Sida je politička bolest?! | TEME | DW | 01.12.2009\nSida je politička bolest?!\nSida. Bolest ili manipulacija? Kako to da onaj koji je otkrio virus HIV biva osporen od Ujedinjenih nacija i kako to da onaj ko se testira u Africi i bude pozitivan ako se testira u Berlinu „ima sreće“? Šta je sida?\nDevetogodišnja kineskinja Wang Kaijia zaražena virusom HIV-a\nDemonstriranje toga kako izgleda izolovanost zaraženih HIV virusom.\nNegatori side tvrde da je riječ o bolesti koja zapravo ne postoji te da je riječ o velikoj manipulaciji javnosti sa nekoliko ciljeva koje su postavile različite interesne grupe. Jednu interesnu grupu čini farmaceutska industrija, koja na izmišljenoj bolesti zarađuje čitavim nizom skupih terapija, a drugu predstavlja politika, koja strahom od side i odgovarajućim mjerama reguliše/ usmerava/ sankcioniše društvena kretanja određenih grupa (npr. homoseksualaca).\nNegatori side prenose da je imunodeficijentnost širok pojam i da, ako je bolest imala smrtan ishod, smrt uvijek nastupa kao posljedica kancera, ili upalnih procesa, na primjer, upale pluća, uz nemogućnost organizma da se odbrani od bakterijskih ili virusnih „napadača“. Bolesnik koji je umro od side, zapravo je umro od neke već poznate bolesti koja je proglašena posljedicom side. Odnosno, posljedicom postojanja HIV-virusa u organizmu. Ali, taj virus se identifikuje postojanjem odgovarajućih antitijela i testovima „Eliza“ i „Vesternblot“ pri čemu ovaj potonji ima desetak segmenata u kojima se ta antitijela traže.\n„U Berlinu ste imali sreće!“\nU Africi se virus dokazuje reakcijom dva segmenta, u Njemačkoj je potrebna reakcija u tri segmenta, u Australiji - četiri. Tako neko ko je proglašen oboljelim u Africi može da se pregleda u Berlinu i dobije odgovor: „Imate sreće – test Vam je negativan“. Australijski naučnik Valendan Tarner, u posebnoj studiji je pokazao da test na HIV može ispasti pozitivan uslijed oko 60 faktora, među kojima su vrlo česti grip ili žutica. Tako se ostavlja mnogo mjesta proizvoljnom lijepljenju etikete oboljelog od side.\nU kampanjama za borbu protiv AIDS-a ide se toliko daleko da se upotrebljavaju likovi masovnih ubica kao identifikacija. Ova kampanja, pokrenuta u Njemačkoj, naišla je na oštru osudu javnosti.\nJedan od najspornijih trenutaka u istoriji side svakako je i konferencija za štampu 1984. godine kada je nobelovac Robert Galo saopštio da je HIV virus – koji je predstavio kao svoje otkriće - izazivač ove opake bolesti. Mnogima je smetalo to što je konferenciju sazvala tadašnja američka ministarka zdravlja Margaret Hekler, dakle, političarka - a ne neki ugledni naučni forum. Galo se kasnije ispostavio kao prevarant i pred Ujedinjenim nacijama izgubio spor o autorstvu na otkriće HIV-virusa. No, zvanična medicinska mašinerija – koja se i danas u velikoj mjeri rukovodi njegovim saznanjima - već je bila spremna za tretman miliona ljudi novim lijekovima.\nJedan od velikih naučnika našeg doba, nosilac mnogih priznanja i član američke Akademije nauka, Peter Disberg, smatra da HIV-virus nikada nije izolovan prema kriterijumima klasične virologije. Od njega potiče i teza koja izaziva preveliki strah, i prirodan otpor ljudi koji ne vjeruju da postoje strukture koje se poigravaju ljudskim zdravljem, teza prema kojoj su simptomi side posljedica medikamenata kojima se ona liječi. A jedan od najvećih stručnjaka za medicinu u Africi, kelnski naučnik Volf Gajsler, tvrdi:\n„Sida je politička bolest čije se širenje ne može medicinski objasniti, ne samo politička bolest, već i biološko oružje.“\nSkeptici smatraju da se istina o sidi krije daleko od novinskih naslova i televizijskih dnevnika, te da se ljudskim zdravljem, pa i saznanjima o sidi, odavno beskrupulozno manipuliše.


Faktor | U Zetri i domovima zdravlja vakcinisano 3.567 građana\nU Zetri i domovima zdravlja vakcinisano 3.567 građana\n01.09.2021. / 10:35\nU toku proteklog dana u Kantonu Sarajevo, ukupno je aplicirano 3.567 doza vakcina, i to u Zetri 2.745, te 822 doze na vakcinalnim punktovima u domovima zdravlja Vogošća, Ilijaš, Hadžići, Trnovo i Ilidža.\nU Zetri i dalje traju "Dani otvorenih vrata" gdje je omogućen pristup vakcinaciji svim građanima Kantona Sarajevo iznad 18 godina, bez prethodnih najava. Također je i na svim vakcinalnim punktovima u spomenutim općinama omogućeno vakcinisanje stanovnicima ovih lokalnih zajednica, koji imaju više od 18 godina, bez prethodne najave.\nRevakcinacija se vrši na punktovima na kojema su građani primili prvu dozu vakcine. Ministarstvo zdravstva KS još jednom poziva građane da se vakcinišu kako bi sačuvali svoje i zdravlje osoba u svojoj okolini. Ministarstvo zdravstva i zdravstvene ustanove KS zahvaljuju građanima na saradnji, te ih pozivaju da i dalje poštuju sve propisane higijensko-epidemiološke mjere, saopćeno je iz Službe za protokol i press Kantona Sarajevo.\nVrijednost 9.8 miliona KM\nRaspisan tender za izbor izvođača radova na rekostrukciji vodovodne mreže u KS\nU Kantonu Sarajevo potvrđeno 97 novih slučajeva COVID-19


Brnabić o ekonomskoj saradnji sa Rusijom | N1 Srbija\nDobar trenutak za srpske kompanije na ruskom tržištu\n|13.02.2018. |18:30 >18:32\nPremijerka Srbije Ana Brnabić izjavila je u razgovoru s ruskim ministrom ekonomskog razvoja Maksimom Oreškinom da je Rusija pouzdan partner i tradicionalni prijatelj, a ujedno i jedan od najznačajnih ekonomskih partnera Srbije.\nOreškin je rekao da je ruski kapital u značajnoj meri učestvovao u ulaganjima u srpskim kompanijama i ocenio da je ovo veoma povoljan trenutak za učešće srpskih kompanija i robe na ruskom tržištu, naročito u oblasti razvoja infrastrukture.\nSagovornici su ocenili da postoji značajan potencijal za srpsko-rusku saradnju u oblasti visokih tehnologija i inovacija, kao i saradnja između naučno-obrazovnih ustanova, saopštila je Vlada Srbije.\nGovoreći o bilateralnim odnosima, Brnabić je ocenila da se oni zasnivaju na međusobnom uvažavanju i poverenju, kao i kontinuiranoj podršci dve zemlje u mnogim oblastima.\nPremijerka je rekla da se u februaru obeležava i 180 godina diplomatskih odnosa, kada je predviđena poseta ministra spoljnih poslova Rusije Sergeja Lavrova Srbiji.\nBrnabić je kazala da bi, imajući u vidu da dve zemlje imaju potpisan sporazum o slobodnoj trgovini, za Srbiju bila od izuzetnog značaja podrška Rusije za dalju liberalizaciju uvoza pojedinih srpskih proizvoda.\nU saopštenju se dodaje da je ambasador Rusije Aleksandar Čepurin na sastanku uručio premijerki Brnabić čestitku predsednika Vlade Rusije Dmitrija Medvedeva povodom predstojećeg Dana državnosti Srbije.\nTagovi: Ana Brnabić , Rusija\nA kruske? L.O.L.\nA vraćene kruške od jutros\nkud pominješ to pred izbore


Milošević: S proljećem očekujemo da će početi prvi radovi na obnovi - N1\nVijesti Autor:N1 Hrvatska25. sij. 202111:41 > 12:001 komentar\nPotpredsjednik Vlade, Boris Milošević, za N1 je komentirao situaciju u potresom pogođenom području.\nKazao je da su tijekom vikenda imali konstruktivne sastanke i dogovore oko izgradnje kontejnerskog naselja u Petrinji, na kojemu su usuglašavali detalje.\nBarić: 90 posto objekata u Donjem gradu je na neki način dobilo oštećenja\nRavnatelj Srednje škole Petrinja: Treba što prije obnoviti Gavrilovićevu zgradu\nŠto se tiče kontejnera koji su već postavljeni na području Petrinje i okolice pogođene razornim potresom, Milošević je rekao da je prema najnovijim informacijama postavljeno oko 780 što kontejnera što mobilnih kućica.\n“Oko 600 kontejnera je u najavi, bilo onih koje je država naručila, bilo donacija. Sa stotinjak bismo riješili prioritete koje su odredili lokalni stožeri, jer oni primaju prijave građana. Riješili bismo prioritetne, ali nećemo na tome stati, krenut ćemo u mijenjanje kamp kućica kontejnerima. Ići ćemo prema tome da zadovoljimo sve one koji su potrebni”, rekao je Milošević.\n“Očekivanja su da bismo u prvim danima veljače imali sve kontejnere na raspolaganju. Dnevno postavljamo između 40 i 50 kontejnera. Teško je više zbog teškog terena, nekad se treba raditi više izviđanja, nasuti put, kako bi kamion i dizalica mogli proći i dovesti kontejner do obitelji kojoj je potrebno”, rekao je Milošević.\nKomentirajući početak nastave, potpredsjednik Vlade rekao je da je ona krenula u etapama te da su neke škole s nastavom krenule danas, a druge bi trebale idući ponedjeljak. “Zasad nemamo pritužbi. Ministarstvo nastoji učiniti to da razredi budu zajedno i zasad nemamo pritužbi. Postavit će se šest novih baznih stanica teleoperatera kojima će se pojačati signal. Ako bude potrebe, ići će se i na dodatne, a prva mobilna bazna stanica bit će postavljena već ovaj tjedan”, rekao je Milošević.\nUpitan o stanju sa stokom i nakupcima koji je kupuju ispod cijene od ljudi koji su u potresu ostali bez domova, Milošević je rekao da mu je drago da su na početku istaknuli taj problem, jer su službe odmah reagirale, počevši od policije, koja je odmah krenula u kontrole, do ministarstva koje je osiguralo skrb ili prodaju stoke po odgovarajućim cijenama.\n“Na tim se mjerama nije stalo, osigurano je 10 milijuna kuna za preventivno cijepljenje sve stoke, na teret državnog proračuna i veterinarska skrb, liječenje stoke i čak i kućnih ljubimaca na potresom pogođenom području i posebno veseli da je osigurana potpora malim dvoprerađivačima. Svaki će moći dobiti potporu od maksimalno 750 tisuća kuna. Međutim, to ne znači da, ako je netko pretrpio milijunsku štetu, da je to sve što će dobiti”, rekao je Milošević.\nUpitan kad će krenuti konkretna obnova, Milošević je rekao da razmatraju načine kako ljudima približiti službe i kako učiniti da trebaju prikupiti što manje dokumentacije.\n“Želimo i da obnova krene što prije, zato je proces postupka procjene ukupne štete već pokrenut. Očekujemo uskoro početak rušenja zgrada koje su za rušenje, prvenstveno ovih koje ugrožavaju živote građana, a s proljećem da krenu i prvi radovi”, rekao je Milošević.\nboris miloševićPetrinjapotres u Petrinji


...ljubav.. - Karike.com blogovi\nnapravljeno: Sreda, 24. Februar 2010 Vreme 14:42.\nizmenjeno: Petak, 26. Februar 2010 Vreme 14:37.\nLjubav...šta je to?\nDa li je ljubav samo reč ili nešto više?\nZašto svaki put kada pomislimo da smo konačno shvataili šta je ljubav i šta nam ona zaista znači, bivamo najgore moguće razočarani???\nZašto svaki put kada se potpuno predate nekoj osobi, darujete joj svu svoju ljubav i pažnju, ta osoba vas najgore moguće povredi, iako vam se čini da savršeno poznajete tu osobu i smatrate da nikada ne bi mogla da vam uradi tako nešto?\nMislim, da li je moguće da se ljubav istroši ili pocepa kao fotografija?\nZaista.... ŠTA JE LJUBAV???


Ambasada SAD-a ukazuje na potrebu usvajanja amandmana na Izborni zakon BiH - Klix.ba\nBiH Ambasada SAD-a ukazuje na potrebu usvajanja amandmana na Izborni zakon BiH\nAmbasada SAD-a ukazuje na potrebu usvajanja amandmana na Izborni zakon BiH\n19.11.2013. u 20:11\nAmbasada SAD-a u BiH Janja\nPredstavnici Ambasade Sjedinjenih Američkih Država u Bosni i Hercegovini pozivaju sve stranke i delegate u Parlamentu BiH da podrže usvajanje pojedinačnog amandmana na Izborni zakon BiH kojim će se ispoštovati odluku Ustavnog suda BiH.\nPodsjećaju da su isti apel istaknuli u nedavnom zajedničkom pismu koje su potpisali predstavnici Ambasada SAD-a, Evropske unije te Ureda visokog predstavnika i OSCE-a.\nNavode da je važno da Parlament reaguje brzo po ovom pitanju kako bi se osiguralo da Centralna izborna komisija BiH ima neophodno vrijeme za raspisivanje opštih izbora, a kako bi se građanima omogućilo njihovo ustavno pravo da glasaju.\n"Nepotrebno je čekati do naredne godine da bi se djelovalo po ovom pitanju, tim prije što je Ustavni sud BiH bio jasan po pitanju aktivnosti neophodnih da se izmjeni Izborni zakon", podcrtano je u današnjem saopćenju Ambasade SAD-a.\n26.07.2019. u 18:25\nprije 18h 25m 55\nprije 18h 49m 144\nprije 23h 17m 89\nprije 21h 50


Kako prevazići strah od barbellsa | SR.Lamareschale.org\nKako prevazići strah od barbellsa\nTo je vreme da se prestane zastrašivanja.\n"Većina žena se oseća kao barbells se bro teritoriju", kaže specijalista snagu trener i klima Holi Perkins autor Lift da mršavite i osnivač snage nacije žena.\nUostalom, kada barbells prvi put u teretanu pod, oni su namenjeni momcima, kaže specijalista sertifikat snaga i klima Lu Šuler, autor Snažan: Devet Vorkout programi za žene da sagorevanje masti, ubrzati metabolizam, i izgraditi snagu za život.\nŽene obično ne izvadite iz straha od gleda glomazni ili muškog roda (hm, to je potpuno neosnovano-a, zdravo, seksizam).\nI dimenzije tegove ekipe su po uzoru na muške visine, snage i ručnih veličina, kaže on.\n(Olimpijski mrena je 1,1 centimetara u prečniku, dužine 7,2 metara, a težak 45 kilograma, znate.) Dakle, većina žena nije naučio kako da ih koristite-sada mnogi se plaše u potrazi glupo pokušavajući da ih shvatim ispred momci, kaže Barbara Voker, dr, sportski psiholog iz centra za humanu performanse u Sinsinatiju.\n"Najveća razlika između muškaraca i žena u teretani je da muškarci instinktivno osećaju kao da znaju šta rade, čak i kada to ne učine, a žene osećaju kao da ne rade stvari kako treba, čak i ako su," kaže Šuler.\n"U teretanama, na žalost, to je pogoršano momci razmišljaju njihova privilegija, ako ne i njihova dužnost, da ponudi neželjene savete."\n"Najveća razlika između muškaraca i žena u teretani je da muškarci instinktivno osećaju kao da znaju šta rade, čak i kada to ne učine, a žene osećaju kao da ne rade stvari kako treba, čak i ako su."\nTo svojstvena žena sumnja u sebe može biti najveći razlog da zgrabi pronadjem na šipku, mada.\n"Prevazilaženje svoj strah od tegove da se žene osećaju fizički i psihički samopouzdanja, snažan, i osnaženi-a im daju veliku osećaj dostignuća", kaže Voker.\nNa kraju krajeva, možete da uradite stvari sa šipke nikada nećete biti u stanju da sa tegova ili Kettlebells.\nJer ganteli su toliko dugo, da se rad sa vaših ruku, zglobovi i podlaktice da pomogne da se fokusirate svoje napore dizanje tegova na mišiće vi zapravo pokušavaju da rade.\n"Ja deadlift 135 kilograma sa šipku, ali ja ne mogu zadržati tegova koji teže više od 30 ili 35 kilograma", kaže Perkins.\n"Moje ruke samo dati sa težim tegova."\nA svi znamo da je podizanje teže tegove je ključ ne samo za izgradnju više mišića i miniranja više masti, ali i da osećaju jači.\n"To čini da se osećate opasan", kaže Perkins.\n"Ima nešto u vezi primanja pravi tegova da samo čini žena oseća više samopouzdanja o sebi i oseća kao da se ništa, da li je u ili van teretane."\nPrvi korak na šipku-lifting slavu, ipak, je ovladavanje nekoliko šipkom osnove.\nOvde Perkins deli četiri saveta kako bi izbegli bilo kakvu mrena početnike dizanje (i izgledaju) kao profesionalac.\n"Možete raditi stvari sa šipke nikada nećete biti u stanju da sa tegova ili Kettlebells."\nPočnite sa Just the Bar\nKada se radi sa novim komadom opreme, kao šipku, morate da savladate pokret pre nego što počnete upping težinu.\n"Trebalo bi da bude savršeno uveren sam da koristite traku za prvih nekoliko ponavljanja ili setova", kaže Perkins.\nNa kraju krajeva, bar je šala.\nStandardni olimpijski mrena (onaj ćete naći na cucnjeve rek i na pres stanici klupe) težak 45 kilograma sve od sebe, a kraće varijante u rasponu od 27 do 35 lbs.\nPodesite težine Polako-a uz pomoć\nAko ste korak do šipku i to je ponderisana teže nego što biste želeli-ili ako ste problema sa svojom šipku i budete spremni da dodate malo veću težinu na obe strane-to je u vašem najboljem interesu da se prilagode težinu ploče polako.\nNa kraju krajeva, ako je mrena je uravnotežena na skuat rack ili bench press stanice i jedne strane iznenada težak 45 kilograma više nego drugi, to će da leti van što bi moglo ozbiljno da povredi nekoga.\nKada pomerate tanjiri masa koja teži od, recimo, 20 funti, samo napred i pitajte prijateljsku lica teretanu Goer staviti tegove na jednoj strani dok radite isto s druge strane, kaže ona.\nTo će se stvari izbalansirane cilju prevencije istovar.\nMove vith Care\nDa ostanu bezbedni, kao i spreči nenamerno pravi scenu, nikada pokušati da pomeri ponderisane šipku oko teretani.\nUmesto toga, da tegove sa sporo, a zatim pomerite bar.\n(Ako je bar visoko, možda će biti potrebno da biceps prvo uviti ga na pod.) Da biste pomerili traku, tip je na jednom kraju tako da stoji uspravno i dole.\nZatim, zgrabi ga sa jedne strane pozicioniran visoko na traci i jedan postavljen nisko, i povucite ga u svoje telo i nose ga oko taj način, kaže Perkins.\nTo je mnogo lakše nego pokušava da nosi šipku okolo u horizontalnom položaju-plus, smanjuje šanse za slučajno vhapping nikoga sa njim.\nNegde oko šipku bi trebalo da bude dva mala metalne kopče (imaju dva ručke i krug na kraju).\nTo je ono što će se držati tanjiri težine koje koristite na mestu i držati ih iz zveckanje oko-ili još gore, padaju van tokom treninga.\nDa ih koriste, prvi slajd na sve vaše težine ploča, a zatim stisnuti ručke na klipa da se proširi krug, kaže ona.\nPosle malo stisnuti, trebalo bi da možete da se uklopi u krug preko kraja šipku i scoot ga fino protiv svojih ploča.\nPonovite na drugoj strani, a ti si dobro ide.\nKako precizniji su kardio-mašinski kalorijski displeji?\nToranj 400 kalorija sa ovim boks treningom možete bukvalno raditi bilo gde\n15 Borbeni konjici koji će osvetliti vaše mišiće\nSkuatting greška koja boli kolena\nNajbolja nova vežba za žene\n5 načina za povećanje pouzdanosti vožnje bicikla\nOvaj ludi video vežba ima skoro 20 miliona Facebook pregleda - ali radi li?


Trgovina poljoprivrednim proizvodima na pijacama - izazovi i mogućnosti\nBack HRANA I PIĆE HRANA Trgovina poljoprivrednim proizvodima na pijacama - izazovi i mogućnosti\nutorak, 16 maj 2017 07:26\nAgrobiznis magazin je u saradnji sa Udruženjem novinara za poljoprivredu AGROPRESS organizovao konferenciju na temu Trgovina poljoprivrednim proizvodima na pijacama - izazovi i mogućnosti”.\nGoran Đaković, predsednik udruženja novinara za poljoprivredu AGROPRESS je istakao da je prema nekim podacima, trgovina na pijacama opala čak za trećinu, međutim ima nagoveštaja da se situacija ponovo menja, uprkos tome što pijace imaju veliku konkurenciju. Dolazak profesionalnog menadžmenta, modernizacije objekata i tržišna borba samo su neki od mogućnosti za unapređenje poslovanja.\nKonferenciju je otvorio Velimir Stanojević, državni sekretar Ministarstva poljoprivrede i zaštite životne sredine koji je tom prilikom istakao da će se u skorije vreme doneti Zakon o bezbednosti hrane, omogućiti prodaja preađenih poljhoprivrednih proizvoda na pijacama, kao i sertifikacija tih proizvoda. Ministarstvo će učiniti sve da jedemo bezbednu hranu i da proizvođači mogu da izlažu njihove proizvode direktno na pijacama, bez prisustva posrednika.\nDejan Jednak, direktor analitike u JP "Beogradske pijace", je na konferenciji o perspektivama pijačne prodaje u Srbiji rekao da ovo preduzeće sprovodi velike investicione poduhvate u 2017. godini. On je ovom prilikom rekao da se nastavljaju investicije u obnovu "Kalenić pijace" gde će biti izgradjen i podzemni logistički centar. Takođe će se raditi i na rekonstrukciji ostalih pijaca u gradu a među njima su Paliluska, pijaca na Senjaku, Skadarlija i druge.\nMilena Jerosimović, koordinatorka za poljoprivredu PKS za Južnobački upravni okrug, istakla je da je u 2016. godini ukupna robna razmena agrara Srbije sa svetom iznosila 4,6 milijardi dolara, od čega se na izvoz odnosi 3,2 milijarde USD, a na uvoz 1,4 milijarde dolara. Na osnovu ovih podataka iz prethodne godine agrar je ostvario suficit u prometu sa svetom od 1,8 milijardi dolara, što je za 39,7% veše nego u 2015. godini. U odnosu na isti period 2015. godine, izvoz agrara je bio veći za 11,9% dok je uvoz smanjen za 10,7%. U ovom periodu je došlo do blagog porasta udela izvoza agrara u ukupnom robnom izvozu sa 21,4% na 21,6% ali je porastao i saldo razmene za oko 175 miliona dolara.\nGoran Malčić, stručnjak za trgovinu je istakao da je zbog dolaska velikih trgovinskih lanaca došlo do gašenja malih prodavnica, i da je zbog aktuelne ekonomske situacije došlo do pada u prodaji u velikim trgovinskim lancima. On je naveo primer teglice kornišona koja je danas jeftinija u malim radnjama nego u hipermarketima. Malčić je naglasio da je najočigledniji primer problema kod velikih trgovaca primer Agrokora koji je u velikim dugovima o čemu se dosta govori u javnosti. On je naglasio da Srbija nema dovoljno proizvoda koje traži samo nemačko tržište, tako da treba razmišljati o povećanju proizvodnje organskih proizvoda i bio proizvodnje. Koliko je potrebno razvijati proizvodnju naveo je primer kompota od trešnje koji je nemoguće naći, a postoji veliko interesovanje kupaca.


Stevandić: Odluka CIK-a neodrživa, riječ o paraobavještajnoj igri\nPredsjednik Ujedinjene Srpske Nenad Stevandić izjavio je danas Srni da je neprihvatljiva i neodrživa odluka Centralne izborne komisije /CIK/ BiH o poništavanju ovjere za učešće na izborima ove stranke i da će zbog toga biti upućena žalba Sudu BiH.\n"Sve je to paraobavještajna igra i rađeno je po nalogu DF-a i SDA. Odluka je neodrživa i sve će biti veoma brzo pravno razjašnjeno. Članovi CIK-a ne znaju da sprovode izbore i stvaranjem afera pokušavaju da skrenu pažnju sa svoje nesposobnosti", rekao je Stevandić.\n"Ovdje je riječ o paraobavještajnim strukturama koje preuzimaju i pravosudnu nadležnost, jer nigdje ne postoji pravosudna odluka o nekom govoru mržnje, kao ni odluka ombudsmana za ljudska prava. Postoji samo paraobavještajna struktura koja djeluje na CIK i postavlja se pitanje da li se direktor OBA Osman Mehmedagić-Osmica sveti zbog svoje diplome ili se sveti SDA", dodao je Stevandić.\n"Riječ je o diskriminaciji jednog naroda i njegovih legitimnih političkih predstavnika, što je neodrživo", rekao je Stevandić.\nOva odluka CIK-a uslijedila je zbog objave spota ove političke partije, a što je prema tumačenju kršenje Izbornog zakona BiH.\nSaopštenje iz Ujedinjene Srpske:\n"U centrali Ujedinjene Srpske trentno se održava sjednica pravnog tima Ujedinjene Srpske na kojoj se razmatra današnja odluka CIК-a o zabrani učešća Ujedinjene Srpske na predstojećim Lokalnim izborima 2020. godine. Očekuje se da će ubrzo biti dostavljen i pisani otpravak te odluke uz pouku o pravnom lijeku.\nPravni tim će nakon što zaprimi odluku i istu razmotri, odlučiti o daljim koracima koje će preduzeti.\nDo tada nećemo davati zvanična saopštenja".\nBorenović i Stevandić se sukobili na društvenim mrežama


Mladi učesnici CEFE programa danas prezentirali poslovne planove u Visokom - RTV VISOKO\nNaslovnica Izdvojeno Mladi učesnici CEFE programa danas prezentirali poslovne planove u Visokom\nMladi učesnici CEFE programa danas prezentirali poslovne planove u Visokom\nGrad Visoko putem Službe za finansije, privredu i društvene djelatnosti i Udruženja trenera CEFE u BiH, u prethodnih nekoliko mjeseci uz podršku Ambasade SAD-a realizovali su projekat podrške u poduzetništvu.\nDanas su u maloj sali Kulturnog centra Altindag, u 10:00 sati održane prezentacije poslovnih planova od strane 13 polaznika treninga.\nPolaznicima je kroz ovaj Program osigurana obuka u jačanju ličnih poduzetničkih vještina, podrška u izradi biznis plana, registracija i pokretanje biznisa, te kroz mentorstvo za pisanje i prezentovanje vlastitih poslovnih planova i ideja.\nKomisija koja će ocjenjivati prezentovane ideje odabrat će dva najbolja biznis plana za koje su osigurana finansijska i dugoročna mentorska podrška, u iznosu od 5.000 KM. Dok je za ostale učesnike Programa osigurana dugoročna mentorska podrška.\nPrethodni članakKrizni štab FBiH upozorava: Smanjite kretanja i izbjegavajte okupljanja\nNaredni članakZapočeli radovi na izgradnji kanalizacionog kolektora u naselju Plješevica u MZ Buci


Rok giganti The Cure ulaze u Rokenrol dvoranu slavnih! – EXIT Festival 2019 Rok giganti The Cure ulaze u Rokenrol dvoranu slavnih! – EXIT Festival 2019\n13. decembra 2018. — Autor: EXIT\nNajtopliji novogodišnji poklon: Svaka EXIT karta donosi morske festivale!


Izleti van Beograda\nManastir Manasiju je početkom 15. veka podigao Despot Stefan Lazarević, čuveni vitez koji je obnovio srušeni Beograd i proglasio ga za srpsku prestonicu. Manastirska crkva je posvećena Svetoj Trojici i u njoj je pored brojnih razaranja sačuvan deo predivnih fresaka iz 15. veka kao i mošti Despota Stefana. Manasija je ženski manastir i u suvenirnici možete da kupite med, sokove, vezenu odeću i druge stvari koje monahinje same prave. Zidovi i kule manastira su jedno od najbolje sačuvanih srpskih srednjevekovnih utvrđenja. Možete se i prošetati njima ako ostavite 500 dinara u suvenirnici dobićete ključ od kapije za ulaz na zidine.\nNije preporučljivo da u takvu šetnju vodite malu decu jer zidine nisu obezbeđene nikakvom ogradom i na posetiocima je da vode računa o svojoj bezbednosti. Najbolje vreme za obilazak je između 10 i 16 časova. Resavska pećina je duga oko 4,5km, a za posetioce je uređena staza od 800m. Tokom cele godine u pećini je konstantna temperatura od 7°C, a vlažnost vazduha 80-100% (obavezno ponesite\nneku jaknu i obuću koja se ne kliza). Dvorane i pećinski nakit koji ćete videti su izvanredne lepote i vredi da sačekate sat vremena na obilazak sa vodičem (naime, ako dođete u manjem broju od onog koji je potreban da se popuni grupa za obilazak, onda ćete čekati obaveznih sat vremena da se još neko pojavi.\nAko se niko više ne pojavi onda će vodič samo vas voditi u obilazak, što je i bolja varijanta od velike grupe). Ispred pećine se nalazi centar za posetioce (kafe-bar, internet, toalet, suvenirnica). Cena ulaznice je 350 dinara, a radno vreme od 9 do 17 (leti i duže). Pojedinačne posete pećini su moguće od 1. aprila do 15. novembra, van tog perioda samo za organizovane grupe uz prethodnu najavu.\nVodopad Lisine je osim za hidrologe zanimljiv i široj populaciji jer se u njegovom podnožju nalaze 2 pristojne kafane, pravo mesto za predah posle posete pećini. Preporučujemo da probate rakiju šljivovicu, vruću domaću pogaču koja se peče samo za vas i kajmak od ovčjeg mleka ili pastrmku iz njihovog ribnjaka. Restoran "Vodopad", radno vreme: 8-23, vodopad.co.rs. Kroz parking i baštu restorana "Vodopad" se dolazi do samog vodopada i druge kafane, "Lisinski raj" (parking je besplatan samo ako koristite onaj u čiju kafanu idete, pa obratite pažnju na to). Na putu od Manastira Manasije ka Resavskoj pećini sa leve strane ćete naići na Park minijatura u kome su izložene makete srednjovekovnih srpskih manastira izrađenih u razmeri 1:17. Park je otvoren od 1. aprila do 1. novembra, od 10 do 18, cena ulaznice je 100 dinara (u sklopu parka je parking i kafe-bar).\nUputstvo: od Beograda vozite autoputem ka Nišu, isključujete se za Svilajnac posle koga nastavljate za Despotovac. Manastir je 2 km od Despotovca, pratite putokaze na važnijim raskrsnicama. Do manastira vam treba oko sat i po vremena vožnje od Beograda (132km, putarina 310 din). Kada se iz manastira vratite u Despotovac, videćete na prvoj raskrsnici putokaz za Resavsku pećinu (levo), koja je udaljena oko 20 km. Na putu ka pećini naići ćete na raskrsnicu s putokazima: levo za vodopad Lisine (oko 5km), desno za Resavsku pećinu (oko 6km). Kada se posle posete pećini vratite do ove raskrsnice i krenete za vodopad Lisine, naići ćete na restoran Lisine ali to nije cilj vašeg puta već nastavljate dalje i put vas levo, preko malog mostića, vodi dalje ka vodopadu. Lokalni putevi prolaze kroz sela pa nemojte da vozite previše brzo jer možete da naletite na neku ovcu ili kravu, vozite polako i uživajte u predelima oko vas. Ceo ovaj izlet može da stane u 10 sati (sve sa dolaskom i povratkom u Beograd).\nTopola je malo mesto južno od Beograda koje je za vreme Prvog srpskog ustanka protiv Osmanskog carstva bilo administrativni centar slobodne Srbije. Na vrhu brda Oplenac, okružena park-šumom, nalazi se crkva Svetog Đorđa - Mauzolej dinastije Karađorđević. Unutrašnjost crkve je prekrivena veličanstvenim mozaicima koji prikazuju kopije najlepših fresaka iz srpskih manastira. U kripti crkve su sahranjeni preminuli članovi porodice Karađorđević (osim Karađorđa i Kralja Petra I, njihove grobnice se nalaze u centralnom delu crkve). Crkvom dominira masivni polijelej (luster), koji je napravljen od istopljenog oružja preostalog od I svetskog rata, a koji ima oblik naopako postavljene kraljevske krune, u znak žalosti zbog propasti Srbije posle Kosovske bitke. Na platou ispred crkve nalazi se kuća u kojoj je živeo Kralj Petar I tokom gradnje crkve, u njoj je danas skromna izložba predmeta porodice Karađorđević (najveći deo pokretnih stvari je nestao za vreme komunističke vlasti posle II svetskog rata).\nUlaznica za ceo kompleks na Oplencu košta 300 dinara (čuvajte je jer će vam je tražiti u svakom od objekata), radno vreme: 8-19. Oplenački kraj je poznat po vinogradima pa ćemo vam predložiti da posetite tri vinarije u kojima možete da probate ili kupite vino. Najbliži je Kraljev podrum koji se\nUputstvo: od Beograda vozite autoputem ka Nišu, isključite se za Aranđelovac/Mladenovac, pratite put do velike raskrsnice na ulazu u Mladenovac i držite desno (ne ulazite u naselje) ka obilaznici, pratite putokaze za Topolu/Oplenac (71km, putarina 90 din). Na raskrsnici u centru Topole skrećete levo pa zatim desno, pratite putokaze za mauzolej na Oplencu. Parking je posle kapije kompleksa, do crkve se ide peške (nije daleko). Do vinarije Aleksandrović se iz Topole stiže tako što u povratku skrenete levo na raskrsnici u centru i pratite putokaze za selo Vinča i vinariju. Do Kraljeve vinarije stiže se tako što na raskrsnici u centru skrenete desno ka Beogradu pa kod pumpe opet desno i čim vidite vojni avion izložen na uzvišici sa desne strane, spremite se da skrenete desno, videćete vrlo brzo putokaz za Kraljevu vinariju. Posle obilaska ovih vinarija krećete istim putem kojim ste došli (ka Beogradu), s tim što na raskrsnici (kružnom toku) umesto za Beograd skrećete levo ka Aranđelovcu. Neposredno pre ulaska u grad naići ćete na putokaz za Beograd (desno), skretanje je oštro (oko 130°). Taj put prolazi kroz selo Vrbica i posle otprilike 1km videćete putokaz za restoran Tarpoš (levo). Vozićete kraće vreme makadamskim putem (sporo, ne dižete prašinu da vas ne upucaju seljaci) koji vodi pravo do restorana. Po povratku iz restorana kad naiđete na asfaltni put skrećete levo, da biste se vratili za Beograd.\nnalazi u podnožju Oplenca sa njegove južne strane. Pre nekoliko godina je obnovljena proizvodnja vina iz Kraljevskih vinograda. Nekada su Karađorđevići na Oplencu pravili uglavnom belo vino, za crveno je Kralj Aleksandar kupio imanje kod Demir kapije (u današnjoj BJR Makedoniji). Kraljev podrum danas proizvodi vina od belog sovinjona, šardonea i kaberne sovinjona, ta vina možete ovde i da kupite. Vinarija Aleksandrović se nalazi u obližnjem selu Vinča. Proslavila se belim vinom Trijumf, vinu pravljenom po originalnoj recepturi najboljeg vina kraljeve vinarije, koju im je iz emigracije poslao dvorski podrumar Živan Tadić. Osim Trijumfa, danas proizvode veliki broj crvenih, belih i penušavih vina koja možete da probate i kupite u vinariji (radno vreme 7-17). Obilazak vinarije uz degustaciju i zakusku se unapred zakazuje, minimalan broj je 10 osoba, Tel: 034/826-555. Vinarija Vrbica se nalazi u blizini Aranđelovca, proizvodi bela i crvena vina (preporučujemo merlo Tarpoš i kaberne sovinjon Orašac), kao i jedan od najboljih srpskih rozea. U sklopu vinarije se nalazi restoran Tarpoš, okružen sa 10 hektara vinograda. Ovde možete da ručate (hrana je vrlo dobra), sa terase restorana se pruža predivan pogled na okolinu. Radno vreme tokom cele godine: Uto-Ned. 11-23, ne radi ponedeljkom. Ceo ovaj izlet može da stane u 8 sati (sve sa dolaskom i povratkom u Beograd, zavisi koliko se zadržavate u vinarijama).\nMnogi Beograđani se zadovoljavaju kraćom verzijom ovog izleta: završe put već na prilazu Mladenovcu, u kafani MB, na jagnjećem pečenju i pivu. Taj deo sa kafanama pored puta je opasan jer vozači naglo staju, pa vozite pažljivo.\nPut vas vodi u jedan od najlepših predela Srbije, planiski kraj sa tri jezera - Zlatarskim, Radoinjskim i Uvačkim. Dva dana na čistom planinskom vazduhu, prirodna hrana, duge šetnje i raznovrsni izleti su ono što vas čeka ako krenete na ovaj put. Etno selo Vraneša se sastoji od nekoliko drvenih kuća koje kombinuju autentični seoski doživljaj sa blagodetima civilizacije (zatvoreni bazen, spa centar sa masažom i saunom, hidromasažne tuš kabine u sobama, wi-fi i tv...). U restoranu sa otvorenim ognjištem služe specijalitete iz tog kraja Srbije. Obeleženo je nekoliko staza za šetnju po prirodi, a blizina Ibarske magistrale vam pruža dobru vezu za odlazak na izlete.\nNe biste trebali da propustite vožnju čamcem meandrima reke Uvac (Tel: 060/0685-214) i posetu manastiru Mileševa (prva polovina 13. veka, u manastirskoj crkvi se nalazi čuvena freska sa Belim anđelom). Vožnja čamcem meandrima Uvca vam pruža priliku da se popnete na neki od vidikovaca (uz prethodnu najavu, oko 2 sata pešačenja ukupno), posetite Ledenu pećinu, uživate u pogledu na brojne\nUputstvo: iz Beograda se do Zlatara i Uvca stiže Ibarskom magistralom, preko Ljiga, Gornjeg Milanovca, Čačka i Užica. Udaljenost do Kokinog broda (gde se skreće ka selu Vraneša) je oko 250km ili oko 4-5 sati vožnje. Put prolazi kroz dosta naseljenih mesta, ograničenja brzine su od 50 do 80km na čas. Budite oprezni kad vozite magistralom jer se s vremena na vreme pojavi neki ludak koji pretiče preko pune linije ili u krivinama. Ono što vas čeka na kraju puta vredi uloženog vremena i oporaviće vas od vožnje u roku od 5 minuta! Duž magistrale ćete videti brojne kafane koje mame goste pečenjem, ali se trudite da se koncentrišete na vožnju.\nZgodno mesto za pauzu je neki od splavova u Ovčarsko-kablarskoj klisuri (posle Čačka, iza brane) gde možete da popijete kafu ili pojedete riblju čorbu. Sledeću pauzu možete da napravite na planini Zlatibor (npr. na ranču sa mini zoo-vrtom koji se nalazi odmah pored puta, imaju odlične vruće lepinje sa kajmakom). U povratku, pauzu možete da napravite u selu Zlakusa (odmah posle Sevojna videćete putokaz za Zlakusu desno), poznatog po majstorima grnčarskog zanata i Terzića avliji.\nptičje vrste uključujući i beloglave supove kojima je ovo prirodno stanište. Možete i da se bavite pecanjem ili vozite kajak. U zimskih mesecima nema mogućnosti za izlet čamcem i penjanje na vidikovce, ali i dalje može da se ode u etno selo - putevi su prohodni i za vreme velikih snegova (Ibarska magistrala se obavezno čisti, a i etno selo ima mehanizaciju za čišćenje svog prilaznog puta).\nZa svaki slučaj, na raspolaganju vam je i heliodrom, ako imate dovoljno novca da helikopterom doputujete iz Beograda. U sobama će vam biti na raspolaganju drva za loženje kamina i jagnjeća koža ispred njega, a poseban doživljaj je plivanje u bazenu dok kroz staklene zidove gledate planinu pod snegom.\nAko vam je smeštaj u etno selu previše skup ili želite da boravite u autentičnom srpskom seoskom domaćinstvu, preporučujemo smeštaj u kući porodice Luković (selo Akmačići, www.zlataretnouvac.rs). Planinski med, domaća rakija i kiselo mleko, pita od heljde i jaretina u mleku je deo onoga što se služi gostima.


Tolo , Nafplion,Peloponez/Grčka hoteli/ Letovanje 2022 / Euroturs\nPočetna / Leto / Grčka / Grčka hoteli / Peloponez / Tolo , Nafplion\nTolo poznatiji i kao Tolon, malo je seoce na poluostrvu Peloponez i pripada opštini Asini u Argolisu. O tolonsokom zalivu prvi je pisao Homer u Ilijadi, nazvavši je jednim od prvih gradova čije su trupe uzele učešće u trojanskom ratu. Tokom vekova tolonski zaliv je služio kao utočište ratnim brodovima a tokom Vizantijskog perioda je služila kao pomoćna luka za grad Nafplio. Nakon grčke revolucije, brojno etničko stanovništvo Grčke izbeglo je sa Krita i nastanjeno u Tolon gde su i osnovali ribarsko naselje 1916 godine.\nOd sredine XX veka Tolon je počeo da se razvija kroz turističku industriju i prerastao je u pravu letnju destinaciju sa hotelskim resortima. Glavni kvalitet mesta je dugačka peščana plaža, a za večernji izlazak Nafplio je na svega 5-6 km udaljen a sve ostalo od sadržaja koje jedno turističko mesto treba da ima turistima je na raspolaganju.\nTolo , Nafplion - svi smeštaji


Haljine | sve za devojke\nsve za devojke\nCategory Archives: Haljine\nPosted in Haljine\tby svezadevojkedk\nJoš jedan komad garderobe koji je posle dugo vremena doživeo grandiozni povratak na modnu scenu. Kao simbol ljubavi, crvena boja je bila večita modna inspiracija i simbol seksipila, a danas se može naći u većini kolekcija pozntih dizajnera.\nKao ,,must have” komad garderobe, najpoželjnije bi bilo imati jednu haljinu, bez previše detalja, koju uz odgovarajuće dodatke, možete nositi i preko dana i uveče. Ove sezone su veoma aktuelne crvene haljine u retro stilu, strukirane, sa veoma naglašenim strukom, ili sečene ispod grudi. Ovi modeli odgovaraju većini devojaka, u zavisnosti od njihove visine. Uz dobar pojas, ili broš, sasvim obična haljina se može pretvoriti u glamuroznu večernju toaletu.\nPosebno su atraktivni dekoltirani modeli sa dodacima od čipke, koji su podjednako i elegantni i provokativni, koji ipak nisu preporučljivi za dnevnu varijantu. Ukoliko niste tip koji voli previše jednostavnu garderobu, uvek se možete odlučiti za crvenu haljinu sa dodatkom karnera, ili modele koji su sad posebno atraktivni, sa dodatkom karnera oko struka. Ovakvi modeli se posebno preporučuju damama sa viškom u tom delu tela, jer odlično sakrivaju mane.\nAko volite detalje, potrudite se da oni ne budu toliko na haljini, jer ona već sama po sebi privlači pažnju.\nŠto se tiče obuće za večernju varijantu, visoke potpetice su najbolji izbor. Zavisno kakav je vaš karakter, možete ili eksperimentisati sa obućom kontrasnih boja, ili se odlučiti za crne salonke, koje su nepogrešiv izbor.\nKako se obući za svečane prilike, pritom zaseniti sve oko vas?\nOdelo ne čini čoveka, ali definitivno utiče na njegovo samopouzdanje. Nema na svetu ružnih žena. Postoje samo žene koje ne znaju da bi s malo truda mogle da budu lepe.\nEvo nekoliko naših predloga, uz koje haljine možete da izgledate elegantno.\nAko se ipak odlučite za duge haljine, možemo vam poručiti da su one apsolutni hit ove godine, međutim naglašavamo da su to haljine koje su glamuroznije. Pogodne su za maturu srednje škole. Zašto? Po našem mišljenju, devojka treba da ima određenu zrelost da bi te haljine lepo izgledale na njima, u suprotnom je gluma – devojčice glume žene… Nemojte da žurite sa odrastanjem.\nŠešir – omiljeni letnji detalj\nKako da izaberete naočare za sunce baš po svojoj meri?\nDuge letnje haljine\nsvezadevojkedk na Letnje košulje\nJohnk212 na Letnje košulje\nsvezadevojkedk na Kako izabrati pravu torbu…\nivana na Kako izabrati pravu torbu…\nCipele sa potpeticom


Lazanski: Zašto se niko nije usudio da kaže da je to bila NATO AGRESIJA?! - alo.rs\nAUTOR: Politika/Alo.rs/M.Ž. DATUM I VREME: 24.03.2019. 10:59\nSve do 2012. godine kod nas se u medijima agresija NATO na SR Jugoslaviju nazivala "kampanjom", "operacijom", ili samo bombardovanjem...\nČak je i naš vojni list "Odbrana" u to vreme, pre 2012. godine, izbegavao termin agresija. O izjavama političara da i ne govorim. Da li se to u međuvremenu ipak promenilo?, pita se Miroslav Lazanski, čiju kolumnu za Politika.rs prenosimo u celosti:


Darko Mrđa i ostali: Izricanje presude krajem novembra - Detektor\nDarko Mrđa i ostali: Izricanje presude krajem novembra\n16. Novembra 2018.14:23\nNakon što su Odbrane Zorana Babića i Radenka Marinovića u završnim riječima zatražile da oni budu oslobođeni za zločine počinjene na području Prijedora, izricanje presude je najavljeno za 30. novembar.\nBabićeva braniteljica Slavica Bajić je navela da iz svih provedenih dokaza Sud može izvući jedini zaključak da optuženi nije počinio tri ubistva i premlaćivanja koja su mu stavljena na teret.\nBraniteljica je osvrćući se na navode optužnice rekla da se pojedini svjedoci ne mogu smatrati kredibilnim i da ih Tužilaštvo koristi fragmentalno i selektivno te da njihovi iskazi nisu potkrijepljeni s ostalim svjedočenjima.\n“O ubistvu Saida Babića postoji više verzija. Postoji zbrka u pogledu izjava svih svjedoka od kojih svaki priča svoju priču. Nakon svih provedenih dokaza očigledno je da ubistvo Saida Babića nije izvršio optuženi”, naglasila je braniteljica.\nPrema njenim riječima, više verzija postoji i za ubistvo Nezira Kraka, koje je također Babiću stavljeno na teret, a osvrnula se na nalaz vještaka medicinske struke u kojem je navedeno da kod oštećenog nisu konstatovane ubodne rane nožem.\n“Odbrana tvrdi da Jasmin Ališić nije uopšte ubijen na Manjači. Jeste doveden, ali je vraćen za Prijedor i od tada mu se gubi svaki trag”, kaže braniteljica i pojašnjava da je pri transportu prema Manjači ubijeno osam osaba, čija su tijela dan kasnije nađena u rijeci Vrbas, ali da među njima nema Ališića.\nOdbrana je izrazila iskreno žaljenje članovima porodica svih nastradalih na Manjači, a prema riječima braniteljice jasno je kako je došlo do određenih ubistava i da su neki stradali na putu od vatrenog oružja, noža i premlaćivanja, ali da je ostalo nejasno ko su bili izvršioci, jer su kontradiktorne izjave samih očevidaca.\nOptuženi Babić je kazao da smatra, koliko god se trudio, kako nema povjerenja u ovaj Sud i da mu niko ne vjeruje kada se izjašnjava da nije kriv, a negirao je ubistva za koja se tereti.\n“Htio sam dovesti svjedoke da daju iskaze, ali nisu smjeli doći bojeći se da i oni ne budu optuženi. Ja te ljude nisam poznavao, ni Babića ni Kraka”, rekao je optuženi i dodao da je Ališić vraćen za Prijedor.\nBabića i Marinovića te Darka Mrđu, bivše pripadnike Interventnih vodova pri Stanici javne bezbjednosti (SJB) Prijedor, Tužilaštvo BiH tereti da su učestvovali u progonu bošnjačkog stanovništva u okviru širokog i sistematičnog napada vojske i policije Republike Srpske. Na teret su im stavljena ubistva, prisilni nestanci i nečovječno postupanje 1992. godine.\nMarinovićev branilac Siniša Dakić je izrazio žaljenje zbog tragedije koja se desila porodici Nihada Bašića, ali radnje optuženog, prema njegovim riječima, nemaju veze s tim niti je bio izvršilac.\n“U ovom slučaju Sud ima lak posao, materijalnu dokumentaciju koja ne ide u prilog navodima optužnice i iskaz svjedoka koji tvrdi da je vidio nešto što se nije dogodilo. Jedini cilj Tužilaštva je bio da Marinovića tereti da je fizički zlostavljao Bašića i lišio ga života”, rekao je branilac.\nNiko od svjedoka, prema navodima Odbrane, nije izjavio da je oštećenog ispred Omarske maltretirao Marinović, dok svjedok koji ga dovodi u vezu s ubistvom se, prema Dakićevim riječima, optuženog sjetio tek 2015. i naveo da ga poznaje, što nije istina.\nTužilaštvo, kako kaže branilac, nije izvelo medicinsko vještačenje kao dokaz, iako je nalaz urađen, a on pokazuje da Bašić na tijelu nije imao ubodnih rana, kako je navedeno u optužnici.\n“Ponudili smo dokumente koji pokazaju da je Marinović bio na rehabilitaciji. Zbog povreda je, što su potvrdili i svjedoci, obavljao samo ograničene aktivnosti, a nije s ostalima išao na intervencije”, dodaje branilac.\nMarinović je u svom obraćanju rekao da je cijeli postupak uticao na njegovu porodicu što se odrazilo na zdravstveno stanje.\n“Žao mi je zbog Nihada. U toku 1992. ga nijednom nisam vidio, a da jesam, pomagao bih mu zbog toga što sam u dobrim odnosima s njegovim sinovima”, kazao je Marinović i naglasio da s ovim nema nikakve veze.


kancer - biznis i depopulizacija | Forumantiglobalista\nkancer - biznis i depopulacija\nZAŠTO NASTAJE KANCER? - Život je posledica složenog elektro-bio-hemijskog procesa koji se odigrava u čitavom organizmu i svakoj ćeliji. Ovaj proces je na ćelijskom nivou tačno programiran za svaku ćeliju. Sve ćelije u organizmu zato moraju biti solidarne i precizno odrađivati ono što im je biološkim programom naloženo. Po tom programu ćelije se stalno dele i umiru. Na njihovo mesto dolaze nove ćelije.\nRecimo, nakon loma kosti specijalne ćelije (nalik trofoblastnima) se pretvaraju u koštane ćelije, umnožavaju se kako bi popunile sva oštećenja na mestu preloma i kada posao završe - prestaju sa umnožavanjem i umiru. Ukoliko ove ćelije ispadnu iz programa, one ne prime poruku da je posao završen i nastavljaju da se umnožavaju. Takve ćeilje se zatvaraju za sve poruke i ne primaju instrukcije koje se elektro-biohemijski prenose kroz čitav organizam - da treba da umru.\nOdstupanje od programa stvara "neposlušnu" ćeliju koja svojim nekontrolisanim ponašanjem može da napravi haos u čitavom organizmu i da ga tako poremeti, da sam organizam na kraju umre. To su kancerozne ćelije koje se ponašaju nesolidarno, razmnožavaju se nepotrebno i prekomerno, otimaju hranu drugim ćelijama i odbijaju da izumru u skladu sa programom - što se naziva apoptoza. Ljudi oboleli od raka zapravo umiru od neuhranjenosti.\nRazlozi za nastanak ove neposlušnosti su poremećaji u složenom elektro - biohemijskom procesu, odnosno narušavanje neophodnog metaboličkog balansa. Dakle, kancer je poremećaj metabolizma.\n"Đubrivo (podloga) je sve, klica je ništa", izjavio je i čuveni Luj Paster na samrtničkoj postelji. Ovo se odnosilo na njegovo stalno\nsuprotsavljanje teoriji biohemičara Antoana Bešama koji je tvrdio da klice u organizmu nisu uzrok bolesti već posledica biohemijskog poremećaja, odnosno kiselosti sredine u kojoj se one nalaze. Bešam je pod mikroskopom video u krvi bele tačkice i nazvao ih protitima. To su najmanje proteinske tvorevine, najmanje žive jedinice. Protiti se u manje ili više kiseloj sredini formiraju kao virusi, bakterije ili gljivice sa ciljem da očiste kiselu sredinu. Biologija , međutim, zahvaljujući uticaju Pastera, ovo već decenijama ignoriše. Diskreditacija Bešama i odbacivanje njegove teorije je tema za poseban tekst.\nDa virus raka postoji i da se pojavljuje bar u četiri oblika, otkrio je prvi još Rojal Rejmond Rajf, a kasnije to potvrdila dr Virdžinija Livingston. Dakle, Paster je priznao da nije bio u pravu kada je tvrdio da su klice (bacili) izazivači bolesti i da oni ulaze spolja u organizam. One su posledica bolesti. Vakcinacija je opasna besmislica, to je danas mnogima jasno. Ona je samo biznis i velika prevara.\nPo Remsovoj teoriji biološke jonizacije sva energija koju koristi bilo koji organizam odnosno ćelija je proizvedena delovanjem između anjona i katjona. Anjon (kao OH-) može dati energiju kada to stvara otpor sa jednim katjonom, kao H+. Količina OH- anjona i H+ katjona u soluciji određuju kiselost solucije i tako pH.\nIvona Živković - ŠTA (NE) TREBA ZNATI O NASTANKU I LEČENJU RAKA http://www.ivonazivkovic.net/KANCER-1.html\nMožda "nema dokaza" da alternativna medicina leči, ali ima mnogo dokaza da konvencionalna sakati i ubija. Neka zato svako razmišlja svojom glavom pošto pročita šta se sve o raku danas zna.\n"Moderna medicina u SAD tretira ove ćelije kao da su bakterije ili virusi. Oni koriste hemoterapiju, zračenje i hirurgiju da bi lečili kance r. Ali ni jedan od tih tretmana neće pomoći ako kisela sredina ostaje", zaključuje doktor Morišita.


U Zrenjaninu problem ne predstavljaju samo neispravna voda za piće i zagađen vazduh zbog smrada koji se širi iz kafilerije. Grad je prljav, dovoljno je izaći na ulicu i videti kako smeće leti na sve strane, postoje brojne divlje deponije koje se sve više šire.\nU toku proteklih godinu dana Zrenjaninski soccijalni forum organizovao je više sastanaka građana čiji je cilj bio da se otkriju uzroci ovako lošeg stanja u oblasti komunalne čistoće i kako bi se gradskim vlastima dali predlozi o mogućim rešenjima.\nUčesnici sastanaka uglavnom smatraju da radnici JKP „Čistoća i zelenilo“ dobro obavljaju svoj posao, ali postoje brojni drugi problemi. Najpre, istaknuto je da gradskim budžetom nije opredeljeno dovoljno sredstava za komunalne delatnosti poput iznošenja smeća, održavanja zelenih površina i gorbalja kao i zoohigijene. Postoje mogućnosti da se gradski budžet planira tako da više novca ide na delatnosti od kojih zavisi kvalitet života u gradu umesto da se sredstva izdvajaju za besmislene manifestacije u centru grada ili dodeljuju nevladinim organizacijama koje ne rade ništa korisno za građane. Na žalost, odavno je ustaljena praksa da znčajan deo javnog novca završava u privatnim džepovima. Takođe, partijsko zapošljavanje u javnim preduzećima i ustanovama i gradskoj upravi dovelo je do drastičnog povećanja broja lica koja rade u ovim institucijama, ali i do pada stručnosti. Tako je gradski budžet opterećen izdacima za plate nepotrebno zaposlenih umesto da se koristi za javne svrhe. Postoji i fiktivno zapošljavanje, pojedini „zaposoleni“ dobijaju plate, a čak i ne dolaze na posao.\nVećina građana negoduje zbog ponašanja nesavesnih sugrađana koji smeće odlažu na način koji je suprotan gradskim propisima. Na sastancima je istaknuto da je neophodno veće angažovanje Komunalne milicije u čiju nadležnost spada i otkrivanje i kažnjavanje osoba koje se bahato ponašaju i smeće bacaju na sve strane. Kažnjavanje, ali i obrazovanje o komunlanoj higijeni su neophodni kako bi se stvari u ovoj oblasti koliko toliko dovle u red. Uobičajena je praksa da se u kontejnere baca i otpad koji se mora drukčije odlagati, poput životinjskih ostataka, stočnih fekalija, šuta i sl. Tako je ugroženo zdravlje ljudi, ali, oštećuje se i skupa oprema JKP „Gradska čistoća“. O ružnom izgledu grada da i ne govorimo.\nPoznato je da u Zrenjaninu postoji nedovoljan broj komunlanih milicionera, zbog toga je neophodno da se ova institucija kadrovski ojača i da joj se obezbedi neophodna oprema.\nZabrinjavajući su sistemski nedostaci koji postoje u oblasti upravljanja otpadom. Smeće se u Zrenjaninu iznosi na način koji je u dobro organizovanim državama odavno napušten. Nema primarne selekcije otpada koju bi trebalo da vrše domaćinstva što bi obezbedilo da se na deoponiju odlaže samo otpad koji ne može da se reciklira.\nPosebno zabrinjava činjenica da je Vlada 2018 god.odlučila da regionalna deponija bude u Kikindi. Zrenjaninska lokalna vlast proteklih godina nije uradila gotovo ništa da bi upravljanje otpadom bilo modernizovano. U Kikindi je, pak, izgrađena moderna sanitarna deopnija. Po svemu sudeći otpad će iz Zrenjanina biti otrpeman u Kikindu i odlagan na tamošnju deponiju. Samo deponovanje otpada koštaće oko milion evra godišnje, ali tome treba dodati i znatno povećane transportne troškove. Većinski vlasnik deponije u Kikindi je jedna španska privatna firma. Nema sumnje da će cena iznošenja smeća u Zrenjaninu biti zbog toga povećna. Glavni uzrok tome je što loklana vlast u Zrenajninu nije spremna da se bavi strateškim pitanjima u ovoj oblasti. Učesnici sastanka su ukazali da se uvođnjem primarne selekcije otpada troškovi njegovog uklanjanja mogu znatno smanjiti. Uvođenje pozitivnih i negativnih subvencija tome bi doprinalo.\nVeliki je problem što će komunalne delatnosti u Srbiji uskoro biti privatizovane. Privante firme žele samo da povećaju svoj profit i nisu zaintersovane za dobrobit građana. Potrebno je da bude organizovana ozbiljna javna rasprava o razvoju i budućoj organizaciji komunalnih delatnosti, kako bi bile izbegnute negativne posledice privatizacije koje su vidljive u državama koje su prihvatile taj model, a sada u njima postoje snažni socijalni pokreti čiji je cilj da ova oblast bude vraćana u javno vlasništvo.


Bravo rukometaši BiH! Naši momci slavili protiv Finske u kvalifikacijama za EP (VIDEO)\nMirsad Terzić: Utakmicu očekujemo uz veliki respekt prema protivniku\nČengić: Zakon za spas i razvoj sportskih klubova u FBiH\nInicijativa SDP-a ima za cilj da pomogne posrnulim sportskim velikanima poput KK Bosna, ali i klubovima koji dobro funkcionišu a svoj rad žele da podignu na još veći profesionalni nivo, kao što je slučaj s nekim klubovima u regionu\nRukometaši BiH danas protiv Finske nastavljaju kvalifikacije za EP\nStrah od napada: Hrvatski rukometaši na granici sa Srbijom prešli u autobus srbijanskih tablica\nUtakmice će proći bez gostujućih navijača\nTražio da se brani sa slobode: Sud u Kolnu donio odluku o zahtjevu Adnana Ćatića\nIako je Okružni sud u Kolnu izdao odluku o puštanju na slobodu uz plaćanje kaucije, bivši svjetski bokserski prvak Adnan Ćatić, alias Felix Sturm i dalje ostaje u pritvoru!\nNovi detalji hapšenja Adnana Ćatića\nPoznati bokser uhapšen je na sajmu fitnes opreme "Fibo" jer je optužen za utaju poreza\nKurić: Uvijek ćemo biti podrška sportistima Specijalne olimpijade\nOsvojene medalje pokazatelj su velikog rada i zalaganja sportista, trenera i svih drugih uključenih u ovaj projekat\nBh. bokser Adnan Ćatić i dalje u pritvoru\nNjemački mediji navode da se uhapšeni bh. bokser Adnan Ćatić alias Felix Sturm i dalje nalazi u pritvoru\nMlada gimnastičarka slomila obje noge pri doskoku i okončala karijeru (VIDEO)\nIz Amerike stiže snimka koja nije za one slabijeg želuca\nDanas okupljanje bh. rukometaša\nMuška rukometna reprezentacija Bosne i Hercegovine okupit će se danas u Sarajevu gdje će početi mini pripreme za predstojeće susrete kvalifikacija protiv Finske\nŽena vodi mušku reprezentaciju: Velika Tošina ljubav ispisala historiju\nSavez jednoglasno donio odluku o njenom imenovanju\nAdnan Ćatić noć proveo u zatvoru\nBh. bokser Adnan Ćatić, koji je u petak u popodnevnim satima uhapšen na sajmu fitnesa Fibo u Kelnu pod optužbom da je utajio porez, proveo je noć u zatvoru u ovom gradu. Policija i tužilaštvo se još nisu očitovali o detaljima optužbe\nPoznati detalji hapšenja Adnana Ćatića: Oglasio se glasnogovornik policije\nVeć smo izvijestili da je njemački bokser bh. porijekla Adnan Ćatić, alias Felix Sturm, uhapšen. Ćatić je uhapšen u petak u Kolnu objavio je Bild, a potvrdila policija\nNjemački Bild: Lišen slobode Adnan Ćatić\nBila je ponos Jugoslavije, najbolja skijašica svijeta, a onda šok - povukla se s 22 godine... (VIDEO)\nPogledajte šta danas radi...\nNikola Karabatić najavio kraj reprezentativne karijere\nRukometaši visočke Bosne u derbiju dočekuju Vogošću\nU osvrtu na predstojeći susret Grčo naglašava da cijeni protivnika, ali da će njegov tim pred svojima navijačima dati sve od sebe da ostvari pobjedu\nVardar obranio naslov pobjednika SEHA lige\nVardar su do pobjede predvodili Dainis Krištopans sa sedam i Timur Dibirov s pet golova\nMMA borac preminuo nekoliko sati nakon nokauta (VIDEO)\nBrazilski MMA borac Mateus Fernandes preminuo je nekoliko sati nakon poraza tehničkim nokautom\nNa utrci je učestvovao veliki broj profesionalnih biciklista iz 18 zemalja koji osvajanjem UCI bodova ostvaruju normu za olimpijske igre\nBošnjak pobijedio Xoxhaja za titulu prvaka Njemačke u cruiserweight kategoriji\nBošnjak, koji nastupa za BK "Ilidža", u meču za titulu nokautom u trećoj rundi pobijedio je Kosovara Armenda Xhoxhaja\nFetahović i Čohodar osvojili medalje na Evropskom kupu\nBosanskohercegovački bokseri, članovi BK "Ilidža", Adem Fetahović i Almedin Čohodar osvojilu su zlatnu i srebrenu medalju na Evropskom kupu u Bijeljini.\nSolidan nastup bh. brzoklizača na "Alpe Adria Trophyju" u Celju\nBosanskohercgovački brzoklizači ostvarili su solidan nastup na Međunarodnom takmičenju u brzom klizanju "Alpe Adria Trophy", održanom prošlog vikenda u Celju (Slovenija).\nDžudo tim BiH odbranio titulu ekipnog prvaka Balkana\nBokser ujeo protivnika, uslijedila diskvalifikacija\nPoznati polufinalni parovi play-offa odbojkaškog prvenstva BiH\nEkipe Kule Gradačac, Bimal Jedinstva, Gacka i Banjaluke volej plasirale su se u polufinale play-offa prvenstva Bosne i Hertcegovine za odbojkašice.\nHrvatski rukometaš suspendovan zbog pozitivnog testa na kokain\nBh. hokejaši sutra putuju na kvalifikacije u Abu Dhabi\nSeniorska reprezentacija BiH u hokeju na ledu sutra će otputovati u Abu Dhabi (UAE) na kvalifikacijski turnir za ulazak u treću jakosnu grupu IHF-a.\nPogledajte spektakularni noćni skok koji su Britanci izveli s "Avaz Twist Towera"\nJulian Deplidge i Lewis Jones ponovo su izveli spektakularni skok padobranom s najveće i najljepše zgrade u regionu "Avaz Twist Towera". Podsjećamo, oni su jutros u 6 sati izveli prvi skok sa zgrade.\nZrinjski u prednosti nakon prve utakmice\nMostarski Zrinjski pobijedio je ekipu Kaskade sa 2:0 u prvoj utakmici finala Kupa Bosne i Hercegovine u futsalu\nĐoković poražen od Aguta\nNa ATP Masters turniru iz serije 1000 u Miamiju srpski teniser Novak Đoković neće se boriti za sedmu titulu\nKhabib o povlačenju McGregora: U džungli može biti samo jedan kralj\nIrski borac Conor McGregor danas je povukao neočekivani potez i objavio drugi put u tri godine da se povlači iz borilačkog svijeta\nConor McGregor objavio da odlazi u penziju\nOdlučio sam se povući iz sporta poznatog pod imenom mješovite borilačke vještine. Želim svim starim kolegama sreću u nastavku karijere. Pridružujem se kolegama koji su već u penziji, poručio je McGregor na Twitteru\nPlesni klub “Aster”, učesnik Evropskog prvenstva u Poljskoj, ostvario je još jednom veliki uspjeh. Plesni par Valentina Vavra i Vedran Marčeta osvojio je prvo mjesto u kategoriji argentinski tango te drugo u salsi.\n"Ulogu favorita moramo da preuzmemo, svi znamo šta znače ove dvije utakmice"\nPredvođeni Sanjinom Bezdrobom, gosti su opravdali ulogu favorita, prikazavši bolju igru u sva tri seta\nUprkos strogoj zabrani doktora: Cro Cop ponovo na treningu\nU BiH me nisu cijenili\nRoberto Soldić, MMA takmičar i jedan od najvećih talenata u slobodnim borbama, nakon što je definitivno donio odluku da prijeđe pod hrvatsku zastavu, objasnio je razloge zbog kojih neće više nastupati kao bosanskohercegovački borac.\nBh. predstavnik imat će težak zadatak u uzvratnom susretu\n1 2 ... 50 51 52 53 54 55 56 ... 58 59\nCENTRALNI DNEVNIK 21.1.2022.\nCENTRALNI DNEVNIK - 15. 01. 2022.\nCENTRALNI DNEVNIK 14. 01.2022.\nCENTRALNI DNEVNIK 8.1.2022.\nCENTRALNI DNEVNIK 07. 01. 2022.\nCENTRALNI DNEVNIK 1.1.2022.\nCENTRALNI DNEVNIK 31. 12. 2021.\nCENTRALNI DNEVNIK 25.12.2021.\nCENTRALNI DNEVNIK 24.12.2021.


FK Juventus ( Juventus Football Club ) je fudbalski klub iz Torina, Italija. Osnovan je 1897. godine, i važi za najtrofejniju i najpopularniju ekipu u italijanskom fudbalu. Svoje mečeve do završetka rekonstrukcije stadiona Dele Alpi igra na Olimpiku.\nDo sezone 2006/07. je uz Inter bio jedini klub koji nikada nije ispadao iz Serije A, ali je zbog malverzacija uprave prebačen u drugu ligu, uz oduzimanje posljednje 2 titule prvaka. Ipak, već u prvoj godini u nižem rangu „Stara Dama“ nadmoćno osvaja prvu poziciju, i tako se vraća u Seriju A.\nGeneralna :: Autor probniblogepo 18:13


Apgrejd foruma | Benchmark Forum\nKao što je u najavi i rečeno, radovi će se nastaviti i po otvaranju foruma.\nZnamo da još neke stvari nisu sele na svoje mesto, za neke nismo mogli više da čekamo i raščistiće se u hodu. Zato vas molimo da ne zatrpate sad forum pohvalama, pokudama, pominjanjem familije jer vam se boja 1235236-og pixela ne sviđa i slično.\nLele ljudi šta napraviste od foruma ???\nSvaka cast, forum je....VAU.\nodavno nisam menjao skin, malo me zbunjuju podešavanja... jel postoji opcija menjanja skinova?\nBas je ql, sta mu fali ? Rece covek da jos nije gotovo, recimo prvo sto sam primetio: nema moja masina, mada realno to nije ni potrebno. Svidja mi se ovaj dark style\nbela me ozracila,ucitava mi stranu po 10sek\nYellow Pinky je napisao(la):\nJa mislim da je novi izgled odlican!\nDaje odredjenu dozu ozbiljnosti, a i svaka promena je dobra sa vremena na vreme. Go for it guys!\nHeh, ispeglajte jos malo sta treba - dva puta mi je poslata poruka\nMomci strpite se, radovi su jos uvek u toku.\n@Silver: mozda je ipak bolje da se spusti forum dole jerbo se jako sporo otvara?\ncekao sam jos neko da napise da mu se ne svidja,da ne budem prvi\nAL dobro, sigurno je ulozeno mnogo truda,tako da necu kritikovati.\nJoš uvek se u pozadini rebuilduje search i reindeksiraju neke tabele, pa definitivno radi sporije nego što bi trebalo.\nSviđa mi se nov izgled.\nJedino što mi se ne sviđa je što se naziv topica u odnosu na ime postera na board home ne razlikuje, mogao bi da bude uočljiviji naziv topica.\nJa sam navikao na dark blue skin....bilo bi lepo vratiti neku tamniju varijantu jer ovo stipa za oci,iskreno vise mi se svidjao stari stil sajta.\nMoze li da se ugasi okvir oko avatara? Gif i PNG avatari onda gube na smislu.. inace ok je novi izgled\nŠta reći-odlično ! Sviđa mi se novi dizajn ,pravo osveženje za narednu godinu.\nMeni se bas ovaj dark style ne svidja,onaj stari izgled mi nedostaje. Al dobro,ko sam ja da kritikujem?! Ljudi su radili, za razliku od nas\nSvida mi se ova crno bela kobinacija\n1100 ljudi online kad proradio\nIma i tamna tema, samo još nije dozvoljena za izbor.\nTreba nam ovo puno opterećenje da vidimo šta nije u redu. Jer dok čovek sam trčkara forumom, sve to deluje sasvim drugačije.\nAu, na koji sam ja to forum došao Pojma nemam da li mi se ovo sviđa ili ne, moram prvo da se priviknem malo\nBljak. Hocu moj stari skin. Dok sam procitao ovu temu zabolele su me oci..\nMeni se nov izgled ne sviđa, definitivno.\nŠta ću, navikao sam na onaj stari, dark blue, a ovo mi svetli pred očima kao da je radioaktivno + crno-belu varijantu mrzim iz dna duše (ovo se ne odnosi na Partizan, već na sklad boja).\nTako da.... vratite bar mogućnost starih skinova, a na novu koncepciju se samo treba navići, već vidim par lepih prednosti u smislu funkcionalnost, npr. pisanje ovog odgovora, jednostavnije je.\nInače, pozdrav ekipi Bencha i Sretni praznici, samo napred!!!!\nZanimljiv izgled. Ok je na prvi pogled, ali videcemo koliko je dobar u prakticnoj primeni.\nMeni je ovo preglednije i prijatnije za oči nego ono staro. Mislim da ću koristiti ovaj skin i kada bude mogao da se selektuje tamniji skin. Jedino što mi smeta je ono što sam već naveo, za razlikovanje ime topica od postera na board home.\nDefinitivno treba dozvoliti odabir dodatnog skina, pored toga verujem da je promena foruma izvrsena na bolje.\nElegantno izgleda, svidja mi se nema sta. Samo, definitivno menjam u tamniju nijansu ako bude bila kao opcija\nVidim da i drugima bela smeta, valjda zato sto ceo dan blejimo u komp pa nam jarke boje stvaraju migrenu\nLight skin je bio zakon Ovo je .... previse naporno za citanje.\nOvo je grafit boja a ne crna - cisto da se razumemo. I nema veze sa Partizanom\nU pitanju je promena verzije foruma i stari skinovi na njemu - NE RADE! Cisto da se razumemo, starih skinova vise biti nece\nSto se foruma tice, verziju 4 smo kupili jos pre skoro godinu dana, cekali smo da se mnogobrojne greske isprave u brojnim update-ima\nBoje na novom forumu imaju direktne veze sa dizajnom novog sajta i molim vas da to uvazite. Uskoro ce i sajt a nakon toga mozemo razmotriti da se eventualno prosiri izbor tema koje ce vam biti na raspolaganju. Ovo je za sada, dok se izvrse svi planirani radovi pa cemo ponudu prosiriti\nNadam se da je ovo obrazlozenje u redu


Bio je zlatni dečko Holivuda, a onda je pre 15 godina NESTAO sa lica zemlje: Živi toliko TAJNOVITO, da niko nije znao da ima troje dece! A evo kako izgleda danas - Zena.rs\nGlumac Džoš Hartnet početkom 2000-ih bio je zlatni momak Holivuda - tvrdili su da će postati novi Bred Pit ili Leonardo DiKaprio, a žene širom sveta obožavale su njegovo lepo lice i zgodno telo. Ni talenta mu nije nedostajalo, a film koji mu je doneo planetarni uspeh jeste film "Perl Harbor".\nDžoš Hartnet Foto: Profimedia\nI neko vreme je zaista opravdavao titulu nove nade Holivuda - uloge u serijama i filmovima nizale su se jedna za drugom, no ovaj lepotan odlučio se za nešto drugačiji put.\nPosle nekoliko titula najseksi muškarca na planeti, Hartnet je polako počeo da se povlači iz šoubiznis trke u želji da vodi normalan život daleko od svetla reflektora.\nDžoš u mladosti Foto: Profimedia\n"Mislim da sam se malo udaljio od Holivuda, jer nisam bio spreman za svu tu pažnju. Nisam želeo da pazim na svaku reč i želeo sam prirodno da rastem, tako da sam odlučio da u tom trenutku biti filmska zvezda nije za mene", rekao je svojevremeno.\nNedavno se ponovo osvrnuo na ovu činjenicu, te dodatno pojasnio zašto je rešio da digne ruke od toga da bude na A listi glumaca.\nDžoš je sa suprugom Tamsin u braku 9 godina Foto: Profimedia\n"Imao sam osećaj da mi je neko ukrao čitav život. Sve te naslovnice časopisa na kojima su bile moje fotografije nimalo nisu prikazivale život kakav sam živeo. Trenutno se osećam dobro jer me više ne maltretiraju paparaci kao nekada", rekao je slavni 42-godišnjak.\nInače, on je već devet godina u braku sa koleginiciom Tamsin Edžerton, a par je do te mere tajnovit kad je reč o njihovoj privatnosti, da javnost ne zna imena njihove dece. Nedavno je Hartner šokirao publiku i priznanjem da imaju troje dece - niko ne zna kada se Tamsin porodila treći put.\n"Najponosniji sam na to što sam otac troje dece i imam dobar odnos sa partnerkom i sjajan porodični život, i na to što i dalje mogu da radim dobar posao", rekao je pre nekoliko dana.\nDžoš i Tasmin dobili su prvo dete - ćerkicu 2015, a drugo dete došlo je na svet 2017, dok je datum rođenja trećeg deteta misterija.\nNiko ne zna kad je Džoš dobio treće dete - apr je to vešto sakrio od javnosti Foto: Profimedia\nZanimljivo je da se Džoš praktično nimalo nije fizički promenio, šta više izgleda još bolje nego na početku karijeru. Pored manjih uloga u ne tako poznatim ostvarenjima, Hartnet se bavi i pisanjem scenarija i režijom.\nZbog 22 godine starije BUJNE STARLETE košarkaš izbacio ženu i dete iz kuće, a ona paradira plažom: Na Instagramu je savršena, a uživo - izgleda SASVIM DRUGAČIJE\nJednom rečenicom UZDRMALA JE KRALJEVSKU PORODICU: "Ne znam zašto su mislili da ćemo Hari i ja da ćutimo nakon svega"\nMegan Markl suočena sa TEŠKIM OPTUŽBAMA: "Plakali smo zbog nje, a Hari nas je molio da O SVEMU ĆUTIMO"\nOvo je muškarac zbog kog je jedna od najlepših žena sveta PODNELA ZAHTEV ZA RAZVOD: "Toliko je lep da BOLI"


Dokumenti CIA-e o Srebrenici: Milošević htio razmjenu teritorija | Milion Bošnjaka\nHome » Dokumenti CIA-e o Srebrenici: Milošević htio razmjenu teritorija\nBy admin1mb 9 / Jul / 2017\nPostoji jedna kratka bilješka u dostupnoj CIA-noj dokumentaciji u kojoj se kaže: ”Nismo imali nikakve informacije o namjerama bosanskih Srba da će počiniti zločine protiv muslimanskih branitelja ili stanovnika Srebrenice".\nMeđutim, kada pretražite na stotine dokumenata, kada razgovarate s međunarodnim sudionicima tadašnjih zbivanja nije teško doći do zaključka da su takozvane istočne enklave – Srebrenica, Žepa, pa jedno vrijeme i Goražde - bile otpisane u mirovnim planovima Sjedinjenih Država, Velike Britanije i Francuske, kao i čelništva Ujedinjenih naroda. Je li se htjelo doći do mirovnog sporazuma po svaku cijenu, pa i po strašnu cijenu plaćenu u Srebrenici?


HomeEkonomijaProjekat „Moja prva plata“ šansa za mlade da ostanu u Srbiji\nMinistar finansija Siniša Mali obišao je danas kompaniju „Esensa“, koja učestvuje u programu Vlade Republike Srbije „Moja prva plata“, i tom prilikom je razgovarao sa troje mladih, koji su ostvarili svoje prvo radno iskustvo.\n„Upravo ka tome je usmeren program „Moja prva plata“, da mladi koji završe fakultet ili srednju školu dobiju mogućnost da steknu prvo radno iskustvo. To je obično najteži korak“, rekao je Mali i poručio direktoru kompanije „Esensa“ da mu je drago što je zahvaljujući tom programu uspeo da u troje mladih ljudi koje je angažovao prošle godine, a koji su sada dobili posao za stalno, pronađe kvalitetne kadrove.\nMinistar je najavio da ove godine počinje drugi ciklus programa „Moja prva plataˮ, te da je do 20. septembra rok za prijavu poslodavaca na teritoriji Srbije.\n„Prošle godine je tačno 8.224 mladih uzelo učešće i pronašlo svoj prvi posao u okviru ovog programa. Od tog broja 90 odsto njih je reklo da će ovaj program preporučiti svojim prijateljima, a 80 odsto njih je bilo zadovoljno svojim poslodavcem i izrazili su želju da nastave da rade kod njih. Ovim smo ostvarili izuzetan uspeh. Stopa nezaposlenosti među mladima je 2012. godine bila preko 50 odsto, a sada je negde oko 21-22 odsto. To je i dalje veći procenat od prosečne nezaposlenosti u Srbiji, i na tome moramo da radimo. Zato krećemo sa drugim programom ove godine“, objasnio je on.\nIstakao je da će biti povećan iznos novca kojim Vlada Republike Srbije stimuliše poslodavce.\n„Za sve one koji završe srednju školu država će isplaćivati 22.000 dinara, a za one sa završenim fakultetom 26.000 dinara kao pomoć za isplatu plate. Očekujemo da će ostatak isplatiti poslodavac. Srbija ide brzim koracima napred, nama je stopa rasta ove godine oko 6,5 do 7 odsto, što znači da ćemo biti među tri najbolje zemlje u Evropi. Kada su brzina naše ekonomije i njen rast u pitanju, ali da bi nastavili sa rastom, neophodno je da naši mladi ostaju u Srbiji i da ovde pronađu svoj interes, da ovde mogu da ostvare svoje snove. Takođe, i da pronađu što više ovakvih preduzeća poput „Esense“. Zato ih pozivam da učestvuju u ovom programu, ali i kompanije da nađu svoj interes u tome da gradimo još lepšu i bolju Srbiju“, rekao je Mali.\nPredstavnik Privredne komore Srbije Mihailo Vesović, koji je takođe prisustvovao događaju, je napomenuo da je prošlogodišnji projekat „Moja prva plata“ bio veoma uspešan, jer je preko 90 odsto mladih i kompanija navelo da bi preporučili ovaj program.\n„Sada je najvažnije da se što više kompanija prijavi do 20. septembra. Pozivam sve kompanije na našem tržištu da iskoriste ovu priliku, jer bitka za dobre kadrove je bitka za stratešku budućnost kompanije“, rekao je on.\nJedna od troje mladih koji su šansu za prvo zaposlenje dobili prošle godine u kompaniji „Esensa“ je Dunja Pržulj. Ona je istakla da je na pravi način iskoristila ovu šansu, jer sada ima siguran posao, koji voli.\n„Istražujemo svakog dana, učimo nešto novo i razvijamo nove metode. Preporučila bih mladima da se prijave na ovaj program i da iskoriste svoju prvu šansu“, rekla je ona.\nDirektor tog preduzeća Miomir Nikolić je objasnio da je kompanija prepoznala poslovni interes u zapošljavanju mladih.\n„Primili smo troje mladih tokom prošle godine, oni su pokazali veliko interesovanje, sposobnost i znanje, a ovde su ostvarili praksu i svoje znanje pretvorili u iskustvo. Ta tri mlada čoveka – Dunja, Nenad i Marko, svakako će nastaviti da rade u našem timu. Izlazi i novi konkurs „Moja prva plata“, u saradnji sa Nacionalnom službom za zapošljavanje i Vladom Republike Srbije, u okviru kojeg ćemo zaposliti petoro ljudi, u oblasti hemije, tehnologije. Ovom prilikom zainteresovane pozivam da se jave, a posebno su nam interesantni mašinski inženjeri i oni koji bi želeli da svoje iskustvo stiču u mladom kolektivu poput našeg“, objasnio je Nikolić.\nPoziv za prijavu mladih koji ispunjavaju uslove biće otvoren od 1. do 31. oktobra ove godine. Detaljne informacije zainteresovani kandidati i kompanije koje bi želele da učestvuju u programu „Moja prva plata“, mogu se pronaći na sajtu – https://mojaprvaplata.gov.rs/.\n7.602 zaražena, preminula 31 osoba


Tribina portala Mašina: Novi oblici radničkog organizovanja - Mašina\nAktuelni trendovi na tržištu radne snage dovode radnike i radnice u sve nesigurniji položaj. To je posebno uočljivo u sektorima gde su pretežno zaposlene diskriminisane društvene grupe, kao što su žene, mladi i nacionalne manjine. Tamo nema tradicionalnih sindikata, pa je borba za poboljšanje položaja radnika/ca značajno otežana.\nDa li je i kako moguće organizovati radnike i radnice tamo gde nema tradicionalnih sindikata? Da li i na koji način sindikati mogu da se angažuju radi zaštite radnih prava zaposlenih u novim oblicima rada? Mogu li iskustva iz civilnog sektora da doprinesu boljem delovanju sindikata?\nNovi oblici rada zahtevaju drugačiji model organizacije sindikata i posebno je važno približiti se mladima, koji nisu dovoljno upućeni u rad sindikata. Tradicionalni sindikati su priklješteni između restriktivnih zakona i zastarelih modela, pa teško odgovaraju na promene u svetu rada.\nIpak, postoje primeri uspešnog radničkog organizovanja i u onim sektorima koji su do sada bili zatvoreni za sindikate. Inicijative koje dolaze iz civilnog sektora i njihove saradnje sa sindikatima primeri su uspešnog organizovanja ljudi u kol centrima, sektoru usluga i migrantskih radnika na drumovima i gradilištima. Neki radnici i radnice i pored postojećih sindikata, ipak odlučuju na samoorganizovanu borbu.\nNovi oblici organizovanja prevazilaze svet rada i često povezuju radnike i radnice sa zajednicom ili obratno, u borbu protiv privatizacije javnih preduzeća ili usluga i za poboljšanje radnih uslova se uključuju i korisnici ili potrošači.\nNa tribini će govoriti: Goran Lukić, Delavska svetovalnica (Ljubljana), Bora Mema, Organizata politika (Tirana), Stefan Mitrović, Samostalni sindikat poštanskih radnika (Beograd) i Iva Ivšić, BRID (Zagreb); Razgovor će moderirati: Marko Miletić, kourednik portala Mašina\nRazgovor je podržan od strane Međunarodnog centra Olof Palme.


Kroćenje lavova: kako izaći na kraj sa ponašanjem dečaka - www.025.rs\nwww.025.rs / DEČIJI KUTAK / Kroćenje lavova: kako izaći na kraj sa ponašanjem dečaka\nPošto sam skoro dvadeset godina pomagao mamama u savladavanju ponašanja svojih sinova, smatram da postoji samo nekoliko osnovnih principa koje vredi zapamtiti.\nNekim mamama obuzdavanje dečaka može da izgleda kao kroćenje lavova. Dečaci mogu biti bučna, divlja stvorenja i, mada je ovo potpuno normalno i fantastično zabavno, ponekad može da bude i gadno. Opet, trik je u tome da razumete njihovu fundamentalno praktičnu prirodu jer, jednom kada je shvatite, uvidećete da je sa momcima mnogo lakše nego što se čini na prvi pogled. Zapravo, pošto sam skoro dvadeset godina pomagao mamama u savladavanju ponašanja svojih sinova, smatram da postoji samo nekoliko osnovnih principa koje vredi zapamtiti (da li vas iznenađuje što ih ima tri?) kada primenjujete sve osnovne alate kao što su tajm-aut, nalepnice kao nagradu za dobro ponašanje, oduzimanje stvari, kažnjavanje i slično.\nTri osnovna prinicpa\nStruktura je od vitalnog značaja. Dečaci napreduju u strukturisanom svetu. Ne vole anarhiju jer onda moraju da gube mnogo vremena i energije pokušavajući da ustanove gde su granice. Po mom iskustvu, nema veze da li je reč o dečkonji ili mladiću, njima uvek prija struktura. Ne treba da preterujete zato što će onda svima postati bolno i izazvaćete mnoge rasprave, ali želite da im date dovoljno pravila i predvidljivosti u životu kako bi imali kontrolu nad svojim životom. Vole granice i vole da znaju kako se stvari međusobno uklapaju. Pravila treba da budu što jednostavnija. Obično predlažem da porodična pravila imaju samo tri do pet tačaka, kao na primer:\nOdnosi se prema ljudima i stvarima sa poštovanjem.\nZavrši određene poslove u određeno vreme.\nSkuvaj mami čaj kad god hoće.\nNeka uputstva budu prosta i jasna. Nemojte previše komplikovati. Zaključak iz prethodnog poglavlja, da je manje – više, i ovde igra značajnu ulogu. Što više reči koristite, veće su šanse da vam se obiju o glavu.\nUvek naglašavajte vezu između postupaka i posledica. U skladu sa opštom tendencijom da stvari budu proste i jasne, važno je da mu omogućite da uvidi jasnu i nedvosmislenu vezu između svojih postupaka i njihovih posledica. Ne očekujte od njega da ih sam poveže: nacrtajte mu.\nAlati zanata koji se najčešće koriste\nSve uobičajene stvari su korisne, kako dečacima tako i devojčicama. Nagradne nalepnice odlične su za dečkonje jer će, iz nekog čudnog razloga, mali dečaci uraditi sve da dobiju nalepnicu. Tajm-aut takođe deluje. Zaboravite sve šarene laže koje čujete o tajm-autu, sve ono kako ne treba da ih pošaljete u njihovu sobu ili u hodnik. Pronađite mesto koje ne vole i ostavite ih tamo. Očigledno ne mislim na podrum sa paucima, biće dovoljno da ih naterate da sede negde gde je dosadno. Neka deca vole da sede u svojoj sobi, druga mrze. Takođe, možete da zaboravite kako je dovoljno kazniti ga po jedan minut za godinu dana starosti jer nekim dečacima je, kao jednom prilikom mom milom sinčiću, potrebno do šezdeset minuta za svaku godinu.\nLestvica neizbežne sudbine\nAko ste već pročitali neku od mojih knjiga, poznato vam je šta sledi, tako da, ako želite, slobodno možete preskočiti ovaj deo. Ukoliko niste čitali moje knjige, dozvolite mi da vam ukratko predstavim svoj sopstveni mali izum, zgodnu alatku koju sam nazvao Lestvica neizbežne sudbine. Generalno se veoma dobro pokazala sa decom, a naročito sa dečacima. Jedini uslov je da deca imaju dovoljno godina da razumeju koncept vremena. Dakle, ovu alatku obično nije moguće koristiti sa decom mlađom od šest godina. Čak i kad su vam deca starija od šest godina, uverite se da u pravom smislu reči razumeju pojam vremena koje protiče. Za minut ću vam objasniti zašto je ovo dobro za dečake, ali najpre da vam izdeklamujem uobičajenu priču o tome kako se koristi.\nNacrtajte jednostavnu lestvicu na parčetu papira kao što je prikazano u tabeli, desno.\nLestvica počinje u vreme kada on obično ide na spavanje i po pola sata se smanjuje do momenta kada se vraća iz škole. Ako su dečaci mlađi, možete smanjiti ove razmake na deset ili petnaest minuta.\nStavite Lestvicu na frižider gde on može da je vidi.\nNa sam vrh tabele postavite magnet za frižider. Sada taj magnet postaje „zastavica” koja mu govori u koliko sati treba da ide na spavanje. Svako dete treba da dobije svoj magnet, odnosno zastavicu.\nSvaki dan počinje zastavicom na vrhu Lestvice, tj. na prvoj stepenici, u našem primeru to je 20:00h.\nAko se dečak ružno ponaša, zastavica se spušta za jedan stepenik. Ako ne prekine sa lošim ponašanjem za određeno vreme (obično na brojanje: 1, 2, 3), onda se zastavica spušta za još jedan stepenik niže.\nSlično tome, ako ga zamolite da nešto obavi nekom određenom vremenskom periodu (što je najbolje meriti tajmerom na mikrotalasnoj pećnici), a on to ne uradi, zastavica silazi za još jedan stepenik niže.\nZastavica se spušta naniže sve dok on ne završi ono što ste ga zamolili ili dok ne dosegne tačno vreme u trenutku kada, zaista, treba da ode na spavanje. Ako zastavica dođe na 15:30 h, a jeste 15:30, pošaljite ga u krevet.\nSledeći deo je veoma važan: Ako se dogodi da na spavanje treba da ode dosta ranije, može da zaradi put naviše tako što će odraditi dodatne zadatke (v. ispod).\nKad se zaređaju stvarno dobri dani, tokom kojih ne izgubi nimalo vremena, nagradite ga posebnim nagradama kao i u nedeljama kada je bio naročito dobar. Treba da odlučite koji je realan broj dobrih dana da bi se vaš dečak kvalifikovao za nedeljnu nagradu. (Trebalo bi da se potrudi, ali da to definitivno bude izvodljivo. Možete početi sa dva dobra dana, i postepeno ih možete povećavati u skladu sa tim kako se njegovo ponašanje poboljšava). Na taj način, Lestvica neizbežne sudbine takođe funkcioniše i kao nagradna nalepnica.\nPopravni zadaci su od ključne važnosti za funkcionisanje Lestvice neizbežne sudbine. Oni su pokretač koji će im omogućiti da prekinu negativni niz i opet počnu da se pozitivno ponašaju. Svrha popravnih zadataka je da podstaknu pozitivno ponašanje. Sledi nekoliko primera popravnih zadataka:\nčišćenje kolskog prilaza\nstavljanje veša u sušilicu.\nda uradi nešto lepo za mlađeg brata ili sestru, koju je upravo udario\nhranjenje aligatora (jasno, za ovaj zadatak je potreban strog nadzor, deca nikada ne bi trebalo da hrane velike reptile mesoždere bez odraslih u prostoriji)\nVažno je da može da bira koji poslić će odraditi: izbor će povećati šansu da će sarađivati. Predlažem da roditelji naprave nekakav neveliki zbir kartica, iz kog deca mogu da biraju, i da svaka kartica bude sa posebnim popravnim zadatkom i koracima koje taj poslić podrazumeva.\nTags: kroćenje lavova, usmeravanje dečaka, vaspitanje dečaka\nTerapija za parove bez prisustva terapeuta


Rekordno zagrijavanje ruskih arktičkih, sibirskih i teritorija Dalekog istoka predstavlja egzistencijalnu prijetnju autohtonim narodima čiji su životi i egzistencija vjekovima bili suštinski povezani s klimom\n9332 pregleda\t3 komentar(a)\nDetalj sa krajnjeg sjevera Rusije, Foto: Shutterstock\nAutohtoni narodi ruskog krajnjeg sjevera dižu uzbunu dok klimatske promjene sve više utiču na njihov tradicionalni način života.\nNo, poruka "čuvara Arktika" ne dopire do Moskve, koja u otapanju leda vidi zlato i druge ekonomske koristi, piše redakcija Radija Slobodna Evropa na engleskom jeziku.\nRekordno zagrijavanje ruskih arktičkih, sibirskih i teritorija Dalekog istoka predstavlja egzistencijalnu prijetnju autohtonim narodima čiji su životi i egzistencija vjekovima bili suštinski povezani s klimom.\nIz otopljavanja su se već pojavili zloslutni znakovi: prorjeđivanje stada sobova i ribljeg fonda, isušivanje jezera i šumski požari.\nA s dugoročnom strategijom Kremlja da iskoristi novootvorene izvore vode i razvije tundru bogatu resursima, dolaze i nove opasnosti.\nStočari i ribari utrkuju se s velikim preduzećima za čistu vodu i prostor za sobove koji su u pokretu.\nDolazak građevinskih radnika pobudio je strah od širenja koronavirusa.\nA industrijske nesreće dovele su do sve veće zabrinutosti zbog velikih napora da se izvade minerali i rezerve prirodnog gasa i nafte u moru i isporučuju tokom cijele godine duž arktičke obale.\n"Tokom sljedećih 15 godina mnogi će se aboridžinski narodi koji žive u arktičkoj regiji suočiti s ozbiljnim izazovima svog etničkog opstanka kao rezultat klimatskih promjena, njegovog uticaja na njihovo tradicionalno korištenje prirodnih resursa s jedne strane i sve šireg pristupa ugljikovodika i drugih ležišta, te novog ekonomskog procvata na Arktiku koji je pokrenut ovom strategijom s druge strane", upozorio je Aboridžinski forum, savez nezavisnih stručnjaka, aktivista i autohtonih čelnika nakon što su u oktobru odobreni ažurirani planovi razvoja Rusije za Arktik zonu.\nStrategija, proširena na 2035. godinu, primjećuje da se temperature u regiji zagrijavaju barem dvostruko brže od globalnog prosjeka, čime je kapitaliziranje te stvarnosti postavljeno kao glavni prioritet.\nArktik bi do tada, kako se navodi, trebao bilježiti više od četvrtine proizvodnje sirove nafte u zemlji, u odnosu na sadašnjih 17 odsto.\nProizvodnja ukapljenog prirodnog gasa (LNG) porašće desetostruko u odnosu na sadašnji nivo, a sve veća vojska ledolomaca i novih luka i terminala otvoriće put globalnoj plovidbi Sjevernim morskim putem koja bi trebala porasti više nego četvorostruko.\n"Ruski Arktik izgleda vrlo ogromno, ali dolazi sve više komercijalnih projekata", rekao je Rodion Sulijandziga, direktor nezavisnog Centra za podršku autohtonih naroda sa sjevera (CSIPN).\nDodaje postavljanje novih cjevovoda i napore za vađenje ugljena, zlata i dijamanata na popis industrijskih zahvata na zemlji na koju se autohtoni narodi oslanjaju.\nNevladine organizacije koje to nisu\n"Naravno, nismo protiv ekonomskog razvoja", naglasio je Sulijandziga, rekavši da autohtoni narodi trebaju resurse za sopstveni razvoj.\nNo ono što je prijeko potrebno, dodao je, jesu "vrlo jaki odnosi između autohtonih naroda i privatnog sektora".\nPrema njegovim riječima, uspostava takvog mosta pokazala se izazovom.\nMoskovski sud je 2019. naredio da se CSIPN rasformira navodno zbog kršenja ruskog zakona o nevladinim organizacijama.\nGašenje, koje CSIPN osporava na sudu, uslijedilo je nakon što su ruske vlasti nevladinu organizaciju stavile na crnu listu 2015. godine kao "stranog agenta" - oznaku koja je uklonjena nakon što se organizacija naknadno odrekla stranog finansiranja.\nJoš jedna organizacija za koju je Sulijanziga radio, Rusko udruženje autohtonih naroda Sjevera (RAIPON), nakratko je ugašena a potom restruktuisana, poslije čega joj je bilo dopušteno ponovo otvaranje 2013. godine.\nOrganizacija nastavlja rad pod vođstvom skupštinskog poslanika Grigorija Ledkova, ali Sulijandziga je tu transformaciju nazvao kao "potpuno vladinu nevladinu organizaciju" koja predstavlja udarac naporima autohtonih naroda da postignu samoupravu i zaštite svoja prava.\n"Naš je kapacitet vrlo ograničen, jer je ruska vertikala moći prisutna na svim nivoima, ne samo na političkom, već i na poslovnom nivou, te im trebaju tako ugodne organizacije poput RAIPON-a da podrže bilo koju inicijativu", rekao je Sulijandziga.\nTo ne znači da RAIPON nije aktivan, već samo da je kvazi nezavisan. Ove godine organizacija je radila na isticanju problema sve manjeg broja sobova u prirodnom rezervatu Tajmir u sjeverno-centralnom Sibiru, ukazujući na poremećaje na prirodnim staništima uzrokovane povećanom industrijalizacijom i eksploatacijom minerala.\nU aprilu je prepoznala prijetnju koju je pandemija izazvana koronavirusom predstavljala autohtonim narodima koji žive na udaljenim i često nepristupačnim mjestima.\nTokom sljedećih nekoliko mjeseci više je regija u kojima živi stanovništvo autohtonih naroda - Jamalskonenečki okrug, Krasnojarska pokrajina, Hantijsko-Mansijski autonomni okrug i Murmanska oblast - zabilježilo neke od najvećih broja zaraza koronavirusom u zemlji.\nNakon masovnog izlivanja nafte u maju u blizini rudarskog grada Norilska koji je ušao u lokalne rijeke i prijetio zagađivanjem Karskog mora, Ledkov iz RAIPON-a naglasio je ozbiljnu štetu koju bi takve nesreće mogle nanijeti lokalnoj ekologiji i stanovnicima.\nMeđutim, u svakom slučaju RAIPON je takođe pozitivno ocijenio odgovor vlade, postavljajući pitanja o tome čuju li se glasovi naroda koje predstavlja.\nRusija službeno priznaje svoje autohtone grupe ne kao autohtone, već kao "brojčano male narode", što je klasifikacija koja naglašava poteškoće 270.000 ljudi koji kolektivno pripadaju 46 takvih grupa koje nastoje da se njihov glas čuje u glavnom gradu.\nSami, Neneci, Nganasanci, Eneci, Dolgani i Evenci su među autohtonim grupama navedenim u registru koji je sastavio RAIPON za koji je Ledkov tvrdio da je namijenjen zaštiti njihovih prava i koji će im omogućiti da dobiju državnu podršku.\nNo, prema nedavnom pravilniku, Federalna služba bezbjednosti (FSB) posvetiće posebnu pažnju odnosima registrovanih grupa s ruskom državom - potez koji je navodno usmjeren na pomoć u borbi protiv ekstremizma, ali za koji kritičari tvrde da je stvarno namijenjen kontrolisanju autohtonih aktivista.\nLjudi i resursi\nFlorijan Stamler, profesor istraživanja arktičke antropologije u Arktičkom centru Univerziteta Lapland u Finskoj, proveo je veliki dio svoje karijere radeći u Rusiji.\nRekao je da je interakcija autohtonih naroda s životnom sredinom "ta koja hrani ljude, koja ljude grije, koja ljude štiti i koja ljudima donosi prihod".\nZagrijavanje klime ruskog Arktika ne pogađa samo autohtone narode, objasnio je Stamler.\nRazlika je, rekao je, u tome što s autohtonim narodima njihov život nije povezan s životnom sredinom samo radi održavanja osnovnih potreba, već "kulturno specifične potrebe poput emocionalne, duhovne i mentalne dobrobiti i svega što je s tim povezano”.\nTo se posebno odnosi na nomadsko stanovništvo Arktika, rekao je, "i sigurno je reći da je od svih arktičkih zemalja Rusija zemlja u kojoj je nomadizam najbolje preživio, što je pomalo smiješno jer je Sovjetski Savez imao službenu ideologiju prebacivanja ljudi u sjedilački život".\nS ograničenim mogućnostima ruskih autohtonih naroda da upravljaju vlastitim poslovima, pritiscima poslovnog i vladinog sektora i surovom realnošću klimatskih promjena, njihovi načini tradicionalnog života ponovo se suočavaju s ogromnim preprekama.\nSulijandziga je priznao da je teško vrijeme za CSIPN, čija bi žalba protiv gašenja organizacije uskoro trebala stići do Vrhovnog suda.\nNo, rekao je da nevladina organizacija održava vidljivost i odnose s vanjskim organizacijama putem onlajn radionica, seminara i drugih aktivnosti.\nU međuvremenu, Rusija se priprema predstaviti svoje arktičke politike na globalnom nivou kada preuzme dvogodišnje predsjedavanje međuvladinim Arktičkim savjetom 2021. godine.\nVisoki ruski zvaničnik Nikolaj Korčunov naveo je zaštitu životne sredine, održivi razvoj i "ljudski element" - stanovnike Arktika, uključujući autohtone narode - kao svoje glavne prioritete.\nSulijandziga je skeptičan, rekavši da, iako vidi pozitivne stvari u Rusiji koje promovišu te prioritete, "mi razumijemo kako to funkcioniše u stvarnosti".\n"Arktik je zadnja platforma Rusije gdje ona održava dobre odnose u smislu međunarodne saradnje i pokušava zadržati Arktik kao vrlo mirnu teritoriju dijaloga", rekao je.\n"Ali opet, niko ne može uticati na Rusiju u smislu njenih snova o razvoju Arktika temeljenom na iskorištavanju prirodnih resursa."\nRusijaArktikživotna sredinaklimatske promjeneautohtoni narodiRodion SulijandzigaNikolaj KorčunovFederalna služba bezbjednostiFSBKremljkoronavirusRusija koronavirus


Na Dan primirja: Aleksinac rame uz rame sa Valjevom\n12.11.2020. Ninoslav Miljković Društvo Ostavi komentar\nPolaganjem cveća kod spomen-kosturnice poginulim i umrlim vojnicima u Velikom ratu na starom aleksinačkom groblju, juče je na području naše opštine obeležen 11. novembar, Dan primirja u Prvom svetskom ratu. Cveće na ovom spomen obeležju osim udruženja koja neguju sećanje na oslobodilačke ratove položila je i delegacija opštine Aleksinac koju je predvodio aktuelni predsednik Dalibor Radičević.\nIstoričar Zoran Stevanović je ovom prilikom ukazao da je 11. novembra praktično završen Prvi sevtski rat, kada je kapitulirala Nemačka. Iz poštovanja prema poraženom tada se taj događaj zvanično zvao primirje. Inače, pre toga, 29. septembra najpre je kapitulirala Bugarska zaslugom Srpske vojske koja je izbacila iz rata, 30. oktobra Turska i 3. novembra Austrougarska.\nOvaj aleksinački istoričar kaže da je broj žrtava ogroman, procenjuje se više od 10 miliona vojnika pod oružjem, preko 10 miliona je umrlo od raznih zaraznih bolesti, od gladi, od patnje u ratu, a onda je i na kraju rata došla opaka blest Španski grip ili Španska groznica koja je odnela višestruko žrtava nego što je odneo rat od 1914. do 1918.\nStevanović još i kaže da naša zemlja, naš narod spadaju na prvo mesto po broju stradalih u Prvom svetskom ratu, procenat je 26, znači svaki 4 stanovnik predratne Srbije je ostao na bojnom polju ili je umro od posledica raznih epidemija koje su harale, a najviše pegavi tifus krajem 1914. i u proleće 1915. Od stradanja nije bilo pošteđeno i ovo područje.\n– I naš kraj ovde je podneo ogromne ljudske žrtve i on je možda iznad onog proseka Srbije, jer je učestvovao u svim velikim bitkama. Naši preci su ratovali u sastavu 14. pešadijskog puka, prvog, drugog i trećeg poziva Timočke divizije. Njihov ratni put je bio od Cera preko Kolubare, zatim povlačenje preko Albanije, na Krfu ih je veliki broj umro, zatim na Solunskom frontu i nazad na povratku u otadžbinu. Prema našim dosadašnjim istraživanjima došli smo do imena od 3000 stradalih. Inače sam Aleksinac ništa nije zaostajao, na žalost, za Valjevom koje se smatra najvećim mestom stradanja od pegavog tifusa i raznih drugih bolesti, jer je u njemu bio smešten najveći broj vojnih bolnica. Ovde, u samom Aleksincu bile su dve bolnice, Okružna bolnica, to je naša današnja gradska bolnica, ali je bila formirana kao i u Balkanskim ratovima, rezervna vojna bolnica Timočke divizije – objašnjava Stevanović.\nVojnom bolnicom u Aleksincu rukovodila je čuvena doktorka Jelena Popadić. Prema sačuvanim saznanjima ona je sve vreme ostala sa svojim narodom do oslobođenja, a od te iscrpljenosti, od maltretiranja bugarske vlasti umrla je 1919. godine iako ju je srpska vlada po oslobođenju poslala na lečenje u Švajcarsku. Nije joj bilo pomoći od tih teških muka koje je ona podnela.\nU spomen kosturnici na starom groblju sahranjivani su ne samo srpski vojnici iz raznih delova Srbije nego i mnogobrojni ratni zarobljenici koji su lečeni u ovim bolnicama, ranjenici i bolesnici koji su tu umirali. A sve njih su aleksinački sveštenici ubeležili u crkvenim knjigama.\n− Ima ih raznih nacionalnosti, od naše braće Srba preko Drine, preko Save i Dunava koji su na žalost morali da budu u redovima austrougarske vojske, ima Hrvata, Slovenaca, Čeha, raznoraznih nacionalnosti pošto je Austrougarska bila najnacionalnija država u to vreme − pojašnjava profesor Stevanović.\nPreko puta ovog spomenika bili su sahranjivani nemački vojnici, koji su za vreme Drugog svetskog rata ekshumirani i njihovi zemni ostaci preneti su u Nemačku.\n− Veliki broj je i nemačkih vojnika sahranjeno ovde prekoputa, ovaj prazan prostor. Većina ljudi ne zna šta je tu bilo, tu je bilo nemačko veliko groblje ,ima sačuvanih fotografija i spomenika sa tog groblja. Tridesetih godina nove nacističke vlasti su vrlo revnosno vodile računa o svojim stradalima u Prvom svetskom ratu, pa su ti njihovi posmrtni ostaci odavde iskopani i preneti su u Nemačku. Naravno, ništa ne govorim pozitivno o nacizmu, ali bi i mi danas isto trebali da vodimo računa o svim ovim našim slavnim precima koji su poginuli ne samo širom naše zemlje nego, kako se to kaže, od Baltičkog mora na severu, kao mnogi ratni zarobljenici u Austrougarskim i Nemačkim logorima pa skroz do Severne Afrike − apeluje istoričar Stevanović.\nStaro aleksinačko groblje samo po sebi je jedan veliki kulturno-istorijski spomenik. Na njemu se nalazi veliki broj obeležja naših velikana koji su živeli i tu završili svoje živote. Ovde je naravno najpoznatija crkva našeg velikana prote Stevana Dimitrijevića u kojoj je sa svojom porodicom sahranjen.\nPrevious Post:Pet medalja i pet plasmana na Prvenstvo Srbije\nNext Post:Napredak sa ”Dorćolcima” u subotu


Pregovori u Vašingtonu dijalog Beograd-Priština priznanje nezavisnosti Grenel demantuje | Info | Srbija\n29. jul, 11:22\nGRENEL DEMANTUJE DA JE ZATRAŽENO PRIZNANJE KOSOVA: Nije tačno! 7 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n03.09.2020. / 18:49\n"Nije tačno", napisao je specijalni savetnik američkog predsednika Ričard Grenel reagujući na tvit portala "Pavlović Today", koji je pod oznakom hitno objavio da je "Grenel predstavio Vučiću dokument da potpiše kosovsku nezavisnost".\nGrenel je na Twitteru napisao da “nije istina” da je Vučiću ponuđeno da prizna Kosovo.\n— Richard Grenell (@RichardGrenell)September 3, 2020\nRanije danas, ministar finansija Siniša Mali rekao je da je pred srpsku delegaciju u Vašingtonu stavljen na sto papir na kojem se nalazi tačka o međusobnom priznanju.\n“Danas sam fokusiran na mlade ljude koji žele karijeru, dobar posao i vezu sa Zapadom. Čuo sam vas i snažno ću se zalagati za vas. Ostavimo politiku po strani”, napisao je Grenel na Twitteru.\nDopisnica portala "Pavlovic Today" Ksenija Pavlović Mekater retvitovala je tvit Ričarda Grenela u kojim on kaže da nije tačno da je predsedniku Aleksandru Vučiću "prezentovan dokument o potpisivanju nezavisnosti Kosova" i napisala "tačno".\n"Tačno je. Tačka deset u dokumentu glasi: Obe strane se obavezuju na međusobno priznanje i zaštita etničkih manjina, restituciju imanja, rešavanje statusa lica koji nemaju regulisan status i saglasnost za otvaranje kancelarije zadužene za zaštitu i izveštavanje na godišnjem nivou o pravima manjina", navela je Pavlović Mekater u svom tvitu.\nTRUE: No.10 in the document states: Both parties commit to MUTUAL RECOGNITION and protection of ethnic minorities, restitution of propriety, resolving of the status of stateles individuals, and agree to open offices in charge of protecting and reporting annualy on minority rightshttps://t.co/N9bgWv2ePo\n— Ksenija Pavlovic McAteer (@ksenijapavlovic)September 3, 2020\nOna je takođe u komentaru na svoj tvit dodala da stoji iza svog izveštavanja, te da međusobno priznanje znači srpsko priznanje Kosova.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić danas i sutra razgovaraće sa predsavnicima Prištine u Vašingtonu, a moguće je da će tim razgovorima prisustvovati i predsednik SAD Donald Tramp.\nPregovori u Vašingtonu Kosovo srbija dijalog beograd -priština\n03.09.2020. / 22:29\nMozda su mislili na zajednicko prepoznavanje etnickih manjina ako recognition u kontekstu ide zajedno sa sledecom imenicom.\n03.09.2020. / 23:46\n@Bole Sa jezickog stanovista ste potpuno u pravu, i oni su u skladu sa dobro poznatom anglofonskom "navikom" verovatno smisljeno ostavili ovu dvoznacnost koja je vrlo rasprostranjena u engleskom jeziku. Ali, ... za tim prepoznavanjem nema nikakve potrebe jer su Albanci u Srbiji potpuno priznati kao manjina, sa svim pravima koja iz toga slede.\n03.09.2020. / 21:01\nNemoj lagati nasega vucka