Modernizacija železnice - Strana 326 - BEOBUILD | FORUM\nDanas je Uto Dec 11, 2018 3:40 pm\nStranica 326 od 407\nPostod direktor » Uto Jan 02, 2018 5:42 pm\nVelika je razlika u kvalitetu vara i trajnosti ovo je daleko bolje i trajnije za pravljenje dugog sinskog traka\nPostod Gedeon » Uto Jan 02, 2018 10:49 pm\nBiciklistkinja » Tue Jan 02, 2018 11:11 am napisao: Koja je razlika u kvalitetu između varenja šina i ovog procesa sa topljenjem metala na ovaj način?\nPa to je klasičan proces koji se koristi na željeznici još od davnih dana - zavarivanje termitom (aluminotermijskom reakcijom).\nKvalitetniji varovi postižu se pomoću elektrootpornog zavarivanja (flash butt welding), ali oprema za takvo varenje je puno sofisticiranija i teža. U Hrvatskoj se u pravilu koristi samo kod većih rekonstrukcija, tamo gdje se mnogo varova odjednom radi.\nPostod Igor » Sre Jan 03, 2018 4:35 am\nBG-NS: Milijardu dolara za novu prugu\n171225-pruga-stara-pazova-novi-sad-cortanovci-40bm.jpg (58.33 KiB) Pogledano 2445 puta\nRekonstrukcija pruge od Beograda do mađarske granice otpočela je prošle godine, čime je pokrenut trenutno najveći infrastrukturni projekat u zemlji. Izgradnja pruge za brzine do 200km/h između Beograda i Subotice pionirski je poduhvat ne samo za našu zemlju, već za širi region. Radovi su do sada zvanično otvoreni na delu trase između Beograda i Novog Sada, a deonica pruge koja povezuje dva najveća grada u Srbiji podeljena je na dva podsegmenta – Beograd-Stara Pazova i Stara Pazova-Novi Sad. Prvo gradilište na ovom velikom projektu otvoreno je u Čortanovcima na Fruškoj gori, delu trase Stara Pazova-Novi Sad, koja pored novih koloseka podrazumeva vrlo obimne i zahtevne radove na ispravljanju radijusa pruge i njenom prilagođavanju za velike brzine. Nekadašnji niz “S” krivina na severnim obroncima Fruške gore preprojektovan je u kompleks vijadukta i tunela, jedinstven po svojim karakteristikama i veličini.\nCelu vest kao i veliku foto reportazu mozete pogledati u vesti na prvoj strani sajta ili na linku http://beobuild.rs/bg-ns-milijardu-dola ... p2755.html\nPostod boca-ica » Sre Jan 03, 2018 9:35 pm\n+1 dobra reportaza\nAl bas ne razumem sve a narocito\nzasto betonski zel. vijadukt kad samo malko u stranu na vislje uz obronke , ima stabillna i cvrsta podliga ...\nNe rarazumem ni tunel....\nZasto postojeci se ne prosiruje nego grade novi\nMozda tako i nije ni prakticno a ni jeftinije,\npa ako ima tumacnje za nas neuke bi bas bilo lepo\nPostod Igor » Sre Jan 03, 2018 10:59 pm\nBoco baci pogled na tekst objasnjena je potreba za novim tunelima i vijaduktom.\nPostod spatiotecte » Sre Jan 03, 2018 11:08 pm\nStara pruga previse krivuda, otud i potrebe za tunelom i vijaduktom kako bi se postigla brzina od 200.\nPostod boca-ica » Čet Jan 04, 2018 10:12 am\nMa jesam prvo ,,bacio pogled,, tek tada nisam shvatio u potpunosti potrebu za vijaduktom i novim tunelom:\n...pruga će na stubovima praktično preleteti čitav aluvion reke, obezbeđujući neophodnu nivelaciju i radijus za velike brzine vozova. Kada se završi, biće ovo najveći vijadukt u zemlji, bilo na prugama ili putevima....\na mozda to znači ovo:\njedini smisao novog vijadukta umesto pomeranja na višlju kotu\njeste da se izbegne ukrštanje sa raznim putevima i stazicama\nkako ne bi zbog te brzine\niko ili išta nastradalo , jer obezbedjivanje takvih i tolkog broja prelaza jeste skupo a nije ni trajno\na cifre za nadoknade takvih obostranih šteta su i visoke\njednini smiso novog tunela umesto proširenja starog\njeste što se trasa novog vijadukta tako ,,negadja,, sa starim pa mora da kopa novi\nAko jesam u pravu o smislu citiranog dela o ,,preletanju,, čitavog aluviona reke,\nkao takav sročen jeste zbunjujuci za nas laike\nPostod WLABmz » Čet Jan 04, 2018 3:27 pm\nizvini, ali da li misliš da si stručniji od stručnjaka koji su projektovali prugu? Deluje kao da misliš.\nDa li ti je poznato da sadašnja pruga ima minimalni radijus krivina od r=250 m koja omogućava maksimalnu brzinu od 70 km/h? Da li ti je poznato da za projektovanu brzinu od 200 km/h je potreban minimalni radijus krivina od r=2200 m. Da li ti je jasno da trasa koja ima veće minimalne radijuse krivina u odnosu na trasu koja ima manje minimalne radijuse krivina automatski je i kraća u dužini, jer ne krivuda? Da li ti je poznato da nova pruga ima manje dozvoljene uspone i padove od postojeće kako bi mogli teži teretni vozovi bez potiskivalice da se prevlače? Da li ti je jasno da manja dužina pruge ostavlja manje prostora za uspon i pad? Da li ti je sad jasno da svi ovi ograničavajući faktori utiču na način na koji će se pruga sprovesti?\nDakle, nova trasa, tunel i vijadukt su neophodni kako bi se ostvarila karakteristika pruge za 200 km/h i sa manjim usponima i padovima zarad veće dozvoljene težine teretnih vozova. Fruška Gora je oduvek bila usko grlo za teretne vozove!\nPostod boca-ica » Čet Jan 04, 2018 5:24 pm\nda li misliš da si stručniji od stručnjaka\na napisah ,, ...kao takav sročen jeste zbunjujuci za nas laike... ,,\nl a i k e.... , čemu onda ovakvo pitanje ?\nkad si vec pišeš....\nonda znaj da samo se pitam o tom nužnom danku ,\nkakav je to prosperitet za sva mesta kroz koja projuri kompozicija 200 na sat ?\ni što bi u 21 veku ja kao putnik, placao železnici brzo truckanje , kad i za manje para a udobnije Low costom stignem i brže...\nZnači cargo je bitan, jer nemerljivo jeftinji trasport robe jeste železnicom - jeste mnoogo povoljniji .\nTo parče pruge znači postaje model uzor za sve ostale buduce naše ,,pruge,, koje ce da formiraju mrežu... odlično\n... novac za to jedno parče trase, nije problem .... jer to parče ne čini, ni stoti deo, šta sve treba da obnovimo od železnice...\nsamo od kompletne modernizacije železnice...\n...onda baš nece ni biti mnogo uradjeno ... jer nikada toliko mnogo para samo za nju dignutu na vijadukte, nece ni biti\nili , hoce, al za još 100 naših godina, mada dotle mozda izmisle i teleporter ...\nIsto kao kad nam je Austrougarski dvor za radi potvrde krvnog prenosa kneževske titule sa oca na sina\nuvalilo da za njihove potrebe uzmemo kredit kako bi smo za njih napravili prugu preko nas....\na u vreme kada su brodovi i volovi bila glavni cargo prevoznici ,\nte prosečan Srbin tada jednom mesečno iz selendre odlazio u obližnju Palanku,\nte neke železničke vajde i nije imao,\nsve dok 50-100 god. kasnije pruga nije prošla ,,pored njegove kuce,, tj napravljena pružna mreža a placao sve vreme danak\nPo izgradnji tadašnje pruge kroz Srbiju je tutnjio Orjent ekspres\na da skoro ni jedan kreditno zadzužen Srbin nije ni priviro u njega a uredno vracao kredit umesto da napreduje nj. kuca.\nKoj to mi hitno brzi veliki železnički kargo imamo .... ah da .... junetinom i ovčetinom treba da nahranimo Kineze\nVolim železnicu jer u 19 pa i u 20 veku je donosila prosperitet gde god se pojavila ,\nsamo veliko pitanje je da li ce tako i biti\ni u ovom 21 veku...\nPitam se kakav je to prosperitet za sva mesta kroz koja projuri kompozicija 200 na sat ?\nKolika je naša a koliko opet tudja fajda ?\nNisam zagovornik teorije zavere niti mislim da se radi nešto posebno na štetu gradjana , NE, sve je to dobra namera\nshvatm trud ka boljitku , samo nije svaki trud svrsishodan niti prati vreme napretka\nkao laiku, dozvoljeno mi je da razmišljam i o tome , a stručnjaci i jesu stručnjaci da i na tupava pitanja laika\na od kojih se i vraca kredit,\nako nisu sujetni i odgovaraju\nPostod WLABmz » Čet Jan 04, 2018 6:15 pm\nboca-ica » Čet Jan 04, 2018 5:24 pm napisao:\nČemu onda post u kome na potpuno netačan način objašnjavaš zašto se gradi vijadukt i tunel? Ova zemlja puna laika koji nešto objašnjavaju, a tek onih koji odlučuju...\nNeće svi vozovi ići 200 km/h (ako uopšte budu išli). Novom trasom samo Čortanovci gube stanicu, što i nije neki veliki gubitak...Na delu od NS do SU, čak će neke stanice koje su ukinute vremenom biti ponovo vraćene posle modernizacije. Bio je tekstualni deo projekta, treba samo pročitati...\nPostod boca-ica » Čet Jan 04, 2018 6:29 pm\nkao laik izneo sam moje laičko vidjenje jedinog (bezbednosnog) smisla izdizanja pruge na vidjadukt radi dobijaja brzine\navaj znači nece baš ,,preletati,,sa izdizanjem na vijadukt ....\nNeće svi vozovi ići 200 km/h (ako uopšte budu išli).\nOK - razumeo sam a nadam se i drugima je malko jasnije\nHvala na jasnom odgovru i pokazanom trudu\njer si odgovorio i mnogo više,... nego što sam se u opšte nadao\nPostod WLABmz » Ned Jan 07, 2018 6:04 pm\n28. i 29. decembra IŽS je objavio dva interesantna tendera:\n1) Израда Студије о дефинисању услова за саобраћај возова са дизел вучом и саобраћај возова за превоз опасних материјала кроз тунел Врачар и остале објекте на подручју Београдског железничког чвора\n2) Јавна набавка мале вредности : Контролни статички прорачун главне челичне конструкције двоколосечног моста преко Саве у km 1+744 пруге Београд Центар - Нови Београд (Хајдинов мост) у циљу добијања оптималне технологије извођења радова на замени горњег строја\nPrenosim i intervju generalnog direktora IŽS:\nМирољуб Јевтић, генерални директор „Инфраструктуре железнице Србије“: Ове године у текуће одржавање уложићемо око 1,9 милијарди динара\nОбјављено 5. јануара 2018. 11:54\n-„Инфраструктура железнице Србије“ у 2018. години уложиће 1,9 милијарди динара у текуће одржавање постојеће железничке инфраструктуре. На тај начин не само да ћемо створити услове за безбеднији и редовнији железнички саобраћај на српским пругама, већ ћемо и у пуној мери валоризовати велика инвестициона улагања у пројекте модернизације чија је реализација у току. Циљ нам је да се у овој години дужина лаганих вожњи на целокупној мрежи пруга сведе на испод 50 километара, – изјавио је др Мирољуб Јевтић, генерални директор „Инфраструктуре железнице Србије“, поводом најзначајнијих планова ове компаније у новој години.\nАктивности на текућем одржавању железничке инфраструктуре у Србији интензивно су започеле већ од првог дана у новој години, уз максимално ангажовање тешке механизације, како би амбициозни планови били у потпуности реализовани. „Инфраструктура железнице Србије“ организовала је посао тако да се свакодневно машински регулише просечно десетак километара колосека.\nНа тај начин, ова железничка компанија наставила је максималну мобилизацију свих техничких и кадровских ресурса на текућем одржавању пруга, које је интензивно започето у последњем кварталу прошле године и резултирало на крају 2017. године смањењем дужине лаганих вожњи са 296 на 179 километара, односно чак за 117 километара, или 40,5 одсто.\nПоред тога, у току је ремонт 113 километара пруге Панчево – Орловат – Нови Сад, како би „Инфраструктура железнице Србије“ створила услове за поновно успостављање редовног путничког железничког саобраћаја између Новог Сада и Зрењанина од 1. септембра 2018. године новим руским дизел-моторним гарнитурама набављеним кредитом Руске федерације. Истовремено, ремонтом пруге Панчево – Орловат – Нови Сад „Инфраструктура железнице Србије“ ствара услове и да теретне железничке композиције од 30. јуна 2018. године више не пролазе обилазницом око Калемегдана кроз центар главног града, јер се од тада саобраћај више неће одвијати деоницом Београд – Београд Спољна – Београд Дунав.\nУ току је и тендерски поступак јавне набавке за ремонт две деонице на прузи Рума – Шабац – Доња Брасина – државна граница, и то: Петловача – Лешница (12 километара) и Лозница – Горња Ковиљача ( 11,3 километара). Такође, тендерски поступак започет је и за ремонт три и по километра пруге Предејане – Џеп, на магистралној прузи Београд – Ниш – Прешево.\nИначе, „Инфраструктура железнице Србије“ у последњем кварталу 2017. године грађевински је уредила шеснаест путних прелаза, од чега по три у Нишу и београдском насељу Рипањ, по два у Крагујевцу и Краљеву, а по један у Оџацима, Врбасу, Жабљу, Пожаревцу, Зрењанину и Сурчину. По Јевтићевим речима, уређење путних прелаза је на врху приоритета „Инфраструктуре железнице Србије“.\nPostod spatiotecte » Ned Jan 07, 2018 6:07 pm\nOvo su lepe vesti i ohrabrujuci rezultati.\nPostod WLABmz » Ned Jan 07, 2018 6:41 pm\nKončar je u Hrvatskoj razvio elektro-motorni voz i dizel-motorni voz koji mogu da rade u sinhronu (ima i drugih takvih primera u svetu). Dakle, saobraćaju spojeni, može se upravljati samo iz jedne kabine sa oba voza. Kada voz saobraća elektrificiranom deonicom, snaga elektro-motornog voza je dovoljna za vuču oba. Tu mi je baš na pamet pala jedna stvar, koja bi bila idealna za liniju Batajnica - Zemun - Prokop - Pančevo - Vršac/Zrenjanin.\nEMV saobraća na deonici Batajnica - Pančevo Vojlovica, a DMV Zemun - Vršac/Zrenjanin sa spajanjem/odvajanjem u Zemunu i Pančevo Glavnoj za Zrenjanin, odnosno Pančevo Varoši za Vršac. Batajnica - Pančevo na svaki sat, a Zemun - Vršac i Zemun - Zrenjanin na svakih 2 sata naizmenično.\nTime bi se dobile sledeće stvari:\n1) prolazak vozova kroz vračarski tunel sa elektro vučom - nema izduvnih gasova;\n2) veći kapacitet pruge, korišćenje samo jednog slota umesto dva;\n3) manji trošak Srbija Voza - bez potrebe za potrošnju goriva od Zemuna do Pančeva i plaćanje infrastrukturi samo jednog slota umesto dva;\n4) veći kapacitet garniture na delu Zemun - Pančevo gde je i najveća frekvencija putnika.\nZa otkačinjanje i prikačinjanje modernih garnitura je potrebno 3 minuta i još 3 minuta razmak između vozova pre zakačinjanja i posle otkačinjanja, što i nije neki gubitak u vremenu o odnosu na sve šta se dobije. Možda bi s tim u vezi za liniju Batajnica - Pančevo Vojlovica mogli biti nabavljeni elektro-motorni vozovi gde bi uslov u tenderu bio da se omogući sinhrono upravljanje kompatibilno sa već postojećim DMV 711.\nPostod WLABmz » Ned Jan 07, 2018 7:10 pm\nKad još malo razmislim, čak ne mora ni postojati mogućnost upravljanja iz DMV. DMV može u Pančevu i Zemunu uvek dolaziti od nazad na EMV i uvek se upravljati iz EMV. Dakle, EMV i DMV moraju imati isti tip automatskog kvačila, DMV mogućnost napajanja kablom iz EMV (vrata, klima i sve što je na struju) i mogućnost povezivanja sistema kočenja (ovo čak ni ne mora, ukoliko EMV ima dovoljno veliku kočionu masu). Mislim da bi to sve uz određene modifikacije bilo moguće odraditi sa postojećim voznim parkom.\nPostod spatiotecte » Ned Jan 07, 2018 7:12 pm\nA sa kojim voznim sredstvima je kompatibilan DMV 711?\nPostod Дошљак » Ned Jan 07, 2018 7:12 pm\nКоначно да среде деоницу код Петловаче, доста су ту искакали вагони из колосека. Лепа идеја за упаривање ДМВ и ЕМВ, штета што није могуће упарити 711 и Флирт. Често сам виђао закачене 711 у композиције са путничким вагонима и локомотивом 441 и замишљао како би на тај начин могли да добијемо нпр. на возовима који иду из БГ за Шид (међународни пошто су изгледа само на њима остале композиције локомотива са вагонима) да се прикаче два ДМВ 711 и последњи се први откачи у Руми и продужи за Шабац (и Лозницу и Зворник кад се унормали пруга) а други ДМВ који је остао откачи у Шиду па продужи за Бијељину. Слично за друге правце где се одвајају нелектрификоване пруге од електрификоване (нпр. са Барског воза да се одвоје две ДМВ ка Краљеву са засебном електро локомотивом, па од Краљева да се раздвоје ДМВ једна ка Крагујевцу и Лапову даље где би гарнитура чекала нпр. Солунац да се за њега закачи до.БГа, а друга гарнитура од Краљева настави ка Косовској Митровици, или са Солунца од Београда да се прво одвоји ДМВ за Крагујевац и Краљево у Лапову /а да чека у Краљеву гарнитуру из КМ па да се заједно превуку до Пожеге где би чекали Барац за БГ/, исто у сталаћу гарнитура да се одвоји за Крушевац и Краљево, као и да се одвоје и гарнитуре од композиције код Ниша и то по једна за Зајечар, Димитровград и Мердаре, слично и у Војводини.\nPostod hiavata » Ned Jan 07, 2018 7:13 pm\nOvo oko izmena pravila za dizel i opasne materije kroz vracarski tunel je uzasna vest iskreno...\nPostod DzonTravolta » Ned Jan 07, 2018 7:24 pm\nU međuvremenu, na divljem istoku...\nhttps://www.b92.net/info/vesti/index.ph ... id=1344406\nPostod DzonTravolta » Ned Jan 07, 2018 7:25 pm\nhiavata » 07 Jan 2018, 18:13 napisao: Ovo oko izmena pravila za dizel i opasne materije kroz vracarski tunel je uzasna vest iskreno...\nIznuđeno rešenje. Verovatno postoji pritisak vlasti da se povežu Prokop i Banat, da bi se izbacila iz saobraćaja stanica Beograd Dunav, a elektrifikacija je na dugom štapu.\nPostod hiavata » Ned Jan 07, 2018 7:34 pm\nPa znam, sve naopaku. Zbog politickog projekta BNV se ukida pruga oko Kalemegdana a resenje nemaju. Sad ce da naprave tu studiju koja ce da ortkrije da zapraco ne postoji problem da opasne materije prolaze kroz Vracarski tunel.\nI koji ce onda kapaciteti ostati za BG-voz...\nPostod WLABmz » Ned Jan 07, 2018 7:55 pm\nNe znate vi šta je sve prolazilo kroz taj tunel...a ništa se nije desilo!\nPostod Bender Rodriguez » Ned Jan 07, 2018 8:08 pm\nTako isto možemo da kažemo ''znate li vi koliko puta ste leteli u avionu kome je otpao šraf sa nosača motora pa mu ništa nije bilo?'' Pa da, avion može ponekad tako da leti. Al to što može, ne znači da tako i treba.\nIsto važi i za to sa tunelom i opasnim materijama. Jeste, 100 puta će proći i neće se ništa desiti. Al 101. put će se poklopiti niz okolnosti i nastaće takvo njesra da će sve dosadašnje havarije u Bariču izgledati kao mala beba u odnosu na to.\nPropisi, procedure i mere bezbednosti postoje s razlogom. Pametnije nacije to shvate na vreme, na lakši način. Bandoglave shvate kasnije na teži. Toliko o tome.\nNek naprave tu prugu oko Leštana i taj most do Pančeva i nek prestanu više da jedu g*** s time. Bogte odugovlači se s time i pravi nauka ko da treba da prave Kejp Kenedi, a ne faking 20 km pruge i jedan most. Ako mogu da se bacaju pare na političke igrarije, zamajavanja, kampanje i izbore, može da se odvoji i tih par miliona da se ti toksini voze mimo grada, a ne ispod centra, podzemnih voda, laguma i naseljenog područja.\nPostod spatiotecte » Ned Jan 07, 2018 8:45 pm\nProblem je sto to kosta 500 000 000 evra.\nPostod Bender Rodriguez » Ned Jan 07, 2018 8:49 pm\nAko se ovako nastavi pa se desi hemijska havarija na 100 metara pod zemljom, koštaće nas još više.\nNeka krenu. Neka počnu, pa neka rade u fazama. Samo neka počnu već jednom. A ne tu da slušam (mislim na medije i političare, ne na forum) kako nam to ne treba, kako ima vremena, kako će sve biti ok... Ajde bre, pa ko da treba da prave kosmodrom a ne 20 km pruge.


RUSKI POLITIČARI ZAGRMELI NA NATO: "Alijansa krivicu prebacuje na nedužnog, drski su i agresivni" | Najnovije vesti - Srbija danas\n03.12.2020. • 10:19 Srbija Danas/Agencije\nRUSKI POLITIČARI ZAGRMELI NA NATO: "Alijansa krivicu prebacuje na nedužnog, drski su i agresivni"\nNakon napada usledila munjevita reakcija\nOve optužbe s razlgom su izazvale reakcije ruskih političara koji smatraju da se Alijansa ponaša krajnje drsko i agresivno, i da na taj način pravda povećanje svog prisustva u regionu i veći odbrambeni budžet.\nRuski senator sa Krima, Sergej Cekov, smatra da NATO koristi kao izgovor vojnu snagu Rusije u regionu kako bi jačao svoje prisustvo u Crnom moru.\n- Rusija na području Krima i u crnomorskom regionu deluje isključivo u okviru zaštite svoje bezbednosti. Što se tiče NATO, oni jačaju svoje prisustvo u regionu, koristeći kao izgovor povećanu aktivnosti Rusije u tom području. To ne može da ne izaziva zabrinutost - kaže Cekov.\nRuska flota u Sevastopolju\nPrema njegovim rečima, NATO "prebacuje krivicu sa krivog na nedužnog".\n- U stvari Alijansa povećava naoružanje, ponaša se krajnje drsko i agresivno. Rusija deluje isključivo kao odgovor na tako agresivnu politiku NATO - zaključuje Cekov.\nPrvi zamenik predsednika Komiteta za odbranu Državne dume Rusije, Aleksandar Šerin, je objasnio da su napadi Alijanse na Rusiju povezani sa tim što NATO treba da opravda povećanje rashoda na odbranu.\n- Oni biraju koga će označiti kao potencijalnog neprijatelja. Očigledno smatraju da je Rusija u tom pogledu pogodniji protivnik, koga mogu nekažnjivo optuživati - dodaje Šerin.\nKomentarišući izveštaj NATO-2030. koji je pripremljen za generalnog sekretara Alijanse, Jensa Stoltenberga, stručnjak Evropskog saveta za međunarodne odnose Gustav Gresel je istakao da se Evropa može efikasno suprotstaviti Rusiji u diplomatskom i vojnom planu samo zajedno sa SAD, zbog čega NATO u svojoj strategiji posvećuje toliko pažnje "ruskoj pretnji".\nNATO Rusija Krim Crno more Alijansa


d.srdjan – Strana 2 – Mornar – Škola plivanja i ronjenja\nZIMSKA ŠKOLA PLIVANJA 2017\n13. januara 2017. 20. februara 2017. d.srdjan\nObaveštavamo sve članove da je uz pokroviteljstvo Grada Beograda – Sekretarijata za omladinu i sport organizovana Zimska škola plivanja u periodu od 31.01.2017. do 28.02.2017.godine.\nSvi zainteresovani koji žele da BESPLATNO treniraju u tom periodu mogu da od ponedeljka 16.01.2017. podignu vaučer i ostvare pravo da Grad subvencioniše članarinu. Napominjemo da je kapacitet vaučera 50 komada i da će vaučeri biti deljeni svim zainteresovanim građanima tako da posle te podele nismo u mogučnosti da proširujemo spisak.\nŠkola je integrisana u program rada Kluba tako da svi ostali članovi mogu da nastave sa svojim aktivnostima nesmetano i u tom periodu tj. da ostvare svoja članska prava uz uplatu članarine po važećoj Odluci o visini članarina istaknutoj na sajtu Kluba.\nVaučere možete podići na adresi Sekretarijata Kraljice Marije 1 / 11 sprat. Informacije o vaučerima na telefon sekretarijata za sport 011 715 7463 i 011 715 7813\n10. januara 2017. 10. januara 2017. d.srdjan\nOd 01.01.2017.godine na snagu je stupio novi Ugovor Kluba Mornar i SRC Milan Gale Muškatirović prema kome svaki član/korisnik mora posedovati magnetnu NARUKVICU kako bi mogao da prodje kontrolni pult na ulazu na bazen. U vezi sa tim obaveštavamo Vas da smo u obavezi da zadužimo sve članove narukvicama i da je depozit za narukvicu (i iznos za nadoknadu u slucaju gubitka ili oštećenja) 250,00 dinara. Ovaj depozit će Vam biti refundiran u trenutku kada se razduži narukvica (kraj sezone, prestanak članstva, duža pauza i sl.) a na Vaš zahtev.\nU narednom periodu do 01. februara asistiraćemo na ulazu kako bi se svi prilagodili novim uslovima bez zadržavanja i neprijatnosti. Od 01. februara ulaz će biti moguć samostalno samo za članove sa aktivnim narukvicama.\nNapominjemo da je tehničkim rešenjem predviđeno samo jedno očitavanje po treningu tako da će se ono obavljati na početku treninga a za dolazak roditelja na garderobu po završetku treninga angažovaćemo nekog od našeg osoblja da vas propusti u periodu od 5 minuta pre – pa do završetka treninga.\nOvakve mere vidimo kao težnju uprave da se podigne nivo bezbednosti i usluga na viši nivo. Za sve informacije stojimo Vam na raspolaganju i nadamo se Vašem razumevanju.\nRaspored treninga tokom praznika\n30. decembra 2016. d.srdjan\nSvim članovima kluba i želimo srećne predstojeće praznike i sve najbolje u 2017.godini.\nPrvi trening u 2017.godini za grupu na Tašmajdanu biće 09.01. a za grupu na bazenu Milan Gale Muškatirović 10.01.\nSve najbolje želi vam Vaš Mornar\n17. novembra 2016. d.srdjan\nObaveštavamo sve članove da se treninzi u subotu 19.11. i nedelju 20.11. neće održati zbog takmičenja u umetničkom plivanju.\nZamenski termini su ponedeljak i petak na Tašmajdanu od 19.00-20.00.\nMolimo sve zainteresovane da se jave na klupski broj 063221930 i potvrde dolazak na Tašmajdan.


Kako pravilno postaviti kontejner? | Boom93\nKontejner koji se nalazi na početku Radomire Milenića Rusa je postavljen tako da se njegov jedan kraj nalazi na putu. Vozači moraju da prolaze oprezno pored njega kako ne bi oštetili svoj automobil.\nOznakeKontejner Loše postavljen put\n8. februara 2021. u 14:14\nNema tu pravila,sve je free style! “Stručnjaci” iz komunalne službe se drže starog “pravila” koje glasi “gde zgodno mesto nađeš ti kontejner postavi”! ?!\nDok čeka kupca, Dom vojske propada


Тривунац у Будимпешти позвао мађарске инвеститоре да улажу у Србији\t| Arhiva internet prezentacije Ministarstva privrede do 31. avgusta 2021. godine\nTrivunac u Budimpešti pozvao mađarske investitore da ulažu u Srbiji\nDržavni sekretar u Ministarstvu privrede Milun Trivunac pozvao je danas mađarske investitore da ulažu u Srbiji, podsećajući da je naša zemlja dobro mesto za razvoj biznisa.\nOn je na otvaranju Poslovnog foruma Mađarska – Srbija u Budimpešti, na kojem učestvuje oko 110 privrednika, istakao da su odnosi dve zemlje na istorijski najvišem nivou, a da dobre političke odnose prati i privredna saradnja koja ide uzlaznom putanjom.\n“Vašim brojnim prisustvom pokazujete spremnost da se bolje upoznate sa poslovnim prilikama u Srbiji i u Mađarskoj, i da međusobno sarađujete.To je motiv više da još snažnije radimo na unapređenju privredne saradnje i odgovorimo na vaše potrebe“, poručio je Trivunac privrednicima dve zemlje.\nPrema njegovim rečima, po obimu razmene, Mađarska je godinama u klubu najvećih trgovinskih partnera Srbije.\n„Da je naša privredna saradnja razvijena, pokazuje i podatak da je spoljnotrgovinska razmena od 2012. godine gotovo duplirana“, rekao je Trivunac.\nU ovoj godini, dodaje, očekuje da će dostići iznos od oko dve milijarde evra, budući da je u prvih devet meseci spoljnotrgovinska razmena Srbije i Mađarske dostigla gotovo 1,3 milijarde evra.\n„Ipak, naše mogućnosti su daleko veće i Srbija je otvorena za unapređenje sveukupnih odnosa, a posebno onih na ekonomskom planu”, rekao je Trivunac.\nOn je naveo da prostor za unapređenje saradnje najpre vidi u sektorima automobilske, građevinske, metalske i prehrambene industrije, zatim u energetici, informaciono-komunikacionim tehnologijama.\nPoslovni forum se održava u okviru Desetog zasedanja Zajedničke komisije za ekonomsku saradnju između Srbije i Mađarske kojom kopredsedavaju ministar privrede Goran Knežević i ministar spoljnih poslova i trgovine Peter Sijarto.\nForum su organizovali Agencija za promociju izvoza Mađarske u saradnji sa Privrednom komorom Srbije.\nPočetna»Vesti»Trivunac u Budimpešti pozvao mađarske investitore da ulažu u Srbiji


Svilene trepavice LASH beLONG: LASH beLONG svilene trepavice CRNE 8mm M/L\nOsnovna cijena: 88,00 KM\nProdajna cijena: 88,00 KM\nŠifra proizvoda: 18992\nCode 1 8 9 9 2 LASH beLONG svilene trepavice CRNE - 8mm M/L Pakovanje: 4000 kom. Dimenzija: 8mm x 1,5mm LASH beLONG proizvodi omogućavaju dugotrajne rezultate i potpuno prirodan izgled, uz visokokvalitetne i dermatološki testirane materijale. Nadogradnja svilenih individualnih trepavica LASH beLONG vrši se direktno na prirodne trepavice. Pri nadogradnji, koristi se LASH beLONG medicinski ispitan polutrajni lepak, bez formaldehida. Na ovaj način se postiže dodatni volumen i dužina trepavica, uz prirodan izgled i bez osećaja težine. Proces nadogradnje traje od 30 do 120 minuta, u zavisnosti od toga kakav se izgled želi postići. Korekcija trepavica traje od 15 do 45 minuta i potrebno je izvršiti je na svake 2-4 nedelje, kako bi se zadržala puna linija trepavica. Prirodne trepavice pre nanošenja moraju biti suve i u potpunosti očišćene od šminke i drugih kozmetičkih preparata. Tokom procesa stavljanja Lash Be Long svilenih trepavica oči su zatvorene. Aplikacija 1. Temeljno očistiti trepavice i kapke od šminke i drugih kozmetičkih preparata. 2. Pincetom zahvatiti LASH beLONG svilenu trepavicu i njen koren uroniti u lepak. 3. Postaviti koren LASH beLONG svilene trepavice 1mm od korena prirodne trepavice, bez dodirivanja kapka. 4. Nežno prisloniti na prirodnu trepavicu, dok se lepak ravnomerno ne rasporedi.\nPovratak na: Svilene trepavice LASH beLONG\nCode 1 8 9 9 2\nLASH beLONG svilene trepavice CRNE - 8mm M/L\nDimenzija: 8mm x 1,5mm


Njemačke firme u potrazi za zanatlijama – Sandžaklija\nLisa Risch iz okruga Rhön-Grabfeld u Donjoj Frankoniji je tokom izgradnje kuće morala obaviti bezbrojne telefonske pozive i suočiti se dugim čekanjem. I sve uprkos činjenici da je već godinu dana unaprijed započela planiranje i koordinaciju termina sa različitim zanatskim firmama. “Ponekad smo morali čekati duže jer su sve firme koje smo kontaktirali imale već zakazane termine i nisu imale dovoljan broj radnika da bi nam mogle pomoći. Neke građevinske zahvate smo zbog toga morali sami obaviti, a potom je izgradnja krenula malo brže”, kaže ona.\nPorodica Risch nije sama na krov svoje kuće mogla instalirati solarni sistem za proizvodnju električne energije. Zbog toga je angažirala firmu BSH-Energie iz Bad Königshofena, koja se, uprkos činjenici da ima 150 zaposlenih saradnika, zbog velike potražnje, suočava sa stalnom trkom s vremenom kako bi ispoštovala ugovorene poslove: “Naravno, trudimo se ispoštovati sve ugovorene termine, ali i da naši uposlenici dobiju obećano slobodno vrijeme”, kaže generalni direktor firme Christian Grünberg. “To je jedan od razloga zbog kojih tu i tamo moramo odbijati mušterije, jer su naši uposlenici najvažniji kapital i ne možemo ih izrabljivati sedam dana u sedmici”, ističe on.\nDa bi se otklonio nedostatak kvalificiranih radnika u zanatskim zanimanjima potreban je podmladak. No, uprkos postojanju brojnih školskih ustanova širom Njemačke, relativno mali broj učenika se odlučuje za zanatsko obrazovanje. „Potrebno nam je puno mladih za stučnu obuku u raznim zanatima”, kaže Franz Xaver Peteranderl, predsjednik Bavarske komore zanatlija. “U Bavarskoj broj učenika u zanatskim strukama opada za oko pet posto godišnje; u cijeloj zemlji je taj negativni trend djelimično još izraženiji.” Tako je tokom 2020. godine u cijeloj Njemačkoj sklopljeno ukupno 129.459 novih ugovora za stručnu obuku u pretežno zanatskim branšama, što je u odnosu prethodnu godinu manje za oko 10.000. To znači da je u cijeloj zemlji prisutan pad broja popunjenih mjesta za stručno usavršavanje u zanatima i to za oko sedam posto.\nPrema mišljenju predsjednika Komore zanatlija, uzrok neprivlačnosti zanatskog zanimanja je nedostatak informacija o mogućnostima koje nudi bavljenje zanatom. “Ovdje se obučene zanatlije mogu razvijati i zauzeti čak rukovodeće pozicije. Mnogi mladi ljudi imaju pogrešne predodžbe o mogućnostima zarade zanatlija”, kaže Peteranderl. Mladi se nakon završenog školovanja radije odlučuju za studiranje nego za stručno usavršavanje u nekom zanatu. „Ustanovili smo da oko 30 posto mladih koji se odluče za studiranje napuste univerzitet bez diplome. Te mlade ljude želimo vidjeti među zanatlijama.”\nDoći do tih mladih ljudi, cilj je koji je sebi postavio i izvršni direktor firme „BSH-Energie” Grünberg: “Ne može se reći da suštampani mediji mrtvi, ali 90 posto prijava za posao primamo putem društvenih mreža.” Njegova kompanija trenutno je uspjela obučiti ukupno šest novih uposlenika – i nada se da će u budućnosti moći smanjiti sopstveni nedostatak kvalifikovanih radnika.


Otkidam na tebe, oko srca mi zebe kad te vidim sa njim Odgovorio mi je jedan clan na mail. Kako se zove izvodjac one pesme koja prati reklamu za Kalco ligu. BEck’s pivo – reklama – kao neshto kenjaju – “sve shto trebash da znash je: Zna li neko koja je pesma iz Grand Aroma Light poslednja sa onom devojkom u zelenom kupacem, a pesmu peva neki lik Da li iko zna kako se zove i gde mogu da nadjem tu pesmu ako bi neko uploadovao, bio bih mu neizmerno zahvalan.\nKako se zove pesma? Ovde je lyric pesme Summer Kisses, Winter Tears: Jedna pesma u, po meni, mediteranskom stilu.\nJel zna neko pesmu, peva je neka stara grupa poput Azre i tako tih, tteba ona ide ovako: Zna li neko kako se ovo zove? How High je po meni debilan i glup film.\nIspostavlja se da je reklama i u inostranstvu prikazivana letos i da je i tamo bilo jacd kojima se svidela muzika jaxe ide u pozadini. Dakle ima li resenja za ovih 47KB?? Znam da opis nije bas nest al je stvar fora. Pa covek ne mora da aco pejovic treba mi nesto jace reper da bi ti odgovorio Jel zna neko kako se zove pesma iz Constantin-a kad John udje u “deamon club”: Da li neko zna kako se zove grupa ili izvodjac pesme iz reklame za Durex?\nTreba mi ” Sacred Spirit”, indijanska muzika, ali link sa weba, jer mi p2p ne radi u firmi, tj kad bi radio, ja ne bi radio. Dakle, pesma iz vremenske prognoze na bojci.\nAco Pejovic – Treba mi nesto jace – Grand Parada – (TV Pink ) – Tube\nTrebaju mi imena 2 pesme. Kako se zove pesma iz nove reklame za koka kolu, ona sa likom koji trci za kolicima sa hot dogom u ruci.\nDa nije Shakira – Tortura? Ko je komponovao muziku iz filma Djeca Kukuruza I? A sad neka neko kaze ime pesme iz reklame za Skodu i ako moze link za download. Nesto kao “Non Stop Non Stop Bajaga – Papaline edit: Ako neko zna kako se zove uvodna pesma kad pocinje serija Smolvile neznma bas kako se pise koja se emituje subotom: Ima li neko onaj instrumental iz serije Brigada Sasina ekipa sto se vrti na Trrba\nAlesso Vs. Onerepublic – If I Lose Myself (remix) в Костенурките нинджа\nPesmica se zove Berimbau, to je provereno, posto je to bossanova legenda, nego, niko ne zna cija je verzija u reklami. Hajde narodnjaci da vas cujem!!\nDa li je neko igrao RunAway I deo? Dali neko zna gde moze da se nadje pesma nesanica iz “Ivkove slave”. Muzika iz “Mi Nismo Andjeli” ali tamo nisam nasao.\nTakodje ima jedna pesma koja je verovatno neki mix od Lorna papi culo znaci onaj deo “papi” bas ubrzan i na kraju kaze nesto “benge de bengede ben”. Mene interesuje ack neko zna pesmu koja ide otprilike ovako, tri reci se spominju u celoj pesmi “Listen” “Do You remember” “” “3,2,1,” Juce sam snimio deo pesme na radiju, mozda ce neko uspeti da je prepozna. Pitao bih vas za jednu pesmu al me malo sramota jer refren ide sa “Zelja mi je pusta da svrsim u usta Ali zenski su glasovi sigurno.\nTo ti je p2p program, slicno google-u, samo sto nije isto. Zna li neko kako se zove grk koji je prepevao Moonlight shadow od M. Koja je to pesma??????????????????????\nPrevious story HABIB KOITE FREE DOWNLOAD


Naslovnica Sjeverni Sandžak Novi Pazar Održano republičko takmičenje iz bosanskog jezika\nRepubličko takmičenje iz bosanskog jezika za učenike petog, šestog, sedmog i osmog razreda osnovne škole održano je u nedjelju, 26. maja 2019, godine u organizaciji Bošnjačkog nacionalnog vijeća u Republici Srbiji.\nDomaćin ovogodišnjeg takmičenja bila je osnovna škola “Avdo Međedović” u Novom Pazaru. Na takmičenju je učestvovalo 121 učenika petog, šestog, sedmog i osmog razreda iz Novog Pazara, Tutina i Sjenice.\nŠkolska takmičenja iz bosanskog jezika i jezičke kulture su održana tokom mjeseca marta, a općinska 6. aprila 2019. godine.\nTakmičenje iz bosanskoga jezika koje se organizuje već šesti put i ono ima za cilj da podstakne učenike na sticanje lingvističkih znanja o maternjem jeziku, razvijanje saznanje o značaju književnog jezika kao i afirmaciju najkvalitetnijih rezultata u nastavi bosanskoga jezika i jezičke kulture.


Nije šala: Ovakav orgazam mogao bi ubiti muškaraca!\nM. P. 6. aprila 2022. 12:06\nKada bi muškarac doživeo orgazam kakav doživljavaju žene, pao bi mrtav, i to bukvalno.\nTokom orgazma u seksualnom odnosu je moguće izmeriti takozvane teta talase. Ovi talasi prouzrokuju osećaj „trkačke groznice“, to jest euforiju koju su iskusili pojedini maratonci. Ceo ženski mozak tokom orgazma emituje 10 puta jače teta talase nego tokom muškog vrhunca. Dakle, ako su teta talasi indikator jačine orgazma, onda žene doživljavaju vrhunac koji muški mozak nikako ne bi mogao izdržati. Možda je pomalo surovo reći, ali je istina da ukoliko bi jačina ženskog orgazma bila puštena kroz muški mozak, postojala bi velika šansa da ih ovaj šok ubije. Baš iz tog razloga je za sada nemoguće izvršiti eksperiment na muškom delu populacije.\nDoktora Kaneka nije zaustavila činjenica da muškarci nikada neće postati žene i pokušao je da se osloni na iskustvo onih koji su se podvrgli promeni pola (bilo da su u pitanju žene rođene s muškim mozgom ili obrnuto). Na taj način je objasnio zadovoljstvo koje žene osećaju. Postoji jaka veza između nervnih transmitera koji se zovu dopamini i osećaja zadovoljstva. Uzbuđenje ubrzava puls, tera nam krv u lice od čega postajemo crveni, a oči se cakle od efekta dopamina. Ako bi bilo moguće odrediti nivo dopamina u telu, bilo bi moguće meriti i koliko je žensko zadovoljstvo. Za sada je to nemoguće. Baš zbog toga što je još neostvarljivo izmeriti kako se partner oseća, psiholozi preporučuju komunikaciju i zajedničko nalaženje aktivnosti od kojih će se oba partnera osećati bolje.\nZnate li koliko sperme muškarac izbaci tokom života: Podaci…


- Dešavalo mi se u Beogradu, da kada saznaju odakle sam, promene stav. U smislu, jao vi ste onako malo glupi i niste urbani… To su pokupili iz medija, jer smo predstavljeni često kao neko ko je „zaostao“- kaže ona.\nAgron ima 22 godine, ne zna srpski, i jako je nepoverljiv dok razgovara na engleskom. - Smeta mi što srpski mediji zovu Albance Šiptari. Nije lepo, jer znaju da nas to vređa. Nikad neće da stave da imamo muzičare ili glumce, pisce. Samo se piše da smo svi ubice. To su predrasude - priča on za VICE.\nStoji i činjenica, da novinari mogu da izveštavaju na različite načine i da će se uvek naći neko ko nije zadovoljan. Ipak, malo istraživanja i pristup temi i ljudima bez predrasuda, mogu da olakšaju izveštavanje i pokažu objektivnost. GLEDAJ:\nTagged:politikaKosovska MitrovicaSrbijaDevedeseteAlbanciMedijikosovo i metohijaSrbiKosovksa Mitrovicarat na kosovulokalni medijiživot na kosovu


Dodeljena Nobelova nagrada za mir - Sputnjik Srbija\n19:14 21 Oktobar 2020\n© AP Photo / Robert Bumstead\n12:08 09.10.2020 Preuzmite kraći link\nSvetski program za hranu, ogranak agencije Ujedinjenih nacija, dobitnik je ovogodišnje Nobelove nagrade za mir, objavio je Nobelov komitet u Oslu.\nKako je saopštio Komitet, Svetski program za hranu dobio je nagradu zbog napora u borbi protiv gladi, za doprinos poboljšanju uslova za mir u područjima pogođenim sukobima i zbog napora da se spreči glad kao oružje za rat i sukobe.\nOsvajanje Nobelove nagrade za mir je za Program Ujedinjenih nacija za hranu podvig i momenat za ponos, rekao je portparol programa UN, Tomson Firl.\n„Bio je to momenat za ponos. Nominacija je bila velika stvar, ali kada smo dobili nagradu, možemo da kažemo da je to podvig“, rekao je Firl na brifingu u Ženevi, a preneo Rojters.\nOn je rekao da je za zaposlene u agenciji UN koja obezbeđuje hranu gladnima širom sveta tokom pandemije Kovid 19, kada avioni nisu leteli, dostavljanje potrepština bilo više od posla.\nNagradu vrednu 1,1 miliona dolara, dobitnik će primiti 10. decembra u Oslu.\nOve godine u trci za ovu prestižnu nagradu bilo je 318 kandidata, od čega 211 pojedinaca i 107 organizacija.


ALEKSEJ KIŠJUHAS: Streljanje Zrenjanina | Autonomija\nPreimenovanjem Zrenjanina, iznova se puca u oslobodioce i heroje\nPrvo su menjali nazive ulica, a sada menjaju i nazive čitavih gradova. Jer, nacionalističke organizacije i „istaknuti“ pojedinci iz Zrenjanina nastoje da Zrenjanin više ne bude – Zrenjanin.\nMeđutim, iako je istorijski naziv današnjeg Zrenjanina bio (Veliki) Bečkerek, za lokalne tajkune i beogradske akademike je i to nekako previše „bečki“ i „austrougarski“, što samo znači premalo „srpski“. Zato se sugeriše naziv Petrovgrad, koji je Zrenjanin kraljevskim ukazom nosio dugotrajnih i posve tradicionalnih šest godina. Dakle, od 1935. do 1941. godine, odnosno do fašističke okupacije od koje su Zrenjanin oslobodili, gle čuda, drugovi i drugarice partizani izvesnog Žarka Zrenjanina. I da, nazivi gradova se ponekad zaista menjaju kada u grad pristignu novi vladari i osvajači. Tako je Konstantinopolj postao Istanbul, Novi Amsterdam je postao Novi Jork (NJujork), a Bombaj je postao Mumbaj. Uzgred, priča o Mumbaju je tu posebno ilustrativna, jer se promena naziva ovog grada dogodila 1995. godine, kada je na vlast u Indiji došla izvesna desničarska i nacionalistička hinduistička partija Šiv Sena. Za njih, „Bombaj“ je bio tek iskvareni engleski naziv za „Mumbaj“ (dodeljen po hindu boginji Mumbadevi) i neželjeno nasleđe britanske kolonijalne uprave. A koje to neželjeno nasleđe žele da izbrišu zrenjaninski desničari i nacionalisti? I kome to, i pobogu i dođavola zašto, može da smeta (Žarko) Zrenjanin?\nJer, Žarko Zrenjanin je bio besramno hrabri učitelj iz jedne siromašne seljačke porodice. Koji je još 1920-ih organizovao kurseve opismenjavanja za svoje sunarodnike, osnivao narodne biblioteke po banatskim selima i otvorio narodni univerzitet u rodnom mestu. Pristupio je komunistima 1927. godine i napravio ilegalnu štampariju, zbog čega je 1933. godine uhapšen i osuđen na tri godine robije samo zbog partijske pripadnosti (pa je štrajkovao glađu boreći se za prava političkih zatvorenika). Hapšen je i mučen i posle toga, između ostalog i u zatvoru u Zrenjaninu, pardon, „Petrovgradu“. A kada je izbio rat, taj isti Žarko Zrenjanin „Uča“ je organizovao ustanak i oslobodilačku borbu protiv okupatora u Banatu i Vojvodini. Neumorno i gotovo filmski je stvarao partizanske odrede, planirao taktike i izvodio oružane akcije, zbog čega ga je Gestapo prozvao „crveni general“. Opkoljen je 1942. godine od strane čak oko 700 fašista i domaćih izdajnika u jednom selu pored Vršca, i presekao ga je mitraljeski rafal u jurišu iz tog obruča. Proglašen je narodnim herojem dve godine kasnije. Dakle, zašto nekome smetaju takvi ljudi, oslobodioci i heroji?\nIli to možda (i opet zašto?) smeta „komunističko“ nasleđe, odnosno posleratni period kada je Zrenjanin doživeo svoj procvat i bio jedan od industrijskih i privrednih centara Vojvodine i Jugoslavije? Kada su na desetine hiljada Zrenjaninaca i Zrenjaninki radili, samoupravljali i samim tim upravljali svojim sudbinama? A „Dijamant“, „Jugoremedija“, „Mlekoprodukt“, „Begej“, „Šinvoz“, „Metalac“ i ostale zrenjaninske fabrike nešto značile i valjale? Aktivista Zrenjaninskog socijalnog foruma Miroslav Samardžić je ispravno primetio kako nova srpska buržoazija, mahom politička klasa, potiskuje antifašizam kako bi obeshrabrila svaki potencijalni otpor postojećim društvenim, ekonomskim i klasnim nepravdama. Dok sociolog Todor Kuljić istovremeno i blistavo ukazuje na to da nazivi Zrenjanin i Petrovgrad impliciraju sasvim drugačije društvene vrednosti: republiku, svetovnu državu, multikulturalizam i antifašizam, sa jedne strane, nasuprot monarhiji, klerikalnoj državi, etničkoj čistoći, i antiantifašizmu, sa druge. I zato ovo nasleđe mora da smeta, posebno ako je sve što je nacionalistička kontrarevolucija donela Zrenjaninu – voda zatrovana arsenom, i to već najmanje petnaest godina. Što je, uzgred, duže nego što je Zrenjanin bio Petrovgrad. Možda da ga preimenujemo u Arsengrad?\nAli, sve to ne bendaju nacionalisti zatrovani istorijskim revizionizmom, ravnogorskim četništvom i virulentnim antikomunizmom. Oni od toga dobro žive, pa imaju novca za vodu iz flašice iz hipermarketa. Jer, baš kao i spomenuti Konstantinopolj, Novi Amsterdam i Bombaj, i Zrenjanin, Vojvodinu i Srbiju su još devedesetih zaista bile osvojile neke nove vlasti. U našem slučaju, bili su to etnonacionalisti sa izlivom Velike Srbije u mozak, a koji usput ubijaju i mrze gradove. Najavljeno preimenovanje Zrenjanina proizvod je (jedne te) iste gnusne i zločinačke političke matrice koja je ubijala i Vukovar, i Sarajevo, i Dubrovnik. A i promena imena grada je simboličko ubistvo, i to kako antifašista, tako i samog grada. Zato ne iznenađuje što su među zaljubljenicima u „Petrovgrad“ mahom štovaoci lika i zlodela Radovana Karadžića i Ratka Mladića čiji je odgovor na grad bio – „tuci“, „sprži“ i „raspameti“. Uostalom, i Mladić je bio uhvaćen u selu Lazarevo, u zrenjaninskoj opštini. S tim u vezi, ako se u Beogradu ozbiljno i bez blama predlaže spomenik Slobodanu Miloševiću, hajde da budemo iskreni prema sebi i svojoj sociopolitičkoj stvarnosti, i da prosto preimenujemo Zrenjanin u „Slobodan Milošević“, te da već jednom završimo sa tim revizionizmom? „Zrenjanin“ za koji se borio Žarko Zrenjanin značio je i to da prirodna i privredna bogatstva zrenjaninske opštine budu u vlasništvu bečkerečkih seljaka i radnika. Ako smo tu stvar već bili o(t)pisali kao komunističku i judeomasonsku zaveru usmerenu protiv srpske nejači, svetinja i ostalih ognjišta, a sve u ime jednog jeftinog i uskogrudog nacionalizma, šta je onda još jedan grad i njegovo ime u ličnom dokumentu i posve digitalnom izvodu iz državljanstva?\nAli, s druge strane, da li ćemo zaista dozvoliti ovu egzekuciju Zrenjanina i novo streljanje zrenjaninskih antifašista u ime podgrejane ideologije krvi i tla? Uostalom, nije li baš etnonacionalistička matrica ta koja se šatro narajcava na slavne pretke iz istorije? Pa ima li većih heroja od banatskih, vojvođanskih i srpskih boraca za slobodu od fašizma, tog najvećeg zla 20. veka? Ukoliko toliko želimo utešni pogled u slavnu prošlost, ne trebaju nam ni Nemanjići ni Karađorđevići. Sasvim su dovoljni drugovi i drugarice partizani. Jedna generacija sumasišavše hrabrih, plemenitih i tragičnih figura koje su, prvo, oslobodile ovu nesrećnu zemlju od okupatora i, drugo, postavile osnovu za nezapamćeni društveni razvoj i napredak našeg društva u budućnosti. Hm, možda nam toliko smetaju zato što, negde duboko, znamo da su bili toliko mnogo bolji ljudi od nas samih? Jer, isuviše su nam istorijski blizu da bismo ih ignorisali, a opet su od nas isuviše različiti da bismo ih mogli tolerisati? Ili to zaista samo čuvamo ovaj korumpirani sistem odvratnih političkih privilegija i beskrupulozne klasne eksploatacije, a čiji je precizni izraz upravo u kratkom periodu lažnog sećanja kada je Zrenjanin bio nekakav Petrovgrad? Ma, Sunce vam žarko, vratiće se neki novi Zrenjanin Žarko.\nNajzad, Zrenjanin – grad, kao i Žarko – je i simbolički važan, zato što je upravo u Zrenjaninu od 1941. godine (tada iznova preimenovanom u Veliki Bečkerek) bilo sedište nemačke okupacione vlasti za Banat. A upravo iz Zrenjanina je delovao i zloglasni i krvoločni policijski komandant Juraj Špiler (za one sa jeftinijim ulaznicama: famozni „Šicer“ u „Salašu u malom ritu“), najveći ratni zločinac u Banatu, a kojeg su se (zbog njegove svireposti) gnušali čak i mnogi Nemci. U zrenjaninskoj ulici Cara Dušana bio je i koncentracioni logor kroz koji je bilo prošlo nekoliko hiljada ljudi, dok je odmah nakon okupacije u Zrenjaninu pohapšeno oko 1300 Jevreja koji su deportovani u Beograd i bili odmah pobijeni. Međutim, u gradu i u celom Banatu istovremeno je delovao i snažan antifašistički pokret otpora koji je organizovala Komunistička partija Jugoslavije. A u kojem se ističu istinski heroji naših naroda i narodnosti kao što su Sonja Marinković, Servo Mihalj, Stevan Jovanović Stevica, Ruža Šulman, Vladimir Kolarov Koča, Olga Ubavić, Žarko Turinski Arsa (koji je, uzgred, pokušao atentat na spomenutog Špilera) i mnogi, mnogi drugi. Ta ista Sonja Marinković streljana je u tom istom Zrenjaninu 1941. godine. Ali, nije dopustila da joj pucaju u leđa, već se bila okrenula i svojim ubicama poručila: „Pucajte, ovo su komunističke grudi!“. Naprosto, preimenovanjem Zrenjanina, iznova se puca u oslobodioce i heroje. Da li ćemo mi tome okrenuti leđa?


Berlin | Sheila Wolf | Queerlesque Magazine - Kultur - Burlesque - Dragqueen - Berlin - Part 2\nBy shei-la / Dienstag, 19. April 2016\noder mit der legendären SqueezeBOX Band LIVE im Gretchen abhotten… Es gibt gesellschaftliche Anlässe, die\nEin gruselig-schöner Besuch im BERLIN DUNGEON\nBy shei-la / Sonntag, 17. April 2016\noder mittendrin statt nur dabei So gruselige Gestalten findet man übrigens auch dort… ;) …\noder EIN MUST GO ! © Daggi Binder Den Geist der 20er Jahre authentisch in\noder weniger ist einfach mehr Mungo Jerry gehört jetzt nicht zu den Bands, die meine\noder die scharfen roten Töpfe von Kreuzberg Koreanisch war bisher mehr oder weniger vollkommen von


Evropska Unija pozvala na prekid vatre između Azerbejdžana i Jermenije | TRT Bosanski\nEvropska Unija pozvala na prekid vatre između Azerbejdžana i Jermenije\nPredsjednik Vijeća Evropske unije (EU) Charles Michel razgovarao je s azerbejdžanskim predsjednikom Ilhamom Aliyevom i jermenskim premijerom Nikolom Pashinyanom i pozvao na prekid vatre između dvije zemlje.\n01.10.2020 ~ 13.06.2021\nU objavi na društvenim mrežama, Michel je poručio kako je objavio telefonski razgovor s Alijevim i Pashinyanom.\nIstičući da je duboko zabrinut zbog eskalacije napetosti u Nagorno-Karabahu, Michel je naglasio da osuđuje nasilje i da hitno treba proglasiti prekid vatre.\n"Jedino rješenje su pregovori", poručio je Michel, napominjući da podržava rad Organizacije za evropsku sigurnost i saradnju i da bi civili trebali biti zaštićeni.\nTagovi: #Jermenija , #Azerbajdžan , #EU , #Charles Michel


Na Svetski dan zdravlja dr Rovčanin poručuje: "Redovni pregledi znatno redukuju pojavu bolesti" | Ami Naxi Radio 89.7Mhz\nDanašnji datum obeležava se kao Svetski dan zdravlja, kako bi se pažnja javnosti zdržala na najvažnijim zdravstvenim problemima. Ovogodišnji Međunarodni dan zdravlja obeležava se pod sloganom „Izgradnja pravednijeg, zdravijeg sveta.\nSavremeno doba, uz konstantni stres, nedostatak sna, nervozu i neredovnu ishranu, donosi trend porasta različitih bolesti. Nezarazne bolesti, poput raka i dijabetesa, svake godine odnesu oko 30 miliona života u svetu. Prema izveštaju Svetske zdravstvene organizacije, oko 16 miliona slučajeva godišnje ne bi imalo smrtni ishod da su postojale preventivne mere. Dr Enes Rovčanin, specijalizant opšte hirurgije potvrđuje da je prevencija ključna u sprečavanju različitih oboljenja:\n–S obzirom na to da većina bolesti može da se izleči, pa čak i da se spreči, svaki porodični lekar bi svoje pacijente trebalo da upućuje na redovan skrining zdravlja. Redovni lekarski pregledi i prateća laboratorijska dijagnostika znatno redukuju pojavu bolesti. Važno je izbegavati masnu i začinejnu hranu, pušenje, stres, koji je sigurno jedan od glavnih okidača mnogih bolesti, treba se posvetiti i fizičkoj aktivnosti i baviti se pozitivnim stvarima i pozitivno misliti – kaže dr Rovčanin.\nSvetski dan zdravlja predstavlja globalnu kampanju u cilju unapređenja zdravlja i blagostanja ljudi. Na ovaj dan promovišu se fizičko, mentalno i emocionalno blagostanje širom sveta.


Hotelsko re-pozicioniranje | swotted\n13. January 2017 | [field_tags_blog] | 0\nTržište hotelske industrije na Zapadnom Balkanu je u ekspanziji. Nakon godina zaostatka za globalnim trendovima, a uslijed društvene organizacije i 90tih godina kada je nastao neželjeni zastoj, tržište Balkana je spremno i željno da preuzme dio jedne od najvećih globalnih industrija. Bravo i sretno! Hotelska industrija ili ispravnije upravljanje hotelima je kao upravljanje složenim mehanizmom koji funkcionira i daje očekivane rezultate ukoliko svaki segment mehanizma radi sinkronizirano i to pod uslovom da su pretpostavke ili osnove mehanizma dobro postavljene i usklađene. Tržišta se geografski mijenjaju, indikativno svjetska politička scena kao i uticaji prirode navode rastuću populaciju putnika da bira drugačije destinacije od onih koje su više prepoznate. Hotelijeri sa Zapadnog Balkana izgleda da su željni i spremni da se uhvate u koštac sa ovom kompleksnom ali predivnom industrijom. Primjetan je porast novih smještajnih kapaciteta različitih kategorija od hostela do luksuznih hotela.\nKarakteristika regionalnih zemalja je da infrastruktura i postojeći hotelski kapaciteti nisu usklađeni sa globalnim trendovima ili ako se prevede na hotelski jezik, ne mogu u potpunosti ispuniti očekivanja gosta u prostornom, tehnološkom i uslužnom pogledu. Ne samo da hoteli koji su građeni u prošlom vijeku ne ispunjavaju zahtjeve savremenih gostiju istu situaciju imamo i sa hotelima mnogo mlađeg datuma nastanka. Sudbina hotela građenih 70tih ili 80tih godina je rušenje ukoliko nije rađeno re-pozicioniranje, kako bi našli svoje mjesto u tržišnoj utrci. Ova kategorija hotela se često nalaze na primarnim lokacijama u svim gradovima regiona pored kojih prolazimo svaki dan, oni često nose teški miris starine i mema, a u koje svrate samo zalutali posjetioci i oni koji su mislili da za cijenu hostela mogu dobiti hotelsku uslugu. U ovu kategoriji su se našli i hoteli novije gradnje, a izgubili su bitku sa tržištem već na samom početku usljed neusklađeno postavljenih pretpostavki.\nE sada, jedan od najboljih povrata na investiciju za klijenta dolazi u slučaju kada se uradi re-pozicioniranje ili usklađivanje hotela tako da adekvatno odgovori tržišnim zahtjevima. Idealni klijenti za re-pozicioniranje i postizanje najboljih rezultata su «undervalued» nisku procjenu vrijednosti ili sa lošim poslovanjem, a imaju potencijal da novim pozicioniranjem na tržištu da se nađu u segmentu butique hotela. Takve hotele je moguće pretvoriti iz hotela koji se bore za opstanak, uz manju investiciju, u «high end butique hotel». Ako pogledamo hotele kao sto su hoteli iz nekog davnog perioda do 100 soba, koji već decenijama nisu promijenili izgled ili nivo usluga mogu da postanu predivni butique hotel od 3 možda ukoliko arhitektura i ostali vezani elementi dozvoljava i 4* hoteli. Transformacija je moguća ukoliko se pored estetskog pravilno postavi i odgovarajući sistem upravljanja. Ovoj vrsti hotela potrebo je osmisliti novi identitet koji će ga izdvojiti od ostale konkurencije. Novo pozicioniranje hotela je u zavisnosti od pravilnog kreiranja novog identiteta koji se uspostavlja u korelaciji na tržišne trendove pri čemu se maksimiziraju potencijali lokacije, arhitekture, organizacije poslovanja i upravljačke strukture, a kontroliraju i identificiraju rizici. Ukoliko jedan od elemenata ne funkcioniše ispravno investitor se izlaže riziku ulaganja bez adekvatnog ili nikakvog povrata ne investiciju.\nKoraci ka novom identitetu:\nIdentifikacija trenutnog i željenog tržišnog segmenta\nIdentifikacija krovne strategije hotela, kao i izrada segmentiranih strategija u zavisnosti od krovne strategije\nOjačavanje aduta i isticanje prednosti hotela u odnosu na konkurenciju zarad pozitivnog izdvajanja\nFinansijska analiza rekonstrukcije i revitalizacije i/ili finansijska analiza u odnosu na organizacijske izmjene\nAnaliza ulaganja i dobiti\nProjekcija operativnih rezultata\nOperativno praćenje i usklađivanje sa krovnom strategijom na godišnjem nivou\nUkoliko hotel već uđe u fazu gdje je pozicioniranje i performanse hotela upitne, potrebno je evaluirati, prije nego se upusti u novu avanturu investicije, da li su upravljačka struktura, odjel prodaje i promocije, housekeeping-a i front-desk hotela spremni da preuzmu zadatak i da iznesu revitalizaciju hotela. Nije neobična pojava, da se kadar osvježi novim snagama koje se mogu identificirati sa potrebama tržišta i koji mogu dati nove vrijednosti pri upravljanju hotelima.\nMahmuta Maša Aganović\nMasa se bavi strateškim finansijskim planiranjem i ima više od deset godina međunarodnog iskustva savjetodavnog ulaganja u nekretnine kroz finansijsko, arhitektonsko i infrastrukturno planiranje razvoja i implementacije. Radila je kao menadžer projekta, u Kabulu, Afganistan i na Bliskom istoku, Dubai, a u Sarajevo sa Ascendant P.F., firma za investicijsko bankarstvo, gdje je radila na nekoliko međunarodnih hotelskih brendova greenfield razvoj projekta, uključujući high-end Marriott i Starwood projektima.\nOther post by : masa\nProcesi odlučivanja unutar firme i vođenje projekata - Festina Lente! – Požuri polako !\nŠta je želja No1 gostiju Vašeg hotela?\nDizajn, kriterij i sastav karte – jelovnika. Savjeti iz prve ruke: kreativnost bez ugrožavanja rentabilnosti!\nPropustili su priliku da mi uzmu novac, a bila sam spremna potrošiti koliko i za boravak u hotelu!!!\nŠta imaju zajedničko turisti, mravi i maloprodaja?\nGostu “Wowwww” usluga, hotelu ”Wowww” profit\nŠta znači «Hotel21» u kontekstu dolazeće Prve menadžment konferencije hotelijera i ugostitelja u BiH?\nFinansije kao informativni i korektivni faktor za profitabilno donošenje odluka u hotelskom i ugostiteljskom biznisu\nTRADICIONALNA I NOVA UPOTREBA MEDA U GASTRONOMIJI\nWe look forward to be your long term partner. Contact us.\nSome of important choices have a timeline, thus the opportunity may be missed.\nSWOTTED Brochure tells more about our business. Download it.\nOur goal is to manage your profitability and not just profit.\nSWOT + ted -Strength, Weakness, Opportunity & Threat + Innovation in business ideas SWOTTED is a boutique consulting company, headquartered in Sarajevo focused on providing a full range of management consulting services. SWOTTED is not a traditional consultant company which will consult you about constant changes in the environment, suggesting that you need to change too. Change is not a destination, just as hope is not a strategy.\nSales structuring models\nFinance for strategic control\npowered by: IT Odjel\nCopyright © 2016 Swotted - All rights reserved.


HRVATSKA: PODNET PRVI ZAHTEV ZA ODŠTETU ZBOG SMRTI OD KORONAVIRUSA- PORODICA PREMINULE TVRDI DA JE ŽENA ZARAŽENA U BOLNICI - Nulta Tačka\nHome » HRVATSKA: PODNET PRVI ZAHTEV ZA ODŠTETU ZBOG SMRTI OD KORONAVIRUSA- PORODICA PREMINULE TVRDI DA JE ŽENA ZARAŽENA U BOLNICI\nU Hrvatskoj je podnesen prvi zahtev za odštetu, tačnije nagodbu s bolnicom zbog smrti žene od 84 godine od kovida-19, za koju porodica iz jednog malog mesta na istoku zemlje smatra da se zarazila u zdravstvenoj ustanovi.\nPorodica je od Kliničko bolničkog centra Zagreb tražila odštetu od 632.000 kuna (oko 84.300 evra) i plaćene advokatske troškove, objavio je Jutarnji list.\nU Hrvatskoj je situacija s vakcinacijom zdravstvenih radnika još uvek loša navode tamošnji mediji. Više od 80 odsto lekara se vakcinisalo, ali tek polovina medicinskih sestara i tehničara.\nBRITANSKI DRŽAVLJANIN MOŽE DA BUDE DEPORTOVAN IZ SINGAPURA NAKON ŠTO MU JE IZREČENA ZATVORSKA KAZNA ZBOG ODBIJANJA DA NOSI MASKU


Makrobiotika - www.025.rs\nwww.025.rs / ZDRAVLJE I LEPOTA / Makrobiotika\nKod nas se termin makrobiotika povezuje sa japanskim učenjima, konkretno sa poznatim imenima Mičija Kušija, Evelin Kuši i Žorža Ošave. Malo je poznato da je sama reč “makrobiotika” u stvari grčka (znači dug ili veliki život) i da se makrobiotika zasniva na istim principima kao i Hipokratova prirodna medicina, čija je jedna od osnovnih postavki bila “neka tvoja hrana bude tvoj lek”.\nPraksa savremene makrobiotike je na konkretnim primerima pokazala koliko pažljivo planirana i uravnotežena ishrana može da učini za organizam. Polako ali sigurno korekcije ishrane, praćene korekcijama načina života u celini, ispravljaju energetske neravnoteže u organizmu, a sa povratkom ravnoteže nestaju i simptomi zdravstvenih poremećaja koji su bili njen izraz. Mnogim ljudima izgleda naprosto neverovatno kako jednostavne promene ishrane i načina života mogu dovesti do zdravstvenih poboljšanja. Da je to zaista moguće, danas postoji već dosta autentičnih svedočanstva raznih ljudi. Jedno od najpoznatijih je iskustvo srpske novinarke Mine Dobić, danas jedne od vodećih makrobiotičarki u svetu. Svoje izlečenje od raka uz pomoć prirodnih metoda makrobiotike opisala je u poznatoj knjizi “Moj život je kao feniks”.\nTags: ishrana, makrobiotika, zdravlje


CBCG: Platni promet u januaru 2016. godine 1,36 milijardi eura\nVrijednost realizovanog platnog prometa za 20 radnih dana u januaru iznosila je 1,36 milijardi eura, 47,7 odsto manje nego u decembru prošle godine, pokazuju podaci Centralne banke Crne Gore (CBCG).\nOd toga je 45,43 odsto realizovano u platnom sistemu CBCG (RTGS i DNS sistemu), a ostatak u internom, čiji su nosioci poslovne banke. U RTGS (Real Time Gross Settlement) sistemu se obavljaju pojedinačne platne transakcije između učesnika po bruto principu u realnom vremenu, a u DNS (Deferred Net Settlement) sistemu međubankarske platne transakcije po neto principu u odloženom vremenu.\n"U januaru je za 20 radnih dana realizovano 1,95 miliona naloga, od čega 27,57 odsto u RTGS i DNS sistemu, a 72,43 odsto u internom", navodi se u izvještaju CBCG.\nU januaru za 10,2 hiljade minuta produkcije nije bilo zastoja u radu sistema, pa je njegova raspoloživost bila 100 odsto.\nPrema podacima CBCG, u 2014. godini je vrijednost ukupnog realizovanog platnog prometa u zemlji iznosila 23,2 milijarde EUR, odnosno 3,9 odsto više u odnosu na 2013.\n"S druge strane, broj transakcija je porastao 7,5 odsto, na blizu 28 miliona transakcija. Gledano kroz strukturu, vrijednost prometa je porasla usljed rasta vrijednosti međubankarskog prometa 8,7 odsto, dok je vrijednost internog prometa neznatno smanjena, 0,1 odsto", navedeno je u izvještaju CBCG.\nIzvor: Vebsajt CdM, 18.02.2016.


Spektakl u Smederevu: Navijači napunili tribine, a vaterpolisti Srbije mrežu Rusa – Semendria\n16. jun 2015. SPORT – Izvor: Blic – U okviru priprema za učešće na finalnom turniru Svetske lige, koje se od 23. do 28. juna održava u Bergamu, reprezentacija Srbije je u Smederevu odmerila snage sa najboljom selekcijom Rusije i pobedila sa 12:5 pred oko 5.000 gledalaca.\nNajbolji strelac je bio Duško Pijetlović sa pet golova, dva gola je dao Filipović, a u strelce su upisali i Ćuk, Aleksić, Mandić, Subotić i Jakšić.\n“Rusija je sve bolja i to nije bila laka utakmica. U teškom smo treningu i vidi se da nam treba svežina. Na žalost, zdravstveni bilten nije najbolji. Povreda muči Stefana Mitrovića, dobro je da je Ćuk igrao”, rekao je selektor Dejan Savić za sajt VSS-a posle utakmice.\nU sredu će Šabac biti domaćin reprezentacije u još jednom pripremnom susretu sa Rusima, na otvaranju bazena koji će, kako kažu u Vaterpolo savezu Srbije, baš kao i ovaj u Smederevu, sigurno biti iskorišćen za niz reprezentativnih akcija.\nZa ovu priliku, pošto su sve karte rasprodate, Šapčani su organizovali prenos utakmice na video bimu u pešačkoj zoni.\nSrbija – Rusija 12:5 (3:1, 4:0, 3:3, 2:1)\nBazen: SC Smederevo. Gledalaca: 5000. Sudije: Golijanin i Jovanović. Igrač više: Srbija 10 (6), Rusija 11 (4).\nSRBIJA: G. Pijetlović, Mandić 1, Gocić, Ranđelović, Ćuk 1, D.Pijetlović 5, Nikić, Aleksić 1, Jakšić 1, Filipović 2, Prlainović, Subotić 1, B.Mitrović, V.Rašović. Selektor: Savić\nRUSIJA: Antonov, Bugajčuk, Odincov 1, Bičkov 1, Andrjukov, Ašajev, Antipov, Nagajev 3, Stepavuk, Holod, Lisunov, Magomajev, Ivanov, Ivankov. Selektor: Šagajev.\n« Zaključen pretres na suđenju gradonačelnici Jasni Avramović\nDušan Bogićević veruje da veslači mogu u Rio »


Americi preti klimatska kataklizma — Викиновости\nSAD - (Beta-AP) - Globalno zagrevanje rapidno pretvara Ameriku u olujno i opasno mesto - od poplavama zahvaćene Floride, do divljih požara na zapadu SAD, ocenjeno je u najnovijem izveštaju američke Nacionalne klimatske službe, objavljenom danas.\nOčekuje se da će nepogode izazvane klimatskim promenama „izuzetno ugroziti SAD u ovom veku i posle“, dodaje se u izveštaju na 840 strana i ističe da ipak nije kasno da se spreče njihovi najgori efekti.\nU izveštaju čiju je izradu podržala Bela kuća koja će ga upotrebiti za razvoj politike zaštite okoline, ukazuje se da će SAD i druge zemlje, ukoliko ne promene način korišćenja energije, ostati na putu sve veće štete i opasnosti od prirodnih katastrofa.\n„Klimatske promene, koje su nekad smatrane temom daleke budućnosti, sada su se čvrsto ušančio u sadašnjosti. Proizvođači kukuruza u Ajovi, uzgajivači ostriga u državi Vašington i oni koji prave javorov sirup u Vermontu, svi se suočavaju sa promenama uslovljenim klimom, koje u nedavnom iskustvu nisu zabeležene“, rekao je jedan od autora studije.\nJedna od autorki izveštaja navela je da obični ljudi ne mogu da primete promene poput rasta prosečne temperature koja je od 1895. kada je započeto njeno merenje, skočila za 1,9 stepeni, ali oni na svojoj koži itekako sve češće osećaju sušu, talase vrućina i oluje.\nU izveštaju se zaključuje da su se intenzitet, frekvencija i trajanje najačih atlantskih uragana povećali od početka 1980-tih, ali još nije dovoljno ispitano koliki deo se može pripisati zagrevanju čiji je uzrok aktivnost čoveka.\nTo isto važi i za zimske oluje, poplave, talase vrućine, suše, kao i za povećanje nivo mora i okeana za 20 centimetara od 1880. godine, a predviđa se da će do 2100. porast biti između 0,3 i 1,2 metra.\nOd januara 2010. godine 43 od 48 južnih država SAD zabeležile bar 1 mesečni rekord u visini temperature. Tako je Kalifornija ove godine imala najtopliji januar od kako se meri temperatura.\nU poslednji 51 mesec, države SAD su imale 80 mesečnih rekorda po vrućini, 33 po vlažnosti, 12 po suši, i tri po hladnoći, navela je agencija AP.\nU izveštaju se takođe upozorava „da klimatske promene prete ljudskom zdravlju i ljudima na mnogo načina“ što uključuje pojačano zagađenje vazduha od požara, smoga, povećan broj bolesnih zbog zaražene hrane, vode, komaraca i krpelja.\nTakođe, zbog sve toplijeg vremena povećana je količina polena, kao i negativne posledice ugljen-dioksida po biljke.\nPolenska sezona se produžila za 24 dana u regionu Minesote i Severne Dakote između 1995. i 2011, navodi se u izveštaju.\nOno što je posebno loše su ogromni troškovi klimatskih promena: po najgorem scenariju, samo poplave bi mogle do 2100. godine da koštaju SAD 325 milijardi dolara, od čega bi 130 milijardi dolara otpadalo na Floridu.\nDo sada su suše i talasi vrućine u 2011. i 2012. koštali poljoprivrednike 10 milijardi dolara, navodi se u studiji.\nVremenske katastrofe koje nanose milionske štete, pogađaju najčešće Teksas, Oklahomu i jugoistočni deo SAD, zaključuje se u izveštaju.\nNovinska agencija Beta „Izveštaj: Americi preti klimatska kataklizma” Новинска агенција Бета, 6. мај 2014. (srpski)\nPreuzeto iz „https://sr.wikinews.org/w/index.php?title=Америци_прети_климатска_катаклизма&oldid=3139288”\nOva stranica je poslednji put uređena na datum 15. jun 2014. u 19:52 č.


Uploaded by Haris Gegić\nsaveSave Internacionalni Stil u Arhitekturi For Later\nSadat Redžepović • Irma Hot • Dženisa Pepić\nInternacionalni stil je pravac klasične moderne arhitekture koji se često poistovećuje sa njom. Internacionalni stil je počeo svoj razvoj 1922. godine u Evropi i kasnije se raširio po celom svetu.\nZgrada Seagram - Njujork\nPojam internacionalnog stila\nPojam internacionalnog stila bio je upotrebljen kao obeležje minimalističkih i funkcionalističkih tendencija u modernoj arhitekturi dvadesetih i tridesetih godina 20. veka. Prvi put je pojam upotrebljen kao naslov za izložbu 1932. godine u Muzeju moderne umetnosti u Njujorku. Pojam je prihvaćen najpre u anglosaksonskim zemljama i u međuvremenu je korišten za obeležavanje kubičke varijante moderne i često za funkcionalizam i racionalizam.\n1. Arhitektura se definiše kao formiranje ograničenog prostora.\n2. Moderna arhitektura je pravilna i modularna. Osnova je prirodna i asimetrična.\n3. Internacionalni stil je oslobođen od svakog ukrasa osim od apstraktnog zidnog slikarstva.\nDrveni neboder - Zagreb\nBrutalizam je arhitektonski stil modern arhitekture koji je cvetao od 1954.-1970. Godine. Naziv je dobio od francuske reči ‘’beton brut’’,što znači ‘’grub beton’’. Kao glavni stvaralac ovog’ pravca, bio je Le Korbizije u čijem su se delu znaci brutalizma ogledali u 30-tim godinama i svojim delom je reagovao na jednolikost formi u arhitekturi internacionalnog stila.\nKraljevsko pozorište - London\nGodine 1954.u engleskom gradu Hunstanton završena je zgrada srednje škole koju su osmislili Alison i Petar Smitson i čiji su blokovi na prvi pogled odgovarali internacionalnom stilu gradnje u kojoj je novost bila primjena betonskih sirovih površina zidova i stropa kao i vidljiva instalacija. Sami su autori su još za vrijeme studija počeli koristiti pojam brutalize. Na temelju radova Le Korbizija sa sirovim betonom građeni su objekti koji su u svom izgledu imali površine u vidljivom betonu koji nije bio obrađivan tzv\nŠkola u Hunstantonu\nBrutalizam, isto tako kao i moderna, minimalizam i internacionalni stil, je pravac koji je imao mnogo ponovljenih elemenata. On je ovo obogaćivao autorskim elementima po pravilu masivno formiranim od betonskih grubih i neobrađenih elemenata. Beton se lio u grubu drvenu oplatu s namerom da bude efektan i interesantan u svom grubom izgledu.\nGeneksova kula - Beograd\nOrganska arhitektura je stil savremene arhitekture koji neguje harmoniju između prirode i čoveka projektovanjem objekata koji su toliko integrisani u okolinu da njegovi delovi, nameštaj i okolina postaju deo jedinstvene međusobno određene kompozicije sa kraja 20. veka. Reč Organska arhitektura prvi je svesno upotrebio arhitekta Frenk Lojd Rajt.\nFallingwater - SAD\nAntoni Gaudi bio je katalonski arhitekta poznat po svom jedinstvenom stilu i izuzetno individualističkom dizajnu. Na engleskom i španskom, a često i na srpskom, njegovo ime navode kao Antonio Gaudi. Gaudi je rođen u malom gradiću Reus, provincija Taragona, (Španija). Oko njegovog mesta rođenja danas se nadmeću gradići Riudoms i Reus, iako većina njegovih biografa smatra da se rodio u Reusu. Roditelji su mu bili Fransesk Gaudi Sera i Antonija Kornet Bertran\nGaudi je studirao arhitekturu na Višoj tehničkoj školi arhitekture (šp. La Escuela Técnica Superior de Arquitectura) u Barseloni od 1873. do 1877. Zbog\nnedostatka novca, uporedo sa studijama, radi kao tehnički crtač i ponekad kao dizajner namještaja. Pošto je te poslove odlično radio, za različite projekte ga primaju dvojica poznatih katalonskih\narhitekata, Đuzep Fontsere i Đoan Martorelj.\nDiplomirao je u 26 godini. Jedna od vitrina koju je dizajnirao za poznato obdanište, Kasa Kornelja u Barseloni, bila je izabrana za Univerzalnu izložbu u Parizu, 1878. godine. Eusebi Guelj, jedan od uvaženih poslodavaca tekstilne industrije u Kataloniji, bio je impresioniran elegancijom i modernim stilom te vitrine, te je postao Gaudijev glavni klijent i mecena, po kome će kasnije dobiti ime i Park Guelj. U kasnijim godinama se posvetio isključivo izgradnji svog remek-dela — katedrale Sagrada Familija (Sveta porodica).\nGaudijev stvaralački čin zadivljuje. U istorijskom svrstavanju njegovog dela u vreme eklektičke arhitekture i istorizma nastaje i narasta njegova težnja za originalnošću, njegov do sada čini se nedocenjen odnos ka naučnom istraživanju, ka psihologiji, skulpturi i slikarstvu. Privlači i svojim traganjem smisla stila, dakle ka osnovnom principu arhitektonskog rada. Gaudi će pripomenuti graditelje velikih stilova, koji su tragali za lepotama u nepoznato.\nNjegovi najznačajniji radovi:\nTerezijanski koledž (1888. —\nKasa Batljo (1905. —1907.\nPostmoderna arhitektura je međunarodni stil sa najviše uticaja u arhitekturi, čiji se prvi primeri javljaju 1950-ih godina 20. veka. Uticaj postmoderne arhitekture oseća se i dan-danas, iako se zlatnim dobom njenog razvoja smatraju 1970-e i 80-e godine.\nSony Building - Njujork\nDocuments Similar To Internacionalni Stil u Arhitekturi\nMore From Haris Gegić\nIstorija za 4. razred\nThe Teacher's License\nTekst od znacaja\nII Razred Test Srpski Jezik Takmicenje\nPsihologija - Usmeni Deo


Neke od najrelevantnijih pobjeda za Talijane olive oil producers u 2021. godini NYIOOC World Olive Oil Competition proizašao je iz strastvenog rada i predanosti poljoprivrednika u talijanskim južnim regijama.\nU Kampaniji i Kalabriji, gdje olive oil produkcija tradicija je koju njeguju generacije uzgajivača, nekoliko proizvođača osvojilo je zlatne i srebrne nagrade, potvrđujući jedinstvenu prirodu stabala maslina i okusa maslinovog ulja u ovim regijama.\nKorištenje električnih romobila ističe Covid-19 pandemija također je zakomplicirala sposobnost proizvođača da regrutiraju radnike za berbu i plasiraju svoje proizvode, što je dodalo ono što je već bila jedna od najizazovnijih godina u novijoj povijesti.\n"U Samniju, olive oil proproizvodnja dolazi iz ustaljene kulture i presudna je za većinu poljoprivrednih obitelji ”, rekao je Bibbò. â € <"Činjenica da su naša maslinova ulja osvojila Zlatne nagrade 2021. godine NYIOOC je vrlo važno za nas jer potvrđuje visoku kvalitetu našeg rada. "\nParisi vjeruje da je pravi izazov za olive oil producers treba dodatno poboljšati znanje potrošača o ekstra djevičanskom maslinovom ulju.


Apsolutne i zlonamerne neistine - Glas Podrinja\nKurs bez značajnijih promena\nSutra pretežno sunčano, po kotlinama slab mraz i magla\nUz pretnju pištoljem i satarom oteli novac\nNa korona virus pozitivne još 6.842 osobe, na respiratorima je 225, preminulih 37\nMere počele da daju rezultate\nČetiri medalje za Šapčane\nJoš 195 kovid pozitivnih slučajeva u Okrugu\nNezavisnost: Država frilenserima da reguliše status, pa da ih oporezuje\n9. jul 2020.9. jul 2020.\nKonferencija za medije Gradske uprave\nŠabac osam godina kontrolišu sve moguće inspekcije i nisu konstatovali bilo kakav nezakonit rad\nPovodom konferencije za medije povereništva Srpske napredne stranke u Šapcu na kojoj je kandidat za gradonačelnika SNS dr Aleksandar Pajić, između ostalog naveo da je u toku uništavanje dokaza vezanih za poslovanje Gradske uprave u proteklih šest godina, a i ranije, predstavnici Gradske uprave Šapca organizovali su svoju konferenciju gde su optužbe odbacili kao apsolutno neistinite i zlonamerne.\n- Gradska uprava i grad Šabac su predmet kontrole svih mogućih inspekcije poslednjih osam godina, kako resornog Ministartstva, drugih minsitarstava i Državne revizorske institucije. Predmet kontrole nisu bili samo pojedini segmenti rada, nego je celokupno poslovanje Gradske uprave od prvog do poslednjeg papira za šta postoje validni izveštaji i u svim stoji da je rad bio u skladu sa važećim zakonima. U XXI veku se ne posluje samo papirima, već postoji i elektronska uprava, a grad Šabac već godinama radi preko elektronske pisarnice. Svaki dokument ima elektronski zapis sačuvan na serveru. - rekao je načelnik GU Milan Vasić i dodao da je dao odobrenje predstavnicima SNS da 24 sata borave u Gradskoj upravi još od izborne noći.\n-Od izborne noći predstavnici SNS provode 24 sata u zgradi Gradske uprave, čuvaju zaključane kancelarije i zato izjave kakve daje dr Pajić nisu samo neistine, već su skandalozne i zlonamerne.\nVasić je odbacio optužbe da u Gradskoj izbornoj komisiji neko sprovodi zakulisne radnje napomenuvši da je procedura takva da Upravi sud treba da odluči po žalbama, a da je taj isti Upravni sud odlučio da se izbori ponove na 27 izbornih mesta, pa se pita da li onda Upravni sud sprovodi zakulisne radnje. Osvrnuo se i na izlaganje Bojane Čurović, članice GIK u ime SNS, na istoj konferenciji za medije.\n- To je gospođa protiv koje se vodi krivični postupak, jer je pokušala, na nezakonit način da uključi među dokumente pri prijavi izborne liste SNS i dokument koji tu nije postojao. Za to postoje svedoci, zapisnik i pozivam tužilaštvo da objasni javnosti šta se dešava sa tim postupkom - dodao je Vasić, podsetivši pri tome da je podneto 30 krivičnih prijava protiv predsednika biračkih odbora i zamenika predsednika za različito činjenje i nečinjenje nezakonito tokom izbornog procesa, sa konkretnim imenima i dokazima\nO elektronskom poslovanju i participaciji GU pri unapređenju u ovoj oblasti u celoj Srbiji, govorila je pomoćnica gradonačelnika Jelena Topalović.\n-U izradi zakonskih i podzakonsih aktova posebno vezanih za unapređenje elektronskog poslovanja u velikoj meri učestvuje NALED čiji smo mi član i to kao prva lokalna samouprava u Srbiji. Članovi smo Saveta za elektronsku upravu pri NALED-u, čiji sam ja potpredsednik kao predstavnik lokalnih samouprava u Srbiji. Aktivno sa NALED učestvujemo u pripremi pravnih akata na nivou države i naše sugestije i preporuke su uvek dobrodošle. Jedan od poslednjeusvojenih zakona je Zakon o arhivskoj građi, posebno važan svima koji se zalažu za digitalizaciju uprave, odnosni uvođenje elektronske uprave kao deo akcionog plana Vlade Srbije od 2020. do 2022. godine. Mi smo članovi Radne grupe Vlade “Partnerstvo za otvorenu upravu”, učestvujemo u radu “Radne grupe za otvaranje podataka”, takođe formirana od Vlade. Mi smo među prvima u Srbiji doneli Lokalni akcioni plan za otvorenu upravu”. Kod nas funkcioniše Sistem finansijskog upravljanja i kontrole (FUK) na koji nadovezujemo Sistem za upravljanje dokumentima, upravo vezan za sve pomenuto i naš finalni cilj da se ostvari mogućnost i elektornskog dostavljanja i mogućnost elektornskog arhiviranja - predstavila je Jelena Topalović.\nPosle pet sati rasprave potvrđena vanredna situacija\nU Šapcu 39,5 odsto svih zvanično kovid pozitivnih u Srbiji\nBeogradski doktori na usluzi Šapčanima\nVoda za dve žetve godišnje\nSpavaj mirno u svom carstvu tišine


NINU POZVALI DA KOPA KROMPIR TOKOM KRIZE, A ONA ODBRUSILA: Dala komentar i zapušila svima usta! (FOTO) - Radio Balkanfox\nNINU POZVALI DA KOPA KROMPIR TOKOM KRIZE, A ONA ODBRUSILA: Dala komentar i zapušila svima usta! (FOTO)\nNina Badrić pričala je o teškoj situaciji muzičara u doba korona virusa, pa i da će ako bude protesta, sama biti deo njih.\nTo je navelo mnoge da je prozivaju, a jedan od komentara bio je poziv korisnice interneta da sa njom kopa krompir i istakla da će joj biti dobro plaćeno.\n“Samo bih joj poručila da ne dolazi u onoj dizajnerskoj haljini, što se nedavno hvalila od 14.000 kuna. Bilo je kiše i ima blata”, napisala je gospođa u komentaru.\nNina je odmah odgovorila na ovaj može se reći sarkastični komentar.\n“Naslađivati se nad bilo čijom nevoljom poraz je ljudskosti”, napisala je Badrićeva na svom Instagramu.\nGlumačkoj ekipi serije “Pevačica” pridružio se i Ognjen Amidžić, ekskluzivno saznaje Informer. Voditelj će igrati sebe, pa će, prema scenariju, u svojoj emisiji intervjuisati glavnog lika Jelenu Marjanović...


EXPRES VESTI - To što neki ne plaćaju porez nije opravdanje da drugi plaćaju više\nTo što neki ne plaćaju porez nije opravdanje da drugi plaćaju više\tAutor: expres redakcija\n06 | 06 | 2015\tNiko ne voli da plaća porez, ali ako imate sankcije koje će više boleti nego plaćanje, onda ćete platiti porez, kaže Aleksander Grunauer, direktor Nemačke organizacije za međunarodnu saradnju (GIZ).\nKako je rekao u Kažiprstu B92, to što neki ne plaćaju nije opravdanje da drugi plaćaju više.\nGrunauer je istakao da bi raspodela "troškova" bila ravnopravnija, kada bi svi plaćali svoje obaveze, ali i podvukao da je za to neophodno sigurno sprovođenje sankcija.\n"Porez mora da se plaća, a naročito u situaciji kada su i država i lokalne samouprave u problemima i nemaju sredstava", kaže on.\nDirektor GIZ-a je precizirao da su novi poreski zakoni u Srbiji bolji od prethodnih, ali da i u njima ima propusta i nepreciznosti koje se mogu iskoristiti za malverzacije.\n"Dobro je što su uvedene različite zone i normalno je da oni koji žive na periferiji plaćaju manje od onih koji žive u centru, ali postoje manjkavosti kada se određuje tržišna vredsnost u određenoj zoni. Zakon kaže da se uzima prosek od tri poslednje trgovine nekretninama u zoni, bez preciziranja, pa ako neko hoće da manipuliše, može da izabere tri najskuplje ili tri najjeftinije", kaže Grunauer.\nNa pitanje da li se iza 350 odsto većih poreza za neke krije metoda za punjenje kasa lokalnih samouprava, Grunauer kaže:\n"Ne vidim to tako, lokalne samouprave, kao i sama republika imaju određene nadležnosti, imaju potrebe za finansijskim sredstvima."\n« Bufon: Mesi je vanzemaljac\tVedrana Rudan:Kao građanka Evropske unije, osjećam se kao gov... »


Bečić: Solidarnost, prijateljstvo i povjerenje među malim državama Evrope je ključ uspjeha | Aktuelno\nBečić: Solidarnost, prijateljstvo i povjerenje među malim državama Evrope je ključ uspjeha\nNa pres konferenciji je jednoglasno poručeno da su solidarnost, prijateljstvo i povjerenje među malim državama Evrope ključ njihove parlametrane, bilateralne i multilateralne saradnje, te da je zajedništvo put koji će omogućiti da se prevaziđu izazovi i ostvare zajednički interesi\nUz poruku da se uspješnost mjeri spremnošću da se pomogne drugome i da se podnese žrtva za opšte dobro, te da se uspjeh malih država Evrope mjeri odlučnošću da se timski, jedinstveno i solidarno nastupi pred Evropom i pred svijetom, predsjednik Skupštine Crne Gore Aleksa Bečić otvorio je pres konferenciju koja je održana po okončanju radnog dijela XIV Konferencije predsjednika parlamenata malih evropskih država.\nNa pres konferenciji je jednoglasno poručeno da su solidarnost, prijateljstvo i povjerenje među malim državama Evrope ključ njihove parlametrane, bilateralne i multilateralne saradnje, te da je zajedništvo put koji će omogućiti da se prevaziđu izazovi i ostvare zajednički interesi.\nU ovodnom obraćanju predsjednik Skupštine Crne Gore Aleksa Bečić je, zahvalivši se gostima na prisustvu, i navodeći da je želja bila da se tokom trajanja susreta prenese ,,makar dio tradicionalnog crnogorskog gostoprimstva“ istakao i da je uspjehu Konferencije, kao izvanredan grad domaćin, na poseban način doprinio Herceg Novi ,,grad umjerenih, miroljubivih ljudi, grad koji je i naša kapija prema Evropskoj uniji, naš most prema Bosni i Hercegovini i Republici Srpskoj, ali i naš kulturni, istorijski i turistički centar“.\nBečić je istakao da je Herceg Novi domaćinskim pristupom u organizaciji ove konferencije pokazao da je nepravedno bio zapostavljan prethodnih godina.\n“Herceg Novi, pored toga što je turistički i kulturni centar Crne Gore, može da bude i veoma uspješan centar parlamentarne diplomatije i brojnih međunarodnih skupova koji će se, vjerujem, i u narednom periodu realizovati u ovom gradu“, kazao je predsjednik crnogorskog Parlamenta.\nNaglasivši da je svaki čovjek bogat onoliko koliko ima prijatelja, iskrenih i istinskih, te da je tako i svaka zemlja bogata onoliko koliko ima prijatelja, onih koji su spremni da iskreno pomognu kada je to potrebno, predsjednik Bečić je istakao da je povjerenje ključ prijateljstva i da se ono kao takvo mora konstantno unapređivati.\n“Nema unapređenja povjerenja, nema jačanja prijateljstava bez našeg što češćeg okupljanja i razmjene iskustava. Siguran da smo mi danas, nakon ove Konferencije još bolji partneri, prijatelji i saborci. Naše zemlje jesu teritorijalno male, ali su istorijski, kulturno i prirodno bogate zemlje. Države koje mnogo toga spaja, koje nemaju bilateralnih problema, a zaista imaju perfektne međusobne odnose, te mogu mnogo pomoći jedna drugoj u bilateralnim relacijama i u ovim multilateralnim formatima“, naglasio je Bečić.\nOn je uz zaključak da ključ uspjeha leži u zajedništvu i da takvim nastupom male države Evrope ,,mogu ostvariti mnogo“, poručio da ,,smo to dokazali i danas, dokazaćemo to i sledeće godine u Monaku, dokazaćemo to u brojnim formatima našeg djelovanja, funkcionisanja i unapređenja saradnje.“\nNavodeći da je uvjeren da da će, kao što su to već i pokazivali, partneri i prijatelji pružiti podršku Crnoj Gori na njenom putu integracija, predsjednik Bečić je kazao da takvu, konkretnu podršku, očekuje i u narednom, za Crnu Goru važnom, periodu.\n“Naši partneri su iskazali podršku Crnoj Gori na evropskom putu i siguran sam da će oni, posebno oni koji se nalaze unutar EU, dati prijeko potreban doprinos da afirmišu evropski put naše države. Crna Gora, mora, može i hoće – biti prva naredna članica Evropske unije. To je dvosmjeran proces, ali je to proces koji je u interesu i Crne Gore, ali siguran sam i Evropske unije, kako bi motivisala sve druge države na Zapadnom Balkanu da nastave evropskim putem, jer taj put za Zapadni Balkan nema alternativu. Naši prijatelji iz parlamenata malih zemalja koje će nam sigurno dati nepodijeljenu podršku i u narednim mjesecima i u narednim godinama, kako bi što prije, a svi se nadamo i vjerujemo, do kraja mandata ove Evropske komisije, stvorili pretpostavke da možemo uspješno da finiširamo taj proces i ostavarimo još jedan veliki strateški i istorijski san“, zaključio je Bečić.\npredsjednici parlamenata malih evropskih država\nCRNA GORA Aktuelno - 22.01.2022-18:30


Kanga u strahu za svoju porodicu u Africi - Crvena zvezda info\nFudbal / 22162 pregleda\nKanga u strahu za svoju porodicu u Africi\nFudbaler Zvezde preživljava pravu dramu posle afere o navodnom falsifikovanju dokumenata\nSlučaj Gelora Kange pomno se prati u Africi, odakle iz dana u dan dolaze nove informacije.\nNajnovija glasi da je Kanga zabrinut za svoju porodicu i da briše tragove svoje familije u Kinšasi, gde je navodno rođen pre nego što je promenio državljanstvo uz lažiranje godišta i "brisanje" pet godina.\nNjegov otac je prema najnovijim informacijama bio u tužilaštvu u Kinšasi gde je saslušan, a nakon toga je prebačen u Gabon, jer je Kanga zabrinut za svoju porodicu u Kinšasi, gde ga smatraju izdajnikom i gde je zbog njegovog navodnog lažiranja dokumenata pokrenuta tužba protiv Gabona.\nPodsetimo, DR Kongo je bio u grupi s Gabonom u kvalifikacijama za Kup Afričkih nacija, a nakon što je završio prvi ispod crte, baš ispod Gabona za bod, podneo je tužbu protiv Fudbalskog saveza Gabona i Gelora Kange za lažiranje dokumenata i krađu identiteta.\nOni su uz to priložili i dokaze u vidu starih dokumenata Kange, odnosno Kijaku Kijaku Kiangane, kako je navodno pravo ime fudbalera Zvezde, koji je prema tim dokumentima rođen 1985. godine, a ne 1990, kako se zvanično predstavlja.\nGabonu preti izbacivanje sa Kupa afričkih nacija ukoliko se optužbe pokažu kao tačne, a takođe će reprezentacija biti suspendovana i sa narednog ciklusa kvalifikacija.


Vesti online / Vesti / Srbija / Tači, Haradinaj i Pacoli osudili napad na Srbe\nTači, Haradinaj i Pacoli osudili napad na Srbe\nPredstavnici privremenih kosovskih institucija osudili su danas napad na srpske vernike u blizini Istoka kod Peći.\nKosovski predsednik Hašim Tači napisao je na svom Fejsbuku da svi imaju pravo na slobodu kretanja i verske slobode.\nKosovski premijer Ramuš Haradinaj takođe se oglasio preko Fejsbuka, gde je napisao da je taj napad "neprihvatljiv i kažnjiv, bez obzira na počinioce ili motive".\nI kosovski ministar spoljnih poslova Bedžet Pacoli oglasio se preko ove društvene mreže i rekao da je to neprihvatljiv čin i napad na evropske vrednosti.\nSva trojica su u postovima zatražili od institucija za sprovođenje zakona da što pre pronađu počinioce i izvedu ih pred lice pravde.\nDva autobusa koji su prevozili vernike iz Beograda, kamenovani su u nedelju kod gradića Istok, nadomak Peći na Kosovu, nakon što su vernici posetili crkvu Bogorodice hvostanske.\nPonedeljak 22.10.2018. 14:28\n"... osudili napad na Srbe ..." Зато што ни једног Србина нису одвукли у жуту кућу???\nPonedeljak 22.10.2018. 18:46\nVelikaa sramota za ovaj napad Ali pervo treba kazniti politicare sto sire merznje I posle ove djubre napabace sto ugrozavaju slobodu.


za sve studente univerziteta u Novom Pazaru\nskripte, saveti, diskusije, literatura!!!\nPrijem Portalli Kalendar Galerija Često Postavljana Pitanja Traži\nza sve studente univerziteta u Novom Pazaru :: ODELJENJE BEOGRAD :: beleške Delite |\ndomacica bez gacica:)\nBroj poruka : 3588\nmesto: : jos uvek prisutna\nDatum upisa : 09.01.2006\nNaslov: sociologija II Pet 7 Apr - 16:21\nuradite vezbe sa temama:\n1. vezba: Kultura i sociologija\n2. vezba: Biolosko reproduktivna oblast i sociologija\n3. vezba: Ekonomija i sociologija\n4. vezba: Politicko-pravna delatnost i sociologija\n5. vezba: pojam zastite i sociologija\nProcitajte odgovarajuce delove iz knjige i obavezno se pojavite sledeceg cetvrtka u 15h da bi vam potpisao te vezbe u indeks\nne zelim da zivim 1000 godina, hocu sve i hocu sada!\nNaslov: Re: sociologija II Sre 12 Apr - 20:21\nsociologija i delatnost biološke reprodukcije\ntema: pad nataliteta u Srbiji\naplikacija: uzroci drastičnog pada nataliteta u Srbiji u periodu od 1990-2006\n-\tpad životnog standarda u vezi sa padom nataliteta\n-\tuticaj „zapada“ na natalitet\n-\tpromena sistema vrednosti kod reproduktivno sposobnog stanovništva kao uzrok pada nataliteta\n-\tcrna statistika abortusa\nHoćemo li jednog dana moći da se okupimo „ ispod krošnje“?\n„Nebeski narod“ putuje na „nebo“\nU doba koje bi mnogi nazvali napretkom civilizacije, i korakom napred za čoveka Srbija se pored svih ostalih problema suočava sa najvećim. Izumiranjem sopstvene nacije.\nJedan od čestih razloga za sve manji broj sklopljenih brakova, i još manji broj rođene dece koji se neoprezno uzima i kao opravdanje je opšti pad standarda. Istina koju moramo priznati je da se živi jako loše. Stopa nezaposlenosti je čak 27%, nekada velike državne fabrike su propale i čekaju privatizaciju, poljoprivredni resursi su neiskorišćeni, sve je manje uslova za školovanje novih kadrova neophodnih za regeneraciju sistema, a čelni ljudi države jure Nobelove nagrade za mir, ekonomiju i sve ostalo...Prosečna plata u Srbiji za prethodni mesec bila je nešto viša od 200eura...ali to je prosek, po nekim istraživanjima više od trećine ljudi u Srbiji živi na ivici egzistencije.Dakle, loš standard nije ničija fiksacija, nego realnost sa kojom se mladi ljudi susreću svaki dan.\nIpak „nebeski narod“ znao je i za gore dane. Primera radi, u II svetskom ratu poginuo je svaki peti muškarac u Srbiji, a stopa nezaposlenosti je bila još veća...ipak o „beloj kugi“ nije se pričalo u ovom kontekstu.\nLično smatram problem mnogo kompleksnijim nego što se predstavlja. Kao pripadnik „ mlađe generacije“ vidim da je od standarda daleko veći problem sistem vrednosti koji usvaja većina mojih vršnjaka. Sve kasnije sklapanje brakova takođe je posledica toga. Ako pretpostavimo da bi neki prirodni redosled bio biološko sazrevanje, stupanje u bračne odnose, i sa rađanjem dece stupanje u porodične odnose onda se uviđa promena tog sistema. Danas već posle te faze se razvijaju do stepena biološkog sazrevanja i stupanja u polne odnose...o braku, ili porodičnim odnosima se uglavnom ne razmišlja. Metaforički,devojke od 16 godina ne sanjaju više o „prinčevima ne belim konjima“ već o „konjima sa skupim autima“...a mladići o istim tim „ skupim autima“. Sve se svodi na neke statusne simbole, koje usled lošeg standarda ne može svako da ima pa dolazi do tektonskih promena u celom društvu, i do socijalnih nemira svake vrste. Biću toliko slobodna da primetim da ukoliko nemate dovoljno brendova i etiketa na sebi da na tržištu „ljubavi“ vi zapravo nemate šta ni da tražite.\nI tako dolazimo do crne statistike po kojo se u Srbiji izvrši preko 200.000 abortusa godišnje , naravno ovo su samo oni „legalni“ za koje postoji evidencija, dakle bez privatnih klinika, a da se rodi oko 150.000 beba.\nRešenja sigurno ima, ali je od toga bitnija volja. Edukovati ljude i uopšte biti u manjoj panici za pada standarda nego za pad morala jedne nacije, svakako ne bi bilo na odmet.\neto kako sam ja uradila clanak...a ovo gore vam je primer za vezbe...\nza sve studente univerziteta u Novom Pazaru :: ODELJENJE BEOGRAD :: beleške\nSkoči na: Izaberi forum||--dobro došli!!| |--informacije za sve studente!| |--mali kurs novinarstva| |--O forumu...| |--ODELJENJE BEOGRAD| |--diplomatija| |--italijanski| |--beleške| |--engleski| |--žurnalistika| |--STUDIJE U NOVOM PAZARU| |--sve o univerzitetu| |--studije arapskog jezika i književnosti| |--srpski jezik i književnost| |--informatika| |--menadžment| |--nemački jezik| |--novinarstvo| |--diplomatija i međunarodni odnosi| |--gluma| |--dizajn i modna kreacija| |--engleski jezik i književnost| |--kriminalistika| |--opšte pravo| |--psihologija| |--ODELJENJE PANČEVO| |--vesti i info| |--psihologija| |--informatika| |--engleski jezik i književnost| |--kriminalistika| |--opšte pravo| |--ODELJENJE SUBOTICA| |--vesti & info| |--smer za engleski jezik i knjiežvnost| |--smer za studije opšteg prava| |--smer za studije kriminalistike| |--smer za studije novinarstva| |--ODELJENJE NIŠ| |--smer za menadžment| |--vesti & info| |--smer novinarstva| |--smer za diplomatiju i međunarodne odnose| |--smer gluma| |--smer za dizajn i modnu kreaciju| |--smer za engleski jezik i književnost| |--smer kriminalistike| |--slobodno vreme| |--na puš pauzi| |--filmske priče| |--slušaj pažljivo| |--clubbing:)| |--fudbal i sve ostalo:)| |--fore sa foruma-naučite nešto novo!| |--zabava| |--radovi studenata FHN-a| |--a ja nemam dara...| |--evo bajkica, ko voli!!| |--reportaza| |--kolumna| |--diskusije |--tračerica |--mediji? |--da nije smešno, bilo bi...? |--taman na vreme


Patrijarh Irinej: Vlast da ne izda Kosovo |\n← Učenici zrenjaninske Gimnazije posjetili Trebinje\nŠto srećniji brak to više kilograma →\n„Mi, arhijereji SPC, uvereni da predstavljamo i izražavamo stav svih njenih vernika, smatramo svojom svetom dužnošću da vas na to obećanje podsetimo i da vas uverimo da očekujemo, kao i ogromna većina našeg naroda, da ga održite. To činimo upravo sada jer smo potpuno svesni tragike trenutka i bremena odgovornosti na vašim plećima“ – poručio je on.\nU apelu upućenom predsjedniku Tomislavu Nikoliću, premijeru Ivici Dačiću i prvom potpredsjedniku Vlade Srbije Aleksandru Vučiću, patrijarh ističe da u ovom, za Srbiju i srpstvo teškom i presudnom – a možda i sudbonosnom trenutku, Crkva upućuje apel zbog kratkoće vremena, ali i, kako se navodi, laži, koje se provlače kroz medije o tome da “Crkva ćuti o Kosovu”.\n„Obraćamo vam se u ime Srpske pravoslavne crkve očinski i bratski, sa poštovanjem i poverenjem u vašu pravoslavnu hrišćansku savest i u vaše osećanje rodoljublja i državničke odgovornosti“ – navodi se u patrijarhovoj poruci.\n„Sutra je u našoj Crkvi nedelja poklonjenja Krstu, a uskoro će praznik Vaskrsenja. Kada su pred nama dva zla, manje zlo je najbolje rešenje. Verujemo u ljubav i pomoć Božju kako nama tako i svim ljudima dobre volje“ – poručio je on.


Noć pada na Menhetn (1996) - HBO Srbija\nNoć pada na Menhetn NIGHT FALLS ON MANHATTAN\nRežiser: Sidney Lumet\t 1996 | 109 minuta\nGlume: Andy Garcia,\tIan Holm,\tJames Gandolfini,\tLena Olin,\tRichard Dreyfuss\nŠon Kejsi (Endi Garsija), policajac idealista koji je postao okružni tužilac na Menhetnu, nađe se usred istrage o korupciji u policiji koja možda uključuje njegovog oca Lijama (Ian Holm), njujorškog policajca.\nEndi Garsija (Kada čovek voli ženu, Kum 3) i dobitnik Oskara, Ričard Drajfus (Opus gospodina Holanda, Devojka za zbogom) glume u ovom napetom političkom trileru slavnog reditelja Sidnija Lameta (Presuda, Pasje popodne, Serpiko). Šon Kejsi (Garsija) je samo još jedan idealista koji radi kao pomoćnik okružnog tužioca – sve dok ga njegova optužnica protiv narko lorda ne katapultira u centar njujorške burne političke arene. Zaklinjući se da će pratiti tragove kud god da ga odvedu, mladi okružni tužilac kreće u potragu za istinom koja će ga nagnati da preispita svoju veru u zakon, odanost voljenima i svoje mesto u sistemu u kojem nema pravde.\nNoć pada na Menhetn\nDžeki Braun danas 11:40


Humanitarni koncert za teško bolesnog Amela ⋆ Balkan PlusBalkan Plus\n29.09.2016 u 13:59\nHumanitarni koncert za teško bolesnog Amela\nU Sportskoj dvorani u Velikoj Kladuši u subotu, prvog oktobra, s početkom u 20 sati, održat će se veliki humanitarni koncert, pod nazivom “Spasite moga brata”, za pomoć u liječenju teško bolesnog Amela Rizvanovića.\nKoncert se organizuje na inicijativu Amelove sestre Alme. Na koncertu će nastupiti pjevači narodnih pjesama i sevdalinki Suad Beganović, Bojana Španović, Elvis Mešinović, Deni Hadžić, Deno Mešinović, Mirzet Šomić, Almir Buljubašić, Rasema Omanović, Denis Pehlić, Asmir Hašić, Rifet Ćehić, Safet Beganović, Jasko Delić, Sandy Harbaš, Denis Kendić, Adis Dervišević, Mersad Huskić…\nSpecijalni gosti su popularni pjevači Hasib Hako Obić, Meho Hrštić i Rifat Tepić. Svirat će bend Samira Huskića i Šampion bend. Program će voditi Jasna Hadžić Mujkić.\nPrihod od prodaje ulaznica, koje će koštati 5 KM, i dobrovoljnih priloga namijenjen je za pomoć u liječenju teško bolesnog Amela Rizvanovića (24), koji je u aprilu ove godine nastradao u saobraćajnoj nesreći i povrijedio grudni koš i kičmu, a sada se nalazi na liječenju u bolnici u Tuzli.\nKoncert organiziraju muzičari Suad Beganović i Samir Huskić, a pomaže im poznati pjevač i humanista Hasib Obić Hako.\nOčekuje se veliki broj posjetilaca.