pink.rs | Vučević: Najjači deo SNS su naše koleginice\nVučević: Najjači deo SNS su naše koleginice\nGradski odbor Srpske napredne stranke u Novom Sadu predstavio je danas kandidatkinje za pokrajinske poslanice i za odbornice u Skupštini grada. Potpredsednik SNS Miloš Vučević rekao je da kampanju za predstojeće parlamentarne, pokrajinske i gradske izbore počinju sa Tvrđave, koja je "simbol opstanka i snage Novog Sada".\n- Sa ovog mesta koje šalje snažnu i uspešnu priču o Novom Sadu, krećemo sa najjačim delom naše stranke, a to su naše koleginice, kandidatkinje za pokrajinske poslanice i za odbornice u Skupštini grada. Ispred gradskog odbora SNS je 37 dama na svim nivoima. Apsolutno smo kandidovali više žena nego što je zakonski minimum, mada to nama uopšte nije bio kriterijum, jer bismo i da nema zakonske obaveze ove dame kandidovali, jer su one to svojim radom zaslužile. One imaju svoja imena i prezimena - rekao je Vučević.\n- Moja poruka svim damama, ali i mojim koleginicama iz stranke, na današnji Međunarodni dan žena jeste da budu srećne, voljene, poštovane, jer je to najmanje što možemo da uradimo za njih i da ne bude samo taj jedan dan, Dan žena, samo njihov dan, već i svaki drugi, jer su i Srbija i budućnost ženskog roda, a to jeste i motiv naše kampanje kako bi naša deca ostala ovde da žive - rekao je Vučević.\nOdbornica u Skupštini rgada, Dina Vučinić ponovo je, treći put, kandidatkinja za odbornicu i ona, takođe, naglašava da je ova stranka kandidovala više nego što zakon propisuje, ali da tu nije reč o formi, već suštini.\n- Žene su se kroz istoriju borile za svoja prava veće plate, bolji položaj u društvu, ali i izborno pravo. S tim u vezi danas je situacija dosta drugačija, imamo u Srbiji na konkretnim primerima žene na visokim funkcijama gde ih je delegirao Aleksandar Vučić, imamo ženu premijera, u Narodnoj banci, u Skupštini, mnogim ministarstvima, ali to ne bi trebalo da bude samo forma, već i suština. Mi nismo samo zbog toga što to zakon propisuje kadnidovali 44 odsto žena, već zato što su one to zaslužile. One mogu da vode i grad i državu i preduzeća - rekla je Dina Vučinić.\nVučević čestitao 8. mart: Drage dame, onoliko koliko ste vi snažne, uspešne i sigurne, toliko je Srbija jaka!


Maj 28, 2011 - 10:49 AM\nImfografika: Prljavi trikovi farmaceutskih kompanija\nMaj 05, 2011 - 04:48 AM\nProšle nedelje u Kamperdaunu, zid koji su oslikali grafiteri Teazer, Numskull i Roach, prekrečio je neki pametnjaković a da se prethodno nije konsultovao sa umetnicima. Reakcija nepoznate osobe koja je bila isprovocirana tim postupkom bila je, khm..., kurčevita.\nApr 25, 2011 - 12:29 AM\nŽiva skulptura u znak sećanja na ekocidnu katasrofu u Meksičkom zalivu\nAktivistička grupa za zaštitu životne sredine Liberate Tate obeležila je godišnjicu katastrofe na nafnoj bušotini Deepwater Horizon, koja je bila u vlasništvu British Petroleuma (BP). Prekrivši svoje nago telo naftom, aktivista je proveo 87 minuta u fetusnoj poziciji na sred izložbene hale sa klasičnim skulpturama muzeja Tate. Tih 87 minuta simbolizuju 87 dana koliko je trajalo bljuvanje nafte u Meksički zaliv, kada je u okean iscurelo oko 4,9 miliona barela nafte.\nZajedno sa ovom akcijom aktivisti su uputili i otvoreno pismo i organizovali potpisivanje peticije protiv sponzorskog aranžmana raznih kulturnih institucija, među kojima su Tate, Nacionalna galerija portreta i Kraljevska opera.\nNešto ranije, izvedena je flash mob akcija.


Pšenica koja je blagovremeno posejana, dobro je nikla.. – TV Kikinda\nPšenica koja je blagovremeno posejana, dobro je nikla..\nKrajem novembra, radovi u ataru se privode kraju. Završnim, jesenjim oranjem, navodi u svojoj izjavi za našu tv kuću, savetodavac PSS Aleksandar Pap, ustanovljeno je da je vlaga u zemljištu do pedalj dubine, nije dovoljno, ali je ipak pomoglo da nicanje žita, koje je posejano u optimalnom roku ima dobar sklop rasta…\n-Imali smo siztuaciju da su pšenice dobro posejane, u optimalnom roku, ali zbog nedostatka padavina, bilo je neujednačenog nicanja. No, ove poslednje padavine su izjednačile useve, sklop je zadovoljavajući. No i dalje imamo nedostak padavina. Vlažni sloj je do nekih 15-20 centimetra, a dole je skroz suvo. To se najbolje vidi kada se okrene brazda, dole je ispucela zemlja, sagorena…kao letos što je bila…\nImamo ogromnu površinu za prihvat zimske vlage, što bi delimično moglo da popravi situaciju u ataru. Leto, koje je za nama ipak je ostavilo dugoročne posledice, mišljanja je Pap. U ataru je ipak zadovoljavajuća situacija za sad. Uzevši u obzir i da je uljana repica, koja je ove godine posejana na daleko većoj površini nego ranije i da je u dobroj kondiciji. Samo ovom kulturom je zasejano više od 3000 hektara, od tog broja preko 1500 hektara u kikindskim atarima, a pola u Novo Kneževačkom ataru. Ima dovoljno vlage za repicu i za pšenicu, a ovo vreme im u potpunosti pogoduje, te se poljoprivrednici nadaju dobrom prinosu.\n21 novembra, 2017 Rubin Rubin\n← Preduzetne škole Na prevetivnim pregledima u Bolnici prekontrolisano više od 400 pacijenata →


HITNO UPOZORENJE: Ako perete zube ovom PASTOM ZA ZUBE, ODMAH JE BACITE! | Novi.ba\nHITNO UPOZORENJE: Ako perete zube ovom PASTOM ZA ZUBE, ODMAH JE BACITE!\n13.06.2018 - 17:34 | Porodica i zdravlje >> Zdrav život\nKada kupujemo paste za zube, rijetko ko gleda sastav na njihovoj poleđini. Međutim, nakon što pročitate ovaj članak, sigurno ćete od sada paziti šta kupujete.\nFDA je uputila upozorenje u kojem se navodi kako će zabraniti triclosan – zajednički antibakterijski agens koji se koristi u sapunima, deterdžentima, igračkama, kozmetici i pasti za zube. Očigledno, hemikalija predstavlja visok stepen zdravstvenih rizika i nuspojava.“Na temelju znanstvenih dokaza, ravnoteža koristi i rizika je povoljna za ove proizvode”, izjavila je Andrea Fischer, glasnogovornica FDA-e.\n“Opasnosti triclosana (i srodnih antibakterijskih hemikalija, triclocarban) su mnogi”, rekli su u priopćenju Vijeća za obranu prirodnih resursa. “Za početak, to je endokrini poremećaj, što znači da ometa važne hormonske funkcije, koje mogu izravno utjecati na mozak i naše imunološke i reproduktivne sisteme”.\nOva hemikalija je poremetila poremetila regulaciju štitnjače, testosterona i estrogena, što može stvoriti niz pitanja, uključujući rani pubertet, lošu kvalitetu sperme, neplodnost, pretilost i rak. Istraživanja su pokazala da može dovesti do oštećenog učenja i pamćenja, pogoršati alergiju i oslabiti funkciju mišića. Utjecaji dugotrajne izloženosti tijekom razvoja fetusa, mogu biti osobito teški, što rezultira trajnim oštećenjem.


SRPKINJA LJILJANA U ŠOKU NAKON 5 DANA TORTURE U BELGIJI: Rekli su mi da nemam dovoljno para, oduzeli mi mobilni i sa bebom strpali u centar za migrante! JOŠ NE MOGU DA SE OPORAVIM | Vesti | Kurir\nPreživela pravu dramu na putu kod brata u Holandiju\n21.09.2018. 12:52h 21.09.2018. 12:54h\nLjiljana Aleksić Moharić (37), državljanka Srbije, koja je doživela neprijatno iskustvo kada ju je na putu za Holandiju, gde je u ponedeljak sa devetomesečnom bebom krenula u posetu bratu koji tamo živi, na aerodromu u Belgiji, na kome je presedala, zaustavila policija, deportovana je u četvrtak uveče u Crnu Goru gde se oporavlja od šoka koji je preživela.\nIstakavši da svih ovih dana razmišlja o tome kako je nemoguće da se to desi majci sa bebom, kao da je neki teški kriminalac ili zločinac, Ljiljana je objasnila da je agonija počela kada je na pasoškoj kontroli dala pasoš, nakon čega su usledila usledila redvona pitanja, pa između ostalog i koliko novca ima kod sebe.\n"Nisam imala karticu, samo u kešu 300 evra. Njima to nije bilo dovoljno, iako sam ostajala kod rođenog brata, rekli su da to nije dovoljno novca, da treba 40-45 evra po danu. Bez teksta sam i dalje. Odatle me policajac sprovodi u kancelariju, šalju dopis u Brisel da vide šta da rade, čekala sam odgovor 2-3 sata, produžilo se to do ponoći, da bih tada saznala da će da me vrate u Podgoricu. Sa aerodroma i mene i bebe su odvezli u Centar za migrante. Bili su ljubazni, pitali da li mi treba nešto za bebu, ja sam imala pelene za prvu ruku dok ne stignem kod brata, a sina sam samo dojila, jer se nisam usudila ništa drugo da mu dam, pošto ima problema sa alergijama. Tražila sam da me prvim letom vrate nazad i rekla da neću da budem tamo, ali sam čekala 5 dana", ispričala je i dalje vidno potresena Ljiljana u jutarnjem programu televizije Prva.\nOna je dodala da su je prvu noć odvezli u migrantski centar blizu Brisela, što je, kako je objasnila, samo poljana ograđena blindiranom žicom, pod ključem i šifrom.\n"Tu su ljudi sa svih strana sveta. Pretresli su mi prtljag, osuzeli mobilni i sve opasne stvari kojima bih mogla da naškodim nekome ili sebi. Nisam mogla nikome da se javim. Moj brat je odmah zvao srpsku ambasadu u Briselu i tražio da neko reaguje, suprug je stupio u kontakt sa Ministarstvom inostranih poslova Crne Gore, jer je crnogorski državljanin, da neko reaguje zbog bebe. Niko se nije javio, niko nas nije posetio. Posle sam prebačena u neki centar otvorenog tipa gde je došao moj brat i doneo šta nam treba.\nPročitala sam negde da je navodno jedan konzul srpske ambasade bio u poseti, ali kod mene niko nije dolazio, pa bih volela da stupim u kontakt sa tim konzulom da vidim kod koga je bio, kod mene nije i to me je strašno povredilo. Niko da vidi bar da li beba ima sve, da li je gladna. Da nije bilo mog brata, ja ne znam šta bi bilo, preživela bih sigurno nervni slom", zaključila je ova mlada majka koja se još oporavlja od šoka, uz isticanje da je zaposlena u jednoj privatnoj firmi i da se raduje skorom povratku na posao i normalnom životu posle svega što je sa detetom preživela.\nLjiljana Aleksić MoharićSrpkinjaaerodromBelgijabebadeteCentar za migrantedeportacijaCrna Goranovac


Ps2 na ps3 konvertor - KupujemProdajem\nKonzole i igrice > Sony PlayStation | Delovi i oprema > ID oglasa: #130390003 (Postavljen: pre 4 dana)\nPs2 na ps3 konvertor\nNovo doneseno iz Austrije\nNe garantujem za ispravnost, novo jeste i zapakovano, nemam ni kako da isprobam.\nCena 600 dinara fixno\nBez reklamacije i lose ocene\nKasete za grip Nikon\nGodox S-type softbox 60x60 + stativ za rasvetu\nNikon 50mm F1.8g i 18-105 vr\ngears of war Oklop za XBOX 360S\nSuper saradnja! extra brz dogovor!\nchicco muzicko voce


Vest | Samsung G600, telefon sa kamerom od 5 megapiksela | Kompjuter biblioteka\nSamsung G600, telefon sa kamerom od 5 megapiksela\nPregleda (30 dana / ukupno): 8 / 2397\nSamsung zna da radi sa slikama, pošto se oni nalaze među proizvođačima digitalnih fotoaparata. Ovo je verovatno glavni razlog koji je doveo do pokušaja da poboljšaju performanse fotografisnaja i snimanja video snimaka čak i na svojim mobilnim telefonima.\nNedavno su čak izdali model telefona koji je opremljen sa fotoaparatom od neverovatnih 10 megapiksela. Koliko je ovaj telefon sposoban da se takmiči sa regularnim digitalnim fotoaparatom znaju samo koreanci, pošto uređaj nikada nije napustio mrežu te zemlje.\nSamsung G600 je tanak telefon sa klizačem, dizajniran sa stilom i dugmadima kojima se lako pristupa. TFT QVGA ekran od 2.3 inča je za svaku pohvalu. Nema touchscreen ali je ova funkcija i inače precenjena kod high-end uređaja koji je imaju. U ovom slučaju, telefonu sa fotoaparatom je verovatno manje potreban nego drugim uređajima, pošto ovaj uređaj već ima funkciju kojom može da se ponosi.\nOstale specifikacije uključuju Bluetooth 2.0 konekciju i 3G, što će omogućiti veliku brzinu prenosa podataka. Interna memorija koja je uključena nema veliku važnost pošto postoji slot za microSD karticu kako bi se obezbedilo dovoljno prostora za skladištenje podataka.\nFCC je odobrio Samsung G600 što znači da ćemo ga uskoro videti na tržištu spremnog da impresionira kupce svojim visokokvalitetnim snimcima. Ne postoje informacije o datumu kada će ovaj uređaj biti dostupan za naručivanje niti koja će mu biti cena.\nJa vec nekoliko meseci koristim ovaj telefon,i prezadovoljna sam. Svako ko planira da kupi telefon,preporucila bih mu ovaj model.


Projekat WellFood predstavljen na Regionalnoj konferenciji projekta Adriafootouring\nPartneri iz Bosne i Hercegovine uključeni u implementaciju projekta Adriafootouring (Adriatic Food and Turism, Innovative SMEs) www.adriafootouring.eu, LIR Evolucija i prijedorska razvojna agencija PREDA su 13. Juna 2014 godine, organizovale Regionalnu konferenciju u hotelu Monument na Kozari.\nRegionalna konferencija (www.adriafootouring-rc-bih.preda.rs.ba) bila je odlična prilika da se promoviše projekat WellFood imajući u vidu da oba projekta povezuju slični ciljevi i da se obraćaju sličnim ciljnim grupama.\nRegionalna konferencija projekta Adriafootouring okupila je mnoge relevantne učesnike na jednom mjestu. Prije svega to su predstavnici lokalne vlasti grada Prijedora, Vlade Republike Srpske (Ministarstvo za ekonomske odnose i regionalnu saradnju Republike Srpske), nacionalne info tačke za program Horizont 2020, turističke organizacije, nevladine organizacije te projektni partneri iz Italije i Crne Gore. Ukupno 58 učesnika iz sektora prehrane i turizma je učestvovalo na konferenciji.\nSlužbenik na WellFood projektu, LIR Evolucije, Igor Lukić je predstavio projekat učesnicima konferencije. Na početku su prisutni upoznati sa partnerskom strukturom i finansijskim potencijalom projekta WellFood. U nastavku su učesnici konferencije imali priliku da se upoznaju sa detaljima projekta, sa njegovim ciljevima i najvažnije sa očekivanim rezultatima projekta. Posebno je naglašen značaj ADRIFOOD klastera kao bitnog alata za razvoj sektora prehrane u Bosni i Hercegovini, ali i projekta u cjelini. Imajući u vidu da će ADRIFOOD klaster biti mreža istraživača, eksperata, proizvođača hrane i potrošača, on može da bude osnova za inovacije koje će dovesti do nastanka održivog prehrambenog sektora, koji će proizvoditi sigurne, kvalitetne i sledljive proizvode. Danas su nove ideje i razmjena znanja od izuzetnog značaja za razvoj prehrambenog sektora u zemljama kakva je Bosna i Hercegovina. Nedostatak finansijskih sredstava neophodnih za uvođenje novih tehnologija i za razvoj sektora poljoprivrede moguće je prevazići kroz projekte kakav je WellFood. Projekat WellFood usmjeren je ka saradnji između interesnih grupa iz poljoprivredno-prehrambenog sektora, zemalja koje su uključene u projekat, omogućavajući tako kreiranje inovacija i razmijenu znanja.\nNa kraju prezentacije istaknuta je vizija projekta koja Jadranski region vidi kao mjeste gdje se proizvodi sigurna i kvalitetna hrana.


KAKO USPORITI PROCES STARENJA | FunkyMEM\nUm ima iscjeljujuće i preventivno djelovanje na proces starenja. Usporite ga. U posljednje vrijeme sve više znanstvenika počinje vjerovati u činjenicu da način na koji razmišljamo utječe na brzinu našeg starenja. Saznajte više.


Instagram se slučajno prebacio na horizontalni feed i razljutio mnoge korisnike | PC Press\nInstagram se slučajno prebacio na horizontalni feed i razljutio mnoge korisnike\n29. decembar 2018. Marijana Pečić\nAko ste u četvrtak otvorili Instagram i otkrili da je vaša timeline orijentacija potpuno promenjena, niste bili jedini. Čini se da je veliki broj korisnika imao timeline koji se pomerao s leva na desno, gde su se postovi mogli menjati kao u odeljku Stories. Kada se nov timeline pojavio, Instagram je objavio sledeće: „Predstavljamo nov način kretanja kroz postove“. Međutim, čini se da je ovo možda bio još jedan kratak test, a ne trajna promena na Instagram feed-u.\nGlasine o takvom potezu kružile su u oktobru, iako je u to vreme izgledalo da će se ta mogućnost ograničiti na Explore tab. „Uvek testiramo načine da poboljšamo iskustvo na Instagramu i približimo vas ljudima i stvarima koje volite“, rekao je portparol TechCrunch-u u oktobru. I dodali su da uvođenje promene na glavni feed nije nešto što kompanija u tom trenutku aktivno razmatra.\nNije jasno koliko je ljudi imalo novi feed, ali je Independent objavio da su ga korisnici Instagram-a širom sveta imali. Mnogi su govorili online o promeni koja je izazvala neviđenu reakciju korisnika. Neki su odmah rekli da će Instagram obrisati, drugi su tražili način da se vrate na staro, dok su oni najekstremniji izražavali svoj bes putem Twittera i drugih platformi tvrdeći kako im je „uništen život“, da je ova nadogradnja „nešto najgore na svetu“, i slično.\n— Instagram (@instagram) 27 December 2018\nAdam Mosseri, šef Instagram-a, objavio je da je funkcija bočnog skrola trebalo da bude samo mali test, ali ju je kompanija slučajno proširila na više korisnika nego što je nameravala. Ako još uvek imate bočni skrol i želite da se vratite na normalni prikaz, samo ponovo pokrenite aplikaciju. Za sada je sve vraćeno na staro pa svi zavisnici od Instagrama mogu mirno da spavaju, barem do neke sledeće velike nadogradnje.\nThat was supposed to be a very small test that went broad by accident. Should be fixed now. If you’re still seeing it simply restart the app. Happy holidays! 😬\n— Adam Mosseri (@mosseri) 27 December 2018\nPročitajte i: Instagram će zahtevati podatke o rođendanu, s ciljem zaštite tinejdžera\nTagovi: feed, Instagram, test\n← BIZIT 2018: Branko Đaković – “Želimo da nam Četvrta industrijska revolucija bude alat, a ne gospodar”\nŠkole u Kini vode evidenciju o učenicima uz pomoć „pametnih uniformi“ →


Zvezde Crnog anđela na FEST-u • GLE - KULTURNI RADAR\n/ Film / Izbor urednika / Zvezde Crnog anđela na FEST-u\nČino Darin je rođen u Buenos Ajresu u Argentini 14. januara 1989, najmlađi je u porodici glumaca tri generacije. Njegov otac Rikardo Darin je jedan od najpoznatijih argentinskih glumaca.\nČino je počeo profesionalnu karijeru 2010. u pozorištu i u televizijskim serijama koje su ga učinile jednim od najpopularnijih argentinskih mladih glumaca.\nNjegova uloga u filmu „Smrt u Buenos Ajresu“ donela mu je i prvu međunarodnu nagradu.\nPosle uloge u mini seriji „Historia de un clan“ (2015) Čino se seli u Evropu gde od tada snima preko 12 filmova i 4 televizijske serije. Tumačio je jednu od glavnih uloga u filmu „Kraljica Španije“ (2018) uz Penelope Kruz.\nSnimao je serije za HBO, Canal 13, Antena 3. Sada živi u Madridu, u Španiji.\nLorenzo Fero rođen je u Buenos Ajresu u Argentini 9. novembra 1998, uloga u filmu “Crni Anđeo” je debitanstska. Sin je argentinskog glumca Rafaela Fera. Studirao je pozorišnu glumu.\nZa ulogu u filmu “Crni Anđeo” osvojio je nagradu za najbolju mušku ulogu na Festivalu novog latinoameričkog filma u Havani, i Ibero-američku nagradu “Cine Feliks” u Meksiku, koja obuhvata kinematografiju Južne Amerike, Španije i Portugala.\nArgentinsko-španski film “Crni Anđeo” (El Angel) u režiji Luisa Ortege, premijerno je prikazan u Kanu i govori o fizički veoma lepom serijskom ubici koji je trenutno poznat kao najduže zatočeni zatvorenik u argentinskom zatvoru.\nDebitant Lorenco Fero našao se u ulozi okrutnog tinejdžera Karlosa, koji kreće na krvavu avanturu sa svojim najboljim prijateljem Ramonom koga tumači Čino Darin.\nGlumci ove krimi-drame proučavali su i oponašali američke filmove iz 1970-ih, kako bi dobili osećaj kako su se njihovi likovi kretali. Koristili su svoja tela da bi uhvatili atmosferu jedne epohe.\nArgentina je u to vreme bila na ivici diktature, a društveno i političko okruženje u zemlji doživelo je ogromne promene. Ta pozadina, zajedno sa muzikom iz tog perioda, kostimima i automobilima, kreira jedan pravi stilizovan film.\nČino Darin | Crni anđeo | film | Lorenzo Fero | Pedro Almodovar


Home / Konkursi / Otvoren foto konkurs „Životna sredina bez cenzure“\n4. Novembra 2017. AdminLeave a Comment on Otvoren foto konkurs „Životna sredina bez cenzure“\nBeograd, 26.10.2017. – Kompanija MITECO Kneževac, pod patronatom Foto-saveza Srbije, organizuje foto konkurs „Životna sredina bez cenzure“. Ideja je da autori fotografija, kroz objektiv fotoaparata ili mobilnog telefona, zabeleže sopstveno viđenje na temu očuvanja životne sredine, kreirajući originalne radove bez cenzure. Konkurs će biti otvoren do 10. novembra 2017. godine.


Fiskalni savet: Država će dati za kazne i penale u 2020. isto koliko za prosvetu | N1 Srbija\n19.11.2019. |19.21 |\nDan pred početak skupštinske rasprave o budžetu, o planu srpske državne kase za 2020. godinu oglasio se Fiskalni savet. Kažu da je predloženi budžet za narednu godinu načelno dobar, a zamerke imaju na povećanje plata u javnom sektoru. Takođe, posebne kritike Fiskalni savet je izneo na račun Elektroprivrede Srbije.\nSve u svemu dobro, ali moglo je i bolje - tako Fiskalni savet gleda na budžet koji je početkom meseca Vlada predložila za 2020. godinu.\nPovećanje plata ekonomski neće biti opravdano, jer ne prati rast bruto domaćeg proizvoda.\nZa Fiskalni savet, Vlada je napravila ekonomsku grešku, jer u budžetu predvidela da plate u javnom sektoru u proseku budu veće za čak 9,6 odsto. Dobra vest za zaposlene, međutim...\n"Ako vi za plate date više nego što raste privreda, to znači da morate da uzmete iz nekog drugog dela", kaže Pavle Petrović, predsednik Fiskalnog saveta Srbije.\nI upravo se to i desilo - zbog preteranog rasta plata, poresko rasterećenje privrednika biće upola manje od mogućeg, napominju u Savetu.\n"Naša osnovna poruka je da to ne sme da postane praksa. Upravo u fiskalnoj strategiji se to ne prepoznaje dovoljno u ovom srednjeročnom planu i glavna svrha je da se sa tim prekine u narednim godinama i da se shvati da to može da bude izuzetak, ali ne i pravilo", naveo je Nikola Altiparmakov, član Fiskalnog saveta.\nOsim za zarade, planirani budžet predviđa više novca za investicije, nego u godini koja je na izmaku.\nI dok će izdvajanja za puteve i železnice ostati na istom nivou, naredne godine za prosvetu biće izdvojeno oko osam milijardi dinara, što je povećanje od 60%. Veće investiranje planirano je i u zdravstvu za oko dve milijarde dinara, što je porast od 40 odsto investicija u odnosu na 2019. godinu.\nMeđutim, neopravdano će izostati ulaganje u zaštitu životne sredine i komunalnu infrastrukturu, smatraju u Savetu. To možda i ne bi bilo tako da se recimo zaustavio rast rashoda za plaćanje kazni i penala.\n"Znači, država u prosvetu investira 200 miliona evra, toliko će investirati 2020. godine, kao što će da plati za kazne i penale u 2020. godini. To je jedna stavka koja treba da bude u fokusu javnosti", naveo je Petrović.\nU svojoj analizi Fiskalni savet bavio se i poslovanjem Elektroprivrede Srbije, koja je, kažu u tom organu, sada na prekretnici, pošto dugogodišnje loše poslovanje i manjak investicija dolaze na naplatu.\n"Zaposlenost, nenaplativost, potraživanja, veliki tehnički gubici, krađe, spajanje neuspešnih celina... To su sve stvari koje su već neko veme bile poznate, a zašto se to ne rešava, to je i za nas nepoznanica", ističe Danko Brčerević, glavni ekonomista Fiskalnog saveta.\nNepoznanica, pak, nije to da se opet odlaže uvođenje platnih razreda i ukidanje zabrane zapošljavanja. Baš u skladu sa ocenom Saveta da je Srbija sve dalje od uređenog sistema zarada i umesto da se približava - udaljava se od uspešni razvijenih ekonomija u Evropi.\nbudžet Fiskalni savet Pavle Petrović Nikola Altiparmakov plate penzije EPS Danilo Brčerević prosveta\nE, ali za ovu zabranu zapošljavanja bi neko trebao da ode u zatvor.\nA sta se vise glumis sa tih 500 evra?! Pa sta je 500 evra danas?! Sramota ziva! I opet ona stara narodna: "Cega se pametan stidi, time se budala dici" Pa neka se "Dr" mali sa sve SNS strankom pronadju na kojoj su strani!\nNeće da bude praksa. Kod nas se plate povećavaju samo pred izbore.


Šetalište i zvanično otvoreno\nObjavljeno četvrtak, 06 novembar 2014 16:04\nSvečanim presijecanjem vrpce juče je i zvanično otvoreno šetalište pored rijeke Tare.\nČast otvaranja novog šetališta, prvog zajedničkog projekta opštine Kolašin i Evropske Unije pripala je\nnovoj predsjednici opštine Kolašin Željki Vuksanović\nkoja je zajedno sa šefom jedinice za Crnu Goru u generalnom direktoratu za proširenje Evropske komisije Dirkom Langeom i Aleksandrom Andrijom Pejovićem, državnim sekretarom za Evropske integracije, presjekla crvenu traku.\n„Drago mi je što stojim ovdje ispred zastava Crne Gore i Evropske Unije u Kolašinu. Imao sam priliku da razgovaram kako sa sadašnjom predsjednicom opštine Vuksanovićevom, tako i sa bivšim predsjednikom Brajuškovićem o razvoju Kolašina kao i o razvoju turizma. Jasno smo se razumjeli da je razvoj turističkog sektora jedan od ključnih elemenata za dalji razvoj ove Opštine. Zbog toga smo mi pružili našu finansijsku podršku kako bi se opštine kao što je Kolašin razvijale u pravom smjeru.“ – kazao je Lange dodajući da su iz njihovih fondova za šetalište izdvojili oko 300.000 eura, dok su Opština i Vlada Crna Gore dali dodatnu podršku kako bi se taj projekat završio.\nPejović je kazao da otvaranje šetališta nije samo ozvaničenje kraja jednog projekta koji je oličenje saradnje Evropske unije i opštine Kolašin već je to, on vjeruje, početak buduće saradnje. „Ovo je mogućnost da opština Kolašin uzme aktivnije učešće u projektima koje imamo sa Evropskom unijom, da pronađemo i druga dodatna polja saradnje gdje ćemo zajednički raditi na onome što treba da bude Evropski Kolašin.“ – kazao je on dodajući da su do sada imali iskustvo da u nekih 19 projekata u opštinama finansiranih od strane Evropske zajednice u opštinama dobiju skoro 8 miliona eura bespovratnih sredstava za rad na tim projektima, a šetalište je samo jedan od tih projekata u cjelokupnom iznosu od skoro 600.000. eura. Kako kaže, projekat šetališta pored Tare je pravi primjer objedinjavanja korisnog i lijepog, dobijena je biciklističkka staza sa šetačkom stazom koja je kombinovana sa branom od poplava.\nVuksanović je kazala da na putu pristupanja EU lokalnu zajednicu Kolašina očekuju mnoge promjene.\n„ Preko 280.000 eura izdvojeno je od strane EU za ovaj projekat u kojem je i država Crna Gora učestvovala sa značajnim sredstvima dok je i opština Kolašin u jednom dijelu u skladu sa svojim mogućnostima dala doprinos da se projekat realizuje, i zahvalna sam našim Evropskim prijateljima na učešću u realizaciji ovog projekta.“ kazala je ona dodajući da lokalna zajednica Kolašina očekuje još veću podršku i pomoć od Evropske unije.\nPrije svega, kako je istakla, potrebna su znanja, iskustva i dobre prakse članica EU stvarane na njihovom putu udruživanja. Takođe, kako je istakla učestvovanje građana u donošenju odluka koje se tiču zajednice gdje žive, vladavina prava, ustanovljenje i promovisanje principa odgovornosti funkcionera koji vrše vlast, oblasti su u kojima imaju još puno da uče i u kojima očekuju pomoć od Evropske unije. Ona je takođe, podsjetila da je tek prije nekoliko dana zaokruženo konstituisanje nove vlasti nakon izbora u maju mjesecu ove godine. Kako kaže, očekuje ih naporan rad na iznalaženju mogućnosti za izlazak iz kako kaže, duboke finansijske krize u kojoj se nalazi Opština Kolašin ali kako kaže, istovremeno će predano raditi na osposobljavanju službenika i građana da se aktivno uključe u korišćenje sredstava iz novog IPA programa u svim oblasitima za koja su sredstva opredijeljena a posebno u oblasti reforme i racionalizacije javne uprave, zaštite životne sredine, rualnog razvoja i zapošljavanja.


Kutak za lakove: Gabrini Multivitamin 387\nGabrini Multivitamin 387\nIako nisam veliki ljubitelj Gabrini lakova za nokte, dopala mi se boja koju ovaj ima, prolećna je i jako lepo izgleda na kratkim noktima. Ipak, formula laka je problematična i dosta se čudno ponaša. Boja je nešto izmedju zelene i plave, nije klasična mint, i menja se prema svetlu (prirodno-veštačko), a krema je na prvi utisak redja od ostalih Gabrini lakova koje sam probala, pa se pokrivenost dobija iz dva sloja (u mom slučaju nejednaka, prvi tanji, drugi deblji). Lak lepo klizi po noktu dok se maže, četkica je zadovoljavajuće debljine, ali pravi mehuriće na pojedinim mestima i to nije do mojih noktiju. Probala sam ga i sa bazom i bez nje, i pre i posle pranja ruku, i sa kremom i bez, i u sva tri slučaja ostaju mehurići. Slično iskustvo sam imala i sa drugim lakovima ove marke. Narvno, lak ima dosta neprijatan miris kao svi ovakvi, a najveća mana mu je sušenje. Prvi sloj (onaj tanji) još i nekako, ali drugi (deblji) nikako. Čim sam ga namazala počeo je da se zgrušava na noktima i taman kada sam pomislila da će sve biti brzo gotovo, dobio je onu ''žvakastu'' strukturu i onda se sušio više od sat vremena. Na kraju su ipak ostali tragovi posteljine na njemu, jer nije bio do kraja osušen kada sam legla da spavam (dakle, više od sat vremena posle nanošenja). Ni postojanost mu nije bog zna kakva. Prvo, ima tendenciju da se povuče još u toku mazanja, a već sutradan je na noktima bila primetna bela linija na vrhu nokta. Posle pranja kose, na primer, skroz je iskzan na vrhovima. Dakle, prilično loš izbor uprkos boji koja je lepa. Mogao bi da prodje, kao u mom slučaju, za probu, i jedno do dva mazanja kada nemate neku drugu opciju. Prva slika je radjena na veštačkom, a ostale slike na prirodnom svetlu.\nОбјавио Kutak za lakove у 12:17\nОзнаке: Gabrini, Zeleno/Green\nTeodora Mladenovic 16.4.15. 20:49\nSjajna nijansa, bas mi se dopada. :)\nKutak za lakove 22.4.15. 08:39\nAko možeš, bolje nadji neki kvalitetniji u sličnoj nijansi, makar zbog formule :)\nVedrana Brankovic 18.4.15. 06:39\nZanimljiva boja (volim te prigušenije nijanse), ali meni su Gabrini lakovi zlo u rangu sa kineskim lakovima.\nKutak za lakove 22.4.15. 08:38\nUpravo to :) Ja sam ga imala kod sebe, pa reko' aj da probam baš zbog boje, dugo nisam takvu stavljala, ali koliko se to čudo sporo suši i koliko grozno miriše, kapiram da i kinezi prave bolje :D\nFlormar SuperMatte 41 - Opel Srbija\nAura Nail Polish Color Off Remover (x2)\nFlormar SuperMatte M119


Za razvoj dubrovačkog aerodroma 220 miliona eura |\nZa razvoj dubrovačkog aerodroma 220 miliona eura\n2015-04-03 | Filed underSvijet | Posted by admin\nVlada Hrvatske je donijela odluku o finansiranju projekta “Razvoj Zračne luke Dubrovnik”, ukupne procijenjene vrijednosti 220 miliona eura, kojom omogućuje Upravi Zračne luke Dubrovnik sklapanje ugovora s izvođačima radova, javlja Hina.\nMinistar objašnjava da je Evropska komisija, odnosno Glavna uprava za tržišno natjecanje, najviši iznos za sufinansiranje javnim sredstvima odredila u iznosu 145 miliona eura.\nDanašnja Vladina odluka odnosi se na osiguranje finansiranja najviše do tog iznosa, dok je kompanija Zračna luka Dubrovnik obavezna osigurati preostali iznos 75 miliona eura, uključivši i PDV.\nProjekt “Razvoj Zračne luke Dubrovnik” obuhvata izgradnju i dogradnju objekata “zračne strane” dubrovačkog aerodroma, što uključuje uzletno-slijetnu stazu, staze za vožnju i stajanje, osnovne staze, postrojenje za skladištenje i opskrbu gorivom, objekte za prihvat i otpremu te rekonstrukciju i izgradnju kompleksa putničkog terminala.\nTu su uključeni i objekti spasilačko-vatrogasne službe, upravne zgrade, sistema vodoopskrbe, odvodnje i rukovođenja otpadom, elektroopskrbnog sistema, kao i izgradnja objekata na “zemaljskoj strani”, što uključuje pristupne ceste i parkirališta za automobile i autobuse.\nPredviđena je i nadogradnja različitih objekata za potrebe opskrbe i podrške, uključujući izmještanje postrojenja za skladištenje i opskrbu gorivom, poboljšanje elektroopskrbnog sistema, poboljšanje spasilačko-vatrogasne službe i dogradnju raznih servisnih građevina.\nPosted by admin on 2015-04-03. Filed under Svijet. You can follow any responses to this entry through the RSS 2.0. Both comments and pings are currently closed.


Amerikanac u Beogradu: Srbi imaju veliko srce\nM. D.\t 4. januara 2016. 11:41\nDaleko od Si-En-Ena, Srbi su srećan, radoznao, inteligentan i spektakularno disfunkcionalan narod koji poseduje dušu, kaže Amerikanac koji piše o Beogradu u kome sada živi.\nKris Farmer, Amerikanac koji živi u Srbiji i piše o Beogradu, verovatno će svoj komentar čitati u jednom lepom šumadijskom gradu, odakle je supruga Marija i gde će proslaviti božićne praznike. A da li je samo Marija, Srpkinja umetničke profesije, razlog što se jedan američki radoznali duh skrasio u našem glavnom gradu.\nKakvi smo mi Srbi?\nZa mene su Srbi ponosan, velikodušan, gostoljubiv, iskreno dobar narod velikog srca. To ne sprečava pojedince da budu nevaspitani, napadni i preterano iskreni. Jednom sam u tržnom centru sreo nekoga koga poznajem, ali samo površno. Ta osoba mi je doslovno rekla da sam se ugojio! Ako mene pitate, ovo je preterano iskreno… Nikada nije fer dati opis nacije kao celine. Živeo sam u mnogim zemljama i moj utisak o ljudima je da su generalno dobri. Dobre namere, međutim, ne vode uvek i do dobrog ishoda.


Brend Loré Ima Novu Kampanju Koja Će Vas Oduševiti! - Fashion.Hr Style Community\nUspješno predstavljena kolekcija La Violetera s kojom je dizajnerica Loreta Gudelj brendom Loré nedavno otvorila Ljubljana Fashion Week, dobila je novu kampanju u suradnji s NovAge Oriflameom. Kolekcija je inspirirana istoimenim filmom španjolske filmske ikone Sarite Montiel te Madridom i španjolskim krojevima karakterističnim za prvu polovinu 20. stoljeća.\nKampanja je snimljena u Hrvatskom glazbenom zavodu, autentičnoj građevini s kraja devetnaestog stoljeća koja se pokazala idealnom kulisom za vizualizaciju priče jednog od najgledanijih filmova pedesetih godina prošlog stoljeća. Sukladno inspiraciji, dizajnerica je birala boje, krojeve i materijale koji su obilježili film, a kampanja je kroz objektiv savršeno dočarala određene scene, i to kombinirajući različitu obradu fotografija. Kolekcija je u potpunosti izvedena od premium vune, kašmira, viskoze, svile, taft svile, makrame čipke i ručno rađenih materijala na koje dizajnerica stavlja naglasak od prvih kolekcija.\nLoré odjevni predmeti oduvijek su skrojeni od prirodnih materijala, bez dodatka sintetskih vlakana, a s naglaskom na ručnu i etičku proizvodnju. Kolekcije uključuju kapute, haljine, suknje, hlače, bluze, košulje i topove u različitim krojevima, a specifičnost ove kolekcije su i ručno izrađeni remeni od recikliranih materijala.\nNovu kolekciju možete potražiti na web stranici, facebook stranici, instagramu, ili direktno u Loré studiju na adresi Gundulićeva 29a, Zagreb.\nModel: Petra Ugljarević (Relatum Model Management)\nKosa: Matej Tonković (za Matrix)\nObjavljeno: 04.12.2019. u 10:52


Simić: Pre dve godine brutalno napadnut Marko Đurić\nMart 26, 2020 16:00\n“Dragi sugrađani, danas #Ostanitekodkuće i kod kuće se prisetite brutalnog napada na Srbe u Kosovskoj Mitrovici 26.3.2018. i prebijanja i ponižavanja direktora Marka Đurića", napisao je Igor Simić.\n“Ali, pošto su u pitanju Srbi, i pošto je u pitanju bio srpski predstavnik, zvezde su napadači na njega… Primaju ih u svojim prestonicama uz sve počasti, predstavljaju kao mirotvorce, promovišu knjige... A ceo događaj je gurnut pod tepih i zaboravljen. Kao što bi bio od njih zaboravljen da su ti naši Srbi toga dana svi do jednog pobijeni”, napisao je Simić.\nLondon: Još 209 žrtava, ukupno 1.228 mrtvih, zaraženo 19.552\n18:00 March 29, 2020


Napeto u Parizu: Vodenim topovima na pristalice Palestine VIDEO - B92\nNapeto u Parizu: Vodenim topovima na pristalice Palestine VIDEO\nŠetnje u znak podrške Palestincima u pojasu Gaze održavaju su danas u desetak francuskih gradova, ali fokus je na Parizu.\nIzvor: Tanjug subota, 15.05.2021. | 15:46\nTamo je angažovana policija za nemire, jer protest zabranjen, a organizatori su najavili da to neæe poštovati.\nŠef pariske policije Didije Lajmon naredio je zatvaranje prodavnica oko poèetne taèke planiranog marša u radnièkoj èetvrti na severu Pariza nakon što je upravni sud potvrdio zabranu, navodi AP.\nOrganizatori su rekli da nameravaju da osude najnovije izraelske agresije i obeleže Dan Nakbe (katastrofe), kada se priseæaju 700.000 ljudi koji su pobegli ili su proterani iz svojih domova u današnjem Izraelu tokom rata 1948. godine, posle kojeg je ta zemlja stvorena..\nPolicija je saopštila da æe vodeni topovi biti korišæeni protiv onih koji prkose pariskoj zabrani.\nProtesti su bili dozvoljeni u brojnim drugim gradovima, ukljuèujuæi Lil na severu i Marsej na Sredozemnom moru.\nNakon eskalacije smrtonosnih raketnih napada izmeðu Izraela i palestinskog Hamasa u Gazi, francuske vlasti su na oprezu, plašeæi se da bi sukob mogao da se odigra i u Francuskoj, u vidu nasilnih protesta, navodi agencija.\nAs Israeli occupation forces murder Palestinians, the thugs of @EmmanuelMacron attack citizens in Paris rallying in solidarity with Palestinians. Two deeply racist and repressive regimes. https://t.co/nVdcWUkKf8\n— Ali Abunimah (@AliAbunimah) May 15, 2021


Dragan Maricic18.06.2017 12:31:48\nPostovani, da li u periodu od 21.07.-04.08. imate slobodan 5 BED MAISONETTE BB.\nPostovani, interesuje me da li ima raspolozivih soba za dvoje odraslih u periodu od 15.07. i koja bi bila cena za 7 nocenja sa doruckom? Pozdrav!\nTatjana Mihailovic08.06.2017 20:22:36\nPostovani da li ima slobodan smestaj za porodicu od 3 clana (dete 7 god) u periodu 31.7.-25.08. za 18-19 nocenja i po kojoj ceni? Hvala\npozz Smestaj od 6.8-16.8.2017 porodica troje dece? Slobodnih termina i cena?\nPoštovani, Interesuje me koja je cijena u ovom periodu, 25.08- 3.09.17 za 2 odrasle osobe. Unaprijed zahvalan!\nVladislav 03.06.2017 15:47:10\nPostovani, interesuje me 3 Bed Studio BB, za period 21.08-31.08.2017, 10 nocenja, da li ima raspolozivih. Dvoje odraslih i jedno dete 8 godina. Koja je cena i koliko sam shvatio dorucak je ukljucen u cenu. Da li mozete da mi pruzite info gde se nalazi 3 bed studio, prizemlje, sprat, pored bazena, na obodu imanja... Hvala\nDragan Maricic15.05.2017 00:34:51\nPostovani, da li za Villagio Maistro od 11.07.-25.07., (ovaj termin se moze i pomeriti i malo kasnije) imate na raspolaganju dva troktevetna studija ili 5 bed maisonette ili opet nesto drugo.\nPostovani, zanima me da li ima mesta u ovoj objektu za cetvoroclanu porodicu (deca 7 i 4 godine) u periodu od 02.07. - 12.07. Hvala puno.Srdacan pozdrav!\nSaša 31.03.2017 12:41:34\nPoštovani, zainteresovan sam za mezonetu za 5 osoba u terminu od 18 do 27 jula. Da li ima slobodnih mesta i kolika bi bila kompletna cena sa doručkom? Saša.\nKatarina Dobrić30.03.2017 14:14:44\nDobar dan, Da li postoji slobodan apartman da nije uz bazen od 15.06. do 25.06. 2017. za dvoje odraslih i dvoje dece od 13 godina? Koja bi bila cena sa popustom?


Poginulo 38 osoba, vraćali se s rođendana | Glas javnosti\nPočetna > Svet > Poginulo 38 osoba, vraćali se s rođendana\nNJU DELHI - Najmanje 38 osoba - većinom žena i dece, poginulo je a 37 je povređeno kada se kamion kojim su se prevozili survao sa planinskog puta u klanac na severu Indije, javile su novinske agencije. Lekari ocenjuju stanje najmanje osam osoba kao kritično, prenela je agencija Asošijeted pres.\nNesreća se dogodila u sredu, u rejonu Mandi severne indijske države Himačal Pradeš, približno 400 kilometara od Nju Delhija, prilikom povratka sa proslave jednog rođendana. Itar-Tass navodi da je prema prvim informacijama vozač kamiona izgubio kontrolu nad upravljačem pri velikoj brzini na krivudavom putu, a u trenutku nesreće je padala i jaka kiša.\nIndija je na prvom mestu po broju žrtava u saobraćajnim nesrećama i godišnje gine više od 100.000 a povrede zadobije više od 400.000 ljudi, podsećaju agencije, ističući da su glavni razlog tome loši putevi, kršenje saobraćajnih propisa, prepunjenost i starost vozila javnog saobraćaja. U seoskim oblastima Indije često se koriste kamioni radi prevoza putnika, navodi AP.


Sutra je Petrovdan – Kikinda Online News – Kikinda Online News\nBy aleksandar.zigic09@gmail.com\t July 11, 2020 July 11, 2020 No Comments\nSrpska pravoslavna crkva i vernici sutra obeležavaju Petrovdan, praznik posvećen svetim apostolima Petru i Pavlu. U narodu, praznovanje Petrovdana započinje veče pre, kada se pale lile, buktinje od mlade kore divlje trešnje ili breze. Pale se na mestima gde se narod okuplja, na trgovima i raskršćima, simbolišuće nekadašnje progone hrišćana. Obeležava se kao krsna slava mnogobrojnih porodica. Paljenje vatre i lila simboliše na ona vremena kada su hristoborni carevi progonili i mučili hrišćane, vezujući ih za drvene stubove, natapajući ih smolom i paleći ih. Njihova tela su tada gorela kao buktinje, osvetljavajući trgove kao danas simbolične vatre i lile.\nObičaji su da se za Petrovdan mese kolači sa jabukama koji se zovu “petrovača”.


Procesing 2017 - Savez mašinskih i elekrotehničkih inženjera i tehničara Srbije\nPoslednja izmena: 13/06/2017\nPrikaz 30. Procesinga\nJubilarni, 30. Međunarodni kongres o procesnoj industriji, koji organizuje Društvo za procesnu tehniku pri SMEITS-u, održan je 1. i 2. juna 2017. u „Japanskom salonu" beogradskog Sava centra. Na otvaranju skupa, učesnicima i gostima obratili su se prof. dr Miroslav Stanojević (predsednik Organizacionog odbora, sa Mašinskog fakulteta u Beogradu) i prof. dr Aleksandar Jovović (predsednik Naučno-stručnog odbora, sa Mašinskog fakulteta u Beogradu). Na otvaranju su govorili predstavnici pokrovitelja skupa prof. dr Radivoje Mitrović, dekan Mašinskog fakulteta iz Beograda, i prof. dr Petar Uskoković, prodekan Tehnološko-metalurškog fakulteta iz Beograda. Na kraju je prof. dr Martin Bogner, dugogodišnji predsednik Organizacionog odbora i zvanično otvorio Kongres.\nProf. dr Martin Bogner\nU Naučnom i Organizacionom odboru ovogodišnjeg kongresa bili su prisutni predstavnici svih Mašinskih fakulteta u Srbiji (Novog sada, Niša, Kragujevca i Kraljeva) u okviru kojih je oblast procesne tehnike zastupljena u nastavi. Kao i u prethodnom periodu najveću pomoć u organizovanju Procesinga dali su članovi Katedre za procesnu tehniku Mašinskog fakulteta Univerziteta u Beogradu. Značajno unapređenje saradnje ove godine ostvareno je sa predstavnicima Tehnološko-metalurškog fakulteta u Beogradu kroz uključivanje u Društvo za procesnu tehniku, organizaciju Procesinga i prijavu značajnog broja radova.\nU toku dva dana rada na Kongresu je bilo preko 150 učesnika (inženjera iz privrede, sa fakulteta, instituta). Učesnici kongresa bili su i studenti Mašinskog, Tehnološko-metalurškog i Fakulteta organizacionih nauka iz Beograda.\nProgram 30. Procesinga obuhvatio je oblasti: projektovanja i razvoja u procesnoj industriji; konstruisanja mašina, aparata i uređaja; pripreme i vođenja izgradnje i montaže industrijskih postrojenja; industrijskih i laboratorijskih merenja; ispitivanja i atestiranja materijala, proizvoda, mašina i aparata; istraživanja i razvoja nove opreme i industrijskih sistema\nZa ovogodišnji skup bilo je prihvaćeno 70 radova za koje su dostavljeni apstrakti. Do predviđenog roka dostavljeno je 59 radova u celini, od kojih je, posle obavljenih recenzija, u zvanični program skupa uvršteno 57 radova podeljenih u sedam tematskih oblasti. Autori radova su dostavili pripremljene prezentacije u jednoobraznoj formi koja je bila definisana za skup. Jedan broj radova predstavljen je u okviru poster sesije kao i svi radovi studenata.\nAutori radova su pored mašinskih i inženjeri drugih struka (tehnologije, elektrotehnike, jedan doktor medicine i dr.) koji se bave različitim delatnostima u procesnoj tehnici.\nNa Kongresu je izloženo 10 radova sa 17 inostranih autora i koautora. U naučnom odboru bilo je uključeno 14 inostranih članova iz osam zemalja (Bosne i Hercegovine, Slovenije, Rumunije, Norveške, Makedonije, Španije, SAD i Kanade) i 14 članova iz Srbije sa sedam fakulteta.\nPrvog dana, prema programu, predstavili su se sponzori firme Wilo Beograd, Ovex inženjering, Beograd i Grundfos Srbija sa prikazima opreme (iz oblasti tretmana voda) iz svojih proizvodnih programa i rešenjima za uštedu energije i smanjenje nepovoljnih uticaja na okolinu.\nŠtampan je Zbornik rezimea svih prihvaćenih radova razvrstanih u sedam tematskih oblasti. U tekstu u prilogu Zbornika dat je pregled istorijata Procesinga i časopisa Procesna tehnika, pod naslovom „Povodom tridesetog Procesinga", koji je pripremljen povodom održavanja jubilarnog 30. Procesinga.\nZbornik radova u celini će nakon skupa dobiti CIP i ISBN. Jedan broj izloženih radova dobiće oznaku DOI što obezbeđuje znatno veću vidljivost i citiranost tekstova, a izabrani radovi će biti objavljeni i u časopisu „Procesna tehnika" u 2017. godini.\nPo tradiciji, na 30. Procesingu dodeljene su povelje Društva za procesnu tehniku SMEITS-a za doprinos u oblasti procesne tehnike, za najbolji diplomski (master) rad u 2016/2017, za najbolje studentske radove i za najbolje prijavljene radove.\nŽiri za dodelu nagrada ove godine bio je u sastavu:\nProf. dr Aleksandar Petrović (Mašinski fakultet u Beogradu),\nProf. dr Dejan Radić (Mašinski fakultet u Beogradu),\nProf. dr Mirjana Kijevčanin (Tehnološko metalurški fakultet u Beogradu),\nDocent dr. Dušan Todorović (Mašinski fakultet u Beogradu),\nMilica Karanac (Tehnološko metalurški fakultet u Beogradu).\nPovelje u ime žirija dodelio je prof. dr Aleksandar Petrović.\n1. Za doprinos u oblasti procesne tehnike\nProf. dr Martin Bogner, koji je bio predsednik Organizacionog odbora 16 kongresa Procesing u periodu 1988-2004, inicijator osnivanja Sekcije za procesnu tehniku pri SMEITS-u 1984. i početka izdavanja časopisa Procesna tehnika 1985, čiji je glavni urednik bio do 2004.\n2. Za najbolji diplomski (master rad) odbranjen u periodu: juni 2016. - maj 2017.\nVeroljub Jeremić, Mašinski fakultet, Beograd, odsek: Procesna tehnika (mentor: prof. dr Aleksandar Jovović) za rad pod naslovom „Idejno rešenje prečišćavanja otpadnih voda za naselje sa 50 ekvivalentnih stanovnika".\nElizabeta Katona, Mašinski fakultet, Beograd, odsek: Procesna tehnika (mentor: prof. dr Aleksandar Jovović) za rad pod naslovom „Idejno rešenje procesa i opreme za dobijanje biogasa iz tretmana otpadnih voda sa farme svinja kapaciteta do 2000 tovljenika"\n3. Za najbolje studentske radove prijavljene za Procesing 2017.\nJovana Gradinac, Katarina Knežević, Katarina Milivojčević, Mašinski fakultet, Beograd, za rad pod naslovom „Mogućnosti unapređenja i rekonstrukcije postrojenja za desalinizaciju morske vode"\nSara Momčilović, Gorica Ivaniš, Tehnološko-metalurški fakultet, Beograd, za rad pod naslovom „Određivanje termodinamičkih i transportnih svojstava smeše dizel goriva sa biodizelom i etanolom"\n4. Za najbolje radove prijavljene za Procesing 2017.\nDragana Radovanović, Milisav Ranitović, Željko Kamberović, Marija Korać, Milorad Gavrilovski, Inovacioni centar Tehnološko-metalurškog fakulteta, Beograd, za rad pod naslovom „Tretman otpadne vode iz nove topionice bakra RTB Bor"\nGoran Jankes1,2, Miloš Kostić2, Miloš Saleta2, Nikola Petković2, Marko Radosavljević2; 1) Univerzitet u Beogradu, Inovacioni centar Mašinskog fakulteta, Beograd, 2) Centar za energetsku efikasnost i održivi razvoj - CEEFOR Beograd, za rad pod naslovom „Kogeneracija u industriji korišćenjem gasnih motora"\npredsednik Organizacionog odbora 30. Procesinga\nRadovi izloženi na 30. Procesingu\nPristup rizicima u sistemu menadžmenta kvalitetom zasnovan na metodi FMEA\nAna Čobrenović1), Mladen Đurić2),\n1) MPC Holding, Beograd, 2) Fakultet organizacionih nauka Univerziteta u Beogradu, Beograd\nIvan Aranđelović1), Radenko Rajić2), Marko Savanović1)\n1) Mašinski fakultet Univerziteta u Beogradu, Beograd; 2) Tehnička škola strukovnih sudija „Tehnikum Taurunum“, Beograd\nSrbislav Genić, Branislav Jaćimović, Nebojša Manić, Saša Marković\nOrganizacija rada u laboratoriji za Automatsko upravlјanje i programabilne logičke kontrolere\nAleksandar Savić, Dragan Knežević\nElektrotehnička škola „Rade Končar“, Beograd\nOtpornost na udar kompozitnih kolon lamina\nVera Obradović1), Dušica Stojanović2), Vesna Radojević2), Petar Uskoković2), Radoslav Aleksić2)\n1) Inovacioni centar Tehnološko-metalurškog fakulteta Univerziteta u Beogradu, Beograd; 2) Tehnološko-metalurški fakultet Univerziteta u Beogradu, Beograd\nModeran pristup organskoj sintezi upotrebom mikroreaktorskih sistema\nJulijana Tadić1), Ana Dajić1), Luka Matović1), Jovan Jovanović1), Marina Mihajlović1), Dušan Mijin2), Mića Jovanović2)\nTretman otpadne vode iz nove topionice bakra RTB Bor\nDragana Radovanović, Milisav Ranitović, Željko Kamberović, Marija Korać, Milorad Gavrilovski\nPrimena azo boja u izradi fotonaponskih sistema\nLuka Matović1), Aleksandra Mašulović2), Julijana Tadić1), Jelena Lađarević2), Bojan Božić2), Branimir Grgur2), Maja Radetić2), Dušan Mijin2)\nTehnološki procesi utečnjavanja i isparavanja zemnog gasa u funkciji lanca snabdevanja svetskog tržišta\nProcesibilnost livenih kompozitnih eksploziva\nDanica Simić, Mirjana Dimić, Bojana Fidanovski, Uroš Anđelić\nProračun i dimenzionisanјe vrtložnih gorionika korišćenјem namenskog softvera\nBranislav Repić, Aleksandar Erić, Stevan Nemoda, Milica Mladenović\nLaboratorija za termotehniku i energetiku, Institut za nuklearne nauke, „Vinča“, Univerzitet u Beogradu, Beograd\nUklanjanje arsena iz vodenih rastvora primenom modifikovanog otpadnog PET-a\nMilica Karanac, Jelena Rusmirović, Zlata Veličković, Dimitrije Stevanović, Aleksandar Marinković\nPredviđanje dopunskih molarnih zapremina pomoću Prigogine-Flory-Patterson (PFP) i Extended Real Association Solution (ERAS) modela\nNikola Grozdanić, Ivona Radović\nModelovanje termofizičkih veličina rastvarača koji se koriste pri regenerativnim mokrim postupcima odsumporavanja dimnih gasova\nDivna Majstorović1), Nikola Živković2), Emila Živković1), Mirjana Kijevčanin1)\n1) Tehnološko-metalurški fakultet Univerziteta u Beogradu, Beograd, 2) Institut za nuklearne nauke „Vinča“, Univerzitet u Beogradu, Beograd\nDvofazni rastvarači kao ekološka alternativa za isparljive industrijske rastvarače\nEksperimentalno i teorijsko istraživanje cis– i trans– izomera\nMilana M. Zarić1), Mirjana Lj. Kijevčanin2)\n1) NU Institut za hemiju, tehnologiju i metalurgiju, Beograd, 2) Tehnološko-metalurški fakultet Univerziteta u Beogradu, Beograd\nRadovi studenata – poster sesija\nTehnički propisi i standardi kao podrška primeni metrologije u organizacionim sistemima: pregled stanja u Srbiji\nMilica Ilić, Nina Dubajić, Jelena Draganović\nZnačaj analize rizika i korisne metode: studija slučaja srpskih proizvodnih kompanija\nМirjana Štefika, Miloš Nedeljković, Magdalena Pejović\nMogućnosti unapređenja i rekonstrukcije postrojenja za desalinizaciju morske vode\nJovana Gradinac, Katarina Knežević, Katarina Milivojčević\nSistem za dobijanje pijaće vode iz arteških bunara\nKonstrukcija suda za topljenje olova u kućnim uslovima\nOdređivanje termodinamičkih i transportnih svojstava smeše dizel goriva sa biodizelom i etanolom\nSara Momčilović, Gorica Ivaniš,\nOptimizacija mokrog postupka granulacije u fluidizovanom sloju\nKatarina Joksimović1), Radmila Živanović1), Mihal Đuriš2), Zorana Arsenijević2), Tatjana Kaluđerović Radoičić1)\n1) Tehnološko-metalurški fakultet Univerziteta u Beogradu, Beograd 2) Institut za hemiju, tehnologiju i metalurgiju Univerziteta u Beogradu, Beograd\nOvex inženjering, Beograd\nGrundfos Srbija, Beograd\nAutomatizacija postrojenja za skladištenje i pretakanje metanola u pogonu za proizvodnju dizela\nStanko P. Stankov, Saša P. Arsić, Nikola B. Danković, Zoran D. Icić\nElektronski fakultet Univerziteta u Nišu, Niš\nGašenje individualnih kotlovskih postrojenja i povezivanje na toplovodnu mrežu sistema daljinskog grejanja\nToni Osmanoski1), Dragoslav Valdevit1), Nikola Karličić2)\n1) JKP „Beogradske elektrane“, Beograd; 2) Mašinski fakultet Univerziteta u Beogradu, Beograd\nIzrada tehničke dokumentacije, nadzor i puštanje u rad postrojenja za prečišćavanje vode za piće (PPV) na Kopaoniku – iskustvo projektanata\nZorana Radibratović, Marko Ljuboja, Bilјana Cakić\nInstitut za vodoprivredu „Jaroslav Černi“ AD, Beograd\nPrimena Internet of Things (IoT) rešenja u upravljanju održavanjem u proizvodnji\nAtoms and Bits d.o.o., Beograd\nNikola Tanasić1), Mirjana Stamenić1), Srbislav Genić1), Andrija Petrović1), Milan Milivojević2), Dorin Lelea3)\n1) Mašinski fakultet Univerziteta u Beogradu, Beograd; 2) Tehnološko-metalurški fakultet Univerziteta u Beogradu, Beograd; 3) Politehnica University Timisoara, Romania\nProjektovanje automatskih visokoregalnih skladišta (AVS-a) u farmaceutskoj industriji\nAutomatizacija fabričkih ispitivanja distributivnih transformatora\nKrsta Brčić1), Branislav Brčić1), Dragan Radić2),\n1) Luthardt doo Beograd, 2) MINEL-DINAMO doo, Beograd\nObim ispitivanja zavarenog spoja kod posuda pod pritiskom prema SRPS EN 13445-2:2014\nSanja Petronić, Radomir Jovičić, Olivera Erić-Cekić, Dimitrije Maljević\nInovacioni centar Mašinskog fakulteta Univerziteta u Beogradu, Beograd\nBiološki tretman fenolne otpadne vode\nSabina Begić1), Vladan Mićić2), Zoran Petrović2), Darko Manjenčić3)\n1) Tehnološki fakultet Tuzla Univerziteta u Tuzli, FBiH, 2) Tehnološki fakultet Zvornik Univerziteta u Istočnom Sarajevu, BiH, 3) Tehnološki fakultet Univerziteta u Novom Sadu, Novi Sad\nMogućnost odgovora zdravstvenih ustanova na industrijske akcidente – primer zdravstvene ustanove u opštini Obrenovac\nZoran Lapčević1), Borjan Brankov2), Marina Nenković-Riznić2), Mila Pucar2), Stefan Mandić-Rajčević3), Mića Jovanović4)\n1) Javno komunalno preduzeće „Obrenovac“, Obrenovac, 2) Institut za arhitekturu i urbanizam Srbije, Beograd, 3) Inovacioni centar Tehnološko-metalurškog fakulteta Univerziteta u Beogradu, Beograd, 4) Tehnološko-metalurški fakultet Univerziteta u Beogradu, Beograd\nEksperimentalna aparatura za simulaciju sagorevanјa biomase i kontrolu azotnih oksida\nMilica Mladenović, Ana Marinković, Milijana Paprika, Branislav Repić\nLaboratorija za termotehniku i energetiku, Institut za nuklearne nauke, „Vinča“ Univerziteta u Beogradu, Beograd\nIspitivanje ispravnosti automatskih mernih sistema za kontinualno merenje emisije u TE „Nikola Tesla A“ na Bloku A6 u periodu od 2012. do 2016. godine\nMarko Pavlović, Mihajlo Gigov, Sandra Petković, Miroslav Sofrenić\nRudarski institut, d.o.o., Beograd\nNivo olova u krvi kod dece koja žive u blizini fabrike za reciklažu akumulatora u Zajači\nStefan Mandić-Rajčević1), Milan Lepić2), Mića Jovanović3), Petar Bulat4)\n1) Inovacioni centar Tehnološko-metalurškog fakulteta u Beogradu Univerziteta u Beogradu, Beograd, 2) Klinika za neurohirurgiju, Vojnomedicinska akademija, Beograd, 3) Tehnološko-metalurški fakultet Univerziteta u Beogradu, Beograd, 4) Medicinski fakultet Univerziteta u Beogradu i Institut za medicinu rada „Dr Dragomir Karajović“, Beograd\nIspitivanje mogućnosti uklanjanja sintetskih boja u mikroreaktorskim sistemima\nAna Dajić1), Marina Mihajlović1), Dušan Mijin2), Jovan Jovanović1), Mića Jovanović2)\nJelena Uljarević, Željko Kamberović, Zoran Anđić, Gordana Kokeza, Darko Radosavljević, Mihailo Dvojaković\nAnaliza uštede energije izborom dobijanja materijala tehnologijama reciklaže ELV-a\nDragiša Tolmač1), Jasna Tolmač1), Slavica Prvulović1), Milan Pavlović2), Hosam Bayoumi Hamuda3)\n1) Tehnčki fakultet „Mihajlo Pupin” Univerziteta u Novom Sadu, Zrenjain, 2) FIMEK, Novi Sad, 3) Faculty of Light industry and Environmental Protection Engineering Budapest, Hungary\nUticaj odlagališta kiselog gudrona na kvalitet zemljišta\nStojan Simić, Branko Despotović\nRafinerija ulja a.d. Modriča, BiH\nUticaj toplotne izolacije na smanjenje gubitaka energije u industrijskim i energetskim postrojenjima\nStojan Simić, Goran Orašanin, Dušan Golubović, Jovana Blagojević, Davor Milić\nMašinski fakultet Univerziteta u Istočnom Sarajevu, Istočno Sarajevo, BiH\nRazmatranje mogućnosti zamene goriva kod rafinerijske cevne peći\nStojan Simić, Željko Džudželija\nGoran Jankes1,2), Miloš Kostić2), Miloš Saleta2), Nikola Petković2), Marko Radosavljević2)\n1) Inovacioni centar Mašinskog fakulteta Univerziteta u Beogradu, Beograd, 2) Centar za energetsku efikasnost i održivi razvoj – CEEFOR, Beograd\nDoprinos komunalne policije zaštiti životne sredine\nZoran Janjuš1,2), Slobodanka Pavlović2), Igor Jeličić1)\n1) Odjeljenje za lokalni ekonomski razvoj Grad Banja Luka, BiH, 2) Fakultet za ekologiju, NUBL, Banja Luka, BiH\nObaranje prašine korišćenjem vodene magle na površinskom kopu „Drmno”\nGoša FOM, a.d., Smederevska Palanka\nVišekriterijumska optimizacija postrojenja za proizvodnju demineralizovane vode iz toplih izvora\nAndrija Petrović, Aleksandar Petrović\nBenčmarking tehnologija uređaja za detoksikaciju u procesu reciklaže ELV-A\nMiroslav Vulić1), Virgil Stoica2), Milan Nikolić3), Eleonora Desnica4)\n1) Faculty of Economics and Engineering Management, University Business Academy in Novi Sad, 2) Faculty of Mechanical Engineering, Polytechnic University of Timisoara; 3) Technical faculty „Mihajlo Pupin”, University of Novi Sad; 4) Technical faculty „Mihajlo Pupin”, University of Novi Sad“\n2D CFD numerička simulacija fluidizacione komore sagorevanja bazirane na Euler-Euler granularnom modelu\nStevan Nemoda, Milica Mladenović, Milijana Paprika, Branislav Repić, Ana Marinković\nInstitut za nuklearne nauke „Vinča“, Univerzitet u Beogradu, Beograd\nTemperiranje jestivih ulja procesnim uređajima\nDuško Salemović1), Aleksandar Dedić2), Erne Varga3), Dragan Halas1)\n1) Visoka tehnička škola strukovnih studija, Zrenjanin; 2) Šumarski fakultet Univerziteta u Beogradu, Beograd, 3) Industrija ulja „Dijamant“, Zrenjanin\nNumerička simulacija dvofaznog strujanja i razmene toplote u vertikalnom generatoru pare\nIvan Joksimović, Milan Petrović, Vladimir Stevanović\nKorelacione jednačine za određivanje koeficijenta prelaza toplote sa usamljene sferne površine pri prirodnom i prinudnom strujanju vazduha\nTomislav Simonović1), Miloš Mihailović1), Branislav Jaćimović1), Miloš Ivošević1), Loan Laza2)\n1) Mašinski fakultet Univerziteta u Beogradu, 2) Politehnica University Timisoara, Romania\nPrenošenje toplote u gravitacionoj toplotnoj cevi\nNemanja Filipović1), Milan Gojak2)\n1) Auto-moto savez Srbije, Beograd, 2) Mašinski fakultet Univerziteta u Beogradu, Beograd\nKako odabrati način sušenja oraha\nDamir Đaković, Đorđije Doder, Aleksandar Anđelković\nProces sušenja oraha\nĐorđije Doder, Damir Đaković\nUpravljanje termodimnom komorom\nSavremene solarne sušare za drvo\nPana Consulting s.p., Mrkonjić Grad, Bosna i Hercegovina\nRazličitost procesa sušenja i rešenja kondenzacionih sušara i sušara sa toplotnom pumpom\nRadivoje Topić1), Milovan Živković2), Jelena Tasić3), Goran Topić4), Dragomir Aćimović5)\n1) Mašinski fakultet Univerziteta u Beogradu, Beograd, 2) Capoto Build Beograd, 3) Energoprojekt Beograd, 4) Srbijagas Beograd, 5) Termo Concept, Užice\nTehnološko-metalurškog fakulteta Univerziteta u Beogradu, Beograd\nFakultet za mašinstvo i građevinarstvo u Kraljevu, Univerzitet u Kragujevcu, Kraljevo\nUniverziteta u Novom Sadu, Zrenjanin\nOdržavanje 30. Procesinga finansijski je pomoglo\nNaftna, hemijska i petrohemijska industrija; tehnički gasovi; prerada uglјa; crna i obojena metalurgija i prerada nemetalnih minerala; industrija građevinskih materijala; farmaceutska industrija; prehrambena industrija; proizvodnja alkoholnih i bezalkoholnih pića; duvanska industrija; proizvodnja stočne hrane; proizvodnja veštačkih đubriva i agrohemikalija; proizvodnja papira i celuloze; tekstilna industrija; gumarska industrija; proizvodnja masti i ulјa.\nRanko Antunović, Mašinski fakultet u Istočnom Sarajevu, BiH\nGordana Bakić, Mašinski fakultet, Beograd\nDragan Cvetković, Fakultet inženjerskih nauka, Kragujevac\nAleksandar Dedić, Šumarski fakultet, Beograd\nDamir Đaković, Fakultet tehničkih nauka, Novi Sad\nMilan Gojak, Mašinski fakultet, Beograd\nAtif Hodžić, Tehnički fakultet Univerziteta u Bihaću, BiH\nGradimir Ilić, Mašinski fakultet, Niš\nJelena Janevski, Mašinski fakultet, Niš\nZoran Janjuš, Odjeljenje za lokalni ekonomski razvoj, Grad Banja Luka, Fakultet za ekologiju Banja Luka, BiH\nAleksandar Jovović, Mašinski fakultet, Beograd (predsednik),\nRade Karamarković, Fakultet za mašinstvo i građevinarstvo, Kraljevo\nMirjana Kijevčanin, Tehnološko metalurški fakultet, Beograd\nFilip Kokalj, Mašinski fakultet Univerziteta u Mariboru, Slovenija\nNenad Kosanić, Mašinski fakultet, Beograd\nDorin Lelea, University Politehnica Timisoara, Rumunija\nTerese Løvås, Department of Energy and Process Engineering Varmeteknisk, Trondheim, Norway\nZoran Markov, Mašinski fakultet Univerziteta Svetog Ćirila i Metodija, Skopje, Makedonija\nLjiljana Medić-Pejić, University of polytechnics Madrid, Spain, Solid Safe Handling\nSanda Midžić-Kurtagić, Mašinski fakultet, Univerzitet u Sarajevu, RS, BiH\nSrđan Nešić, Russ Professor of Chemical Engineering, Ohio University, Athens, SAD\nVojislav Novaković, Norwegian University of Science and Technology, Trondheim, Norveška\nFrancisc Popescu, University Politehnica Timisoara, Rumunija\nDejan Radić, Mašinski fakultet, Beograd (urednik časopisa Procesna tehnika),\nStojan Simić, Mašinski fakultet u Istočnom Sarajevu, RS, BiH\nVladimir Stevanović, Mašinski fakultet, Beograd\nDragiša Tolmač, Tehnički fakultet Mihailo Pupin Zrenjanin\nIgor Travar, Stokholm, Švedska\nValentina Turanjanin, Institut za nuklearne nauke „Vinča", Beograd\nMilovan Živković, Capotto Build, Beograd\nMilica Karanac, Inovacioni centar Tehnološko-metalurškog fakultet, Beograd\nNikola Karličić, Mašinski fakultet, Beograd\nZoran Radibratović, Messer Tehnogas, Beograd\nMiroslav Stanojević, Mašinski fakultet, Beograd (predsednik)\nZoran Stojanović, Izoprogres, Beograd\nVladan Galebović, SMEITS, Beograd\nErnst Bode, Messer Tehnogas, Beograd\nMartin Bogner, Mašinski fakultet, Beograd\nBranko Bugarski, Tehnološko-metalurški fakultet, Beograd\nStefan Čubrović, WILO BEOGRAD, Beograd\nDušan Golubović, Mašinski fakultet u Istočnom Sarajevu, BiH\nBorislav Grubor, Institut za nuklearne nauke „Vinča“\nĐorđe Janaćković, Tehnološko-metalurški fakultet, Beograd\nGoran Jankes, Mašinski fakultet, Beograd\nMilorad Jovanović, Beograd\nIlija Kovačević, ProIng, Beograd\nDorin Lelea, Temišvar, Rumunija\nDarko Marinković, TDM, Beograd\nMilivoje Miletić, Privredna komora Beograda, Beograd\nDobrica Milovanović, Fakultet inženjerskih nauka, Kragujevac\nRadivoje Mitrović, Mašinski fakultet, Beograd\nDragica Radosav, Tehnički fakultet „Mihajlo Pupin“, Zrenjanin\nMile Savković, Fakultet za mašinstvo i građevinarstvo, Kraljevo\nBojan Sretenović, OVEX INŽENJERING, Beograd\nMladen Stojiljković, Mašinski fakultet, Niš\nDušan Stokić, Privredna komora Srbije, Beograd\nAndrej Škorc, SIPATEC, Beograd\nRadivoje Topić, Mašinski fakultet, Beograd\nNemanja Tubić, HERZ Armaturen, Stara Pazova\nDimitrije Voronjec, Mašinski fakulte, Beograd\nOrganizator poziva zainteresovane kolektive da postanu sponzori 30. Procesinga i da što pre sklope ugovore o sponzorstvu, da bi se ostvarila mogućnost plaćanja naknade u mesečnim ratama.\nNaziv firme sponzora i njen logotip biće štampani na odgovarajućem, upadlјivom, mestu u definitivnom programu i pozivu za učešće na skupu.\nNaziv firme odnosno njen logotip, dimenzija 50 × 50 cm biće u vreme održavanja skupa postavlјen na centralnom mestu u sali.\nNaziv odnosno logotip sponzora, kao i njegov kolorni oglas na jednoj strani, biće štampan i u zborniku rezimea radova i u dva broja časopisa „Procesna tehnika" u 2017. godini.\nnaziv predložene teme na engleskom i srpskom;\nCV prvog autora.\nZbornik radova će nakon 30. Procesinga dobiti CIP i ISBN. Jedan broj izloženih radova dobiće oznaku DOI, a izabrani radovi će biti objavljeni i u časopisu „Procesna tehnika" u 2017. godini.\nAutor koji izlaže rad oslobođen je plaćanja kotizacije, dok ostali autori, ukoliko žele da uživaju pogodnosti obuhvaćene kotizacijom, plaćaju kotizaciju sa članskim popustom SMEITS-a u iznosu od 68 € (u dinarskoj protivvrednosti).\nZvanični jezici 30. Procesinga su engleski i srpski. Poželjno je da radovi budu dostavljeni i izloženi na engleskom jeziku. Simultano prevođenje nije predviđeno.\nPredlog teme rada i rezime (apstrakt) na ovom obrascu treba poslati organizatoru do 1. aprila 2017.\nAutori će do 8. aprila 2017. biti obavešteni da li im je tema prihvaćena, kao i o formi u kojoj treba da rukopis bude pripremlјen.\nRadove o prihvaćenim temama treba dostaviti na recenziju najkasnije do 1. maja 2017.\nPrezentacije radova treba dostaviti najkasnije do 30. maja 2017.\nPrisustvo 30. Procesingu je besplatno, ali uz obaveznu elektronsku prijavu Organizatoru.\nPuna kotizacija iznosi 8.000 dinara (sa uključenim PDV), a kotizacija za članove SMEITS-a, iznosi 6.400 dinara (sa uključenim PDV). Kotizacija obuhvata:\nštampani zbornik rezimea radova,\nzbornik radova na CD-u,\nprisustvo koktelu 1. juna 2017.\nprisustvo svečanom ručku 2. juna 2017.\nObaveštenje o uslovima bodovanja članova Inženjerske komore Srbije biće objavljeno naknadno.\nNa 30, jubilarnom, kongresu Procesing planira se i okuplјanje diplomiranih inženjera usmerenja procesne tehnike različitih generacija. Ovaj vid okuplјanja i povezivanja spada u deo delatnosti fondacije Alumni o čemu će biti reči na samom kongresu.\nPotpuni program kongresa (drugu informaciju o kongresu), Organizator će objaviti\ndo 20. maja 2017.\nObaveštenja o skupu mogu se naći na veb stranici SMEITS-a https://goo.gl/efhw7n


Fulin na korak do odbrane evropskog zlata - Serbiaring\n07/01/2014 Aleksandar Babić ETCC, Vesti 0\nNa pretposlednjoj rundi ovogodišnjeg Evropskog kupa turing automobila, Petr Fulin se pokazao u najboljem mogućem svetlu i izgradio je veliku bodovnu prednost pre finala, koje se krajem septembra vozi na autodromu Perguza. U teoriji, šanse za krunu još imaju i Mihal Matejovski i Peter Rikli.\nOsim na drugom testu, koji je proveo na starim pneumaticima u potrazi za set-apom, Fulina niko od TC2 rivala na Frankoršampu nije porazio ni na jednoj od preostalih sesija. Branilac prošlogodišnje titule pobednika kupa u S2000 klasi u Belgiji je osvojio pol poziciju i obe TC2 trke, stekavši ukupno 23 boda, maksimum do kog se na jednoj ETCC rundi uopšte može stići.\nZanimljivo je da je Čeh to učinio prvi put u 2014: do pol pozicija u Francuskoj i Slovačkoj stizao je Norbert Kiš, dok u Austriji Fulin jeste krenuo sa najboljeg startnog mesta, ali nije osvajao trke.\n„Ovo uopšte nije bio loš vikend. Spa mi se mnogo dopada i moram da kažem da sam stvarno uživao u obema trkama, pogotovu u prva tri ili četiri kruga svake od njih. Srećan sam što sam prvi put u ovoj sezoni stigao do maksimalnog broja bodova, što me je još malo približilo konačnoj pobedi,“ zaključio je Fulda.\nNjegov timski kolega iz Krenek motorsporta, Mihal Matejovski, u belgijskoj trci 1 kroz cilj je prošao kao četvrtoplasirani, iza Fulina, Samuela i Filipa Sladečke, dok je u trci 2 stigao do jedne pozicije više. Zbirno, po broju osvojenih poena na Spa Frankoršampu, Matejovski je treći, a u poretku klase je na drugom mestu, sa 34 poena manje od Fulina, a sa 10 više od Švajcarca Riklija.\nIako su ga „alfe“ nadmašile, Matejovski nije bio nezadovoljan. Prošle godine završio je na petom mestu u S2000 klasi ETC kupa, a sada mu se smeši evropsko srebro. „Pošlo mi je za rukom da ispunim ono što sam pre vikenda postavio kao cilj. Nisam napravio nijednu grešku i u svakoj trci završio sam ispred svojih konkurenata. Uspeo sam da učvrstim svoje drugo mesto na tabeli, zahvalio bih se celom timu na podršci, kao i svim našim navijačima,“ kazao je Matejovski.\nNa Perguzi se poeni udvostručuju, što znači da je u igri još maksimalno 46 bodova. Petr Fulin ima 82 poena, Matejovski 34 manje, a Rikli 44 manje, i tu se spisak pretendenata na titulu završava. Matematički, stvar još nije gotova, ali su šanse Fulinovih konkurenata samo teoretske.\n„Izveli smo veliki korak ka odbrani prošlogodišnje titule,“ sa zadovoljstvom je istakao Jozef Krenek, koji se celokupnom personalu tima zahvalio na uloženom trudu, a zatim je biranim rečima pohvalio svoje vozače. „Na Spa smo videli dve veoma uzbudljive trke, koje su svojom atraktivnošću sigurno nadmašile i WTCC. Oba naša vozača ponovo su dokazala da spadaju u apsolutni evropski vrh, i na tome im zahvaljujem.“


Međunarodna nedjelja djeteta-Prijedorski mališani ukazali na dječija prava - GradPrijedor.com - Portal grada Prijedora\nMeđunarodna nedjelja djeteta-Prijedorski mališani ukazali na dječija prava\nBy ZunA on\t 1. oktobra 2012. Društvo\nPedesetak predškolaca iz Dječijeg vrtića „Radost“ u povodu Međunarodne nedjelje djeteta posjetili su danas rukovodstvo opštine Prijedor gdje su izvođenjem prigodnog programa ukazali na potrebu poštovanja dječijih prava.\nNačelnik opštine Prijedor Marko Pavić rekao je da u odgajanju djece najveću ulogu imaju roditelji, a da su i vrtići i škole i sve institucije i ustanove dužni da brinu o pravima djeteta.\n„Djeci treba pažnje svaki dan u godini, a ovu nedjelju koristimo da upozorimo obrazovne insitutucije, prosvejtne radnike, roditelje i cijele zajednice da su prava djeteta zaštićena konvencijom Ujedinjenih nacija i da tako treba da bude i u praksi jer su djeca najveće bogatstvo“, kazao je Pavić.\nDirektorica Dječijeg vrtića „Radost“ Dušanka Božić istakla je da je ovim prijemom počelo obilježavanje Međunarodne nedjelje djeteta.\n„Predstoji nam druženje sa djecom iz ostalih vrtića, a svako odjeljenje će iamti svoj maskenbal u dijelu grada u kojem živi i time ćemo pokazati sugrađanima da vide djecu koja borave u vrtićima, a iz njihove su neposredne blizine“, kazala je Božićeva.\nMališani su načelniku poklonili kutiju od školjki koju su sami napravili, a on njima korpe slatkiša koje će u vrtiću podijeliti sa ostalim drugarima.\nU Prijedoru trenutno u vrtićima boravi 405 djece čime su kapaciteti ove ustanove na području grada maksimalno popunjeni.


Predsednik Srbije Aleksandar Vučić govorio je na konfrenciji za novinare povodom sinoćnjeg događaja kada su demonstranti probali da uđu u zgradu Predsedništva\nBojana Stojanovic | 11.08.2019\nBEOGRAD (AA) - Predsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je danas da su tokom protesta protiv vlasti "Jedan od pet miliona" pripadnici obezbeđenja reagovali u skladu sa zakonom i uz primenu minimalne sile, apelujući na policiju i pripadnike obezbeđenja da demontrantima dozvole da rade šta žele, osim da upadnu u zgradu Predsedništva Srbije, javlja Anadolu Agency (AA).\nNa konfrenciji za novinare, a povodom sinoćnjeg događaja kada su demonstranti probali da uđu u zgradu Predsedništva i toga što jedan od organizatora protesta tvrdi da ga je fizički napao pripadnik Vučićevog obezbeđenja, predsednik Srbije je kazao da su ljudi iz obezbeđenja pripadnici Vojske Srbije koji obezbeđuju zgradu Predsedništva.\nOn je naveo da je ispred Predsedništva Srbije sinoć na protestu bilo između 225 i 228 osoba, na njegovo iznenađenje "među njima je bilo mnogo maloletnih romskih mladića", te da je obezbeđenje zgrade Predsedništva, koje čini vojna policija, reagovalo bez upotrebe oružja i sa minimalnom upotrebom sile kako bi okupljene vratili iza ograde.\n"Štitili su zakon, reagovali su veoma blago i rezultat poziva na upad u zgradu Predsedništva su dve ogrebotine, jedan naš pripadnik ima jednu ogrebotinu", kazao je.\nKako je rekao, oni koji šalju decu na proteste moraju da preuzmu odgovornost.\n"Da su preskakali ogradu u Beloj kući, treba da znaju da bi bili izrešetani. U Srbiji to tako neće biti. Koristim priliku da pozovem pripadnike vojne policije i specijalnih jedinica da ne poštuju strikno zakon, da im dozvole sve. Sledeći put da ne bude obezbeđenja, samo devojke, koje će im reći kako da se ponašaju", rekao je Vučić.\nVučić je govorio i o petogodišnjem investicionom planu, koji predviđa kanalizaciju i vodovodne mreže u svim delovima Srbije, ulaganje u putnu infrastrukturu, pronatalnu politiku kako bi vantelesna oplodnja bila besplatna, izgradnju metroa u Beogradu i izgradnju nacionalnog stadiona.\nBeograd: Policajac se zabarikadirao u stanu, angažovan pregovarački tim MUP-a Srbije\nKošarkašice Srbije savladale Tursku na startu kvalifikacija za EURO 2021\nMoore i Vučić u Beogradu o situaciji u regionu


JEZIV NAPAD KOD KRAGUJEVCA: Žena izbola bivšeg muža! | Novosti.rs\nKako nezvanično saznajemo, reč je o J.R. i Ivici R.\nOna je tu sačekala policiju, a povređeni Ivica prevezen je u bolnicu.\nKako pričaju komšije, najpre se čula svađa i galama, a nedugo zatim stigla je i policija. Jedna komšinica priča da je žena nedavno izašla iz zatvora i da su živeli u odvojenim kućama koje su odvojene manje od kilometar.\nU trenutku dok smo mi bili tu, policija je već saslušavala osumnjičenu.\nKako saznajemo, muškarac je živeo u nedovršenoj kući, gde se napad i dogodio.


Po dvije optužnice i presude za terorizam | DETEKTOR.BA\nPo dvije optužnice i presude za terorizam\nDržavno tužilaštvo je tokom 2018. godine podiglo dvije optužnice za terorizam, dok je u istom periodu Sud BiH izrekao dvije presude za ista djela, od kojih je jedna pravosnažna.\nTrećestepeno vijeće Suda BiH osudilo je Osmana Abdulaziza Kekića na tri godine zatvora zbog pridruživanja stranim formacijama u takozvanoj Islamskoj državi u Siriji.\nU presudi je navedeno da je Kekić 20. marta 2015. u citroenu otputovao preko graničnog prelaza Orašje u Tursku, odakle je neutvrđenog dana prešao u Siriju i postao pripadnik terorističke paravojne formacije “Enver Alwaki”, gdje je ostao do 2. oktobra iste godine.\nKekić je prvostepenom presudom oslobođen krivnje, ali je Apelaciono vijeće ukinulo tu odluku i osudilo ga na dvije godine zatvora, da bi mu Trećestepeno vijeće povećalo kaznu na tri godine.\nŽalbeno vijeće Suda BiH je osudilo Amira Haskića na godinu i po zatvora zbog planiranja i pokušaja pridruživanja stranim paravojnim formacijama u Siriji i preinačilo prvostepenu presudu kojom je oslobođen izdržavanja kazne.\nHaskić je proglašen krivim što je u drugoj polovini 2017. pravio plan i obezbijedio sredstva za pridruživanje paravojnoj formaciji koja djeluje van BiH i ostvarivao putem društvenih mreža kontakte s osobama koje se nalaze na području Sirije.\nPrvostepenom presudom je proglašen krivim što je pokušao, ali je dobrovoljno odustao od krivičnog djela, zbog čega ga je Sud oslobodio izdržavanja kazne. U obrazloženju te odluke je navedeno kako je nesporno da je Haskić imao namjeru da se pridruži paravojnoj formaciji u Siriji, ali i da je od te namjere dobrovoljno odustao.\n“Bez obzira na ponašanje optuženog tokom čitavog postupka i nepoštivanje Suda, Vijeće je odlučilo da mu dâ zadnju šansu da više ne čini krivična djela i oslobodilo ga kazne, imajući u vidu da se radi o osobi mlađe životne dobi i da nije osuđivan”, rekao je predsjedavajući Sudskog vijeća Izo Tankić.\nŽalbeno vijeće je uvažilo žalbu Tužilaštva BiH i preinačilo prvostepenu presudu te Haskića osudilo na godinu i po zatvora.\nTužilaštvo BiH je u proteklih nekoliko godina optužilo ukupno 24 osobe zbog vrbovanja, organizovanja puta i pokušaja odlaska i boravka na sirijskom ratištu, i svi su osuđeni na zatvorske kazne u rasponu od jedne do sedam godina.\nPored Haskića, Državno tužilaštvo je u 2018. podiglo optužnicu protiv Maksima Božića i Edina Hastora, koji se terete za planiranje i pripremanje terorističkog napada na zgrade Državne agencije za istrage i zaštitu (SIPA) u Sarajevu i Ministarstva unutrašnjih poslova (MUP) Tuzlanskog kantona.\nIstraga se vodi i protiv Muniba Ahmetspahića, koji je uhapšen krajem novembra na Aerodromu Sarajevo zbog sumnje da je učestvovao u ratu u Siriji, a prema navodima Tužilaštva, tamo je bio u “Al-Nusra Frontu” i ISIL-u, organizacijama koje su Ujedinjene nacije (UN) proglasile terorističkim.\nU Republici Srpskoj je u 2018. izrečena prva presuda za terorizam Milanu Macuri, kojem je banjalučki Okružni sud izrekao uslovnu kaznu zbog poruke koju je ostavio na svom Instragram profilu a u kojoj je, između ostalog, naveo da je “idealan materijal za samoubicu”, tražeći da mu neko “pokloni 150 kilograma eksploziva C4 kako bi digao u vazduh ‘Zimzograd’”.\nIako su on i njegov advokat tokom postupka tvrdili da se radilo o šali, Sud je zaključio da je Macura, s ciljem zastrašivanja građana, prijetio izvršenjem teškog djela.\nRepubličko tužilaštvo je preuzelo istragu protiv Aleksandra Radića, koji se sumnjiči da je u martu 2018. iz ručnog raketnog bacača ispalio raketu na zgradu u Banjoj Luci, i to djelo je kvalifikovalo kao terorizam.\nPrvobitno je bio osumnjičen za izazivanje opće opasnosti, odnosno da je iz “zolje” ispalio raketu na zgradu “Agrama” u Banjoj Luci, i istragu je tada vodilo banjalučko Okružno tužilaštvo.


21:19h UŽIVO, VIDEO, ANKETA! KO OSVAJA ZLATNU LOPTU? Levandovski najbolji strelac! Kreće ono glavno! Donaruma broj 10, Mbape broj 9!\nISPLIVAO PORNO SNIMAK BAKE PRASETA?! Mreže se usijale zbog klipa EKSPLICITNOG 34\t34\nMilica Milojevic 18.10.2021. 19:51h\nGlumica Lidija Vukićević napustila je Srbiju i otišla je na Zanzibar odakle se sada oglasila provokativnim fotografijama.\nNaime, Lidija je počastila svoje pratioce fotkama u kupaćem. Lidija je pozirala na plaži, uvaljana u pesak, a provokativan jednodelni kupaći, koji je umalo pokazao previše, baš nikoga nije ostavio ravnodušnim.\n"Drago more, zahvaljujem ti što činiš da se osećam malom, smirenom, inspirisanom i slanom.Sve to u isti mah. Svako treba u nešto da veruje, ja verujem da treba da živim ovde", napisala je glumica koja ima 59 godina i izgleda fantastično.\n"Najsrećnija sam na svetu na Zanzibaru. Ljudi, ovo je nešto neverovatno. Ovo je direktan kontakt s prirodom. Savršenstvo, lepota, kad tad ću se vratiti da živim ovde, definitivno. Ovo je potpuno nestvarno. Nešto najlepše na svetu. Putovala sam po svetu, ali ovakvo oduševljenje...", poručila je Lidija pratiocima.\nNE DOLAZI SE DO SLAVE PREKO NOĆI: Poznati otkrili KLJUČ uspeha na javnoj sceni, a srpska glumica je bila OŠTRA!\nNA KURIR TELEVIZIJI POČELO EMITOVANJE KULTNE SERIJE: Bolji život - priča koja i dalje traje\nBIO JE VELIKI SRBIN, VOLEO JE SVOJ NAROD: Lidija Vukićević o Lanetu Gutoviću: Nije pričao o bolesti, bio je pozitivan do kraja!\nAFRIKA U STANU NAŠLA PRISLUŠKIVAČ?! Pevačica odmah otišla u policiju, podmetnuli joj uređaj u dom, a evo ko joj čuva leđa 3\nOVO JE PRVI MUŽ DALILE MUJIĆ: Sa njim je živela pre Dejana, Kurtešija je preotela DRUGARICI i tukla njegove ljubavnice! (FOTO) 16\t68\nFOTOREPORTERI UHVATILI INTIMNI TRENUTAK ROBERTA I PRELEPE ANE: Levandovski i supruga UKRALI ŠOU na dodeli Zlatne lopte! (FOTO) 1\nUŽIVO, VIDEO, ANKETA! KO OSVAJA ZLATNU LOPTU? Levandovski najbolji strelac! Kreće ono glavno! Donaruma broj 10, Mbape broj 9! 31\t38


Vila Fanis - Polihrono / Kasandra apartmani / Fun Travel Agency\nGrčka - vile sa bazenom Polihrono Leto 2021\nVila Fanis – Polihrono je, po mnogima, najlepša vila u Polihronu, a možda i na celom Halkidikiju.\nNalazi se na samoj obali mora i poseduje veliko dvorište sa divnim travnjakom u kome je smešten bazen za odrasle i decu.\nVeći deo smeštajnih jedinica je renoviran.Smeštajni deo sastoji se od trideset jedne smeštajne jedinice: trokrevetnih, trokrevetnih studija sa pomoćnim ležajem,dvokrevetnih studija sa dva pomoćna ležaja i četvorokrevetnih apartmana i dupleksa.Svi studiji, apartmani i dupleksi imaju kuhinju (frižider, mini električni šporet bez rerne, posuđe bez tiganja),telefon, fen za kosu, LCD TV, WiFi (slabog protoka), klima uređaje čije je korišćenje uračunato u cenu najma.Četvorokrevetni apartmani imaju dva klima uređaja. Apartmani i dupleksi su veoma prostrani i funkcionalni.\nApartmani se sastoje od spavaće sobe i kuhinjskog dela, dok dupleks sadrži dve spavaće sobe i kuhinsjki deo.U dvokrevetnom studiju sa dva pomoćna kreveta mogu boraviti dve odrasle osobe i dva deteta do 12 godina starosti.Objekat je dugi niz godina bio u ponudi engleskih turoperatera i servis je prilagođen engleskim standardima.\nČišćenje smeštajnih jedinica se obavlja svakog dana, dok se posteljina i peškiri menjaju na svakih 5 dana.Vila poseduje recepciju kao i snack bar pored bazena,\ndok se u spuštenom prizemlju hotela nalazi TV sala kao i sala za društvene igre.Iza vile nalazi se prostor pogodan za parkiranje automobila.\n1. dan: Sastanak putnika na mestu polaska.\n2. dan – 11. dan: Nea Flogita, Nea Plagia, Kalitea, Polihrono,\nHanioti, Pefkohori – dolazak, smeštaj, boravak na bazi izabrane usluge, noćenje.\n12. dan: Pefkohori, Hanioti, Polihrono, Kalitea, Nea Plagia,\nNea Flogita – napuštanje objekta u 9h (po lokalnom vremenu),\npolazak autobusa u dogovoreno vreme.\nprevoz se vrši autobusima visoke turisticke klase (TV, klima, DVD…), usluge predstavnika agencije.\nprevoz autobusima visoke turisticke klase (TV, klima, DVD…) po cenovniku iz tabele\n(osim u slučaju smena sa * gde je prevoz uračunat), međunarodno zdravstveno osiguranje putnika\n– uplata se vrši kod organizatora putovanja po cenovnicima Uniqa Osiguranja\n, programom nenavedene usluge, individualni i ostali troškovi putnika.\n-plaža- 1/2 Std 105* 175* 200* 220* 265* 600 620 630 715 775 795 785 725 580 255* 225* 200* 140*\n1/4 Duplex 100* 170* 200* 220* 230* 805 880 965 1015 1075 1095 1075 995 885 245* 205* 185* 125*\n-plaža- 1/2 Std 240* 265* 300* 365* 805 900 950 995 1110 1175 1195 1180 1125 965 790 345* 285* 210*\n1/3 Std 210* 220* 265* 295* 880 920 970 1035 1170 1255 1285 1265 1205 1085 950 300* 250* 185*\n– U studije ili apartmane se ulazi prvog dana boravka od 15:30h (po lokalnom vremenu),a studiji i apartmani se napuštaju poslednjeg dana boravka do 09:00h (po lokalnom vremenu).\nU svim apartmanima i studijima postoji osnovni kuhinjski pribor i oprema.\n– Ukoliko se putnici ne budu pridržavali pravila korišćenja AC uređaja, propisanih kućnim redom u apartmanima,vlasnik ima pravo uskratiti uslugu daljeg korišćenje bez prava na naknadu ili umanjenje cene aranžmana.\n– U slučaju nedovoljnog broja prijavljanih putnika agencija zadržava pravo da pojedine polaske otkaže ili organizujeu saradnji sa drugom agencijom. Minimalni broj putnika za organizaciju aranžmana je 30.


Logitech predstavio novu Pro X mehaničku tastaturu sa zamenjivim svičevima\nPočetnaVestiHardverPeriferijeLogitech predstavio novu Pro X mehaničku tastaturu sa zamenjivim svičevima\n01.10.2019 18:29 | 0 Hardver\nJedna od ključnih karakteristika mehaničkih tastatura su svičevi koji stižu uz njih, Ovi svičevi određuju "osećaj" tokom kucanja, brzinu odziva tastera, tečnost kao i kakav zvuk proizvodi kucanje po tastaturi.\nUobičajeno, kada se kupuje tastatura, o svičevima se razmišlja unapred, jer se tipično ne mogu menjati kasnije. Međutim, Logitech menja način ovakvog uobičajenog razmišljanja o kupovini tastatura, objavom svoje Logitech Pro X mehaničke gejming tastature.\nPogledajte još: Logitech je sada vlasnik softvera koji koriste brojni streameri\nOvo je prva, komercijalno dostupna, mehanička tastatura koja nudi zamenjive svičeve. To znači da će gejmeri, koji žele fleksibilnost i mogućnost menjanja svičeva prema svojim potrebama, to moći i da učine.\nLogitech Pro X gejming tastatura sa zamenjivim svičevima ima cenu od 150 dolara, dok će model bez ove opcije koštati 130 dolara.\nLogitech je sada vlasnik softvera koji koriste brojni streameri\niPhone 11 je izdržljiv koliko i iPhone 11 Pro (video)


"Atentat na Zorana Đinđića" - Miloš Vasić | U ime naroda\nVi ste ovde: Početna Predmeti Krvni delikti "Atentat na Zorana Đinđića" - Miloš Vasić\nObjavljeno ponedeljak, 30 jul 2012 19:58 | Autor Ristić Ljubodrag | | | Pogodaka: 5844\nSada znam i zbog čega, ali neke stvari ipak nisu za javnost, jer su akteri živi, jer postoje neka i pisana i nepisana pravila ponašanje medju pripadnicima Službi...\nTada sam mislio da je razlog tome što sam tada u Upravi bezbednosti radio kao kapetan, ato je bio nizak čin (tako mi neki pričali a ja prihvatao „zdravo za gotovo“) za te poslove i za Upravu, ali sada vidim posle protoka vremena, da su u pitanju bili sasvim drugi razlozi.\nNe znam ko je Milošu Vasiću dao ove materijale, žao mi je što me pre pisanja knjige nije konsultovao, priča je daleko složenija i sadržajnija, a i za čitaoce knjige interesantnija. A što je najvažnije, sve je istinito. Ne znam i zbog čega Miloš Vasić sada izbegava razgovor samnom, on i supruga mu Tanja Tigarov, a na temu onog što je napisao u knjizi\nKnjigu nisam znao drugačije da foto-kopiram , nego što činim za ovaj sajt, nadam se da to neće biti smetnja za onog ko ove stranice bude čitao, ako bude čitao. Taj Rile, koji se pominje u ovom delu knjige, sam ja! A taj Toma Avramski, kako piše u knjizi, imao je firmu koja je za ondašnju UB SSNO, servisirala računare u CDOP-u, Centru za dokumentaciju i obradu podataka!!!Drago mi je što se pominjem u ovom kontekstu, da budem iskren.\nA, ja pokušavam već duže vreme da o pripadnicima službi bezbednosti, iz ličnog života, o onom što ja znam, a ne odgovaram za druge, ne generališem, ispričam i nešto lepo.\nDa gradjani shvate da nema države bez jakih sistema bezbednosti, bez jake obaveštajne službe, bez jake Službe koja mora biti bez uticaja politike... Da nam i de facto i de iure nisu bile osnovne delatnosti Vuk i Dana, pa Ibarska magistrala, pa ubistvo Djindjića, pa Ćuruvija!\nTo su gluposti, to su sračunate izmišljotine kako bi se stvorio prostorza pljačku države, koje su svi svesni, koja je više nego očigledna, čije su posledice katastrofalne. Naravno moje je mišljenje, podrazumeva se, da svaka zloupotreba ovlašćenja podrazumeva i sankcije prema onima kojitu zloupotrebu čine. A ja odgovaram samo za sebe. Naravno, oni čija se odgovornost dokaže, moraju snositi posledice. To nikada, mene što se tiče, nije bilo u stilu „može, a ne mora“!I ovakav moj stav me je i opredelio da na stranice sajta, odmah na početku stavim „Uputstvo o primeni sredstava i metoda rada organa bezbednosti JNA“!\nNema tu nikakve mistifikacije, nikavih tajnosti, pa tako rade i sada i od ranije, sve Službe sveta. I zato sam i ja zagovornik otvaranja dosijea, a to nikada neće dozvoliti upravo oni koji su u tim zahtevima najgrlatiji-gradjani bi videli kako se od njih, zagovornika, obmanjuje narod. Videli bi gradjani da su ta zagovaranja i u funkciji podizanja sopstvenog „ugleda“, „rejtinga“, pripadništva „disidentima“-kojim, kojeg rejtinga, kojeg i kod koga ugleda? Sve se pokarabasilo.\nPre izvesnog vremena sam nazvao telefonom advokata Srdju Popovića i obavestio ga, nakon predstavljanja, da sam pokušavao u više navrata, a vezano za ubistvo Zorana Djindjića, da izdejstvujem razgovor sa nekim ozbiljnim tužiocem, na okolnosti saznanja koja imam i koja, po mojoj oceni zaslužuju da to neko čuje i procesuira. Rekao je krajnje ljubazno da on sa tim predmetom više nema veze, zahvalio se i završili se na tome!? Pre njega, pisao sam specijalnom tužilaštvu-ništa, poručeno mi telefonom da to što imam napišem, pa da ostavim u pisarnicI!?. Pisao Zagorki Dolovac lično, direktno i –ništa! Nisam ja Vuk St.Karadžić ili Filip Višnjić, pomislim ja, da se dopisujem sa vama, da po Srbiji skupljam narodne umotvorine (operativne podatke), pa ću to, odlučim ja, objaviti na stranicama sajta. Ko hoće i ko je za to plaćen, neka čita i preduzima ili nastavi i dalje da improvizuje rad.\nPre oko godinu dana, razgovarao sam i sa bratom Slavka Ćuruvije, Jovom, preneo mu neka saznanja, za koja cenim da su veoma bitna! Obavestio ga da sam o tome, imenom i prezimenomi pismeno obavestio nadležno Tužilaštvo iz kojeg me niko i nikada nije zvao, ali se ni Jova više nije javio!? A, radilo se o nekih sedam miliona evra, nadjenih u sefovima jedne Banke, koji su možda bili zajedničkepare pokojnog Slavka Ćuruvije i Zorana Janjuševića, pa o nekom većem iznosu hartija od vrednosti koje su bile odmah naplative na donosioca, pa o nekoj knjizi-svesci na kojoj je bilo napisano „Reket za Legiju“...Mislim da je sve ovo neko morao i da proveri. A, možda i jeste ali mene niko i nikada nije pozvao radi pojašnjenja. Hteo sam da nadležnima prenesem svoja saznanja da je Slavko Ćuruvija, kao najveći adutSAD za rušenje Slobodana Miloševića, iz Amerike doneo veću sumu novca o čemu su saznanja imali i njegovi najbliži. Isti izvor, a veoma informisan, pričao mi i ja želeo da prenesem nadležnim organima, da je ustvari Slavko Ćuruvija bio glavna „konkurencija“ Zoranu Djindjiću i onima koji su činili tadašnji DOS, da je on, a ne neko drugi, bio „glavni igrač“ Amerike. Meni su te informacije ma koliko bile kratke i površne, bile interesantne, smatram i sada da je neko to trebalo da operazionalizuje-sa opšteg da svede na pojedinačno.\nTako se radi u ozbiljnim službama, ništa se ne sme odbaciti, svaka informacija se mora primiti i proveriti, ali niko nije hteo da me čuje. A slušali. Ni sada nemam objašnjenje za takvo ponašanje ne samo nadležnih već i rodbine novinara Slavka Ćuruvije.\nDo sada je bilo kritika policije i tužilaštava, ali što me ne pozva više Jova Ćuruvija-lično smo pričali, doduše čekao sam nekoliko dana, nakon dobijanja ove informacije, da se vrati iz Pariza.\nČelnici iz oba udruženja odlaze redovno i na dan ubistva polažu cveće na spomen ploču, odstoje kako je red, dodju novinari i kamere, pojavi se onaj iz Vranja , mislim da je u pitanju NUNS, onda neki iz UNS-a, zatraže da država otkrije ubice, Vuk Drašković opet o akciji „ĆURAN“ i priči nikada kraja. Kao što nema ni rezultata istrage. Ja cenim, da je onima što plaču za Ćuruvijom, onima koji su mu bili najbliži, onima sa kojima je najviše saradjivao najmanje i stalo do toga da se sazna istina. Nema jakih ubica i kriminalaca, ima samo slabe države! A, naša je vazda slaba i sve slabija. A, ko se nalazi na čelu iste? U velikom broju oni koji izlaze i polažu vence na dan..., pa u ime... i tako sve u krug!\n0 # Shaun 30-03-2017 21:10\nAlso visit my site; giełda dolar: http://sg6edge.pl/


Siemens MR008B1 seckalica cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nEPonuda > Kućni & Kuhinjski aparati > Kuhinjski aparati > Seckalice > Siemens Seckalice\nSiemens MR008B1 seckalica cene\nSiemens MR 008B1 prva 400 - Priključna snaga: 400 W Boja – bela / antracit Dvostruka funkcija: Trenutni stepen rada – uspostavlja se pritiskanjem u intervalima od 2 sekunde Konstantan rad – uspostavlja se kontinuiranim pritiskom Plastična posuda 800 ml - prikladna za čišćenje u mašini za pranje sudova, može se koristiti u mikrotalasnoj rerni Univerzalni nož od nerđajućeg čelika – pogodan za seckanje, mlevenje ili pasiranje, prikladan za čišćenje u mašini za pranje sudova Nastavak za pranjvljenje šlaga Namatavanje kabla na aparatu... specifikacija\nPriključna snaga: 400 W Boja – bela / antracit Dvostruka funkcija: Trenutni stepen rada – uspostavlja se pritiskanjem u intervalima od 2 sekunde Konstantan rad – uspostavlja se kontinuiranim pritiskom Plastična posuda 800 ml - prikladna za čišćenje u mašini za pranje sudova, može se koristiti u mikrotalasnoj rerni Univerzalni nož od nerđajućeg čelika – pogodan za seckanje, mlevenje ili pasiranje, prikladan za čišćenje u mašini za pranje sudova Nastavak za pranjvljenje šlaga Namatavanje kabla na aparatu\ncena od 5.500,54 din\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Siemens MR008B1 seckalica po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Siemens seckalica MR008B1 na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Seckalice cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Siemens Seckalice, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Siemens MR008B1 seckalica sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Siemens MR008B1 seckalica. Pre kupovine, podatke za Siemens seckalica MR008B1 proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


KLUB ŠANSA - Pretraga\nŠansa u medijima\nNovosti o kockanju\nKad vas sreća napusti\nJeste li već jednom pokušali da prestanete sa igrama na sreću ili klađenjem i niste uspeli? Kockate li se prvenstveno kad vam je dosadno, kada ste pod stresom i kada ste tužni? Imate li novčanih problema zbog svojih troškova za kockanje ili klađenje? Pokušavate li da sakrijete svoju strast prema kockanju? Imate li problema u porodici zbog vašeg čestog kockanja ili klađenja?\nTotal:Pronađeno je 3 rezultata pretrage.\n1. Savetovalište preko interneta\nJedna od aktivnosti Kluba je i Savetovalište preko interneta u vezi patološkog kockanja. Pitanja koja prosledite preko Internet Savetovališta smeštaju se u našu bazu podataka i odgovor na ova pitanja ...\n2. Kad vas sreća napusti\n(Šansa u medijima)\n... ovih pitanja odgovorili potvrdno, trebalo bi da razmislite o svom kockanju, odnosno klađenju i potražite pomoć stručnjaka, glasi savet psihijatra i stručnog koordinatora projekta „Odgovorno kockanje” odštampan ...\n3. Živim li s kockarom?\nAko živite sa zavisnikom od kockanja, odgovorit ćete sa "DA" na najmanje šest od sledećih pitanja. Primećujete li da često posuđujete novac ili skupljate neplaćene račune? Da li Vaš partner ...\nIgre na sreću koje najčešće igrate?\nKladionica - 30.7%\nSlot i poker aparati - 16.7%\nElektronski rulet - 25.4%\nOnline kockanje - 4.4%\nBerza - 0%\nLoto - 1.8%\nNe igram ništa - 21.1%\nUkupno glasova: 114\nGlasanje u ovoj anketi je zavrseno u: 28 sep 2015 - 00:00\nKo je na mreži: 5 gostiju i nema prijavljenih članova\nKnjiga: Zavisnost od kockanja – sa terap…\nKNJIGA: Zavisnost od interneta i video i…\nSavetovalište preko interneta\nPATOLOŠKO KOCKANJE SA PRIRUČNIKOM ZA SAM…\nNAJČEŠĆA PITANJA U OKVIRU SAVETOVALIŠTA …\nBesplatne GRUPE PODRŠKE – »Klub ŠANSA«\nSOS telefon »Klub Šansa« (Help-line)\nTagovi za bržu pretragu\nkockanje help line telefon savetovaliste patolosko samopomoc grupe pdrske patoloskokockanje preko interneta pitanja odgovori epidemiologija statistika podaci knjiga promocija sansa udruzenje opatija kongres zavisnost kockanja 1-xtd �Klub Šansa Help-line Besplatne GRUPE PODRŠKE ŠANSA KAKO MOŽEMO POMO udruženju CILJEVI AKTIVNOSTI KLUBA Kontakt DEFINICIJA PATOLOŠKOG KOCKANJA ETIOLOGIJA ZNACI UPOZORENJA �ENJE ONLINE KOCKANJE\n© 2009 - 2014 Klub Sansa


RT: Tviter tražio milione dolara za reklamiranje\nBeta 27. oktobra 2017. 14:55\nKompanija Tviter je vršila pritisak na rusku državnu televiziju Raša tudej (RT) da potroši milione dolara na reklamiranje uoči prošlogodišnjih predsedničkih izbora u SAD, saopšteno je danas iz te medijske kuće.\nTviter, čije je sedište u San Francisku, juče je doneo odluku da zabrani reklame sa naloga ruskih medija RT i Sputnjik zbog navodne umešanosti tih medija u američke izbore.\nRT je odgovorio objavljivanjem delova ponude Tvitera iz aprila prošle godine u kojoj se toj ruskoj televiziju nudi da uloži milione dolara u oglašavanje.\nGlavna i odgovorna urednica RT Margarita Simonjan rekla je da je RT odbila ponudu Tvitera. Ona je dodala da se nada da generalni direktor Tvitera Džek Dorsi „neće zaboraviti“ na taj predlog kada bude svedočio pred Kongresom sledeće nedelje.\nTviter će se pridružiti kompanijama Gugl (Google) i Fejsbuk u svedočenju pred američkim poslanicima o navodnom mešanju Rusije u američke izbore 2016. Kompanija iz San Franciska takodje je saopštila da će ove nedelje objaviti više informacija o političkim oglasima.\nPortparol Kremlja Dmitrij Peskov rekao je da Moskva žali što je Tviter „postao žrtva dubokih predrasuda prema ruskim medijima“ i dodao da je diskriminacija njegovih klijenata „zabrinjavajuća“.\nPeskov je izrazio nadu da će Tviter uvideti da se aktivnosti ruskih medija ne mogu da se smatraju mešanjem u američke izbore.


Realne investicije od 300 miliona evra | BN\nRealne investicije od 300 miliona evra\nMinistar spoljne trgovine i ekonomskih odnosa BiH Mirko Šarović rekao je da bi bio zadovoljan i da bi bilo realno da Evropska banka za obnovu i razvoj /EBRD/ u ovoj godini investira u BiH 300 miliona evra.\nBosna i Hercegovina 14.03.2017 | 15:45\nŠarović je, nakon razgovora sa predstavnicima ove finansijske institucije u Sarajevu, rekao da je EBRD danas predstavio svoju strategiju za BiH za narednih pet godina, u kojoj je fokus na razvoju malih i srednjih preduzeća, te podršci lokalnim zajednicama.\nOn je naveo da EBRD daje podršku "zelenim gradovima", odnosno žele da investiraju u veće gradove /koji imaju više od 100.000 stanovnika/, u komunalna preduzeća, javni prevoz.\nŠarović je dodao da su predstavnici BiH tražili da se to odnosi na gradove sa 50.000 stanovnika.\n"Pored transporta, njihov fokus je na obnovljivim izvorima energije, i ta njihova strategija je trenutno na raspravi u institucijama BiH. Ja sam istakao interes za veći udio BiH u kreditnim aranžmanima EBRD-a", istakao je Šarović.\nOn je najavio osnivanje investicionog savjeta, koji bi trebalo da radi na podsticanju investicija u BiH, a koji bi bio finansiran od EBRD-a, imao bi svoj sekretarijat sa sjedištem u Sarajevu, kancelariju u Banjaluci, a u njemu bi radili eksperti koje bi angažovala ova finansijska institucija.\nŠarović je rekao da se BiH priprema za godišnju skupštinu EBRD-a, koja se ove godine održava 9. i 10. maja na Kipru, te dodao da je BiH dobila organizaciju ove skupštine za 2019. godinu.\nSamo "udri" po infrastrukturi, zadužujmo se za fasadu...ko će proizvoditi i stvarati?\nU Doboju je SDS na vlasti.Dokopali su se nekih para(Vjerovatno u vezi poolave),a troše ih totalno bez veze.Napravili su kao neke kucice za smecarske kontejnere po gradu.Zidano sa krovom.Napravili su veliku ogradu oko OŠ "Svet Sava" koja je koštala na stotine hiljada KM.I sve tako.A istovremeno nam obecavaju da znaju kako nas izvesti iz krize,samo što nisu na vlasti.Kad su kakav pogon otvorili?\nSvaka cast za Ministra,covjek se bavi svojim poslom i izasao je iz korita politikanstva koje vlada na ovim prostorima.\nOn nije izašao iz korita politikanstva, on jede iz Bakirovog korita.\nĐoković napustio Srbiju, stigao u Crnu Goru


KOSOVO: Albanci prosvjedom spriječili Srbe da nazoče blagdanu crkve, intervenira policija | Objektivno\nNa Kosovu od jutros raste napetost nakon što su lokalni Albanci u mjestu Mušutište prosvjedom spriječili skupinu kosovskih Srba da nazoče procesiji u lokalnoj pravoslavnoj crkvi, a beogradski elektronički mediji izvješćuju da su u tijeku sukobi između prosvjednika i kosovske policije. Uzvikujući UČK (Oslobodilačka vojska Kosova), Albanci su spriječili Srbe povratnike koji su u tri […]\nBy Objektiv\t kol. 28, 2016 1.188 Views\nNa Kosovu od jutros raste napetost nakon što su lokalni Albanci u mjestu Mušutište prosvjedom spriječili skupinu kosovskih Srba da nazoče procesiji u lokalnoj pravoslavnoj crkvi, a beogradski elektronički mediji izvješćuju da su u tijeku sukobi između prosvjednika i kosovske policije.\nKosovska policija je, kako javljaju beogradski mediji, iz sigurnosnih razloga zaustavila autobuse i počela privoditi prosvjednike koji uzvikuju parole protiv povratka raseljenih i prognanih Srba s Kosova.\nSudionici prosvjeda su od jutra više puta probili kordon policije, a tijekom sukoba ozlijeđeno je više demonstranata i policajaca, opremljenih za razbijanje demonstracija.\nPrema izvješćima s Kosova, prosvjednici su deblokirali prolaz, ali su se rasporedili pored puta, pripremivši gomile kamenja kojim gađaju policiju.\nJeftić: Srbiji je poslana poruka\nJeftić, koji se danas nalazi u skupini Srba blokiranih ispred Mušutišta, kaže kako je prosvjedom i današnjim nasiljem “poslana poruka Srbima da nisu dobrodošli” na svoja imanja.\nPripadnici specijalne kosovske policije su, poslije jutrošnjeg sukoba s demonstrantima iz sela Mušutišta, oslobodili jedan dio ceste i prolaz prema crkvi Bogorodice Odigitrije, kuda treba proći kolona Srba, ali je, prema posljednjim izviješćima sa terena, situacija i dalje napeta.