaže neke svoje vrijednosti i blagodeti pred širim okruženjem.\nA onda je slijedio niz prestižnih nagrada i nastupa širom Jugoslavije, te čak u preko četrdeset država Evrope, Azije i Afrike, čime se nisu mogli pohvaliti ni mnogi vodeći folklorni ansambli iz najvećih gradova Jugoslavije. Tako je na eminentnim scenama balkanskih i svjetskih kulturno-duhovnih vrjednota pokazivano zavičajno narodno blago. Majstorski obrađeno, izbrušeno i nagizdano, opčaravalo je i najzahtjevnije publike, te širilo veliku i dragocjenu priču o malim ali preponosnim Rožajama, dajući ovom gradiću znatno veći značaj od njegove fizičke veličine.\nAli Ibiševa ljudska, duhovna i kulturološka širina nije nipošto dopuštala da njegova interesovanja, rad i stvaralaštvo budu omeđeni samo jednim mjestom i nacionalnim predznakom. On je sakupljao i ovjekovječivao vrijedno blago Bošnjaka i drugih naroda i sa područja Plava, Gusinja, Berana, Bijelog Polja, Petnjice, Pljevalja, Sjenice, Tutina, Novog Pazara, Nove Varoši, Priboja, Prijepolja, Ibarskog kolašina, Rugove, Pešteri …\nMnogo toga je o KUD-u „Vrelo Ibra“ rečeno u upravo odštampanoj Monografiji, pa nema smisla da to i ja ovom prilikom i povodom opsežnije ponavljam. Ono što nikad nije suvišno ponoviti je nesporna činjenica da su u cijeli taj beskrajni đerdan prestižnih nastupa, uspjeha i priznanja KUD-a nerazdvojivo unizani i prepleteni neizmjerni entuzijazam, znanje, požrtvovanje i vizija jedne personalne gromade – Ibiša Kujevića.\nPo svemu tome je on bio poseban, ali najveća njegova veličina je bila u tome što je sam sebe vazda smatrao znatno običnijim i manjim nego što stvarno jeste – onim koji treba da uči od većih znalaca. On nikada nije bio „pun sebe“, već žudnje za većim znanjima i širim vidicima. Zbog toga i KUD „Vrelo Ibra“ nije bio jedan od onih „timova“ koji bljesnu samo jednu sezonu, kratko zasjednu na „carski tron“, a onda naprasno potonu u „carstvo zaborava“.\nTaj KUD je morao biti institucija koja traje, jer Ibiš Kujević nije bio vođa i lider za jednokratne uzlete. Obogaćujući „sehare“ narodnog kulturnog blaga, on je stalno unapređivao i sebe; sarađivao je sa profesorima, akademicima, umjetnicima – najvećim imenima i stručnjacima – iz Beograda, Podgorice, Zagreba, Ljubljane, Skoplja, Sarajeva… Od njih je predano i neumorno učio kako bi postepeno ušao u samu suštinu i svaku poru folklora, etnografije, usmenog narodnog stvaralaštva, što se vidi i dokazuje u nizu njegovih djela i ostvarenja, a naročito u antologijskim zapisima „Ispod vela zaborava“.\nScenske obrade istraženog muzičko-folklornog blaga sa terena, pretvorene u koreografije – bilo kroz njegovo puno autorstvo ili na njegov podstrek – ubrajaju se u red najboljih na prostoru bivše Jugoslavije. Ibiš Kujević je finansirao istraživanje, sakupljanje, i kompletno izdavanje knjige “ Londže zelene“. Taj ogroman posao obavio je stručnjak za tu oblast prof.dr. Ljubiša Rajković. U ličnoj režiji je Kujević objavio i CD „ Biserje“ u duhu sandžačke sevdalinke. Očito je prebacivao sve moguće norme i granice ličnog požrtvovanja za društvene interese.\nI malo su njemu bili samo ti veliki dometi u istraživanju, obradi i očuvanju muzičko-folklornog blaga, pa je KUD „Vrelo Ibra“ postalo jezgro i podsticaj razvoju svih oblasti kulture u Rožajama. Počele su sa radom prve pjesničke i pripovjedačke sekcije. Dramski studio je takođe ambiciozno stavljen „u pogon“ izvodeći predstave prema dramatizaciji romana „Svadba“ Mihaila Lalića i „Tuđe gnijezdo“ Huseina Bašića, te mnoge druge.\nSve to na svoj način obogaćuje i likovna sekcija sa kapitalnim projektom organizovanja prve samostalne izložbe znamenitog Hilmije Ćatovića, tadašnjeg dekana Fakulteta likovnih umjestnosti u Prištini, porijeklom Rožajca, te sa mnogim drugim eminentnim likovnim postavkama.\nOčito je da se dešavao svojevrstan kulturni preporod Rožaja, a ozbiljnost svega toga posebno je ilustrovao podatak da su se zavičajnom literarnom klubu pridružila afirmisana književna imena: Iso Kalač, Blagoje Nišavić, Zaim Azemović, Miroslav Đurović, Ibrahim Hadžić, Veljko Mijović, Milonja Zekić… Ovaj klub organizovao je književne večeri u Rožajama na kojima su gostovali čuveni književnici: Ćamil Sijarić, Mihailo Lalić, Oskar Davičo, Čedo Vuković, Jevrem Brković, Husein Bašić, Dobrica Erić, Zuvdija Hodžić, Ismet Rebronja, Branislav Petrović i mnogi drugi, što je svakako uticalo da se književna riječ i danas u Rožajama posebno njeguje i da joj se pridaje adekvatan značaj.\nAli taj čovjek, taj Ibiš, to naše nerpocjenjivo blago, nije znao stati u svom neumorom letu i gordom rožajskom uzletu iz duhovne učmalosti kasabe i provincije. Jer, sve to što se u kulturi Rožaja uzdiglo, što je uzavrelo, valjalo je na kvalitetan način popratiti, zaokružiti i ovjekovječiti na ozbiljan spisateljsko-publicistički način. I onda se dogodilo čudo pokretanja časopisa za kulturu i istoriju “Rožajski zbornik” koji i sada periodično izlazi, a čime se ni tada a ni u ovo vrijeme ne mogu podičiti ni mnogi znatno veći gradovi. Takođe ovaj neumorni kulturni stvaralac i vizionar osnovao je međunarodni dječiji festival „Zlatna pahulja“ i omladinski muzički festival „ Zlatna staza“.\nDakako da ta njegova stremljenja, potencijali i „hod ispred vremena“ nisu uvijek nailazili na razumijevanje lokalnih vladajućih struktura. Neki zvaničnici jednostavno nisu mogli prepoznati i pratiti smisao i značaj svega onoga što je taj čovjek radio i donosio. Tako je znala proraditi i ona kasablijska zloba i zavist, u jednom periodu čak do te mjere da je ovom velikanu bio ugrožen osnovni radni status i egzistencija. Srećom podigli su se intelektualni uglednici iz raznih gradova i svojim autoritetom i uticajem preko viših nivoa vlasti spriječili izvršenje ove kazne za pamet, neimarstvo i čestitost bez granica.\nKao prisan Ibišev prijatelj dobro sam znao da su ga dobronamjerni poznavaoci njegovog djela znali zapitati – otkud mu tolika volja i snaga da, nakon svih svojih poduhvata i vrijednosti, snažno uvaženih od najrelevantnijih stručnih i intelektualnih autoriteta, uporno nastavlja svoju stvaralačku opštedruštvenu misiju, čak i uz razne prepreke iskompleksiranih lokalnih zvaničnika?\nA znao sam i da je na ta pitanja uvijek strpljivo odgovarao sljedećim argumentima: Svaki narod se dalekoročno može afirmisati, napredovati i odbraniti ponajprije kulturom, pa tek onda na ostale načine. Zbog toga je sve što uradim za dobrobit naroda vrijedno najvećeg mogućeg truda, pa i ličnih nevolja i „žrtve“.\nZatim bi dolazili komentari u stilu – kako ipak postoje granice ljudskih mogućnosti i da nijedan pojedinac ne može savladati sve prepreke koje mogu postaviti zlobni moćnici, pogotovo što ni svijest naroda počesto nije nešto što prati, razumije i podržava vizionare, ljude koji su osjetno ispred vremena i iznad svoje sredine. Na to bi Ibiš najčešće odgovorio starom izrekom: „Nekad je dovoljan i samo jedan budan da probudi ostale“!\nU svakom slučaju, kroz svoje bogato stvaralaštvo i rad za opštedruštvene interese, taj čovjek nikada „zaspao“ nije. On je bar pet životnih radnih normi i bezbroj poduhvata podario, prije svega, svojim Rožajama, pa onda i Sandžaku, Crnoj Gori i širem okruženju. Ostaje da se nadamo da će njemu bar dijelom biti dostojanstveno uzvraćeno.\nA bar jedan gest u tom kontekstu ne bi trebalo da bude upitan niti odlagan. Radi se o oživotvorenju inicijative koja je još za Ibiševog života ozbiljno zagovarana u čaršiji: da Dom kulture u Rožajama bude nazvan njegovim imenom. Sve što je rečeno o Ibišu Kujeviću kao organizatoru i nosiocu bezbroj kulturnih sadržaja i manfestacija, od kojih su mnoge održane upravo u tom Domu, te činjenica da je on bio jedan od inicijatora njegove izgradnje, tu ideju čine potpuno prirodnom i utemeljenom.\nVjerujem da bi takav prijedlog dobio plebiscitarnu podršku građana, pa ostaje i da nadležne institucije čim prije pokrenu potrebnu proceduru te pokažu da imaju sluha za sveopšta očekivanja.\nUz sam simbolički čin, time bi bio dat i podsticajni institucionalni impuls za dalji razvoj naše folkloristike, etnologije i mnogo toga još. I što je posebno važno – sa pravog mjesta bi bila upućena jasna i glasna poruka da je epska bitka Ibiša Kujevića za najviše ideale imala smisla. Da će gradić Rožaje ostati vazda „budan“ i spreman da uvažava i slijedi izuzetnike koju su ga, kako ranije pomenuh, činili znatno većim od njega samog. I time – što je možda najvažnije – dragocjeno osokoliti neko nove Ibiše Kujeviće, u raznim oblastima, da nastave njegovu gorostasnu radno- stvaralačku i moralnu misiju.\nBrčko, 12.04.2021. godine.


Društvene mreže, 21.10.2019, 09:00 AM\nAko ste od onih koji na Instagramu prate stotine a možda i hiljade profila, velike su šanse da ne znate koga sve pratite jer većinu profila uopšte ne viđate u svom feedu. Možda vam to ne smeta, ali ako želite da smanjite broj profila koje pratite, Instagram bi mogao da vam pomogne u tome.\nIstraživač Džejn Mančung Vong otkrila je pa objavila na Twitteru da Instagram testira novu funkciju koja će pomoći korisnicima da odluče koga će otpratiti. Prema onome što je Vong videla, Instagram testira grupisanje profila koje korisnik prati u dve kategorije - u jednoj bi bili profili sa kojima najmanje komunicirate a u drugoj profili koji su se najčešće pojavljivali u feedu u poslednjih 90 dana. To bi moglo pomoći korisniku da masovno otprati profile sa kojima ima slabu ili nikakvu interakciju.\nInstagram feed trenutno se zasniva na algoritmu koji na vrhu prikazuje naloge sa kojima najčešće komunicirate. Pretpostavlja se da su to profili koji vam najviše znače ili koji vam se najviše dopadaju. Iako možda nije tačno da nemate interesovanja za ostale profile koje pratite, može biti da oni više nisu toliko relevantni za vas kao ranije, kada ste ih zapratili, i da je možda vreme da ih uklonite ako želite da pročistite listu onih koje pratite.\nDa li će i kada ova funkcija biti dostupna korisnicima u ovom trenutku nije poznato.


‘BITKA’ ZA PROSTOR NA STAROM MOSTU: Policija ‘pokupila’ zaštitare koje je angažirao Medžlis – Dnevni list\n‘BITKA’ ZA PROSTOR NA STAROM MOSTU: Policija ‘pokupila’ zaštitare koje je angažirao Medžlis\nIz Medžlisa su rekli da su nakon sudske odluke o gašenju Islamskog kulturnog centra angažirali zaštitarsku tvrtku za osiguranje do primopredaje objekata i stvari.\n”Međutim, u tome su ih onemogućili službenici Policijske uprave Mostar na način da su na telefonski poziv jednostavno ‘pokupili zaštitare’ iako su imali ugovor i z.k. izvadak kojim se potvrđuje vlasništvo i rješenje suda o gašenju\nNakon prošlotjednog obraćanja medijima Medžlisa Islamske zajednice Mostar kada su optužili Salih ef. Čolakovića bivšeg direktora Islamskog kulturnog centra za grubi oblika nasrtanja na vakufsku imovinu cijeli slučaj sporenja oko imovine dobija novi zaplet, a radi se o borbi za korištenje prostora sultan Selimovog mesdžida na Starom mostu. Naime, ovaj prostor Islamski kulturni centar koristio je po osnovi ranije sklopljenog ugovora sa Medžlisom IZ Mostar o čemu su govorili predsjednik Izvršnog odbora Medžlisa IZ Mostar Ramiz Jelovac, pomoćnik predsjednika Džafer Alić i glavni imam Medžlisa IZ Mostar mr. Dino ef. Maksumić.\nUgašen Islamski kulturni centar\n„Nakon dugogodišnjeg nerazumijevanja i nepodnošenja izvještaja o radu i o financijskom poslovanju Centra osnivač Medžlis IZ Mostar je u trećem pokušaju kod Županijskog suda u Mostaru 20.12. 2017.god. konačno ugasio Islamski kulturni centar. Uprkos toj činjenici Salih ef. Čolaković je u svibnju ove godine kod Općinskog suda Mostar izvršio registraciju privatnog privrednog društva sa ograničenom odgovornosti „CEZAR STARI GRAD“ i tom prilikom pod punom i materijalnom odgovornosti naveo da objekat sultan Selimovog mesdžida ispunjava sve urbanističko građevinske uslove za obavljanje djelatnosti bez priloženog validnog i valjanog ugovora o korištenju i bez da se prethodno konsultirao sa stvarnim posjednikom tog objekta Medžlisom Islamske zajednice Mostar“, naveli su iz Islamske zajednice Mostar.\nUz to oštro su kritizirali rad pojedinaca u gradskoj administraciji posebno u Odjelu za privredu, komunalne i inspekcijske poslove, Službi za privredu, Tržnoj inspekciji, što, kako je kazao ef. Maksumić, otvara sumnju da se kako se radi o pristajanju na smišljeni plan u kojem su na isti način sudjelovali i neodgovorni pojedinci iz MUP-a HNŽ-a, iz sudstva i županijskog tužiteljstva s ciljem stvaranja ambijenta da slučaj sultan Selimovog mesdžida postane model novog razdora i sukobljavanja muslimana (vjernika) u Mostaru.\nPredsjednik IO Medžlisa IZ-e Mostar Ramiz Jelovac upozorio je na kršenja zakonskih normi od strane državnih organa koji su dužni zakone provoditi jednako za svakog.\n„Tri godine je trajalo gašenje ustanove Islamskog kulturnog centra, gdje po zakonu osnivač određuje kad će osnovati ustanovu i kad će je ugasiti. Ovdje je bilo manipulacije sa svim i svačim“, rekao je tada Jelovac, podsjetivši da Medžlisu IZ-e Mostar nije vraćena roba koja se nalazila u Centru u trenutku gašenja ustanove što je jedna od zakonskih obaveza. Uz to je dodao da iza svega stoji novac.\nČolaković optužio Jelovca za spletke\nNa navedene tvrdnje reagirao je i sam ef. Čolaković koji je rekao da sredstva koja su uložena u Islamski centar nisu, uzeta iz vakufske niti islamske kase u BiH.\n„To su moja sredstva, koja su mi data na povjerenje, da ih uložim tamo gdje je u tom trenutku najpotrebnije, i ja sam, u konsultaciji sa odgovornim ljudima, tako i postupio. Napominjem, da među tim odgovornim ljudima, nije bio nitko od sadašnje rukovodeće strukture Medžlisa Islamske zajednice Mostar. Čak štoviše, ta sredstva mi nisu data i povjerena ni zbog rata u BiH, kao što neki misle,nego na osnovu povjerenja koje je izgrađivano godinama prije rata.\nIsto tako, napominjem gosp. Ramizu Jelovcu i Dini ef. Maksumiću, da ova sredstva nisu bila vakufska niti iz blagajni Islamske zajednice Mostara, niti iz Sarajeva. Sredstva koja su bila vakufska i Islamske zajednice, predao sam Komisiji Rijaseta IZ BiH, a jedan od članova te Komisije bio je i muftija Seid ef. Smajkić, pa neka to posvjedoči,“ naveo je Čolaković i uz ostalo optužio Ramiza Jelovca za spletke i intrige te poručio da će Islamski kulturni centar izaći iz prostora samo sa sudskom policijom, ali ne i silom, vikom i prijetnjama.\nPolicija ‘pokupila’ zaštitare\nNakon svega, iz Medžlisa su rekli da su nakon sudske odluke o gašenju Islamskog kulturnog centra angažirali zaštitarsku tvrtku za osiguranje do primopredaje objekata i stvari.\n”Međutim, u tome su ih onemogućili službenici Policijske uprave Mostar na način da su na telefonski poziv jednostavno ‘pokupili zaštitare’ iako su imali ugovor i z.k. izvadak kojim se potvrđuje vlasništvo i rješenje suda o gašenju. U drugom slučaju, mostarski imami, u namjeri da provedu fetvu Fetve i emina i vijeća Muftija Rijaseta IZ BiH od 17. svibnja 2012. godine u kojoj je naloženo Medžlisu IZ Mostar da Sultan Selimov mesdžid vrati njegovoj izvornoj namjeni i obavljanju namaza, od Policijske uprave Mostar zatražili su pismenim putem asistenciju da zajednički podne namaz klanjaju 22.10. 2018.god., i naišli na nerazumijevanje i odbijanje” – tvrde iz Medžlisa IZ.\nTakođer, navodi se kako su umjesto pismenog odgovora samo poručili ”da to trebaju rješavati drugi organi, valjda smatrajući da to nije u njihovoj nadležnosti”.\n”Medžlis IZ Mostar će upravo zbog tih dvostrukih aršina i očigledno kršenja poslovnika o radu, preko pravnog zastupnika uputiti zahtjev za utvrđivanje odgovornosti u radu Internom odboru za nadzor rada policije zbog očiglednog opstruiranja u ovom slučaju”, najavili su iz Medžlisa IZ Mostar. G.S.\nREISOVA PODRŠKA MUFTIJI\nKancelarija reisu-l-uleme Islamske zajednice u BiH priopćila je jučer, u povodu pravnog spora kojeg vodi Medžlis IZ Mostar oko prava na korištenje sultan Selimovog mesdžida u Mostaru koji je u njegovom vlasništvu, da ovaj spor nije lični sukob bilo koga, nego pitanje insistiranja na vladavini prava i poštivanju internih normi Islamske zajednice i šerijatskog prava.\n– Predmetna nekretnina je vakuf što znači da se radi o trajnom dobru koje je zaviještano voljom vakufa i njome ne može upravljati bilo koje fizičko lice ili pojedinac. Islamska zajednica u BiH nema drugog izbora nego braniti norme na kojima počiva i koje su obavezujuće za sve. Njena dužnost je stati u zaštitu svakog vakufa – saopćeno je iz Kancelarije reisu-l-uleme.\nU tom smislu, kako se ističe, Kancelarija još jednom podsjeća javnost na fetvu Vijeća za fetve Rijaseta IZ u Bosni i Hercegovini koje je na svojoj 14. redovnoj sjednici 17. maja 2012. razmatralo pitanje korištenja sultan Selimovog mesdžida u Mostaru.\nU fetvi se između ostalog kaže da “šerijatski propisi ne dopuštaju da se mesdžid koristi u komercijalne svrhe, jer je njegova osnovna funkcija određena činom izgradnje i stavljanja u funkciju obavljanja osnovnih islamskih dužnosti, namaza prije svega“.\n-Analizirajući šerijatske dokaze i status u kojem se objekt nalazio tada, Vijeće za fetve je zahtijevalo od Medžlisa IZ Mostar da sultan Selimov mesdžid u Mostaru vrati njegovoj namjeni, tj. da bude mesdžid za obavljanje uobičajenih islamskih aktivnosti – navodi se u priopćenju.\nKancelarija reisu-l-uleme IZ u BiH, dodaje se, pruža punu podršku muftiji mostarskom, glavnom imamu Medžlisa IZ Mostar, njegovom predsjedniku i vjernicima muslimanima da istraju u zaštiti vakufske imovine, saopćeno je iz Kancelarije reisu-l-uleme, a prenosi MINA.\n← HDZ predvodi vlast u pet županija\nDOBRA GODINA ZA PČELARE Bošnjak: Zadovoljni smo prinosima, potporu nam daju i mlađi naraštaji →


Ariljske zimske radosti – Zapadna Srbija\nARILJE – Tokom zimskog đačkog raspusta u Arilju, od 8. do 15. februara, biće organizovane “Ariljske zimske igre”. Organizator su biblioteka Arilje i Turistički info centar Arilje. Ova manifestacija se organizuje nakon četiri godine, a sadržaće niz programa i aktivnosti za školarce i predškolce. I svi su besplatni.\nBiće organizovane likovna i fotografska radionica, filmski maraton, takmičenje u basketu, organizovani odlasci na klizalište i plivanje na zatvorenom bazenu u Užicu, odlazak na Visočke zimske igre, maskenbal za decu Predškolske ustanove iz Arilјa, kao i program za decu sa posebnim potrebama.\nPrijavlјivanje dece za programe vršiće se lično od strane roditelјa u Turističkom info centru odnosno Biblioteci, počev od srede 30. januara do četvrtka 7. februara i deca se mogu prijaviti za po dva programa.\nTags Arilje, Ariljske zimske radosti, Biblioteka Arilje, Turistički info centar Arilje Post navigation\nIzložba “Planine zovu”


Ostalo – Страна 65 – PoljoMagazin\nSaveti kako da kozarstvo bude unosan posao (SRB)\nKozarstvo je poslednjih godina u Srbiji i u regionu postalo veoma isplativ biznis, sa zahtevnim tržištem i stabilnim prihodima. Ali to je ujedno i dugoročna investicija koja se neće isplatiti preko noći. Potrebno je dosta vremena, znanja i umeća da posao postane profitabilan – neophodno je savladati teorijsko i praktično znanje o vrstama koza, ishrani, čuvanju, nezi i zdravstvenoj zaštiti […]\nKategorija: Ostalo Tagovi: alpske koze, kozarstvo, koze, kozje meso, kozje mleko, vesti\nU tvornici kombajna od danas štrajk (HR)\njanuar 9, 2019 Tanja Ostavite komentar\nOd uprave traže povećanje plaće od 750 kuna bruto i osam posto dodatka na posebne uvjete rada. Uprava na to nije pristala. Ponudili su povećanje plaće od 40 eura bruto uz uvjet da u tri godine ne mogu tražiti novo povećanje. Radnici županjske tvornice Same Deutz Fahre Žetelice, koja se bavi proizvodnjom kombajna, od danas će krenuti sa štrajkom koji […]\nKategorija: Ostalo Tagovi: štrajk, tvornica kombajna, vesti\nAgrarni budžet Vojvodine u 2019. godini ce biti “najefikasniji i najefektivniji” (SRB)\nU 2019. godini agrarni budžet Vojvodine doneće više novca poljoprivrednicima, biti “najefikasniji i najefektivniji”, a iznosiće 6,3 milijarde dinara. To je izjavio pokrajinski sekretar za poljoprivredu, vodoprivredu i šumarstvo Vuk Radojević i najavio da će rebalansi budžeta, koji se očekuju tokom godine, značiti i dodatna sredstva za poljoprivredu Vojvodine. On je rekao da budžet za poljoprivredu u 2019. godini “jeste […]\nKategorija: Ostalo Tagovi: agrarni budžet, poljoprivreda, poljoprivredna gazdinstva, vesti, Vojvodina\nPrva Digitalna farma u Srbiji i regionu (SRB)\nAgrar budućnosti obeležiće senzori, bežični sistemi, roboti i dronovi, dok će sistem veštačke inteligencije dodatno olakšati rad poljoprivrednicima. Jedan od primera uvođenja inovacija u poljoprivredni sektor u Srbiji jeste BioSens institut, čija tehnološka rešenja znatno doprinose razvoju poljoprivrede u Srbiji i olakšavaju proizvodnju. Takođe, u mestu Krivaja kod Bačke Topole otvorena je prva Digitalna farma u Srbiji i regionu koju […]\nKategorija: Ostalo Tagovi: agrar, Bačka Topola, biosens, digitlana farma, poljoprivreda, vesti\nPotpisani su ugovori s desetero poljoprivrednika s područja Valpova (HR)\nGradonačelnik Valpova Matko Šutalo potpisao je ugovore o dodjeli potpora male vrijednosti u poljoprivredi za 2018. godinu s ukupno desetero poljoprivrednika s područja grada Valpova. Na temelju potpisanih ugovora dodijeljen je iznos nepovratnih potpora od ukupno 53.000 kuna za prihvatljive troškove koji su nastali tijekom protekle godine. Većina dodijeljenih potpora odnosi se na potpore za razvoj ekološke poljoprivredne proizvodnje na […]\nKategorija: Ostalo Tagovi: ekološka proizvodnja, potpore, Valpovo, vesti\nDržavno poljoprivredno zemljište koje obrađuju Agrokorove tvrtke je vlasništvo RH i tako će i ostati (HR)\nAgrokorove tvrtke imaju ugovore o zakupu ili koncesiji državnog zemljišta, koje poštuju, odnosno koriste i obrađuju poljoprivredno zemljište te uredno plaćaju zakup. Riječ je 32.839 hektara, odnosno 2,8 posto ukupnog obradivog poljoprivrednog zemljišta koje se u Hrvatskoj obrađuje: Belje 19.111 ha, Vupik 6.529 ha, Pik Vinkovci 4.469 ha, Agrolaguna 1.193 ha, Vinka 809 ha, Pik Vrbovec 673 ha, Mladina 54 […]\nKategorija: Ostalo, Ratarstvo Tagovi: Agrokor, poljoprivredno zemljište, vesti, zakup\nU protekloj godini otvoreno više od 330 novih Zadruga (SRB)\nZadrugarstvo pokazuje da udruživanje ima perspektivu, ocenili su državni sekretar Ministarstva poljoprivrede Darko Božić i predsednik Zadružnog saveza Srbije Nikola Mihailović. “Postižu se bolje cene proizvoda, bolji su uslovi poslovanja za seljake, obnoviće se sela, i omogućiti i mladima da ostanu u tim sredinama”, kaže Božić. Važno je što je zadrugarstvo ponovo prepoznato, rekao je Mihailović. “Zadruge kod nas imaju […]\nKategorija: Ostalo Tagovi: poljoprivreda, stočarstvo, vesti, zadruga\nZa poljoprivrednu proizvodnju isplaćeni podsticaji u iznosu od 2,47 miliona KM (BIH)\nMinistarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Republike Srpske danas je isplatilo 2.477.528 KM po osnovu podsticaja za poljoprivrednu proizvodnju. Iz Ministarstva je saopšteno da je novac isplaćen posredstvom Agencije za agrarna plaćanja Republike Srpske. O narednoj uplati javnost će biti blagovremeno obaviještena, dodaje se u saopštenju. Izvor: info bijeljina Podeli sa prijateljima\nKategorija: Ostalo, Ratarstvo Tagovi: podsticaji, poljoprivredna proizvodnja, vesti


OVO SU NAJVEĆE ZAMKE U KOJE UPADAMO: 10 prljavih trikova kojima se trgovci služe da nam otmu što više para! – Recept za sve\nMarch 30, 2019 misa an Uncategorized 0\nBRZE LISNATE KIFLE PO RECEPTU MOJE PRIJATELJICE IZ MAKEDONIJE PROČITAJ RECEPT KLIKOM NA LINK U KOMENTARU ISPOD SLIKA\nLijek za bradavice i mladeže nalazi vam se u špajzu! PROČITAJ RECEPT KLIKOM NA LINK U KOMENTARU ISPOD SLIKA


Femina.hr: Sheriff & Cherry ima najzabavniju kolekciju dosad!\nEDITION 2 JESEN/ZIMA 2020./2021.\nMauro Massarotto predstavlja novu koleciju namijenjenu muškarcima i ženama, protkanu bogato izvezenim motivima poput trešanja i palmi koji služe kao podsjetnici na neka dobra stara vremena\nU svojoj najnovijoj Sheriff & Cherry EDITION 2 kolekciji za sezonu jesen-zima 2020/2021. Sheriffov kreativni mastermind Mauro Massarotto vodi nas na dobro poznatu destinaciju: onaj jedan omiljeni klub koji rado posjećujemo s prijateljima, mjesto koje nas, baš poput same kolekcije, ispunjava osjećajem ugode i koje nas, svojim izblijedjelim uspomenama, potiče na maštanje i u mislima odvodi na neka daleka i egzotična putovanje.\nRazigrane resice i upečatljivi uzorci bude u nama asocijacije na nešto neobuzdano i divlje, dok nas ribička jakna, čijoj se funkcionalnosti nježno suprotstavlja teški frotir, podsjeća da praktičnost nije uvijek ključna. Isto vrijedi i za jakne u stilu popularnih koledžica koje su izvezene prepoznatljivim amblemom brenda "S & C", a koji upućuje kako su od lige ipak važniji prijatelji.\njesen i zima 2020\n@11.11.2020. 13:36 3\n@11.11.2020. 14:27 2\n@11.11.2020. 14:38 3\nKolekcija je stvarno zabavna , ali možda ipak malo previše.\n@11.11.2020. 14:48 0\nNešto posebno, živo, koloritno, upečatljivo:)))) Posebno zgodno i veselo za mlade.....\n@12.11.2020. 09:26 0\nPreviše kiča i šarenila zbrda-zdola! Ni da imam 20 ne bi mi se svidjelo.\n@12.11.2020. 12:37 1\nne bi nosila\n@16.11.2020. 10:36 0\nUhh, nije moj stil :D


Veliki beogradski koncert grupe Eyot 27. septembra - Rock SvirkeRock Svirke\nU subotu, 27. septembra u 20h, Eyot će održati veliki beogradski koncert u Ustanovi kulture Palilula na kome će pored starih, svirati i kompozicije sa novog albuma Similarity koji se 5. avgusta pojavio u izdanju američke izdavačke kuće – Ninety and Nine Records.\nSimilarity je snimljen prošlog novembra u bristolskom studiju „J&J“, a producent je bio Džim Bar (Jim Barr) član engleskih sastava Get the Blessing i Portishead.\nTokom šest godina postojanja, niški kvartet Eyot, koji predvodi pijanista i kompozitor Dejan Ilijić, ostvario je snove nekoliko generacija njihovih predhodnika na srpskoj džez sceni. Sva tri albuma objavili su za inostrane izdavače (SAD i Nemačka), imali su video dana i sjajne kritike na vodećem svetskom džez portalu allaboutjazz.com, pobednici su takmičenja Midem Off u Kanu, njihova muzika se puštala na nekoliko nacionalnih radio stanica kao što su – BBC, Radio France, German National Radio itd, a nastupali su već u Ujedinjenim Arapskim Emiratima, Nemačkoj, Bugarskoj, Grčkoj, Rusiji, Francuskoj, Italiji, Švajcarskoj, Crnoj Gori, Rumuniji, Slovačkoj, Makedoniji, Kini, Austriji, Hong Kongu, Južnoj Koreji i Engleskoj. Njihova muzika spaja kulturu džeza i roka, sofisticiranost klasičnog klavira, psihodelične i ambijentalne muzike, kao i reljefne elemente istočnoevropskog folklora.\n„Ovaj bend bi mogao da rasturi američko trzište ako mu se pruži prilika… kulturološki hladni rat istoka i zapada mogao bi biti završen kada sjajni bendovi kao sto je Eyot zauzmu scenu“BRENT BLACK – CRITICAL JAZZ\n„Želja svakog benda je da stvori prepoznatljiv, i što je više moguće jedinstveni zvuk po kojem se, čak i posle samo nekoliko nota, zna ko svira. Srpski kvartet Eyot je to postigao izuzetnim debi albumom ‘Horizon’ (Ninety and Nine Records, 2011), na kojem se minimalizam i moć stapaju u opijajuću mešavinu džeza, art-roka, klasičnih i balkanskih folklornih melodija. ‘Drifters’ u mnogome ima isti nacrt, mada je na njemu možda primetniji zvuk grupe… Ne treba mnogo mašte da bi se uočila moć Eyot-a na koncertu. Činjenica da je Eyot svirao na džez, pank i rok festivalima, kao i u kulturnim centrima, govori o posebnoj hemiji različitih muzičkih elemenata koje čine album Drifters tako vrednim iskustvom i dobrim nastavkom debija. Obratite pažnju na ovaj bend.“IAN PATTERSON – ALL ABOUT JAZZ (o albumu DRIFTERS)\nNakon beogradskog koncerta Eyot u novembru očekuje evropska turneja sa nastupima u Mađarskoj, Slovačkoj, Austriji, Nemačkoj, Švajcarskoj i Španiji.\nKarte po pretprodajnoj ceni od 500 dinara (parter) i 600 (balkon) će se naći u prodaji od danas, 1. septembra putem servisa Eventim, kao i na blagajni UK Palilula.


Hvala Gogi, jesam, zahtevan sam korisnik ali želim da isprobam sve #HMD #Nokia telefone. Za sad prvo #Nokia 3, pa 5, pa 6. Nadam se da ću uspeti istog dana da uradim unboxing video, i okačim na YouTube 🙂\nPozdrav Gogi, pozdrav adminima, da se uključim u spiku, naručio sam danas #Nokia 3 DualSim u Mts, pa će mi javiti da odem da ga uzmem. Unboxing, test, i review vam naknadno javljam, ako bude bilo zainteresovanih 🙂 lep pozdrav iz Beograda na +30℃ 😀\nZainteresirani i pomalo ljubomorni. Indijci su zadovoljni trojkom 🙂\nLadica, da. Sad je jasno.\nEdit: Možda u postavkama ima negdje za to regulirat\nNema sve sam pretrazio, nema niakkvi opcija ni za zkaljucani ekran ni za glance, glance imas samo upali i ugasi.Iskreno ako imas mogucnost procackaj gde pixel, sto se tice opcija i podesavanja nema gotov nista covece, bas sam se iznenadio.Pre sam najvise koristio Samsung,LG,HTC i Sony telefone sa androidom ali Pixelu fali dosta sitnica u podesavanjima. 🙂 Fakticki za vecinu stvari moras skinuti sa stora neku app, jednostavno nemaju podesavanje.Znas da nemaju cak ni stil slova vec samo velicina.\nNisam pronašao da mi nešto fali sto inace koristim , ali u pravu si, ne možeš mijenjat font. Za zaključani zaslon možeš odabrat tip sata, pozadinu iz galerije i želiš li da ti prikazuje obavijest. Ako nemaš lozinku ili ne koristis senzor otiska prsta (i postavis da power button odmah otkljucava) ukloni LockScreen. A postavke glancea dok se puni ima pod Display-ScreenSaver.\nNije kod mene i tebe isti, verovatno imas drugi telefon pa ti Pixel launcher daje jos neke stvari.\nI je li brz Pixel?\nIskreno brz onako, nije mi zablokirao ali je stucnuo par puta, najvise mi se desilo dok sam instalirao app, da app druge pucaju, njih 3-4, na samsungu me pita makar da prijavim gresku ovde nista..Ali inace android se dosta popravio brz jeste ali realno kada sam usporedjivao sa Lumiom 950XL nije previse brzo.Znaci sve je sekunda gore dole brze ili isto.Sto sam primetio da Edge otvara brze stranice od GC, jedino gde android je bolji od Windowsa to su app, tj sami kvlaitet app.Baterija kada cackas trosi se istom brzinom, dok kada ga ne pipas duze traje od WM.Ima dosta razocaranja, kao Google tastatura, dosta losa u swype, cak kada pises primer ŠTA, moras otici na Š pa na T pa na A, nece da radi ako napises STA da prepravi u ŠTA.Sto se tice kalendara,muzike sve isto, youtube app ok ali samo snimci u 720p, whatsapp malo brze ali sve funkcije iste, Viber malo bolji.Jedino gde sam razocaran to je fb app, znaci na svakom cosku je reklama, 10 clanaka pa reklama, a hadjde reklama vec one price ubise, i na fb i messengeru, cak mi je glupo u chatu gde su ljudi sa kojim sam pisao, pise favorit pa dole pise aktivni, pa sta ce mi to kada imam desnu tu opciju.Glupo bas, i bas mi je glupo sto FB stavio ove price, razumem instagram ali fb je preterano realno.Realno me iznenadio Pixel znao sam da je olaksan ali nema pola opcija za podesavanje kao Samsung primer, nije ni cudo sto je brz.I tek sada shvacam fakticki je android bio kao pre WP, kada je Nokia dodavala svoje stvari na OS tj funkcije, tako i na androidu.Na primer dvostruki dodir ima samo za glance, kada kliknem 2 puta po ekranu prikaze glance, a ne aktivira ekran, zakljucavanje pomocu dugmeta.Otisak prsta koliko je dobar toliko los, ako je malo prst mastan ili mokar ili ako nisi stavio na takvu stranu memoriju prsta, on nece prepozna.AAli realno mi je i dalje boli skener oka, i ako je otisak prsta dobar.Sve u svemu hteo sam da probam android pre Nokia dodje da vidim ralziku detaljnu, od korstim ga vec 30h i stvarno nisam nesto ocaran androidom, jedino su app bolje to przinajem.Od igrica me iznenadilo primer Pokemon Go radi odlicno ali Super Marion nece ni da pokrene pocne ucitavanje i srusi se app, ok ispravice u nadogradnji ali glupo je.Iskreno barem do kraja godine necu menjati Lumiu 950XL a android za sada cu jos malo cackati pa prodati i ostajem na iOS i WM.Moja preporuka svima ako kupujete telefon odlucite se za neki Samsung ili LG ili HTC ili Sony ili bilo sta, Pixel je dobar ako vam je vazna brzina i da ne steka, ali sto se tice funkcija dosta mu fali. 🙂\nPixel ima čisti android za razliku od samsunga, lga i ostalih koji na android lijepe svoj UI sto cesto rezultira usporavanjem uređaja. Danas dobar sio proizvođaca izbjegava puniti UI svojim softverom.\nNokia je android također prilagodila sebibali su dodaci mininalni ili nikakvi.\nYoutube ti daje automatski kvalitetu slike ovisno o brzini mreže.\nEvo uzeo sam Pixel sa golim androidom i bas sam pisao moje utiske, sto se tice mogu samo reci da je Pixel launcher siromasniji od WM po opcijama, i verujte mi ako ne bude Nokia dodavala neke stvari ne pise im se dobro.Na mome Pixelu nema opcija da biras izmejdu latice dal hoces na dugme ili da povuces odozdo, sto sam videwo da na Nokiji 6 ima, verovatno to i nije bas bas cisti android, vec ima nekih izmena ali verovatno je izgled ikonica i drugog isti.\nNe znam je li nekakav zatipak, ali na što se odnosi “latica”?


Robert Bosch d.o.o. raspisuje oglas za poziciju Data Engineer. Za obavljanje ovog posla neophodno je dobro poznavanje jezika na kojem je oglas napisan. Ukoliko tekst oglasa ne razumete u potpunosti, savetujemo vam da razmislite da li je ovo pravi posao za vas.\nFadata d.o.o. Beograd - Oracle Database & System Administrator\nOptima Apps BGD d.o.o. - Database Engineer


Počela realizacija projekta “Zdravlje i starenje” – Grad Živinice\nNovosti, Savjet penzionera i invalida Admin\nOpćinski načelnik Samir Kamenjaković je zajedno sa uposlenicima i volonterima Crvenog križa u petak posjetio Udruženje penzionera u Živinicama, gdje je organizovana aktivnost mjerenja pritiska i šećera u krvi za osobe starije životne dobi. Općina Živinice zajedno sa Crvenim križem Živinice i Švicarskim Crvenim križem učestvuje u projektu “Zdravlje i starenje” čiji je osnovni postulat pružanje usluga njege i pomoći osobama u trećoj životnoj dobi. U okviru istog projekta sa radom je počeo i dnevni centar za njegu i pomoć kod kuće.\n”Mi smo danas otpočeli realizaciju pomoć ljudima u starijoj životnoj dobi. Došli smo u Udruženje penzionera, reprezentativno Udruženje penzionera, dogovoriti se o pružanju usluga jednom sedmično ,gdje će obezbjediti uslove za preventivno djelovanje u zdravstvenoj zaštiti, odnonso volonteri i uposlenici Crvenog križa će vršiti mjerenje pritiska i šećera u krvi. To ćemo raditi svake sedmice u dogovoru koji termin bude odgovarao penzionerima. Ja sam kazao da između pet Savjeta Načelnika koje imam, je i Savjet penzionera. prošle godine smo razgovarali i o popravljanju Budžeta, odnosno stavke u Budžetu za penzionere, koju smo uspjeli realizovati i ove godine. Ovo nam je samo nadogradnja onih dogovora koje smo govorili i u kampanji i u toku prošle godine. Također, i sljedeće godine ćemo dogovoriti određene projekte koji će biti u cilju poboljšanja uslova ljudi u starijoj životnoj dobi.” rekao je Općinski načelnik Samir Kamenjaković.\n”Što se tiče današnje akcije koja je zakazana od strane Načelnika Samira Kamenjakovića i predstavnika Crvenog križa, ovo je nešto što se može u najpozitivnijem smislu zamisliti u ime dobre organizacije i rada, pružanjem pomoći ugroženim i bolesnim starijim osobama. Ja smatram da će ovo biti još uspješnije i već je nagoviješteno kroz naše izvještaje i programe rada za budući rad Udruženja penzionera, a još je uspješnija koordinacija rada sa Crvenim križem i sa Općinskim načelnikom kao i sa Općinskim vijećem.”, istakao je sekretar Udruženja penzionera Ramo Muratović.\n”Crveni križ je ušao u projekat Švicarskog Crvenog križa zajedno sa Općinom Živinice za pružanje pomoći/njege u kući. Radi se o dnevnom centru za pomoć i njegu u kući koji je otvoren prvog februara 2018. godine. U sklopu tog projekta imamo i jedan dio koji se odnosi na ranjive kategorije i evo danas smo sa Načelnikom Kamenjakovićem već danas počeli provoditi tu aktivnost za mjerenje pritiska i šećera u krvi, ovdje u domu penzionera u Živinicama, i ta aktivnost će se odvijati svake sedmice. Isto tako u okviru centra za njegu i pomoć u kući naši uposlenici će sve zainteresovane građane dnevno obilaziti po njihovim kućama i pružati im usluge iz kućne njege. Ovaj projekat je potpisan na četiri godine, a nadamo se i poslije četiri godine uspješnoj realizaciji druge faze projekta.”, istakao je sekretar CK Živinice Nermin Aljić.\nZavršena realizacija Projekta „Poboljšanje energetske efikasnosti javne rasvjete”


Masine Za Akupunkturu - DNK Dijeta DNKdijeta.com\nMasine Za Akupunkturu - Nega i lečenje Medicomat -a\nKada dođe do poremećaja u unutrašnjim organima ili drugim delovima tela, na odgovarajućim delovima ušne školjke mogu se pojaviti različite reakcije, poput osetljivosti, promene boje ili morfoloških promena. Zbog toga se ova mesta nazivaju i nežna mesta ili refleksna mesta. Stimulacija osetljivih mesta služi za sprečavanje i lečenje bolesti. dijeta\nAutomatska kvantna bioresonanca uha, Masine Za Akupunkturu and Medicomat Nursing. dijeta Mnoge žene koje se podvrgnu ovoj proceduri primetile su rezultate u jednom ili samo nekoliko tretmana. Njihov ten postaje ujednačeniji i jasniji, bore postaju manje primetne, a na licu postoji opšti sjaj. Ovaj tretman jednostavno vraća energiju licu u normalno stanje, pa svaka žena prirodno izgleda zdravije i lepše.\nTerapija posle ciklusa, Masine Za Akupunkturu and Internet klinika. dijeta Tjelesna materija je provodljiva, a nervni krajevi jednako reagiraju na električne podražaje kao i na mehaničke. Zbog toga možemo programirati elektronski stimulator za isporuku analognog signala dokazane terapijske vrednosti.\n© 2021 Medicomat Limited DNKdijeta.com Masine Za Akupunkturu, Powered by Medicomat.com and NSystems LLC, USA


Dačić: Kad čujem Stoltenberga šta kaže o Ukrajini dođe mi da skočim sa… – Cazin.BA\nPredsjednik Socijalističke partije Srbije Ivica Dačić izjavio je danas da se njegova zemlja “principijeno” postavila prema dešavanjima u Ukrajini i da “neće uvoditi sankcije Rusiji, ne zbog toga što se plaši Rusije, već zato što bi to bilo na štetu Srbije”.\n“Kako bih se ja osećao da to uradimo. Lavrova sam zvao 100 puta za neka pitanje, koji mi je javio da će oni da ulože veto na rezoluciju (o genocidu) o Srebrenici, i sad da mi uvedemo sankcije. Pa čekajte…”, rekao je Dačić na TV Happy.\nDačić je naveo da generalni sekretar NATO Jens Stoltenberg sada kaže “zamislite Rusi gađaju civilne ciljeve” i da mu, kad to čuje od Stoltenberga, “dođe da skoči sa… ne znam šta da uradim”.\n“Kako neko može da bude tako licemjeran, oni koji su objašnjavali da su to kolateralne štete. Šta su oni radili – gađali su civilne ciljeve (u Srbiji) i zvali su to ‘Milosrdni anđeo'”, rekao je Dačić.\nPrevious Previous post: Bužimljani odbacili navode da idu u Višegrad praviti nerede: Obična srpska propaganda\nNext Next post: Dodik pitao Baerbock: Kako omekšati Brisel da BiH dobije kandidatski status


Foto: N.N. | Knjige sve više online putem stižu do čitalaca\nNevena Maksimović 16.11.2020 21:00\nBANJALUKA - Prazne knjižare, odgođeni sajmovi knjiga i otkazani kulturni događaji na kojima se knjige predstavljaju smanjili su mogućnosti za druženje sa pisanom riječi i autorima.\nKako ne bi došli u situaciju da svoju djelatnost stave pod katanac, većina izdavača i knjižara u BiH i regionu odlučila je da se posveti online prodaji, promociji pa čak i online sjmovima knjiga kako bi iste i u vrijeme pandemije našle put do čitalaca.\nPandemija virusa korona promijenila je svakodnevicu gotovo cjelokupnog čovječanstva pa tako i odnos čitalaca i knjige.\nIzdavačka kuća "Imprimatur" iz Banjaluke svojim je korisnicima odnedavno pružila mogućnost da za sve narudžbe koje obave preko njihovog sajta, maila ili društvenih mreža, a u okviru Bosne i Hercegovine, ne plaćaju poštarinu.\nBoris Maksimović, vlasnik "Imprimatura", kaže da su oni na online prodaji knjiga veoma mnogo radili i prije nego što je pandemija virusa korona počela.\n"Od samog početka imali smo sajt koji podržava kartično plaćanje, ali on nije bio tako dobar pa smo sredinom 2018. napravili novi sajt, ali mnogo bolji, uvijek s naglaskom na to da kartično plaćanje putem interneta bude što sigurnije, lakše i jednostavnije. To nas je i spasilo u ovoj pandemiji, jer smo u jednom trenutku shvatili da su nam odsječeni bukvalno svi izvori prihoda osim tog", priča on.\nNapomenuo je da pandemija jeste ubrzala digitalizaciju domaćeg privrednog sektora, ali i da je i dalje veliki put pred njima, jer će ogroman broj ljudi radije doplatiti šest KM za uslugu plaćanja pouzećem nego što će platiti karticom i tako iskoristiti mogućnost da dobije nešto bez naplate poštarine.\n"Što se tiče naših iskustava sa online prodajom ove godine, ona je definitivno porasla, ali glavnina prometa u izdavaštvu ipak dolazi iz knjižara, sajmova, promocija i drugih događaja i još će mnogo vremena proći prije nego što se kod nas ljudi naviknu na kupovinu putem interneta", izričit je on.\nOnline prodaji posvećena je i knjižara "Knjiga.ba" sa sjedištem u Tuzli, u kojoj za "Nezavisne" ističu da se osjeti blagi rast online prodaje, ali da on nije toliko uslovljen pandemijom, koliko time da neka knjiga u određenom momentu postane hit pa je čitaoci poručuju.\n"Posljednjih dana, recimo, izuzetno se traži knjiga Josipa Pejakovića 'Bosnom hodim', tako da u suštini sve zavisi od toga koja je knjiga hit na tržištu. Mi imamo stalne kupce, jer nismo ograničeni na područje BiH, pa nam knjige mnogo poručuju i ljudi van granica države", kažu zaposleni u razgovoru za "Nezavisne".\nNapominju da se kod nas ljudi još navikavaju na online kupovinu generalno, kao i da pod tim tipom trgovine ljudi smatraju i Facebook i društvene mreže.\n"Ipak, kao i sve druge oblasti, i knjižare su ugrožene novonastalom situacijom, ali mi nismo prestali raditi i svakako se borimo da nađemo put do čitalaca", istakli su u knjižari "Knjiga.ba".\nOnline narudžbe dale su motivaciju i inspiraciju brojnim ljubiteljima knjige da na razne načine afirmišu knjigu kao najboljeg čovjekovog prijatelja. U sektoru prodaje banjalučke knjižare "Kultura" kazali su nam da će njihov sajt u upotrebi biti od decembra, ali da se u prvom talasu epidemije gotovo pa za 50 odsto povećala online prodaja.\n"Ljudi su nam se javljali putem društvenih mreža, maila, i sklapali smo dogovore za slanje knjiga. Većina izdavača sa kojima sarađujemo je iz Srbije, pa i oni imaju sami mogućnost online porudžbe", kažu u "Kulturi" i dodaju da, bez obzira na pandemiju, kod njih nije bilo drastičnog pada prodaje, ali da će sigurno ljudi sve više, ponukani i ovom situacijom, početi da koriste online kanale kupovine.


Automobili ne znaju za krizu? - INFORMACIJA JE KAPITAL - Capital.ba\nAutomobili ne znaju za krizu?\n14. avg. 2013. 07:15 Objavljeno u OSTALO\nBANJALUKA, Ekonomska kriza i povećana nezaposlenost u Republici Srpskoj još nije drastično uticala na ponašanje i navike građana, bar ako je suditi po broju automobila na putevima jedne od najsiromašnijih država u Evropi.\nNaime, u drugom tromjesečju ove godine u Republici Srpskoj registrovano je ukupno 82.593 vozila, što je za 2,5 odsto više u odnosu na isti period prošle godine, pokazuju podaci Zavoda za statistiku RS.\nIz inostranstva se uvozi sve i svašta, pa je tako samo devet odsto registrovanih vozila u kategoriji starosti do pet godina, dok je 46 odsto vozila starije od 15 godina.\n– Očigledno je da su apetiti građana daleko veći nego što su njihove mogućnosti, jer nije realno da u ovoj krizi bude registrovano sve više vozila. Činjenica je da uvozimo evropski otpad. Našem džepu nisu dostupna nova vozila, pa građani uvoze automobile čiji je vek trajanja istekao i koji se u Evropi tretiraju kao otpad – rekao je za “Novosti” sekretar Udruženja potrošača Dragovan Petrović. On je dodao da je održavanje automobila skupa stavka u kućnom budžetu, ali da postoji svijest kod građana da svaka porodica mora da ima automobil da bi mogla normalno da funkcioniše.\nOd ukupnog broja registrovanih vozila, 83,5 odsto su putnički automobili, 9,1 odsto otpada na teretna vozila, a oko 7,5 odsto su ostala vozila.\nDiplomirani inženjer saobraćaja i predsjednik Udruženja za bezbjednost saobraćaja Banjaluka Milenko Jaćimović smatra da je ekspanzija uvoza automobila počela još početkom 2011, kada je ukinuta zabrana uvoza automobila preko sedam godina starosti.\n– Od tada se građani sve više i češće odlučuju na uvoz automobila iz inostranstva, ne razmišljajući o tome koliko su sigurni na putevima. U posljednje dvije godine 65 odsto automobila koje je Ministarstvo unutrašnjih poslova RS uputilo na tehnički pregled bilo je neispravno – istakao je Jaćimović.\nOn je napomenuo da je jedan od glavnih uzroka neispravnosti vozila na tehničkim pregledima i loš kvalitet rezervnih dijelova, jer se znalo dešavati da vozač promijeni čitav kočioni sistem, a da vozilo opet bude neispravno na tehničkom pregledu.\nGrađani se odriču i osnovnih životnih potreba kako bi uštedjeli za kupovinu automobila, a to potvrđuje i podatak da je po prvi put registrovano 6.245 vozila ili čak 7,5 odsto više u odnosu na drugo tromjesečje prošle godine.\nManje nezgoda, više mrtvih\nBez obzira na spornu ispravnost vozila na putevima, broj saobraćajnih nezgoda u drugom tromjesečju ove godine manji je za 3,2 odsto u odnosu na isti period prošle godine, ali je zato broj povređenih i poginulih veći za 13, odnosno 10 odsto u odnosu na isti period prošle godine. Novosti\nKljučne riječi: automobili, republika srpska, uvoz\nČelinac – najperspektivnija opština u Srpskoj\nPolovna vozila u Hrvatskoj skuplja nego u EU\nOd danas uvoz automobila samo sa Euro 4 motorima\nNa ulicama Srpske 318.000 vozila


MLADE RUKOMETAŠICE RAZNELE ESTONKE: Srpkinje u drugom kolu B EP slavile sa 36:13 | Blok vesti\nHome Sport MLADE RUKOMETAŠICE RAZNELE ESTONKE: Srpkinje u drugom kolu B EP slavile sa...\nMLADE RUKOMETAŠICE RAZNELE ESTONKE: Srpkinje u drugom kolu B EP slavile sa 36:13\nPOBEDA mladih rukometašica za pamćenje. Srpkinje su u drugom kolu kadetskog EP B divizije u Gruziji raznele Estoniju sa 36:13 (17:5). Naše nade poslednji meč u grupi igraju 12. avgusta (14.30) sa Italijom.Original Article\nPrevious articleVTA LISTA: Veliki napredak Krunićeve, Nina i Olga nazadovale\nNext articlePREOKRET! MESI NE MOŽE U PSŽ? član Barselonine uprave podneo zahtev EK za blokadu dolaska Argentinca na Park prinčeva


Homolje message Board - Homolje Forum: Re: Nesto konkretno\nRe: Nesto konkretno\nPosted by Dragi on February 10, 2013, 11:38:11, in reply to "Re: Nesto konkretno "\nNa osnovu ovoga napisanoga ovde od juce do sada, a i inace objavljenog u medijima, pitam se da li cemo mi doziveti da se u zemlji Srbiji ne raspravlja o Istorijskim resenjima, koji su uvek politicke prirode, nego da se pocne razgovarati o ekonomskom i drugogom napretku i prosperitetu.\nBilo je samo da se resimo Slovenaca i Hrvata, pa Crnogoraca, pa Siptara, sad smo dosli mi na red i Vojvodjani. Tu je Sandzak, pa jug Srbije.\nDok ovo pisem , setio sam se jednog diskutanta valjda kod Marica u Cirilici, koji je rekao da je nama najpre potreban sistem drzave da se izgradi i da drzava funkcionise kao sto to funkcionise u Britaniji, kao najbolji sistem. Ali da je taj sistem star oko 400-500 godina, a da nasa Srpska moderna drzava postoji svega oko 200 godina.\nVerovatno ce i Srpska drzava funkcionisati lepo i skladno kad njen sistem bude imao 400-500godine.\nDakle ostaje nam da se strpimo jos nekih 300 godina i bice nam bolje. Zato glavu gore, ne klonimo duhom, nego s verom u Boga i bolje sutra napred u nove radne pobede.\n: Dok naï¿½i politiÄ�ari, a i zaposleni na TV\n: Beograd i u ostalim medijima, ne nauÄ�e da\n: Homolje, ZajeÄ�ar, Negotin i Ä�erdap nisu\n: jugoistoÄ�na, veÄ‡ ISTOÄŒNA SRBIJA\n: Lako možemo da postanemo\n: "jugoistočna Srbija" sve u\n: zavisnosti od pregovora koje novi\n: "faktor mira i stabilnosti"\n: Dačić vodi sa "svojim\n: kolegom" Tačijem\nNesto konkretno - Dragi February 9, 2013, 13:31:18\nRe: Nesto konkretno - Dragi February 9, 2013, 13:33:48\nRe: Nesto konkretno - Demark February 10, 2013, 8:39:50\nRe: Nesto konkretno - Co_Administration February 10, 2013, 10:28:46\nRe: Nesto konkretno - Dragi February 10, 2013, 11:38:11\n[quote] Na osnovu ovoga napisanoga ovde od juce do sada, a i inace objavljenog u medijima, pitam se da li cemo mi doziveti da se u zemlji Srbiji ne raspravlja o Istorijskim resenjima, koji su uvek politicke prirode, nego da se pocne razgovarati o ekonomskom i drugogom napretku i prosperitetu. Bilo je samo da se resimo Slovenaca i Hrvata, pa Crnogoraca, pa Siptara, sad smo dosli mi na red i Vojvodjani. Tu je Sandzak, pa jug Srbije. Dok ovo pisem , setio sam se jednog diskutanta valjda kod Marica u Cirilici, koji je rekao da je nama najpre potreban sistem drzave da se izgradi i da drzava funkcionise kao sto to funkcionise u Britaniji, kao najbolji sistem. Ali da je taj sistem star oko 400-500 godina, a da nasa Srpska moderna drzava postoji svega oko 200 godina. Verovatno ce i Srpska drzava funkcionisati lepo i skladno kad njen sistem bude imao 400-500godine. Dakle ostaje nam da se strpimo jos nekih 300 godina i bice nam bolje. Zato glavu gore, ne klonimo duhom, nego s verom u Boga i bolje sutra napred u nove radne pobede. --Previous Message-- : Dok naï¿½i politiÄ�ari, a i zaposleni na TV : Beograd i u ostalim medijima, ne nauÄ�e da : Homolje, ZajeÄ�ar, Negotin i Ä�erdap nisu : jugoistoÄ�na, veÄ‡ ISTOÄŒNA SRBIJA : : --------------------------------------------- : : Lako možemo da postanemo : "jugoistočna Srbija" sve u : zavisnosti od pregovora koje novi : "faktor mira i stabilnosti" : Dačić vodi sa "svojim : kolegom" Tačijem : : [/quote]


Farmer napravio remek-delo na njivi u čast devojčice koja je naterala Švedsku da se pozabavi klimom | Telegraf - Najnovije vesti\n12. jul 2019 | 10:49 » 11:24\n"Fridays for nature" osvanuo na jednom nemačkom imanju, vidljiv je iz aviona\nPokret "Fridays for future" (Petak za budućnost) predstavlja pokret školaraca i njihovu inicijativu da tog dana ne idu u školu kako bi iskazali protest zbog klimatskih promena i nezainteresovanošću političara da nešto urade po tom pitanju.\nNa iduje je prva došla Greta Tunberg, devojčica iz Švedske koja je tog dana redovno propuštala nastavu i protestovala ispred švedskog parlamenta. Kasnije se protest proširio i na ostale školarce i prikupio simpatije širom sveta, a tim povodom je jedan farmer iz Nemačke na svom imanju traktorom napravio pravo umetničko delo - na njivi je urezan Gretin lik uz natpis "Fridays for future", koji je vidljiv iz vazduga.\nLik Grete Tunberg i njene borbe osvanuo na jednom imanju u Nemačkoj; Foto: Tanjug/AP/dpa\nDok se Švedska prošle godine borila sa najvrelijim letom u svojoj istoriji, Greta Tunberg, poznatija kao švedska Malala, odlučila je da protestuje ispred švedskog parlamenta kako bi naterala političare da preduzmu mere protiv klimatskih promena.\nGreta se pita "zašto se truditi oko škole, ako političare nije briga za činjenice?" Zbog toga je prošle godine rešila da štrajkuje i odbija da ide u školu sve do izbora u Švedskoj 9. septembra, kako bi skrenula pažnju na klimatsku krizu, prenosi Gardijan.\nGreta Tunberg; Printskrin: Instagram/gretathunberg\nSvakog dana, već dve nedelje, ova devojčica u tišini sedela je na popločanom betonu ispred parlamenta u centru Stokholma, deleći letke na kojima piše: "Radim ovo jer vi odrasli uništavate moju budućnost."\n- Ovo radim jer niko drugi ništa ne preduzima. Moja je moralna dužnost da preduzmem sve što mogu. Želim da političari postave pitanje klime kao prioritet, da se usredsrede na klimu i pristupe joj kao kritičnom pitanju - kaže Greta.\nKad je ljudi upozoravaju da treba da bude u školi, ona im pokaže knjige u svojoj torbi.\n- Knjige su mi ovde. Ali ja i razmišljam: Šta propuštam? Šta ću novo naučiti u školi? Činjenice više nisu važne, političari ne slušaju naučnike, zašto da onda ja učim? - pita devojčica.\nNjen protest iznenadio je sve one koji su zadivljeni reputacijom Švedske kao zemlje pionira po pitanju brige za okolinu. Švedska je ubrzo izglasala "najambiciozniji klimatski zakon na svetu".\nGreta Tunberg; Foto: Wikimedia/Jan Ainali\nGretini roditelji želeli su da u jednom trenutku devojčica prekine štrajk i vrati se u školu, dok je među učiteljima vladalo podeljeno mišljenje.\nOD NJE SU UČILI NJENI RODITELJI\nGretina svest o klimatskoj krizi pre nekoliko godina je uzrokovala prevrat u njenoj porodici.\nNjena majka, inače poznata operska pevačica Malena Ernman, odustala je od svoje svetske karijere zbog klimatskih učinaka avijacije.\n- Greta nas je prisilila da promenimo svoje živote - tvrdi njen otac, Svante.\nOn kaže kako "nije imao pojma o klimi, a onda su počeli da istražuju i čitaju knjige o njoj, zajedno sa Gretom".\nGreta nije gubila vreme dok je štrajkovala. Napisala je puno zadataka i pročitala tri knjige.\nDevojčica boluje od Aspergerovog sindroma, koji je u prošlosti uticao na njeno zdravlje. Međutim, ona svoje stanje ne posmatra kao invaliditet, već kao dar koji joj je pomogao da prepozna klimatsku krizu.\nTagovi: devojčica, Farmer, Greta Tunberg, Klima, klimatske promene, Nemačka, Švedska\ndora 12.07.2019 16:14\nSa 16 godina resava probleme sveta,roditelji vegani,podrzavace uskoro LGBT,za par godina eto je u Srebrenici da nam soli pamet o ratnom zlocinu i to sve sa 16 godina,setite se vi kada ste imali toliko godinica o cemu ste razmisljali i videcete da je to nemoguce cak i za Svedsku iza nje stoji neki lobi 100%.\nCika Velja 12.07.2019 14:33\nVanzemaljci...ha ha haaaha ha!!!\nMarko cg primorje 12.07.2019 11:56


ASHDOWNOVO PISMO DEMANTOVALO DODIKA: SCHMIDT MOŽE BITI VISOKI PREDSTAVNIK I BEZ ODOBRENJA VIJEĆA SIGURNOSTI | Hayat.ba\nPojedini smatraju da imenovanje novog visokog predstavnika mora odobriti Vijeće sigurnosti Ujedinjenih nacija.\nNo, sadržaj pisma bivšeg visokog predstavnika Paddyja Ashdowna govori drugačije.\nVećina političara u Republici Srpskoj je saglasna da Vijeće sigurnosti mora odobriti imenovanje visokog predstavnika. Takvog mišljenja je i predsjedavajući Predsjedništva Bosne i Hercegovine i čelnik Saveza nezavisnih socijaldemokrata (SNSD) Milorad Dodik.\nIzmeđu ostalog, poručio je da Christian Schmidt kao novi visoki predstavnik u Bosni i Hercegovini neće biti legitiman za Republiku Srpsku ako njegovo imenovanje ne potvrdi Vijeće sigurnosti.\nDodik insistira na odobrenju Vijeća sigurnosti jer je svjestan da njegovih pet stalnih članica odlučuje konsenzusom. To znači da mora postojati saglasnost Sjedinjenih Američkih Država, Velike Britanije, Francuske, Rusije i Kine o bilo kojem pitanju. Ako bilo koja od ovih država uloži veto na neku odluku, ona se ne može provesti.\nShodno tome, Dodik prije svega računa da Rusija ne bi bila saglasna s imenovanjem Schmidta za novog visokog predstavnika te zbog toga tvrdi da je potrebna odluka Vijeća sigurnosti. To su danas poručili i iz Ambasade Rusije u Bosni i Hercegovini.\nAshdownovo pismo demantuje Dodika i Ambasadu Rusije\nMeđutim, ako je suditi prema pismu bivšeg visokog predstavnika Paddyja Ashdowna iz 29. decembra 2005. godine, onda ovi navodi nisu tačni. Pismo je upućeno Vijeću sigurnosti u trenutku kada je za Ashdownovog nasljednika na funkciji visokog predstavnika izabran Christian Schwarz-Schilling.\nU pismu je naglasio da je Upravni odbor Vijeća za provedbu mira (PIC), koje čine SAD, Kanada, Velika Britanija, Francuska, Njemačka, Italija, Rusija, Japan, Predsjedništvo Evropske unije, Evropska komisija i Organizacija islamske konferencije (OIC), koju predstavlja Turska, već imenovao novog visokog predstavnika.\nPišem vam povodom nedavnog sastanka Upravnog odbora Vijeća za provedbu mira (PIC), kako bih vas obavijestio da je Christian Schwarz-Schilling iz Njemačke izabran da me naslijedi na funkciji visokog predstavnika u Bosni i Hercegovini – napisao je Ashdown.\nObaviješten sam da bi ovu informaciju trebalo proslijediti Vijeću sigurnosti na razmatranje i moguće postizanje dogovora – potcrtao je.\nPravni stručnjak Enver Išerić tvrdi da imenovanje visokog predstavnika ne vrši Vijeće sigurnosti UN-a.\nPostoji Rezolucija Vijeća sigurnosti 1031 iz 15. decembra 1995. godine, u kojoj se u tački 26. odobrava uspostavljanje visokog predstavnika i kojom se prihvataju zaključci Londonske konferencije održane 8. i 9. decembra 1995. (PIC), a jedan od zaključaka Londonske konferencije je i imenovanje visokog predstavnika. Znači, prvog visokog predstavnika je imenovao PIC, a ne Vijeće sigurnosti. Niti je traženo, niti je potrebno njegovo potvrđivanje u Vijeću sigurnosti UN-a. Konferencija je uspostavila i Upravni odbor PIC-a, a njim predsjedava visoki predstavnik – naglasio je Išerić.\nPodsjećamo, Christiana Schmidta je za novog visokog predstavnika predložila Njemačka, a trebao bi naslijediti Valentina Inzka, koji je na ovoj poziciji od 2009.


Srbija dobila vicešampionku sveta u kajaku\nOstalo Autor:Dušan Marković04. sep. 202115:49\nMarija Dostanić, srpska kajakašica osvojila je srebrnu medalju na Svetskom prvenstvu za juniore i mlađe seniore u Portugaliji.\nVilander se poklonio Novaku: Nikad neće prestati da pričaju ako to uradi\nGde možete gledati utakmicu Srbija – Luksemburg\nSrbija u grotlu Arene napada zlato, sve karte planule\nOna je uspeh ostvarila u disciplini jednosed na 500 metara.\nZlato je pripalo evropskoj prvakinji Alidi Gažo iz Mađarske dok je bronzu osvojila Dankinja Frederike Matisen,\n„Prezadovoljna sam kako sam odveslala trku jer sam i pre starta i na samom startu bila jako fokusirana. Veoma sam ponosna na sebe jer sam posle mnogo vremena uspela da uđem u tu svoju trku i da pokažem koliko vredim. Od samog starta pa do kraja trke sam bila maksimalno fokusirana i nisam gledala sa strane. Tek kad sa prošla kroz cilj i kada sam videla selektora da mi maše i Miloša fizioterapeuta, onda sam bila svesna da sam druga. Trka je bila izvanredna i presrećna sam što sam uspela da dođem do srebra“, rekla je Marija posle dodele medalja.\nMariju na šampionatu u Portugalu očekuje takmičenje u još dve discipline.\n“Trenirala sam i radila sam naporno. Sutra me čekaju i dvosed i četverac gde idemo da uzmemo još dve medalje“, dodala je svetska vicešampionka.\nBojan Zdelar zauzeo je četvrto mesto u jednosedu na 1000 metara, pošto je trku izveslao za 3 minuta i 34.39 sekundi. Zlato je pripalo Nemcu Martinu Hileru (3:32.01), srebro Torbjornu Rasku iz Danske (3:33.49), dok se bronzom okitio Vladislav Kravec iz Belorusije (3:34.23), koji je od Bojana bio brži za samo 16 stotinki.\nJunior Veljko Dovragović šampionat u Portugalu u jednosedu na 1000 metara završio je petom mestu B finalu, što mu je donelo 14. poziciju u ukupnom plasmanu. Dovragović je B finale izveslao za 3:43.46, a do kraja takmičenja u Montemor O Velju očekuje ga još i takmičenje u jednosedu na 500 metara. Kvalifikacije u toj disciplini, Veljko vesla u nedelju poslepodne.\nOlivera Mihajlović šampionat sveta u jednosedu na 1000 metara završila je na osmom mestu vremenom od 4 minuta i 6.25 sekundi. Zlato je osvojila Emeše Kohalmi iz Mađarske (3:56.92), ispred Aneške Paloudove iz Češke (4:00.64) i Mariane Petrusove iz Slovačke (4:01.43).\nJuniorka Dina Bacelj u istoj disciplini finale je završila na devetom mestu u vremenu 4 minuta i 24.38 sekundi. Zlato je pripalo Mađarici Ani Maro (4:02.38), srebro Bjnki Sidovoj iz Slovačke (4:06.26), a bronza Nemici Mari Alendorf (4:09.87).\nkajakKajakaški savez SrbijeMarija Dostanićveslanje


Spremili 414 miliona dolara za 4 aviona: Da li je F-35 dovoljno pojeftinio? - Biz - B92.net\nSpremili 414 miliona dolara za 4 aviona: Da li je F-35 dovoljno pojeftinio?\nKabinet Vlade Tajlanda odobrio je plan da se kupe èetiri lovaèka aviona poèevši od naredne fiskalne godine.\nIzvor: B92.net sreda, 12.01.2022. | 19:50\nF35 je nešto kao Lanchia, super dizajn zastrašujuæe izgleda, ali funkcija i kvalitet... onako. On je namenjen,zemljama koje se zaleæu da budu super sile, za svoje milijarde da prvi srljaju kao topovsko meso u ime amerièkih interesa. E to je taj višenamenski lovac pete generacije,a F22 Raptor, se ne prodaje, to je nešto drugo veæ.\n(Vincent, 13. januar 2022 18:11)\nMi da gledamo SU75 Checkmate, ako mene pitate.\n(Pilot, 12. januar 2022 22:32)\nMoze da se gleda samo na papiru jer ne postoji osim kao moguci projekt za kojeg je upitno hoce li ikada ugledati svetlo dana.\n(Dare, 13. januar 2022 09:56)\nPrestani da lupetas, vec naredne godine ce biti prvi let istog.\n(Sasa, 13. januar 2022 17:21)\nMi da se upišemo na listu èekanja za SU 57. Da budemo mirni 30-40 godina I da odmah uplatimo neki avans da bi pre dobili.\n(bog i batina, 12. januar 2022 22:56)\nUmesto da resavaju pitanja socijalnog aspekta, oni daju skoro pola milijarde za avione.\n(Sasa, 12. januar 2022 22:42)\nBezsmisleno je nabavljati nevidljivi avion za odbranu vazdušnog prostora.\nNamena nevidljivih aviona je neopažen prodor u dubinu neprijateljske teritorije i uništavanje ciljeva na zemlji, po potrebi i nuklearnim oružjem.\n(Mikica, 12. januar 2022 22:33)\nA ko ce da vozi te avione, održava, remontuje, gde nam je dubina teritorije za takav avion, obuka za pilote, mehanicare, gde nam je dodatna oprema. Ljudi, Mig 29 je odlièan avion za nas. Uz malu nadogradnju radara i osveženje sistema za navoðenje to je odlièan avion (m.2), veoma jeftin za nas, a završava posao. Imamo sve što je potrebno da ih koristimo i odrzavamo. Mi možemo da razmišljamo jedino o Šah Matu, ali je i on preskup za nas.\n(Nemanja, 12. januar 2022 22:23)\nTo je osnovna cena - bez klime, abs-a, grejaèa sedišta, el. upaljaèa, i naravno raketa!!!\n(Bane, 12. januar 2022 22:20)\nmeni najlepsi avion do sada,ali.nazalost ima svojih bagova koji su vrlo ozbiljni.\n(Jackal, 12. januar 2022 21:47)\nSu-35 jr oko 85 mikioncica, Rafal mnogo skuplji od toga. Mislim da bi i mi mogli da stanemo u red za ovaj avion.\n(Milojko, 12. januar 2022 21:22)\nOvo bi sada i SRB mogla da kupi..\n(C i n i k, 12. januar 2022 21:10)\nDa izbacuju zlatnu maglu iz mlaznjaka bilo bi skupo\n(Vule, 12. januar 2022 21:01)\nCijena prava sitnica ...\n(Liman, 12. januar 2022 20:55)\nKad bi hteli da nam prodaju, 10 ili 15(ako uvalimo nekome nase Migove) ovih da uzmemo u narednih 10 godina, Bog da nas vidi.\n(Raduleee, 12. januar 2022 20:23)\nDaj Vuèko dva nek ide život!\n(smirela, 12. januar 2022 20:17)