SDP nije odustala od aprilskih amandmana\nNEZAVISNE NOVINE, 10.01.2007\nZlatko Lagumdžija, predsjednik Socijaldemokratske partije (SDP) BiH, kaže da ova stranka podržava ustavne amandmane iz aprila 2006. godine i smatra ih najboljim rješenjem za prvu fazu, ali da prije to Procitaj vise\nIstraga iz iste kuhinje kao i afera "državni udar"\nSocijaldemokratska partija BiH sigurna je da iza otvaranja istrage u Tužiteljstvu Kantona Sarajevo protiv predsjednika partije Zlatka Lagumdžije, kao tadašnjeg ministra vanjskih poslova i tadašnjeg fe Procitaj vise\nDobili smo bajramsko-božićni poklon\nPredsjednik Socijaldemokratske partije BiH slikovito objašnjava parafiranje Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju naše države sa Evropskom unijom. Po njemu, indeks evropskog fakulteta dobili smo u Procitaj vise\nA onda se Dodik vratio u Banju Luku\nDANI: Platforma za formiranje vlasti izazvala je različite reakcije: dok je na jednoj strani zaradila nepodijeljene hvalospjeve analitičara bez obzira na nacionalnu pripadnost, na drugoj je proizvela Procitaj vise\nBićemo najjača partija\nNEZAVISNE NOVINE, 26.09.2010\nUvjereni smo u pobjedu jer gradani nemaju drage altemative, kaže na pocetku intervjua Zlatko Lagumdžija, lider Socijaldemokratske partije BiH. "Kada je rijec o pojedinacnim kandidaturama, vec sada je Procitaj vise\nNe treba nam ovakav OHR\nNEZAVISNE NOVINE, 25.11.2009\nBosni i Hercegovini ne treba ovakav OHR jer trenutno ne zna je li zadužen za mirovni sporazum ili za evropske integracije, kaže predsjednik Socijaldemokratske partije BiH (SDP) Zlatko Lagumdžija. "Nam Procitaj vise\nNadam se da će Silajdžić izaći iz vlasti"\nNEZAVISNE NOVINE, 26.12.2008\nSocijaldemokratska partija BiH nece pokrenuti inicijativu za vanredne izbore u našoj zemlji iako smatra da je aktuelna vlast zrela za radikalnu rekonstrukciju. Potvrdio je to Zlatko Lagumdžija, predsj Procitaj vise\nZlatko Lagumdžija, predsjednik Socijaldemokratke partije, apsolutno je najveći gubitnik općih izbora 2014. godine. Osim što je 12. oktobra partija na čijem je čelu od pobjednice postala minorna politi Procitaj vise\nMi se ne bavimo podjelom fotelja\nLider SDP BiH Zlatko Lagumdžija očekuje da će ova stranka nakon oktobrabitijošjačauRS i da će na nivou FBiH i BiH ostvariti bolji rezultat nego na opštim izborima 2010. godine. Na čemu temeljite taj o Procitaj vise


GRBIĆ POSLE POBEDE NAD ITALIJOM: Momci su odradili fenomenalan posao, kao kaznena ekspedicija smo!\nIzvor: SrbijaDanas.com, 27.Sep.2018, 00:31\nSelektor Nikola Grbić bio je ponosan na izabranike posle\n- Šta reći posle ovakve utakmice? Momci su odradili fenomenalan posao, eliminisali su >> Pročitaj celu vest na sajtu SrbijaDanas.com << i umirili protivnika odbranom. Igrati protiv ekipe koja se tako brani kao što smo mi to radili oduzima veliku snagu. Rezultat je pravi pokazatelj odnosa snage na terenu - rekao je Grbić.\nSerbia 🇷🇸 @ossrb opens 2-0 (25-15, 25-20) against Italy 🇮🇹 @federvolley in Turin, in the final six of the #FIVBMensWCH.\n— Volleyball World (@FIVBVolleyball) 26. септембар 2018.\nOdbojkaši Srbije su dominirali u svim aspektima igre i sasvim zasluženo su pobedili.\n- Takva naša igra i odličan blok stvara veliki pritisak na protivničkog tehničara, jer ne zna na koga da diže loptu, pošto su momci sve to stizali u defanzivi. Protivnika smo odbranama presekli u njihovom pokretu i naletu da pokušaju da nas stignu. Svaka čast momcima, u jednom dahu su odigrali od početka do kraja - dodao je selektor "orlova".\n- Biće to potpuno drugačija utakmica od one kojia je odigrana u drugoj fazi. Taj poraz će biti stimulativan za sve nas. Idemo korak po korak, kao kaznena ekspedicija smo i suprotstavićemo se svakom ko nam dođe na put - istakao je Grbić.


Moderna, Inc., ( /məˈdɜːrnə/ mə-DUR -nə ) je američka farmaceutska i biotehnološka kompanija sa sjedištem u Cambridge, Massachusetts. Fokusira se na tehnologije cjepiva zasnovane na glasničkoj RNK (mRNA). Modernina platforma za vakcinu ubacuje sintetičku nukleozid-modifikovanu glasničku RNK (modRNA) u ljudske ćelije koristeći premaz od lipidnih nanočestica. Ova mRNA zatim reprogramira ćelije da potakne imunološke odgovore. Moderna razvija mRNA terapeutske vakcine koje se isporučuju u lipidnim nanočesticama, koristeći mRNA sa pseudouridin nukleozidima. Kandidati su dizajnirani da imaju poboljšanu efikasnost savijanja i translacije putem insercione mutageneze.\nJedini komercijalni proizvod kompanije je Moderna COVID-19 vakcina. Kompanija ima 24 kandidata za vakcinu, uključujući kandidate za vakcinu protiv gripe, HIV-a, virusa Nipah i drugu vakcinu protiv COVID-19 koja će biti lakša za skladištenje i administraciju od postojećih vakcina. U 2020. godini, 65% prihoda kompanije bilo je od Uprave za napredna biomedicinska istraživanja i razvoj, a 24% prihoda kompanije bilo je od drugih agencija savezne vlade Sjedinjenih Država.\nGodine 2010. osnovana je ModeRNA Therapeutics kako bi komercijalizirala istraživanje biologa matičnih ćelija Derricka Rossija. Rossi je otkrio radove mađarske biohemičarke Katalin Karikó o imunološkoj aktivaciji posredovanoj RNK, što je rezultiralo zajedničkim otkrićem nukleozidnih modifikacija s američkim imunologom Drew Weissmanom koje potiskuju imunogenost RNK. Ovu tehnologiju će kasnije licencirati i koristiti Moderna i BioNTech za razvoj vakcina protiv COVID-19.\n^ Shaffer, Catherine (6. 12. 2013). "Moderna Makes Entrance with $40M Round for mRNA Work". BioWorld. Arhivirano s originala, 16. 11. 2020.\n^ Cohen, Elizabeth (30. 11. 2020). "Moderna applies for FDA authorization for its Covid-19 vaccine". CNN.\n^ Garade, Damien (13. 9. 2016). "Ego, ambition, and turmoil: Inside one of biotech's most secretive startups". Stat. Arhivirano s originala, 16. 11. 2020.\n^ Garde, Damien (10. 1. 2017). "Lavishly funded Moderna hits safety problems in bold bid to revolutionize medicine". Stat. Arhivirano s originala, 16. 11. 2020.\n^ Servick, Kelly (1. 2. 2017). "This mysterious $2 billion biotech is revealing the secrets behind its new drugs and vaccines". Science. doi:10.1126/science.aal0686. Arhivirano s originala, 16. 11. 2020.\n^ "The story of mRNA: From a loose idea to a tool that may help curb Covid". STAT. 10. 11. 2020.\nPreuzeto iz "https://bs.wikipedia.org/w/index.php?title=Moderna&oldid=3370846"\nPosljednja izmjena dana 3 novembar 2021 u 20:08


On je, podsetimo, gostovao u emisiji „Upitnik“ tokom kampanje za lokalne izbore u Beogradu, kao predstavnik liste „Aleksandar Vučić – Zato što volimo Beorgad“.\nTime je osporeno pravo građana da čuju informacije, istakao je Vesić i dodao da je podatak o tome koliko je novca Dragan Đilas ukrao nešto što svi treba da čuju.\nVesić ističe da je bio zapanjen tim postpukom, te da mu se to nikada nije desilo ni u jednom gostovanju od 2003. godine od kada se bavi politikom. „To jedino mogu da tumačim kao zlu nameru jer znam da su još tokom emisije bili upozoreni šta se desilo i nisu ništa uradili po tom pitanju. Kao što znate to je lako moglo da se popravi i tokom emisije i tokom reklama“, rekao je Vesić novinarima.\nUpitan za odluku Dragana Đilasa da određenim medijima ne dozvoli ulazak u izborni štab, kao ni na danas održanu konferenciju za novinare, Vesić je rekao da je to samo pokazatelj kako bi medijska slika izgledala ako bi Đilas bio na vlasti.\nVesić je podvukao da mediji imaju prava da postavjaju pitanja i da su takvi postupci nedopustivi. „On hoće da uređuje medije, a svi mediji osim javnog servisa imaju pravo na svoju uređivačku politiku i kao što se nama ne sviđa šta pišu N1 i Danas oni na to imaju pravo kao što to pravo ima i Pink. Đilas pokazuje da bi u Srbiji, ako bi on bio na vlasti, vladao medijski mrak, a danas vlada medijski haos, piše ko šta hoće i kako hoće“, rekao je Vesić.\nPredstavnicima pojedinih medija danas je ponovo zabranjeno prisustvovanje konferenciji za novinare liste „Beograd odlučuje, ljudi pobeđuju“, na kojoj je govorio Dragan Đilas.\nEmisija "Upitnik" Goran Vesić Izbori 2018 RTS\n← Đilas nije pustio sve novinare na konferenciju\nZekić: Hvala na sjajnom odnosu prema ženama →


Prodajem kucu | Београд, Србија\nProdajem kucu. Beograd-Cukarica Zeleznik\nKuca ima 220m2. Na 5 ari placa stavljena pvc stolarija izmalterisana unutra povezana na kanalizaciju. Zatvorena pvc stolarijom.


Konferencija "Moć uveravanja" okupila vrsne govornike Konferencija “Moć uveravanja” okupila vrsne govornike – Personal magazin\nDogađajiMarketing & PR\nKonferencija “Moć uveravanja” okupila vrsne govornike\nU Zagrebu je 18. i 19. marta održana prva međunarodna konferencija o retorici i kulturi komuniciranja „Moć uveravanja“, koja je okupila više od dvesta učesnika, a za predavanja i vođenje radionica…\nU Zagrebu je 18. i 19. marta održana prva međunarodna konferencija o retorici i kulturi komuniciranja „Moć uveravanja“, koja je okupila više od dvesta učesnika, a za predavanja i vođenje radionica bili su angažovani poznati domaći i strani stručnjaci.\nNašu zemlju na veoma zanimljiv način predstavili su: dr Borislav Miljanović, direktor McCann Erickson Public Relations, Ivan Tasovac, bivši direktor Beogradske filharmonije i Zoran Stanojević, novinar i autor gledanih emisija RTS-a. Zapažene nastupe imali su bivši predsednik Republike Hrvatske Stjepan Mesić koji se osvrnuo na „svojih proteklih deset komunikacijskih godina“, kao i glumac Zijah Sokolović koji se predstavio predavanjem o tremi, ali i predstavom „Međuigre 0-24“.\nMirela Španjol Marković, organizator konferencije, zatvorila je događaj rečima: „Ovo je bio zahtevan preduzetnički projekat u ovoj, najtežoj poslovnoj godini do sada, ali poslovna strast, snovi i entuzijazam ne poznaju krizu i uvek pronađu način da se ostvare. Naime, kriza će proći, ali bez dobre komunikacije, kvalitetnog javnog govora i poslovnog umrežavanja, ne možemo. To su prošlost i budućnost svakog čoveka.“\nKonferencija “Moć uveravanja” okupila vrsne govornike was last modified: April 3rd, 2010 by Redakcija\nBorislav MiljanovićgovorništvoIvan Tasovacjavni govorkonferencija o retoricikultura komunikacijeMcCann Erickson Public RelationsMeđuigre 0-24retorika\nUnapređen tarifni paket “Prenesi”\nMS4 – idealno mobilno rešenje za sve branše


Muzika kao činilac srpskog nacionalnog identiteta [Jasmina Milojević]\nMuzika « NASLEĐE « Narodna i umetnička muzika Srba « Muzika kao činilac srpskog nacionalnog identiteta [Jasmina Milojević]\nAutor Tema: Muzika kao činilac srpskog nacionalnog identiteta [Jasmina Milojević] (Pročitano 11525 puta)\n« poslato: Februar 13, 2011, 11:06:11 pm »\nMUZIKA KAO ČINILAC SRPSKOG NACIONALNOG INDETITETA\nO autoru: Jasmina Milojević (1969.), etnomuzikolog bila je dugogodišnji muzički urednik i muzički kritičar programa umetničke muzike RTV "Studio B" i RTV Srbije. Sada radi kao profesor solfeđa i teorije muzike u Muzičkoj školi "dr Miloje Milojević". Poslediplomac je na grupi za Teoriju umetnosti i medija, Univerziteta umetnosti u Beogradu. Tokom poslednjih godina bavi se proučavanjem različitih žanrova popularne muzike.\nSažetak: Proučavanje pitanja nacionalnog identiteta, do sada su zaobilazila muziku, bila to ona široko prihvaćena narodna, ili visoko umetnička. Sa druge strane, muzikološka i etnomuzikološka istraživanja koncentrišu se gotovo isključivo na parametre same muzike, tako da ni jedan, ni drugi pristup ne objašnjavaju, danas tako važnu društvenu ulogu muzike. Pretpostavka autora, nakon razmatranja svojstava crkvene, narodne i umetničke muzike kod Srba, još više usložnjava pojam srpskog nacionalnog identiteta, otvara nova pitanja i daje nove polazišne osnove za dalje proučavanje ovog problema.\nKljučne reči: muzika, nacionalni identitet, preuzimanje, akulturacija, srednjoevropski uticaj, orijentalno, srpsko.\nRazlog koji me je naveo da muziku postavim kao mogući činilac nacionalnog identiteta, su učestale polemike i pozivi nacionalno orijentisanih intelektualaca, ali i samih muzičara da se stane u odbranu nacionalne, srpske muzike, uspostavi brana, osobito prema orijentalnim kulturama. Od mnogih uglednih muzikologa i etnomuzikologa, pa i stručnjaka preporučeno je da muziku treba vratiti na "prvobitno stanje", jer ona svojim specifičnim jezikom lakše dopire do same biti "srpskog nacionalnog bića", te od "herojskog, epskog i ratničkog naroda, novokomponovana muzika sa orijentalnim melizmima pretvara Srbe u melanholičan i tugaljiv narod". (Ksenija Zečević, kompozitor, 1994.) Muzika je kao i razvoj čovečanstva, proces neprestanog razvoja, mimezisa, koji uvek zadrži bar neku od karakteristika ranije epohe, tako da nalik Bahovoj fugi u kojoj se glasovi prepliću sve do završne Code, gotovo nije moguće naći nijednu prelomnu tačku, od koje počinje nešto sasvim novo i drugačije. (Trajan Stojanović, 1995., 32). Čak ni istorijski potresi koji se mogu smatrati prekretnicama koje su direktno uticale na nastanak novog stilskog pravca u umetnosti, kao što je Francuska buržoaska revolucija dovela do romantizma, ne mogu se prihvatiti kao jedini uzročnici i izričiti počeci nove umetničke epohe. (Dimitrije Đorđević, 1989. Josip Andreis, 1997.) Pre bi se moglo reći da je dugotrajno sazrevanje evropskih naroda dovelo do pojave nacionalnih pokreta, i to se u muzici manifestovalo mnogo ranije no što se dogodilo u društvenim odnosima. Evo samo nekih primera koji potkrepljuju ovu tvrdnju : Betovenovih "Šest varijacije na nemačke narodne teme", citat hrvatske narodne pesme koju Hajdn uzima za temu svoje 102. simfonije, ili harmonizovanje ruskih narodnih pesama koje su još sredinom 18. veka prodrle u gradove i bile veoma popularne po gradskim salonima.\nCrkvena muzika je, kao što je poznato bila najmanje podložna promenama, mada su i na nju uticale važne istorijske okolnosti, što se osobito odnosi na srpsku crkvenu muziku. Suprotno konzervativnom uverenju da je crkva najpouzdaniji čuvar tradicije, to se za muziku ne može reći, što će biti kasnije detaljno razjašnjeno.\nNarodna muzika, gradska ili seoska posebno je važna kao faktor nacionalnog identiteta, jer je više od prethodna dva žanra zavisila od istorijskih i socio-ekonomskih uslova. To osobito važi za one narode u koje spadaju i Srbi, čiji nacionalni korpus nije bio kompaktan, već razbijen u nekoliko država, koje pri tom nisu bile ni na jednakom stupnju ekonomskog razvoja.\nU raščlanjivanju međuodnosa muzika — nacionalni identitet, uzeti su u obzir podaci i radovi muzikologa i istoričara, sa kraja 19. i početka 20. veka, ali i putopisi i literarna dela u kojima se opisuje muzički život u Srbiji. Posebno značajni su podaci koje nam daju Jovan Cvijić i Vladimir Dvorniković, koji ponekad, shodno svom vremenu daju romantičarsko — patetičnu impresiju o muzičkom životu, iz koje se ipak može rekonstruisati približna predstava. Muzičari, kompozitori, pa i naš prvi etnomuzikolog Miodrag Vasiljević u tom periodu koncentrisali su se na muziku samu, tako da o mestu i ulozi muzike u svakodnevnom životu oni ne ostavljaju nikakve podatke.\nDa bismo razjasnili problem odnosa muzike i nacionalnog identiteta potrebno je hronološki se osvrnuti na razvoj muzike Srba od dolaska na Balkan, sve do druge polovine 20. veka.\nMUZIKA SRBA U VREME DOLASKA NA BALKAN\nO muzici Srba u vreme doseljavanja na Balkan moguće je govoriti samo u širem kontekstu naseljavanja istočnih i zapadnih slovenskih plemena, koja su u kasnijem istorijskom procesu obrazovala južnoslovensku etničku zajednicu. Spisi vizantijskih pisaca iz VI veka svedoče o postojanju dva plemena Slovena i Anta koji su govorili istim jezikom i imali iste običaje. Sloveni su bili nastanjeni na samoj obali donjeg Dunava i na severu uz reku Prut. Ta slovenska grupa predstavlja jezgro južnih Slovena, čiji pokreti su se odvijali prema jugu duž zapadnih obala Crnog mora, i sa severa prema Jadranskom moru. Za vreme seoba, koje su se po pravilu dešavale parcijalno, sa zastojima i od po nekoliko godina u zemljama prolaska, Sloveni su potpadali pod uticaje muzike drugih plemena. Tako su se na teritoriji Vojvodine upoznali sa muzikom Gepida i Avara, pod čijom vlašću su bili nekoliko godina. Došavši u novu domovinu, Sloveni su zatekli kulturu sa dugom tradicijom, ali je teško pretpostaviti šta su mogli prihvatiti, jer svaki narod prilikom seobe nosi i svoju kulturu koja stapanjem sa kulturom nove sredine nastavlja život u nešto promenjenom obliku, (T. Stojanović, 32) Plemena koja su otišla na severozapad tokom VI veka mogla su upoznati muziku Ilira i Kelta, a ona koja su došla na Balkan upoznala su muziku Dardanaca koji su živeli u južnoj Srbiji i današnjoj Makedoniji. Svedočenje grčkog pisca Strabona (63. god. pre n. e. — 19. god. n. e.) kazuje nam da su Dardanci uprkos svojoj "krajnjoj divljini" svirali aulose, duvačke instrumente iz porodice svirala, i žičane instrumente.\nPoznato je da su Sloveni bili i pevači i pesnici na dvoru hunskog kralja Atile u V veku pre nove ere. Vizantijski izvori tvrde da je Prokopije u VI veku rado slušao slovenske pesme. Teofilakta Simokatu svedočeći o pohodima Vizantije protiv Slovena i Avara, o muzici Slovena navodi sledeće: "Sutradan careve štitonoše uhvatiše tri čoveka, rodom Slovena, koji na sebi nisu imali ništa od gvozdenog oružja, niti ratnih sprava. Prtljag su im bile kitare i ništa drugo sem toga nisu sa sobom nosili. Onda ih car poče ispitivati iz koga su naroda i gde su im boravišta i koji je uzrok njihovom bavljenju oko romejskih mesta. A oni rekoše da su po narodnosti Sloveni... Kitare nose zato što nisu izvežbani imati na sebi oružje. Njihova zemlja, naime, ne zna za gvozdeno oružje i stoga im pruža miran život miran i bez bune, a ovi sviraju na lirama pošto ne znaju da duvaju u bojne trube. Jer oni, kojima rat beše nepoznat, s pravom su mogli reći da im je milije bavljenje muzikom."\nNa osnovu ovakvih izvora svakako se ne može pouzdano tvrditi da su Sloveni bili toliko miroljubivi, utoliko pre što Simokatu kaže da su Sloveni i Avari svirali u bojne trube prilikom napada na Singidunum i tokom opsade Carigrada u VII veku.\nPodaci iz X veka i dalje mnogo su brojniji i svedoče o paganskoj svetkovini "zavetovanja" koja se proslavljala u Carigradu. Osim rasporeda prisutnih lica i grupa, Konstantin Porfirogenit navodi i "da Slovene koji duvaju u instrumente ne pustiti da tu stoje nego da se popnu na stepenice". Putnici koji su prolazili tokom V veka kroz Slovenske zemlje uočili su malu harfu sa deset žica, neke duvačke instrumente i lepotu njihovih pesama.\nO starosti pevanja i sviranja koji su se izvodili kolektivno kod Slovena nalaze se reči zajedničke za sva plemena "pjeti" i "pjesn", a za igru "plinsjan". Pretpostavlja se da su pesme, svirke i igre koje su bile podjednako važne kao i imitativno — magijske radnje u obredima, postojale kod Slovena pre dolaska na Balkan. U susretu sa kulturom starobalkanskih plemena i daljim razvojem dolazilo je do promena. U obredima i običajima čiji je sastavni deo muzika bila, jasno je vidljiva mnogobožačka osnova koja je kasnije dobijala hrišćanski pojavni oblik. Neke od obrednih melodija nastale su ukrštanjem starorimskih i helenskih oblika, dok su neke prešle iz paganskih kultova. O starini melodija, škakljivom pitanju na koje etnomuzikolozi nerado daju eksplicitne odgovore, više govore obredi u koji ulaze i pesme, no pesme same. Tako se sa priličnom sigurnošću može reći da u red paganskih, praslovenskih pesama spadaju dodolske ili prporuške pesme (za kišu), lazaričke, krstonoške (pevaju ih učesnici obreda koji sa krstom i ikonom prolaze kroz selo i njive moleći za rodnu godinu), kraljice (pevaju ih iskićene devojke noseći sablju), epifanije (u slavu nekog boga ili Hristovog rođenja), koledarske pesme, pesme prilikom rođenja deteta, naricaljke itd.\nPraslovenskog porekla je i "nemo kolo", koji se i danas održalo u Lici, a postojala je i igra koju su Sloveni izvodili iz pljeskanje ruku ("rukopleskanie").\n« Odgovor #1 poslato: Februar 13, 2011, 11:06:53 pm »\nNARODNA MUZIKA FEUDALNOG DOBA\nSvetovne muzičke manifestacije u vreme razvijenog feudalizma odgovarale su ekonomskoj moći i društvenom ustrojstvu države. S obzirom da je društveno — ekonomska struktura tadašnje Srbije bila na istom nivou kao u zemljama Zapada, muzički život je imao mnogo zajedničkih karakteristika.\nU srednjovekovnoj Srbiji crkva je imala dominantnu društvenu ulogu, tako da je sa jedne strane duhovna muzika negovana i izvođena u crkvama, a sa druge, crkvene vlasti su polagale pravo na organizaciju celokupnog društvenog života putem moralnih zabrana. Ovaj period karakteriše pre svega borba crkve sa paganskim običajima i niz crkvenih zabrana manifestacija u kojima je muzika imala značajnu ulogu. O nemilosrdnom progonu svih koji su učestvovali u svetkovinama, i izvođača, i samih oblika narodnog izražavanja kroz muziku i igru, govori M. Vlastar: "Vrumalije ili rusalije i do danas se mogu videti kako se izvode po selima posle svetog Uskrsa, a one su se nekad igrale u čast Dionisa kod Jelina… Ovo pravilo… zabranjuje žensko narodno igranje zbog toga što daje podstreka za neuzdržavanje od bluda… kao što su radili oni koji su izbezumljeno igrali u čast Dionisa, takođe zabranjuje da se prave skomrašeska lica… ili igre koje se izvode u čast Dionisa od strane glumaca i likovnika." (prema S. Đurić – Klajn). Igranje i pevanje smatrani su toliko nemoralnim da su čak zabranjivani onima koji su ulazili u brak jer su se morali "držati čistote".\nIpak, uprkos neumoljivom moralizatorskom stavu Crkve, potreba naroda za izražavanjem kroz muziku i profesionalno bavljenje muzikom, pesmom i glumom nije moglo biti zaustavljeno. Ljudi su se, kao i danas, redovno okupljali na mestima za zabavu, koja su nazivana "igrište". Na takve zabave narod je rado odlazio, dok je odlazak u crkvu bio prinuda vladajućih.\n"Skomrasi" su bili prvi srednjovekovni muzičari u Srbiji. S obzirom da su bili progonjeni, mnogo podataka o njima može se naći u crkvenim spisima. Prvobitni naziv "špilmani", nalazi se već u "Ilovačkoj krmčiji" koju je preveo Sv. Sava, i dao tumačenje da su to igrači pevači, svirači i glumci. Pretpostavlja se da ime potiče od prvih izvođača koji su bili Nemci, najamnici u vojsci Nemanjića, ili u vojsci krstaša koji su tuda prolazili. Običaj toga vremena bio je da Nemci u putujućim trupama nastupaju u slovenskim zemljama, dok su Sloveni nastupali u Mađarskoj i Nemačkoj pod nazivom "igrici".\nSkomrasi su nastupali kao zabavljači na dvorovima, ali i na javnim narodnim svečanostima. Predstavljali su životne pojave onakve kakve jesu i podvrgavali satiri sveštenike i vladare, jednom rečju oštro su se suprotstavljali moralnim normama Crkve.\nMUZIKA NA DVOROVIMA\nVladari srednjovekovne Srbije imali su, može se reći, ambivalentan odnos prema narodnim zabavama. Prihvatajući pravoslavno hrišćanstvo kao zvaničnu religiju podržavali su pokušaje crkve da iskoreni razuzdane narodne zabave, ali većina srpskih dvorova imala je skomrahe, čak kao redovne službenike. Despot Stefan Lazarević na primer, za koga njegov biograf Konstantin Filozof kaže da je govorio da "muzike treba samo onoliko, koliko za rat da se nađe", redovno je održavao muzičke kapele na dvoru. Pre njega zabeleženo je i da je Stefan Prvovenčani imao muzičare na dvoru, a u Dušanovo doba još, uvedeni su mnogi običaji koji su karakteristični za feudalne dvorove, kao što su dvorski ceremonijali po ugledu na vizantijske. Ističući vrline Stefana Prvovenčanog, Teodosije kaže "kada seđaše u čelu trpeze, veseljaše blagorodnike bubnjima i guslama, kao što je običaj samodržaca".\nMUZIKA U SRBIJI POD TURSKOM VLAŠĆU\nOd sredine 15. veka, kada poslednje teritorije srpskih despotovina potpadaju pod tursku vlast, i kada se usled jake nadmoći turske carevine i sukoba feudalnih interesa i sukoba feudalnih interesa raspada i sama srpska feudalna država, nastaje i potpuno odumiranje kulturnog života, koji je bolje održavan, ali samo na drugi način — iza zidina ponekih manastira.\nTada dolazi do masovnih seoba Srba u južnu Ugarsku, te se sa juga Srbije (u čiji sastav je tada ulazila i Makedonija) prenosi ne samo religija sa svojim obredima i muzikom, nego i svetovna narodna umetnost.\nU Komoranu su zapaženi ne samo srpska crkva sa svojim obredima, već i narodna veselja sa gajdama kao omiljenim instrumentom "uz koji i gospoda plešu", dok se u Rackevi "uporno održavaju pravoslavni verski obredi" (P. Matković, 1893). Ali, sa srpskom kulturom prodire polovinom 16. veka, po turskoj okupaciji mađarske teritorije, i turska kultura čak do Budima i Ostrogona, te nije bilo neuobičajeno da diplomatska poslanstva budu tamo dočekivana i ispraćana uz zvuke turske muzičke kapele (S. Đurić – Klajn, 24)\nŠesnaesti vek, koji usled novih otkrića pomorskih puteva, sve razvijenije pomorske trgovine i razmene dobara u Evropi donosi značajne promene: ustanovljavanje štamparija, cvetanje renesansne umetnosti i humanističkih ideja — što sve ima odjeka u Dalmaciji, — u Srbiji i Makedoniji donosi postepeno ugušivanje jedne s mukom stvorene civilizacije, koja je značila zlatni most između Istoka i Zapada. Tek stvoreni gradovi lagano izumiru, jer se stanovništvo razbežalo daleko od glavnih drumova, i tada, za sve vreme ropstva, uglavnom se tek sporadično održava patrijarhalna, tradicionalna narodna umetnost, čiji jedini čuvari su seljaci. Ona je izražena pre svega u epskoj poeziji, koja opeva sjajnu prošlost naroda i njegovih junaka, ali i u pojedinim formama muzike i plesa (S. Đurić – Klajn, 24). (Zvučni primer starije dvoglasne tradicije)\nHajdučke čete, u to vreme mnogobrojne, imale su pored svirača na tamburici i drugim instrumentima, neizbežno svog pevača guslara, što je čak uticalo da se i drugi odmetnici njima pridruže, jer su na taj način mogli "ostati u pjesmama". Muzika i ples bili su hajducima velika razonoda u časovima predaha i odmora. No, o čuvenoj "hajdučkoj igri", koja je toliko bila rasprostranjena u Mađarskoj, Slovačkoj, pa i Poljskoj, a koja se nesumnjivo selila od juga na sever, uporedo sa turskim osvajanjima, u našim istorijskim izvorima nema zabeležaka. (S. Đurić – Klajn, 25)\nDrugi, karakteristični vid narodnog muziciranja koji se održao pod turskom vlašću ostao je zabeležen u putopisima Stefana Gerlaha iz 16. veka. Reč je o okolini Bele palanke, Niša i Pirota koje spadaju u oblasti u kojima je muzika bez sumnje vrlo dugo očuvana i gde se može govoriti o izrazitoj muzikalnosti stanovništva, jer gotovo da nema putopisca koji nije ostao zadivljen lepotom igara, pesama i obreda u tim krajevima, a isto tako pred raskošnom nošnjom koja je upadljivo odudarala od niskog ekonomskog stanja stanovništva.\nS druge strane, muziku u zvaničnoj upotrebi činile su muzičke kapele, čiji disonantni zvuk je obično bio izrazito neprijatan za evropske zvaničnike koji su dolazili u osmansku Srbiju.\nMUZIČKI ŽIVOT SRBIJE U 18. VEKU\nPosle viševekovne turske feudalne dominacije, prvi znaci buđenja građanske muzičke kulture, javljaju se kako u Srbiji, tako i u Vojvodini u 18. veku. 1717. godine austrijski vojskovođa Eugen Savojski, napokon je izvojevao pobedu nad Turcima i preuzeo Beograd. Samim tim Srbija, a Beograd osobito dobija u vreme austrijske okupacije (1717—1739), nova, zapadnjačka obeležja, kako u spoljnom izgledu grada, tako i u prosveti, koja je u potpuno klerikalnom duhu. Svetovna muzika u austrijskom Beogradu bila je gotovo isključivo u rukama vladajućih okupatora. Naročito važan uticaj imao je vrhovni zapovednik Srbije Aleksandar Vitemberški, koji je priređivao priredbe sa zabavnom muzikom i plesom, kojoj su morali prisustvovati svi viđeniji građani.\nVojvodinu je u to terezijansko i jozefinsko vreme zahvatio isti onaj talas i duh francuske kulture kakav se odrazio u hrvatskim krajevima u predvečerje ilirizma. Imućnije srpsko građanstvo, koje je u pogledu običaja i društvenih manira mnogo šta usvajalo od običaja i društvenih manira mađarske i austrijske aristokratije, prihvatilo je sa žarom i mnoge vidove kulture, koje je ova prenosila iz domovine Luja XIV. Menuet, ta tipična igra "zlatnog doba", u svom pobedničkom pohodu kroz Evropu, nije zaobišla ni periferiju monarhije — Vojvodinu.\nIzvestan snobizam tog mladog građanskog društva, koje tek počinje da izrasta iz patrijarhalne, seoske društvene strukture i njenog načina života, ogledao se u prihvatanju svega pomodnog i zavodljivog što donosi bavljenje muzikom i plesom na francuski način. Tzv. ženski radovi, kao važni kvaliteti neudatih devojaka, ustuknuli su pred veštinom "unterhaltovanja" uz špinete, harfe i violine.\nToj raskalašnoj, rokoko — grilandama uokvirenoj vojvođanskoj umetnosti 18. veka, inspirisanoj Parizom, Bečom i Peštom, oštar kontrast koji izrasta iz specifičnih nacionalnih uslova života Srba, predstavlja umetnost koja je gajena u narodu. Najizrazitiji primer takve vrste bila je čuvena "Slepačka akademija" u Irigu u kojoj se praktikovalo epsko pevanje uz gusle.\nU isto vreme iza zidina vojvođanskih manastira rađala se obnovljena umetnost srpskog crkvenog pojanja, naročito u Krušedolu, u kome se negovalo staro srpsko crkveno pojanje, kao i grčko. U tom periodu Kornelije Stanković, redigovao je i ustalio tzv. Karlovačko pojanje.\nU Vojvodini je dakle, u 18. veku muzički život bio dosta razvijen, kako u salonima građanske inteligencije, plemića i veleposednika, tako u okviru crkve i u narodu. Građanska pesnička lirika ostavila je za sobom veliki broj melodija čiji tvorci su ostali anonimni.\nMUZIKA U 19. I 20. VEKU (građansko društvo)\n19. vek koji je na evropsku pozornicu doveo i slovenske narode prvi put je i Srbe doveo u istu ravan sa ostalim evropskim narodima. Naime, epoha romantizma je bila prvi umetnički pravac koji je postojao istovremeno i bez zakašnjenja i u srpskoj muzici, kao i u ostatku Evrope. Kao i kod svih malih naroda, srpski muzički romantizam bio je zainteresovan pre svega za folklornu muziku. Od Kornelija Stankovića, preko Davorina Jenka, Josifa Marinkovića do Stevana Mokranjca i Petra Konjovića, svi su se bavili radom na sakupljanju i zapisivanju narodnih melodija. Pogled naprednijih Srba toga doba, među kojima je bio i Mokranjac bili su uprti ka Evropi. Sa jedne strane Vuk Karadžić je zainteresovao Evropu za srpsku narodnu poeziju, na koju su komponovali značajni kompozitori tog vremena, među kojima i Johanes Brams, a sa druge, naši muzičari, među kojima i Mokranjac odlazili su na školovanje u srednju i zapadnu Evropu.\nŠkolovani na tradicijama srednjoevropskog dursko — molskog sistema, vraćali su se u zemlju sa misijom da srpsku muziku privedu Evropi, i istovremeno afirmišu autentične srpske vrednosti. U tom pogledu rezultati njihovog delovanja bili su slični kao i kod ostalih naroda na periferiji Evrope (skandinavske zemlje, Češka, Poljska, Rusija). Najjednostavniji i najčešći vid akulturacije koja je vršena između srednjoevropske muzičke misli i srpskog folklora, je "stavljanje u harmoniju" (termin Kornelija Stankovića), ili "uglazbljivanje" (hrvatski termin) narodne pesme za glas i klavir. Ove pesme su bile uobičajen repertoar zabava u gradskim salonima, i kao i u 18. veku obavezno obrazovanje svake devojke iz bolje kuće. (Zvučni primer: "Što se bore misli moje").\nOzbiljnije umetničke domete u citiranju, obradi narodnih melodija ostvario je Stevan Stojanović Mokranjac u svojim rukovetima, opelima i Liturgiji. Citirajući narodnu melodiju, kompozitor je "oblači" u ruho srednjoevropske dursko — molske harmonije, čime jednoglasnoj melodiji dodaje komponentu koja do tada nije bila ukorenjena u našoj muzici — tercni sazvuk. (Zvučni primer mokranjčeve rukoveti) Drugim rečima, od tog perioda (kraj 19. veka), ideal jednoglasne melodije, ili dvoglasne pesme u disonantnim sekundama, počinje da ustupa primat tercnom sazvuku ne samo u umetničkoj muzici, već i u narodnoj u kojoj se pojavljuje "pevanje na bas" u tercama. (Primer pevanja "na bas").\nU epohi romantizma dolazi i do stvaranja nove crkvene muzike, koja preuzima harmonske osnove dursko — molskog sistema. Crkvene vlasti u pravoslavnim zemljama, kako u Rusiji, tako i kod nas protivile su se novoj interpretaciji crkvenih napeva. Mokranjčeva i druge liturgije ipak su prihvaćene i izvode se i danas u crkvama, uprkos saznanju i zapisima starijih, jednoglasnih liturgija.\nNije moguće bez zazora složiti se sa Derikom Kukom da gde god je zapadnoevropska civilizacija prodrla u drugu kulturu i okrenula svest tih naroda ka materijalnoj sreći, da je tonalna muzika Zapadne Evrope počela da potiskuje autentičnu muziku tih kultura (Derik Kuk, 77), ali bez sumnje možemo tvrditi, da je njen uticaj na srpsku popularnu muziku toliki, da je rezultat te akulturacije upravo ona muzika koju nacionalni čistunci danas zagovaraju kao srpsku. (Zvučni primer: "Gospodsko kolo")\nNastanku te muzike u najvećoj meri je doprinelo širenje harmonike početkom 20 veka, instrumenta koji je 1821. konstruisao Kristian Fridrih Ludvig Bušman (Muzička enciklopedija, 81). Svojstvo harmonike, da na levoj strani, basmanualu ima dugmad čijim pritiskanjem se dobija durski ili molski trozvuk, formirao je nov način muziciranja u Srbiji: jednoglasna kola do tada svirana na tradicionalnim instrumentima, fruli, duduku, gajdama, počinju sve više da se izvode na harmonici uz harmonski pratnju. Interesovanje za novi, tehnički savršeniji instrument, toliko je bilo veliko da su harmonikaši oponašali čak i zvuk instrumenata poput šargije i saza ( instrumenata karakterističnih za Bosnu i Hercegovinu), naravno uz obaveznu harmonsku dursko — molsku pratnju. (Primer Jovice Petkovića i "Žikino kolo").\nUticaju srednjoevropskog kulturnog kruga najduže su se opirali oni delovi Srbije, koji su najduže bili pod Turskom vlašću, Južna Srbija i Kosovo. Međutim, pod udar "stavljanja u harmoniju" došla je i ta muzika, nakon 1945. godine. Na Radio Beogradu su emitovane gotovo isključivo pesme ili kola uz pratnju Velikog narodnog orkestra Radio Beograda, što je očito bilo rezultat kulturne politike. U "čalgidžijskim orkestrima" zurle su još pre Drugog svetskog rata bile zamenjene klarinetom, ali je ostao problem harmonizovanja melodija koje daleko više odudaraju od dursko — molskog sistema, preciznije, pripadaju najčešće nekoj od modalnih lestvica. Verovatno zbog toga, "uglazbljene" pesme iz Južne Srbije i sa Kosova su gotovo isključivo gradske, jer su jednostavnije.\nOpisani razvoj srpske muzičke kulture, pokazuje koliko je nacionalni identitet kroz muziku određivan veoma širokim spektrom karakteristika, od Vizantije, preko Turske, do Francuske i Nemačke. Svaka epoha, svaka imperija u čiji sastav su ulazile teritorije na kojima žive Srbi, ostavljale su svoj snažan pečat. Noviji, veoma očiti primeri političke odluke koja utiče na nacionalnu obojenost muzike predstavljaju periodi vladavine Josipa Broza i Slobodana Miloševića.\nBrozov koncept budući politički uslovljen, stvarao je reputaciju SFRJ kao zemlje koja je "Zapad na Istoku", ali služio je i kao sredstvo za prigušivanje nacionalnih identiteta naroda koji su živeli u njoj. I dok su zemlje iza "gvozdene zavese", poput Rumunije i Bugarske činile sve da ne dođe do masovnog prodora rok i pop kulture, i negovale svoju narodnu muziku, "otvorena" Jugoslavija je ne samo dozvoljavala, već i podsticala preuzimanje kulturnih modela sa Zapada. To preuzimanje bilo je od države strogo kontrolisano, tj. dozvoljeno onoliko koliko nije ugrožavalo suštinu samog poretka. U takvom sistemu vrednosti Jugosloven nije imao političke slobode, ali je mogao biti obučen kao Evropljanin, gledati američke filmove ili slušati džez ili rok muziku. Prispeli kulturni sadržaji naravno, zastupali su vrednosti svojih društava. Pored toga, muzika koja je bila namenjena srednjoj i starijoj generaciji, još uvek snažno vezanoj za seoske korene obilato je nuđena gradska narodna muzika drugih naroda, pre svega za to doba politički korektnih. Tako je standardni repertoar kafanskih pesama šezdesetih i sedamdesetih godina obilovao prepevima ruskih i mađarskih romansi i ciganskih pesama. (Primer: splet ovakvih pesama)\nKoncept popularne muzike u eri vladavine Slobodana Miloševića razlikuje se unekoliko od prethodnog. Tih ratnih godina, kada se kako se tada govorilo, narod "brani na svim frontovima" pa i očuvanjem nacionalne kulture, ipak ne dolazi do značajnije promene uređivačkih politika u RTV kućama, u segmentu muzičkog programa. Muzika domaćih autora, pesme sporijeg tempa, i tzv. "instrumentali" emituju se samo u kraćim periodima tokom kojih dolazi do izuzetno velikih ljudskih žrtava, ili gubitaka teritorija. Izvorna narodna pesma ili svirka koja je izvedena na karakterističnim srpskim instrumentima (frula, dvojnice, gajde) u tom periodu retko se mogu čuti čak i na državnoj RTV. Od proklamovanog povratka tradiciji jedino je oživljeno pevanje uz gusle, koje se sada bavi opevanjem srpskih pobeda i stradanja u tekućim ratovima. U "uobičajenim" okolnostima na RTV stanicama i u javnim objektima (kafanama, kafićima), kao i uvek, tako i u vreme rata u Bosni pored izvornih srpskih pesama pevale su se i sevdalinke — muzičko nasleđe bosanskih i sandžačkih muslimana, i ređe makedonske pesme. Na mestima gde su se okupljali mladi održavaju se večeri "jugo-nostalgije" na kojima su emitovani hitovi sa teritorije čitave SFRJ. Najkomplikovaniji period predstavlja vreme rata u Bosni i Hercegovini, tokom kojeg dolazi do zabrane emitovanja hrvatskih i bosanskih autora, pa i pojedinih srpskih na programima većih RTV sistema kao što su Radio Televizija Srbije i Radio Televizija Studio B. Snažan orijentalni upliv na "urbo — folk", koji je kako zaključuje Ivana Kronja, bio ustanovljen kao neka vrsta državne umetnosti, (Ivana Kronja, Smrtonosni sjaj, 18) čini se nije bio ciljan da uzdrma srpski nacionalni identitet, već da pruži iluziju neograničene seksualne slobode, "megaorgije" (Miša Đurković, Pop politika — pop ideologija), kao kompenzaciju za nepostojanje svake druge.\nIz izloženog, može se zaključiti da je od kraja 19. veka snažan srednjoevropski uticaj na srpsku, kako popularnu, tako i umetničku muziku, očuvao matricu srpskog muzičkog identiteta i postavio ga u evropsku muzičku tradiciju, te da orijentalni uticaji, ma kako bili snažni u nekim delovima srpskog korpusa ne mogu nadvladati evropski. Uzroke tome možemo sa jedne strane videti u stalnoj težnji Srba ka približavanju Evropi, i shvatanju Orijenta kao emanacije zaostalosti, uprkos tome što je bilo perioda u kojima su dominirali retrogradni procesi. Sa druge strane, kompletna popularna muzika, u eri globalizacije potpuno je podređena srednjoevropskom dur — mol sistemu, i to je proces koji se ne može vratiti unatrag. Njemu su podlegle čak i kulture veoma udaljene od evropske. Poseban fenomen, čini se karakterističan za Balkan, je neka vrsta uslovno je nazovimo lokalne globalizacije koja je u toku. Na talasu "world music", na Balkanu dolazi do akulturacionih procesa koji stvaraju novu, muzičari je obično zovu balkanskom, muziku koja takođe leži na fonu srednjoevropskog dur — mol sistema. Da li je na pomolu stvaranje novog nacionalnog identiteta?\nAndreis Josip, Povijest glazbe, Mladost, Zagreb, 1997. str.132\nBose Fritz, Etnomuzikologija, Univerzitet umetnosti u Beogradu, 1989.\nVasiljević Miodrag, Narodne melodije Leskovačkog kraja, Beograd, 1960.\nVasiljević Miodrag, Trohejski metrički oblici u muzičkom folklor naroda Jugoslavije , Jugoslovenski muzički folklor 2, Beograd 1953.\nVasiljević Miodrag, Narodne melodije Crne Gore, Beograd, 1965.\nVasiljević Miodrag, Funkcije i vrste glasova u srpskom narodnom pevanju u:\nRad VII kongresa Saveza folklorista Jugoslavije u Ohridu 1960. godine, Ohrid 1964.\nDimitrije Đorđević, Ogledi iz novije balkanske istorije, Srpska književna zadruga, 1892, reprint, Beograd, 1989. str.1\nDvorniković Vladimir, Karakterologija Jugoslovena, Prosveta — Beograd, Prosveta — Niš, 1990.\nĐurić – Klajn Stana, Istorijski razvoj muzičke kulture u Srbiji, Pro musica, Beograd, 1971.\nĐurković Miša, Pop politika — pop ideologija, Republika 262, 2001\nKronja Ivana, Smrtonosni sjaj, Intervision, Beograd, 2001.\nMatković, Predrag, Putovanja po Balkanskom poluotoku, putopisi Stefana Gerlaha 1573—1578, Rad Jazu, 116, 1893.\nMarković Milenko A. Toplica u prošlosti, Niš, 1933.\nMilojević Miloje, Muzičke studije i članci I, Beograd, 1926. .92.\nMuzička enciklopedija, Jugoslovenski leksikografski zavod, MCMLXXI, Zagreb, 1972. I , str. 376—379.\nKuk Derik, Jezik muzike, Nolit, Beograd, 1982, str.77[JM1]\nStojanović Trajan, Balkanska civilizacija, Beograd, 1995.\nĆorović Vladimir, Istorija Srba, BIGZ, 1993.\nCvijić Jovan, Balkansko poluostrvo i južnoslovenske zemlje, Beograd, 1988.


Partizan je stigao u Antaliju: Generalni konzul dočekao "parni valjak" | MONDOBA\nFK Partizan stigao na pripreme u Antaliju\nPartizan je stigao u Antaliju: Generalni konzul dočekao "parni valjak" 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n13.01.2020. / 19:08\nAutori mondo.rs Vladimir Sukdolak 13.01.2020. / 19:08\nFudbaleri Partizana u nedelju su počeli pripreme za drugi deo sezone, a već od ponedeljka nalaze se u staroj bazi u Antaliji.\n/Izveštač MONDA sa priprema Partizana - Vladimir Sukdolak/\nEkipa Partizana doputovala je u ponedeljak kasno popodne u Antaliju, gde će do 27. januara odraditi prvi deo priprema. "Parni valjak" bi u turskom Beleku trebalo da odigra i dve kontrolne utakmice (22. i 26. januara, ime prvog protivnika se ne zna, a drugi bi trebalo da bude Ružomberok), ali, kako je najavio trener Savo Milošević na prozivci u "Zemunelu", one neće biti na listi prioriteta.\n"Zmajevi" na čekanju: Lulić razmišlja o povratku iz "penzije"!\nPartizan glavne provere očekuju u Dohi, tokom drugog dela pripremnog perioda.\nBeograđani će od 1. do 9. februara učestvovati na turniru "Match Premier", u organizaciji istoimenog ruskog televizijskog kanala. Rivali crno-belima biće Rostov, Lokomotiva i Spartak iz Moskve.\nPartizan će naredne dve nedelje boraviti u kompleksu hotela "Sueno", istoj bazi u kojoj je i prošle zime proveo najveći deo priprema.\nStručni štab je na spisak igrača za pripreme u Antaliji stavio 31 fudbalera, ali je u Belek doputovao jedan manje. Naime, Dominik Dinga je ostao u Beogradu i najverovatnije će narednih dana rešiti status u Partizanu. Mladi defanzivac stigao je prošlog leta na pozajmicu iz Urala.\nPartizan je do Antalije stigao letom preko Istanbula. Na aerodromu "Kemal Ataturk" crno-bele dočekao je generalni konzul Republike Srbije u Turskoj, Ivana Pejović. Ona je poželela dobrodošlicu crno-beloj ekspediciji i ugodan boravak u Turskoj, a tom prilikom napravljena je i zajednička fotografija.\nSUSRET SA BIVŠIM PRVOTIMCIMA I KOŠARKAŠKIM SUDIJOM\nDo Istanbula sa Milošem Jojićem, a do Antalije sa još dvojicom partizanovaca - Milanom Radinom i Nemanjom G. Miletićem, prvotimcima poljske Korone. Poznato lice u "čeličnoj ptici" bilo je i cenjenog košarkaškog sudije Ilije Beloševića. Arbitar je sa Bosfora produžio za Tel Aviv, gde ga čeka deljenje pravde na meču Evrolige između Makabija i Barselone.\nZanimljivo je bilo putešestvije do Beleka...\nNespretni Bojan Ostojić je i na ovim pripremama ostao bez telefona. Uspeo je iskusni štoper da ispusti mobilni aparat i da ga razbije. Uzaludni su bili pokušaji njega i saigrača da ga "ožive", spasa mu nije bilo. U pomoć je pritekao Lazar Marković, koji je starijem kolegi ustupio telefon viška, pa se Bojanu osmeh brzo vratio na lice.\nPresedanje na aerodromu "Kemal Ataturk" potrajalo oko četiri sata, tako da se put prilično odužio, zbog čega su igrači dobili slobodno veče.\nPrvi trening u Antaliji crno-beli će odraditi u utorak od 9.30 po ovdašnjem vremenu.


Stranice: [-10] [«] 1 2 3 ... 25 26 27 28 29 ... 48 49 50 [»] [+10]\nBoban Rajovic - Piroman\n1 0 16.10.2008 - 12.16\nOpis: Nema tu sta mnogo da se prica...\n1 0 16.09.2008 - 23.11\nOpis: Za sve fanove NIN-a\nAco Pejovic FAN CLUB\n1 0 16.07.2009 - 22.48\nOpis: Kralj Splavova\nLJUBITELJI TREUBE I GUCE\n1 0 16.04.2010 - 00.00\nOpis: DA VIDIMO DALI IMA NEKO FESTIVAL KAO STO JE GUCA\n1 0 16.02.2012 - 13.26\nOpis: Muzika bas za dusu\n1 0 16.01.2012 - 12.24\nOpis: Grupa Elitni Odredi postoji od 2005. godine.Cine je Vladimir Matovic (Wonta) i Relja Popovic (Drima). Bez zvanicnog izdanja stekli su veliku popularnost, odrzali veliki broj koncerata... Zavrsen je i njihov prvi album!\nThe Best Metal bend\n1 0 15.12.2008 - 22.23\nOpis: metalci ajde dojite !!!!!!\n1 0 15.12.2008 - 20.54\nOpis: Klub posvećen svima koji žele da razmenjuju pesme,muziku i tekstove jer primetio sam da ima dosta članova koji se bave muzikom ( ne bitno koji žanr muzike) pa da razmenjujemo iskustva. Takođe i da nešto pročitate o izvođačima, grupama i pevačima\nTehno & House\n1 0 15.10.2008 - 13.00\nOpis: Za sve one koji vole da slusaju tehno i house muziku...:) Cilj nam je da imamo sto vise clanova :O)\n1 0 15.05.2010 - 12.59\nOpis: Internet Radio Za Zaljubljene I One Koji Ce Tek To Da Budu! Slusajte Nas Na Linku: http://88.198.46.147:9008/listen.pls


Radončić u Centralnom dnevniku: Dodik igra ruski politički rulet, neće biti rata | Krajina.BA\n– Pripremajući se za ovu emisiju donio sam svoju knjigu tekstova od prije rata i našao sam čak jedan tekst od 24. septembra 1991. godine i tad sam pisao da će rata sigurno biti i da će to biti užasno krvav rat. Danas, za razliku od nekih drugih, ne bih poredio dvije situacije, mislim da rata teško može biti, veliki su izazovi pred BiH, velika je agresivnost Milorada Dodika i politike koja je iza njega. Međutim, mi imamo situaciju da nam 80.000 ljudi odlazi iz države, ne smijemo plašiti ljude ratom, niko nema dovoljno kapaciteta da ratuje, Dodik nema kapacitete, neće ljudi ratovati zbog Milorada Dodika. Mir je iznad svega. Miloševićevo iskustvo može valjati i Dodiku on igra jednu vrstu političkog ruskog ruleta. Mislim da nije realna opcija da se ostvari njegov san. Bio sam svaki dan rata u opkoljenom Sarajevu, Dodik je jučer imao jednu provokaciju koja je vrlo ružna. Najavio je za ponedjeljak da će pjevati pjesmu „Nema te više Alija“, bez imalo patetike ta poruka znači nema više BiH. Svi smo mi Alija, ali nismo Bakir Izetbegović i nismo Milorad Dodik – poručio je Radončić.\n– Izetbegović za razliku od svog oca, ničim nije dokazao u zadnjih 25 godina života, pa i 30, da može voditi Bošnjake u tako delikatnim historijskim trenucima. Analizirajte malo, rahmetli Alija u mnogo težim i dramatičnijim okolnostima nikad nije imao ovakvu žestoku i iritirajuću retoriku prema Srbima i Hrvatima. Rahmetli Alija je sve pokušavao da sa svoje strane pregovaračkog stola ima makar Hrvate, a ako su Srbi protiv. Mi sad imamo odnos da imamo Hrvate protiv sebe u Federaciji, a Srbe na nivou dva entiteta. Gospodin Izetbegović je izgubio kredibilitet da on bude vođa te kolone, između ostalog, hajde da se sad ne bavimo respiratorima, vakcinama, itd. Onog trenutka kad je pokrenuo reviziju za tužbu protiv Srbije i onda nakon mjesec dana javno se ovdje izvinjavao. „Izvinjavam se gospodinu Radončiću i Nikšiću što ih nisam upoznao s time što će tužba propasti“. Pa ne možete biti vođa kolone, krenuti nešto da radite, a onda poslati dvojicu emisara u Beograd, gospodina Zvizdića i Softića da se izvinjavate što to radite. Ja sam za Izetbegovićem krenuo, koalicija SDA, SBB i DF je napravljena da napravimo protivtežu Dodikovoj agresivnosti. Šta se dogodilo? Postao sam ministar, izbila je korona, reaktivirao sam Koordinaciono tijelo za zaštitu i spašavanje – pojasnio je Radončić.\nPoručio je da je ključna stvar da se ne oteža položaj opoziciji u RS.\nIstakao je da je sinoć primijetio da gospodin Komšić proglašava Milorada Dodika luđakom.\n– Pa to se radilo sa Miloševićem. I za Miloševića se govorilo da on dolazi iz suicidne porodice, da je on luđak pa su nas doveli do toga da imamo genocid nad Bošnjacima, urbicid četiri godine, iz četiri godine opkoljenog Sarajeva, masakr širom Bosne i Hercegovine. Ja samo želim jednu stvar. Ja sam optimista da će međunarodna zajednica i oni koji to moraju uraditi od OHR-a do svih zemalja Kvinte, Evropske unije i tako dalje pokazati historijsku odgovornost za prostor BiH i Balkana. Ne može se stalno više bježati od problema, a da ne daj Bože u tom scenariju nije jasno da oni nisu zainteresirani. Znate, politika je i kada nešto radite ali je politika i kada ništa ne radite. Ako oni ne žele da išta rade onda je to veoma opasna politika – poručio je Radončić.\n– Sankcije ako budu samo protiv Dodika neće biti učinkovite i od njega će napraviti nacionalnog heroja. Sankcije treba uvesti protiv svih onih koji blokiraju normalan, prozapadni, proevropski razvoj BiH. Dodik je jednom probao, vidite njegov scenarij o kojem se veoma malo govori, ja sam bio ministar sigurnosti u vrijeme korone kada je izveo MUP RS na entitetsku granicu pod krinkom ne mogu ljudi koji su korona opasnost prelaziti iz FBiH u RS. I on je rasporedio to. Ja sam sjeo u auto i kao ministar sigurnosti razgovarao s njim. Šta to znači? Da mi imamo snage EUFOR-a, NATO-a, on je istog dana povukao te jedinice. Vi ste iz FBiH imali veoma pogrešne reakcije. Izetbegović je rekao ja ne dozvoljam da za direktora FUP-a dođe gospodin Galić u trenutku kada je gospodin Dodik svoju policiju izveo kao vojsku – prisjetio se Radončić.\n– Eskobar je rekao izvanrednu i veoma sedativnu smirujuću rečenicu za sve nas u regionu.”Amerika ima odgovor za ruski utjecaj u regionu”. Time je i Dodiku poručeno, ne oslanjaj se previše na Rusiju, mi znamo da odgovorimo, misleći na SAD. Neće Rusija ući u to. Uzmite geopolitički položaj BiH ili čak Srbije, oko nas su sve članice NATO-a, Rumunija, Bugarska, Crna Gora, Italija, da ne govorim zapadna Evropa. Nije to baš tako da prolete ruski avioni i odjednom dođu iznad BiH – pojasnio je Radončić.\nPrethodni članakNives Celzijus za “Avaz”: Ljubavne scene su mi neugodne\nNaredni članakSanja je najveći fan Isaka Šabanovića


Novo odlaganje – ništa od Tesla Cybertruck - B92\nKako kažu poslednje informacije, proizvodnja futuristièkog vozila Tesla Cybertruck odložena je za još najmanje godinu dana.\npetak, 14.01.2022. | 11:00\nRivian R1T koji se veæ neko vreme serijski proizvodi i ne izgleda kao konzerva.\n(Miloš, 15. januar 2022 21:26)\nLong range rivian odlizen za 2023 kao i CT zbog narusenog supply chain-a\n(achtwn, 18. januar 2022 04:56)\nCudi me da je propao jer u danasnje vrijeme sve sto je nakaradno i nenormalno prolazi. Mozda ipak ima malo zdravog razuma.\n(bole, 17. januar 2022 22:15)\n@ evfreak: Ništa nema revolucionalno kod CyberTruck-a a da veæ to nema Rivian R1T koji se veæ neko vreme serijski proizvodi i ne izgleda kao konzerva.\nPrevise je dugacak komentar, da bi stalo sve ono sto bih napisao i pokusao da ti objasnim, gde sve gresis. Kazem stanje nacije, jer 9/10 komentara jednostavno ne razume dovoljno materiju a daje sebi za pravo da komentarise, jos gore, ispravlja druge koji znaju daleko vise...\nUostalom, Tesla je najvrednija auto kompanija na svetu. To je dokaz, srecom, da veliki deo tog sveta jos uvek ima barem malo mozdanih vijuga.(iako ova pandemija to demantuje al ajde)\nI da, Cybertruck je najveca revolucija u auto industriji, sigurno poslednjih 50 god... Oborice sve rekorde... Nije sve u lepoti tj. dizajnu. Zene su lepe, stvari su funkcionalne pre svega...\n(evfreak, 15. januar 2022 13:16)\nPogledaj moj komentar jutros u 07:22, pa mi kazi gde gresim vezano za Cybertruck, ako sam uopste negde napravio gresku. Takodje bih voleo da mi kazes gde, osim u politici, se daju obecanja koja ne mogu da se ispune, sto gospodin Musk redovno radi. Covek je brilijantan, steta sto je ujedno i najveci manipulator i spekulant koji se ikada rodio (verujem da pratis i trziste kriptovaluta, tako mi izgledaju tvoji komentari). I opet mi nisi rekao koji auto vozis.\n(Inception, 15. januar 2022 14:49)\nDa postoji SF koji može da dodirne maštom poletanje elektriènog Saturna to bi zvuèalo patetièno\n(Npr. vulkan na baterije, cunami na baterije pa zašto da ne - zemljotres na baterije, 14. januar 2022 12:00)\nPostoji, zove se ionski pogon. koriste ga medjuplanetarne sonde. Za sada ne moze da sluzi za poletanja, ali za sada.....\n(Posmatrac, 15. januar 2022 13:18)\nOno kada mi je èak malo i žao...\nÈitajte ljudi,(knjige, literaturu, ne click bait redakcije) informišite se. Jezivo je stanje nacije!\n(evfreak, 14. januar 2022 21:36)\nKakvo crno stanje nacije? Jedini upotrebljiv EV koji smo videli da je predstavljen u zadnjih godinu dana je Dacia Spring. Ona pruza realno ono sto je potrebno normalnom i prosecnom coveku. Jeftin auto, dometa dovoljnog za grad, moze da poveze 4 putnika, i to je to. Koga znas da ce da kupi Mercedes EQS, Teslu Plaid ili Porsche Taycan Turbo S? Za tvoju informaciju, najprodavaniji automobili u Evropi su automobili tipa Reno Klio, Pezo 208, Dacia Sandero, Opel Corsa. Ne vidim proizvodjace EV da se utrkuju da nam ponude nesto tako. Naravno, ima ih, ali po ceni od 35.000 € i preko. To je za prosecnog gradjanina u EU i dalje daleko, za nas necu ni da komentarisem. A sta ti vozis, molim te? Ako je EV (ne plug-in), necu vise da komentarisem.\n(Inception, 15. januar 2022 07:33)\nOd tebe ništa pametnije nisam ni oèekivao osim na pijaci nigdje nisi ni bio.\nI nisi odgovorio zašto onda nisu proizvelo ovaj auto?\nDaj pitaj na pijaci meðu drugarima. Ako ne znaš ti onda oni sigurno znaju.\nI neka te zaposle u Tesli veæ bi zaraðivali silne milijarde povrh ovih koje sada zaraðuju. A ne da moraš vikati: Paprike, krumpiri sve domaæe jeftino prodajem, da bi zaradio za lebac.\nJavi se u Teslu da i njima krene (osim što tamo treba vjerojatno i engleski, ali dat æe oni tebi osobnog prevoditelja za tako važnu poziciju).\n(Ivan ZG, 14. januar 2022 21:20)\nNajnovije informacije sa pijace.\nSuska se da je islo ovako:\n2012: Musk prica o zelji da napravi pikap\n2014: Musk kaze da je 4-5 godina pred nama pre nego sto ce se poceti raditi na njemu\n2016: Musk se izjasnjava o nameri i dimenzijama za pikap\n2017: Prikazuje sliku pikapa koji nosi pikap\n2018: Prototip ce biti prikazan 2019\n2019: Tizer slike prikazane, zajedno sa nerealnim obecanjima (otkrivanje za 2-3 meseca)\n2019: Pocinje primanje narudzbina\n2019: Proizvodnja pocinje u 2021.\n2020: Jos se ne zna izgled konacnog proizvoda\n2021: Jos se ne zna izgled konacnog proizvoda\n2021: Odlaganje za 2022.\n2022: Jos se ne zna izgled konacnog proizvoda\n2022: Odlaganje za 2023.\nAko sam nesto slagao, molim vas da me ispravite.\nE sada, i da sam bio na pijaci (u ovom slucaju ribljoj), pa da mi kazu da su zamalo uhvatili ovoooolikog soma (zamisli prodavca kako siri ruke koliko god moze), verovao bih jednom, mozda i dva puta. Ali na engleskom jeziku ima izreka: "Fool me once, shame on you. Fool me twice, shame on me!"\n(Inception, 15. januar 2022 07:22)\nFiat multipla je Apolon za...ovo\n(Pomet trpeze, 15. januar 2022 02:31)\nZaboravio sam komentirati dizajn. Meni je grozan, ali to ne znaèi da se neæe dobro prodavati jer Ameri imaju jako èudan smisao za lijepo pa ih ima jako puno kojima je ovaj dizajn baš super.\nMeni izgleda kao da je raðen sjekirom, ali, ponavljam, on ima svoje fanove koji æe ga kupiti.\n(Ivan ZG, 15. januar 2022 02:02)\npionir neokomunistièkih idiotarija, uspeo je da ubedi mnoge da je gruba skica neèega što lièi na automobil vredna pažnje.\n(mnemonic, 14. januar 2022 21:52)\nOblik auta da lakse klize beskucnici uz soferku kad vozis kroz Los Angeles\n(hours of love, 14. januar 2022 21:22)\n(markoa, 14. januar 2022 21:21)\nNajprostija piljarska ili pijacna logika, nema tu potrebe za nekom vecom analizom.\n(Inception, 14. januar 2022 17:31)\nNjima se ne žuri sa izbacivanjem novih modela jer i ovako zaraðuju odlièno, a ne stignu proizvesti kolika je potražnja. I to sve uz dizanje cijena od cca. 10-15% za veæinu modela. Sada im je najjeftiniji model iznad 40.000 eura pa do 135.000 eura. Zarada je odlièna i auti se èekaju po nekoliko mjeseci.\nKada se pojave ozbiljne kolièine Riviana i el. F-150 modela onda æe se oni potruditi da izbace ovaj auto. Jedino teško æe biti cjenovno konkurentni Rivianu koji starta od 60.000$ iako svaka roba ima svog kupca.\nVeæina tradicionalnih proizvoðaèa automobila drži jako visoke cijene EV-ova jer ionako nemaju pogone za iole masovniju proizvodnju pa ove kolièine mogu prodati i po visokim cijenama. Jedini koji masovno proizvode EV-ove su Tesla i Kinezi, a oni isto imaju veliku potražnju i u Kini.\nZato Tesla i može u prosjeku zaraðivati po 10-15.000 $ ili eura po autu. Do nedavno to je mogao samo Porshe od masovnih proizvoðaèa.\n(Ivan ZG, 14. januar 2022 14:58)\nTesko baljezganje IvanaZG, po obicaju. Njegova logika je da Tesla ceka sa izbacivanjem dovoljne kolicine Riviana i F150 Lighting, pa da tek onda izbace Cybertruck. Lupetanje prve klase. Proizvodjaci se utrkuju ko ce da bude prvi i da ponudi nesto novo, a on se vodi skroz iskrivljenom logikom. Kaze zaradjuju odlicno, pa im je to dovoljno? Jedno je sigurno u svetu: ko zaradjuje odlicno, zeli da zaradjuje jos vise, a ne da ceka da konkurencija pocne da zaradjuje. Najprostija piljarska ili pijacna logika, nema tu potrebe za nekom vecom analizom.\nUplate su primane još 2018 pa ti vidi ko je ovde prevarant...\n(Zoran, 14. januar 2022 16:49)\nPlehana lopatica za smeæe.\n(Jovan V., 14. januar 2022 16:47)\nMogu da razumem da ima dizajnera èiji mentalni sklop može ovako nešto da nacrta. Pogotovo mogu da razumem da oni koji su takvog dizajnera zaposlili to odobre za proizvodnju. Ne mogu da razumem nekog ko za ovu nakazu treba da da svoj novac, bez obzira kako je do njega došao.\n(Raja, 14. januar 2022 16:41)\nNa prvi pogled jako ružan auto. I na drugi pogled\n(pr, 14. januar 2022 15:33)\nMoj unuk od 5 godina lepše nacrta auto\n(Bambulus, 14. januar 2022 14:46)\nBaš ružna ova limenka . . . ;)\n(Marko . . ., 14. januar 2022 14:45)\nTesla zivi od hype-a, te Hyperloop, te Cybertruck...to privlaci paznju medija, a onda i potencijalnih kupaca, a gde su kupci - tu su i investitori.\n(Milos, 14. januar 2022 14:14)\nSteta za ovu “lepotu”\n(fensi_lik_vracar, 14. januar 2022 14:09)\nRužan je ko porez, što kasnije izaðe to bolje, možda ga neko redizajnira...neka daju italijanima da im nacrtaju auto.\n(neko iz mase, 14. januar 2022 13:53)\nProjekat je preimenovan u Ironbelly. Ali nije jos ni blizu da bude u proizvodnji\n(Lancia Delta, 14. januar 2022 13:52)\nMožda je Mask i planirao da ovo proizvodi, ili je bar imao želju. Ali u meðuvremenu se pojavila konkurencija u vidu F-150 Lightening i Chevrolet Silverada elektriène verzije. Ova dva vozila "lièe na nešto normalno" i upotrebljiva su za razliku od Teslinog pikapa koji lzgleda ekstravagantno ali je verovatno mnogo manje upotrebljiv. Sad se ipak vidi da tradicionalni proizvoðaèi imaju jaèu infrastrukturu za proizvodnju vozila od Tesle. Samo ih je trebalo naterati da krenu ka elektrifikaciji. Verovatno ih je i Mask malo pogurao sa svojim prototipom.\n(Stole, 14. januar 2022 13:38)\nPuno bitnija vest od ove ,su pripreme za Teslu od 25.000 usd.Fabrika u Œangaju je Teslina najproduktivnija fabrika, u kojoj ce se proizvoditi model,koji æe mnoge proizvodjaèe oterati u bankrot.100% æe biti proizveden od delova iz Kine.\nFabrici za Cybertruck,trebaæe nekoliko godina da se uhoda,a jos nisu ni poèeli pripreme za proizvodnju.\n(Jariæ T Živadin, 14. januar 2022 12:57)\n(deki, 14. januar 2022 12:26)\nNikad zaista i nije bio planiran za masovnu proizvodnju, samo jedna od laži E. Muska\n(Marko Kraljeviæ - Musina noæna mora, 14. januar 2022 12:09)\nBiæe ovo intenzivno glup auto ako ne bude imao jasne offroad ambicije. Sa njima odjednom postaje kul.\nAli opet, sinoæ gledam emisiju o Apolo 11 misiji. Saturn poleæe, trese se sve u mom stanu 50 godina kasnije.\nI treba sve da vas šiša\n(CJC, 14. januar 2022 11:55)\nrealno ljudi koliki mentol trebaš biti da kupiš ovo ðubre?\n(hm, 14. januar 2022 11:21)\nGrozota, tako mi neprijatno gledati u tu spodobu na toèkovima. Dizajnera vjerovatno istražuje DEA jer je garant koristio nešto novo na tržištu...\n(Kozara, 14. januar 2022 11:09)\nGledaj nasta ovo lici ? ! Plakanje!\n(nikiliki, 14. januar 2022 10:50)


Uklonjena sirovina za proizvodnju pesticida | (Vesti - 15. 08. 2013) Subotica.com\nUklonjena sirovina za proizvodnju pesticida\n15.08.2013. u 00:00h\nNeprijatan miris koji se danima širio mesnom zajednicom Zorka i Peščara, a koji je dolazio od skladištene sirovine za proizvodnju pesticida, iako nije bio opasan po meštane, uklonjen je iz grada i dostavljen preduzeću u Nišu, koje je vlasnik pomenute sirovine.\nIako je meštanima tokom prošle nedelje rečeno da će sirovina biti izmeštna, ponovni miris koji su osetili u ponedeljak uveče izazvao je novu sumnju. Po rečima vlasnika preduzeća, sirovina se iz opravdanog razloga te noći najviše osetila, jer su je tokom popodneva prebacivali iz skladišta u kamion za transport. Rad ovog preduzeća, koje se inače bavi proizvodnjom ekološki pogodnih komponenti, kao i pomenute sirovine, ispitala je gradska, pokrajinska i republička inspekcija, koja je donela zajednički zaključak da građani ni u jedom trenutku nisu bili ekološki ugroženi.\nSumnju je izazvao ponovni neprijatan miris u ponedeljak veče, taman kada su meštani pomislili da su ga se konačno rešili. Oni su se obratili svojoj mesnoj zajednici kako bi proverili da li je sirovina izmeštena sa mesta nekadašnje Zorke, kako im je i bilo obećano.\nSirovina koja je skladištena u preduzeću Komercservis registrovana je u Srbiji i nalazi se na spisku odobrenih pesticida, ističu o ovom preduzeću. Iako je to sirovina koja pripada Niškom preduzeću ona se zbog blizine graničnog prelaza sa našim gradom, jedno vreme čuvala ovde. Inspekcije na svim nivoima ispitale su pomenutu sirovinu i zaključile da nepostoji opasnost od ekološkog zagađenja, niti po životnu okolinu niti po građane. Ipak, zbog uznemirenosti građana ljudi iz Komerservira insistirali su da Niško preduzeće preuzme svoju siroviu, što su i učinili u ponedeljak tokom dana.\nOvo preduzeće nastavlja sa svojom proizvodnjom u Subotici kao što je to činilo i prethodnih godina i to sa ekološki pogodnim komponentama koji ne ispuštaju nikakve mirise i koji ne izazivaju nikakvu nepotrebnu sumnju kod građana, navode u ovom preduzeću.\nKraj neprijatnim mirisima na Zorci i u Peščari


Očišćene zelene pijace Pobrežje i Bazar - CdM\nDruštvo Oprane sve tezge i odvodi\nOčišćene zelene pijace Pobrežje i Bazar\nZaposleni u Službi za održavanje higijene pijačnih objekata očistili su pijace u Tržnim centrima „Pobrežje“ i „Bazar“ u Podgorici.\nSezonsko čišćenje, koje se radi svake godine, najmanje po dva-triputa, podrazumijeva detaljno pranje i čišćenje svih tezgi, odvoda, kanala, podova i stakla.\nUjedno je ovlašćena firma „Ekosaniteko“, izvršila dezinfekciju, dezinsekciju i deratizaciju pijace, što se redovno obavlja najmanje četiri puta godišnje. Prethodno su radnici Službe za tehničko održavanje objekata okrečili ova dva pijačna objekta.\nŠest pijačnih objekata kojima gazduju „Tržnice i pijace“ svakodnevno održavaju zaposleni u Službi za održavanje higijene i implementaciju HACCP standarda.\nZa čišćenje objekata koriste se isključivo produkti koji ne štete zdravlju i bezbjedni su za korišćenje na mjestima gdje se prodaju prehrambeni proizvodi.\nTagsčišćenje Pijace Podgorica Tržnice i pijace\nNina V mutava\nAko je dzabe burek da i ja jedam poijem\nVolim i ja sa jogurtom i mesom\nPozdrav za najbolji kadar u trznicama medicinskog strucnjaka i magistra prava\nMoze li na veresiju da se uzimaju bureci ako vec neki mogu besplatno!!\nDRAGINJA I GOJO\nGodinama smo crmnicki luk pravi prodavali jos na staru pjacu.I tada se krvavo radilo pod vedrim nebom.Danas ima nacina i neko to dobro sprovodi i odrzava.Nedostaje mi duh one pjace ,ali ovo je neuporedivo i lakse za rad i uslovi su izuzetno dobri.Lijepo je procitati ovakve tekstove i sve sto je od koristi treba i pohvalit i pozitivno kritikovati.\nBar znam ďje unucadima kupujem voce i povrce.Fresko i domaci proizvodi.Uredno i ne mislim .Jaja domaca i skorup.Prezadovoljna sam.\nBoze podrzi samo da sve bude uredno i da primjenjuju standarde.Nimalo lak posao.Odgovoran previse.Dobar tim to izgura sve.\nGeneralno mi se ne sviđa nista .Ja bi to drukcije radio.No me niko nista ne pita.Ljut sam na mnogo toga.A jopet se radi .Trude se ljudi.I mora se isplatiti.Nisam zadovoljan pomocnicom sektora kojem pripadam i trazim njenu smjenu.Ja imam vise iskusta i bolji prosjek.Nadam se podrsci.Najbolji je Brano Radusinovic.Dzek od cojeka.Moze li me kod njega u sluzbu primiti?Da mu budem… Više »\nSirite ljubav i volite se\nČistoca je najbolja firma pa vi pricajte sto god ocete.Trenutno rade i sva raspoloziva srestva su u pogon.Pouzdano znam da plate nece primat posle Nove.Okle kralju???\nUgledajte se na kolektiv trznica.Na rukovotstvo i sefove.Na ljubazne ljude koji uvijek izađu u susret za sve.Na razumjevanje i uvijek nađen nacin da pomognu.Najbolji ste!!!!\nMjestanin sam od rodjenja i bez pijace neobicno bi bilo.Ipak je to duša svakog grada.Kupac redovni,posebno ribe .Tezge Plantaza su zakon uvijek.Sve hvale za onoliki prostor koji treba zaista odrzavati.\nLako je nekima bilo doc do pozicija,em nepismeni em poluusmeni.Kadrovi koji boba ne vrijede.Neka neka smak svijeta ne gine sa takvima ,ne ocekujem vise nista.Zdravo bili samo se pozdravite.Demokrate su ZAKON\nĐao joj ga izijo iz utrobica kad uzima od mucenika sa tezga a prima dobru platu neboj se.Svegali ima danas.Mladi nista ne valjaju.Nemaju obraza\nO ne fali po jedno blesavo u svaku firmu.Cuo sam za ovu pomocnicu.Pa jeli to moguce?Takvi kadrovi da upravljaju.Ko to bira?Katastrofa\n8 godina zivim pored Gintasa i sve mi je na ruku i bas u izobilju


NISMO ISPOŠTOVALI DOGOVOR IZ SVLAČIONICE! Davidovac posle poraza od Asvela otkrio šta nije trebalo da se desi! - Informer\nDejan Davidovac rekao je da nije ispoštovan dogovor iz svlačionice u porazu od ASVEL u osmom kolu Evrolige.\nZvezdin košarkaš nije iskoristio poslednji napad u regularnom delu meča, što je uzrokovalo odlazak u produžetak posle koga je Asvel odneo pobedu.\n- Poraz u produžetku je psihološki i fizički težak, naročito kada znamo kakva nas utakmica čeka u nedelju. Nismo igrali dobro i što se kaže nismo ispoštovali dogovor iz svlačionice. Nismo uradili stvari za koje smo se dogovorili da uradimo. Njihov ofanzivni skok je bio na visokom nivou u prvom poluvremenu i tako su se održavali u životu. Egal utakmica je bila do samog kraja, kasnije produžetak u kojem, videli ste, šta se desilo - rekao je Davidovac.\nDavidovac je i otkrio koji dogovor iz svlačionice nije ispoštovan.\n- To se pre svega odnosilo na ofanzivni skok i igru u tranziciji. Nije to neka tajna. Znamo mi da su oni tipična francuska ekipa koja igra dosta u tranziciji. Pogađali su dosta i iz teških pozicija, ali i neke lake šuteve, ali mislim da smo im i mi dosta toga dozvolili - rekao je on.\nKošarka sport Evroliga KK Crvena zvezda Dejan Davidovac KK Asvel


Gradonačelniku Cvetanoviću dva priznanja nakon nagrade „THE BIZZ AWARDS“ u Hong Kongu - Dnevnik Juga\nPočetna / DRUŠTVO / Gradonačelniku Cvetanoviću dva priznanja nakon nagrade „THE BIZZ AWARDS“ u Hong Kongu\nGradonačelniku Cvetanoviću dva priznanja nakon nagrade „THE BIZZ AWARDS“ u Hong Kongu\nS. Zdravković 16/04/2019\tDRUŠTVO, Leskovac Ostavi komentar\nNakon nagrade „THE BIZZ AWARDS“, kojom je Opšta bolnica Leskovac 14. novembra prošle godine bila nagrađena u Hong Kongu, gradonačelnik Leskovca dr Goran Cvetanović dobio je dva priznanja.\nPrvo priznanje stiglo je gradonačelniku od strane WORLD LEADER BUSINESSPERSON za uspešnog lidera koji radi na inovativan, edukativan i sistematičan način (For being successful leader who works in an innovative, knowledgeable and systematic manner) i drugo priznanje za izvanredno poslovno rukovodstvo (Excellence in business leadership) na predlog njihovog Odbora za evaulaciju.\nPodsetimo, nagradu „THE BIZZ AWARDS“ dodeljuje organizacija World Confederation of Businesses.\nNagrada se dodeljuju institucijama, ustanovama, organizacijama i pojedincima koji su otvarili zapažene rezultate u oblasti u kojoj posluju.\nNa ovaj način leskovačka bolnica pridružila se eminentnoj i značajnoj porodici WORLDCOB koja okuplja najuspešnije i najznačajnije organizacije na svetu.\nGradonačelnik Leskovca dr Goran Cvetanović preuzeo je naradu u Hong Kongu. Članak o tome našao se u „BUSINESS DIRECORY 2019“ objavljenog od strane WORLD CONFEDERATION OF BUSINESSES.\nPrethodni Nindža tim iz Leskovca uspešno istrčao 42 kilometara na Beogradskom maratonu\nSledeći Od 18. aprila počinje škola trube u Grdelici


Zemun se ubraja u najstarije hrvatske gradove. Vrlo pogodan zemljopisni položaj i prirodni uvjeti privukli su ljude da tu osnuju naselje čiji se kontinuitet može pratiti od neolita do danas.\nMinistar odbrane Dragan Šutanovac otvorio je u Beogradu 3. sportsko prvenstvo Vojske Srbije, u okviru koga će se u naredna tri dana 500 takmičara nadmetati u sedam različitih disciplina.\nMINISTAR vojni Dragan Šutanovac pozvao je čuvene glumce Džerarda Batlera i Rejfa Fajnsa, koji su nedavno boravili u Beogradu, da nađu producente za snimanje filma o spasavanju američkih pilota tokom Drugog svetskog rata u Pranjanima kod ...\nBeograd i Zagreb mogu zajedno da izvoze oružje\nMinistri odbrane Srbije i Hrvatske Dragan Šutanovac i Branko Vukelić potpisali su juče u Zagrebu sporazum o saradnji Srbije i Hrvatske na području odbrane koji će za jednu od mogućih posledica imati i zajednički nastup dveju zemalja u ...\n"Vojske SRB i HR komplementarne"\nBeograd -- Ministar odbrane Srbije Dragan Šutanovac izjavio je za B92 da su kapaciteti srpske i hrvatske vojske komplementarni i da se nadopunjuju.\nŠutanovac: Sa Srbijom svi žele da sarađuju\nŠutanovac: Lider u izvozu oružja\nBeograd -- Ministar Šutanovac kaže da je Srbija najveći izvoznik naoružanja i vojne opreme od Ankare do Beča i da sa našom odbrambenom industrijom svi žele da sarađuju.\nProizvodni kapaciteti Tehničkog remontnog zavoda (TRZ) iz Čačka potpuno su uposleni i uskoro će ova fabrika, posle 12 godina, ponovo početi zapošljavanje mladih inženjera, ali i sezonskih radnika zbog novih ugovorenih poslova - najavljeno ...\nIntoniranje himne „Bože pravde“ i srpski ministar odbrane u centru Zagreba nisu rezultat osvajačkih pohoda, već vojno-diplomatskih aktivnosti na poboljšanju međunarodnog položaja Srbije i odnosa sa susedima, ali i saradnje vojnih ...\nPosle rata potpisi\nMinistri odbrane Hrvatske Branko Vukelić i Srbije Dragan Šutanovac potpisali su u utorak u Zagrebu Sporazum o saradnji na polju odbrane Vukelić je ocenio da je sporazum "korak dalje u stabilizaciji i normalizaciji odnosa i saradnje Srbije ...\nU glavnom gradu Hrvatske u utorark je potpisan vojni sporazum između Srbije i Hrvatske. Potpise na dokument u svečanoj atmosferi upriličenoj u Zagrebu ovim povodom stavili su srpski i hrvatski ministri odbrane Dragan Šutanovac i Branko ...\nSa Srbijom svi žele da saradjuju\nMinistar odbrane Dragan Šutanovac izjavio da je Srbija najveći izvoznik naoružanja i vojne opreme od Ankare do Beča i da sa našom odbrambenom industrijom svi žele da saradjuju.\nTenk glavni adut\nTEHNIČKO-REMONTNI zavod u Čačku i Kompanija "Sloboda" biće nosioci privrednog razvoja Čačka, oslonac Vojske Srbije i našeg izvoza. Obe vojne fabrike u narednom periodu zaposliće mlade ljude, pre svega inženjere, a obe imaju kapacitete da ...\nMinistri odbrane Srbije i Hrvatske potpisaće danas, u Zagrebu, Sporazum o saradnji u odbrani. Sporazum će učvrstiti i proširiti područje međusobne odbrambene saradnje koja je od "važnosti za čitav region", izjavio predsednik Hrvatske Ivo ...\nMinistri odbrane Srbije i Hrvatske, Dragan Šutanovac i Branko Vukelić, potpisali u Zagrebu, Sporazum o saradnji u oblasti odbrane. Sporazum izuzetno važan za normalizaciju odnosa između Srbije i Hrvatske, kao i za stabilizacviju regiona ...\nMinistri odbrane Srbije i Hrvatske Dragan Šutanovac i Branko Vukelić potpisali su danas u Zagrebu sporazum o saradnji na području odbrane. Ministri su na konferenciji za novinare ocenili da je potpisani sporazum izuzetno važan za ...\nZagreb, Pančevo -- Ministri odbrane Srbije i Hrvatske Dragan Šutanovac i Branko Vukelić potpisali sporazum o saradnji kojim je predviđeno niz zajedničkih aktivnosti dve vojske.\nSrpska i hrvatska vojska potpisale ugovor o saradnji\nMinistri odbrane Hrvatske i Srbije Branko Vukelić i Dragan Šutanovac potpisali su sporazum o saradnji između dve vojske. Sporazum je osnova povezivanje sistema odbrane Srbije i Hrvatske u oblasti vojnog obrazovanja, učešća u mirovnim ...\nSrbija i Hrvatska potpisuju sporazum o saradnji u oblasti odbrane\nMinistri odbrane Srbije i Hrvatske Dragan Šutanovac i Branko Vukelić potpisaće danas u Zagrebu Sporazum o saradnji dvije zemlje u oblasti odbrane.\nSporazum Srbije i Hrvatske u oblasti odbrane\nZAGREB - Ministri odbrane Srbije i Hrvatske Dragan Šutanovac i Branko Vukelić potpisaće danas u Zagrebu Sporazum o saradnji dve zemlje u oblasti odbrane.\nPotpisan sporazum u oblasti odbrane Srbije i Hrvatske\nMinistri odbrane Srbije i Hrvatske Dragan Šutanovac i Branko Vukelić danas su u Zagrebu potpisali sporazum o saradnji u oblasti odbrane kojim je predvidjeno niz zajedničkih aktivnosti dva ministarstva i vojski.\nMinistri odbrane Srbije i Hrvatske Dragan Šutanovac i Branko Vukelić potpisali su danas u Zagrebu sporazum o saradnji na području odbrane. Ministri su ocenili da je potpisani sporazum izuzetno važan za normalizaciju odnosa između Srbije i ...\nZAGREB, 8. juna 2010. (Beta) - Ministri odbrane Srbije i Hrvatske Dragan Šutanovac i Branko Vukelić potpisali su u utorak u Zagrebu sporazum o saradnji na području odbrane.\nMinistri odbrane Srbije i Hrvatske Dragan Šutanovac i Branko Vukelić potpisali danas u Zagrebu sporazum o saradnji na području odbrane. Ministri su na konferenciji za novinare ocenili da je sporazum izuzetno važan za normalizaciju odnosa ...\nHrvatska i Srbija potpisali sporazum o saradnji u odbrani\nMinistri odbrane Srbije i Hrvatske Dragan Šutanovac i Branko Vukelić potpisali su danas u Zagrebu sporazum o saradnji na području odbrane. Oni su ocenili da je pomenuti dokument izuzetno važan za normalizaciju odnosa između Srbije I ...\nStvoreni su uslovi za saradnju\nSrpski ministar odbrane Dragan Šutanovac prilikom posete Hrvatskoj i potpisivanja sporazuma o vojnoj saradnji dve zemlje dao je intervju za zagrebački "Jutarnji list" koji ističe da taj sporazum simbolično označava i kraj rata na ovim ...\nU utorak potpisani sporazum između Hrvatske i Srbije o vojnoj suradnji od iznimne je važnosti za dalju normalizaciju odnosa dviju država i stabiliziranje stanja u regiji jugoistoka Europe, zajednička je ocjena ministara obrane Hrvatske i ...\nOdbrambeni sporazum koji su juče potpisali resorni ministri Srbije i Hrvatske Dragan Šutanovac i Branko Vukelić novi je domet u saradnji dveju država.\nZagreb - Ministri odbrane Srbije i Hrvatske Dragan Šutanovac i Branko Vukelić potpisali su juče Sporazum o saradnji u oblasti odbrane. Potpisnici su istakli da je sporazum izuzetno važan za normalizaciju odnosa dve zemlje i za stabilnost ...\nŠutanovac u Zagrebu\nU okviru dvodnevne posete Hrvatskoj, srpski i hrvatski ministri odbrane Dragan Šutanovac i Branko Vukelić potpisaće Sporazum o saradnji na području odbrane. Ministar Šutanovac će razgovarati i sa predsednikom Hrvatske Ivom Josipovićem.\nŠutanovac u dvodnevnoj poseti Zagrebu\nMinistar odbrane Srbije Dragan Šutanovac i ministar odbrane Hrvatske Branko Vukelić potpisaće u Zagrebu Sporazum o saradnji na području odbrane.\nSaradnja Beograda i Zagreba nema alternativu i za budućnost celog regiona neophodna je saradnja između dve države, rekao ministar odbrane Dragan Šutanovac posle razgovora sa hrvatskim predsednikom Ivom Josipovićem.\nOd neprijatelja do saradnika\nDragan Šutanovac prvi ministar odbrane Srbije koji je zvanično posetio Zagreb, prvog dana ga primio hrvatski predsednik Ivo Josipović Saradnja Srbije i Hrvatske ključ regiona...\nZagreb -- Saradnja Srbije i Hrvatske u odbrani je važan korak u unapređenju odnosa, koji doprinosi stabilnosti u regionu, ocenili su Ivo Josipović i Dragan Šutanovac.\nMinistar odbrane Dragan Šutanovac i ministar odbrane Hrvatske Branko Vukelić potpisaće u Zagrebu Sporazum o saradnji u oblasti odbrane, tokom Šutanovčeve dvodnevne posete Hrvatskoj.\nMinistar obrane Srbije Šutanovac u posjetu Hrvatskoj\nMinistar obrane Srbije Dragan Šutanovac i ministar obrane Hrvatske Branko Vukelić potpisaće u Zagrebu Sporazum o suradnji na području obrane. U okviru dvodnevnog posjeta Hrvatskoj, Šutanovac će danas poslijepodne razgovarati s ...\nSaradnja država nema alternativu\nNajavljeno potpisivanje sporazuma Srbije i Hrvatske o saradnji u odbrani je važan korak u unapredjenju odnosa dve države koji doprinosi stabilnosti u jugoistočnoj Evropi, ocenili su danas predsednik Hrvatske Ivo Josipović i ministar ...\nZAGREB, 7. juna 2010. (Beta) - Najavljeno potpisivanje sporazuma Srbije i Hrvatske o saradnji u odbrani je važan korak u unapredjenju odnosa dve države koji doprinosi stabilnosti u jugoistočnoj Evropi, ocenili su u ponedeljak predsednik ...\nJosipović i Šutanovac o značaju vojne suradnje\nNajavljeno potpisivanje sporazuma Srbije i Hrvatske o vojnoj suradnji je važan korak u unapredjenju odnosa dvije države koji doprinosi stabilnosti u jugoistočnoj Evropi, ocijenili su danas predsjednik Hrvatske Ivo Josipović i ministar ...\nZagreb - Najavljeno potpisivanje sporazuma Srbije i Hrvatske o saradnji u odbrani je važan korak u unapređenju odnosa dve države koji doprinosi stabilnosti u jugoistočnoj Evropi, ocenili su juče predsednik Hrvatske Ivo Josipović i ministar ...


Uskoro konkurs za idejno rešenje i dizajn stanica na prvoj liniji metroa\nFoto: JKP Beogradski metro i voz / screenshot\nGlavni urbanista Marko Stojčić rekao je da Sekretarijat za javni prevoz i JKP „Beogradski metro i voz”, u saradnji sa sprovodiocem konkursa Udruženjem arhitekata Srbije, raspisuje konkurs za idejno arhitektonsko rešenje i dizajn metro stanica prve linije beogradskog metroa.\nStojčić je izjavio da u drugoj polovini novembra počinju građevinski radovi na Makiškom polju, gde će se nalaziti depo za metro sistem prve i druge linije.\nPolovinom sledeće godine, dodao je on, kreće i izgradnja tunela, od Železnika preko Belih voda ka Bulevaru vojvode Mišića, a trasa nadalje ide preko Savskog trga, Trga republike, Bajlonijeve pijace, sve do Mirijeva, gde se završava prva linija i odakle se nastavlja druga linija ka Zemunu.\nSistem prve i druge linije, precizirao je Stojčić, trebalo bi da bude izgrađen do 2030. godine, s tim da će prva linija biti u funkciji 2028. godine.\nBeograđani izabrali izgled budućeg METROA u plavim bojama: Predlog "Sigurnost" pobednik sa 43,58 odsto glasova\nPRIPREME ZA GRADNJU BEOGRADSKOG METROA Raspisan tender za drugu liniju\nGRADNJA METROA Prvo istražne bušotine pa projektovnje "krtice" koja će da buši tunele\n– Beograđani su imali priliku da biraju između ponuđenih dizajna kompozicija vozova. Aktivnost koju trenutno sprovodimo jeste arhitektonski konkurs i za dizajn stanica. Ove godine znaćemo kako će sve izgledati, i prostor iznad metro stanica i prostor unutar stanica na prvoj liniji budućeg metroa – naveo je Stojčić za TV Vesti.\nGlavni urbanista je najavio i da će se nadalje raditi na integrisanju šinskog sistema, koji zajedno s metroom obuhvata i BG voz i tramvajski sistem.\n– To je visokokapacitetni sistem javnog gradskog prevoza, ekološki je najprihvatljiviji i istovremeno najbrži. Upravo se završava javni uvid u Plan generalne regulacije šinskih sistema, koji je trajao mesec dana i na kojem su građani mogli da daju svoje sugestije i primedbe. Takav sistem je način da se konačno razreši čitav niz saobraćajnih problema u Beogradu. Benefiti su višestruki, s jedne strane ekonomski, a s druge brzina komunikacije između svih delova grada biće znatno efikasnija – istakao je Stojčić.\nIntegrisani šinski sistem daje mogućnost da se šire zelene površine i drvoredi, kao i da se pospešuje pešačenje i bicikliranje kao zdrav način kretanja u gradu, zaključio je glavni urbanista.\n"Suprugu sam poslao na posao, da oseti da je i dalje normalna. U nekoj meri": Nenad je TATA NA PORODILJSKOM, njegova priča je divna, uzbudljiva i DUHOVITA (FOTO)\nPorodiljsko odsustvo nekako po pravilu uvek vezujemo za majku, iako i očevi u Srbiji imaju pravo na odsustvo sa posla zbog nege deteta, većina njih ga ne koristi ili čak nikad nije ni čula za njega. Ali ovaj tata ruši sve stereotipe!\nGLUPOST ANTIVAKSERA NE POZNAJE GRANICE Poistovetili se sa žrtvama Holokausta, pa počeli sami da se OBELEŽAVAJU ŽUTIM TRAKAMA?!\nBorba protiv kovida donela je puno iracionalnosti, a jedna od najvećih je poistovećivanje antivaksera sa žrtvama Holokausta, zbog čega su protivnici vakcine počeli samoinicijativno da nose žute trake nalik onima kojima su nacisti obeležavali Jevreje tokom Drugog svetskog rata. U Savezu jevrejskih opština Srbije i u Muzeju žrtava genocida ocenjuju da je takvo poređenje, u najmanju ruku, neprimereno.\nNa teritoriji Beograda tokom jučerašnjeg dana zbog nepoštovanja epidemioločkih mera kažnjeni su veliki trgovinski lanci, ugostiteljski objekti, ali su kazne "pale" i u vozilima javnog gradskog saobraćaja.\nOtkako je pre nekoliko dana rečeno da će biti uvedene tzv. kovid propusnice u ugostiteljskim objektima, koje će biti na snazi posle 22 sata, od tog momenta ne prestaje da se priča o njima.\nGrađani tvrde da su videli kako se smeće u CRNIM KESAMA iz laboratorija baca u obične kontejnere, a ovakav otpad je OPASAN\nSav otpad koji nastaje u toku lečenja pacijenata zaraženih koronavirusom je infektivni medicinski otpad, odnosno opasan otpad, te se kao takav mora tretirati pre odlaganja (sterilisati i samleti), piše RTS.\nU poslednja 24 sata u Srbiji je na korona virus testirano 26.498 osoba, od kojih je pozitivno njih 7.840 dok su, nažalost, 63 osobe preminule.\n"To što nemate zimsku gumu može prilično da vam ZAGORČA ŽIVOT!" Sve što treba da znate o pravilu koje važi od 1. novembra\nOd 1. novembra kao i svake godine vozači bi na svojim vozilima trebalo da letnje gume zamene zimskim. Jeste da meteorolozi najavljuju još par toplih dana, ali već pred kraj meseca temperatura ponovo pada, a "dok se okrenemo", osvanuće 1. novembar.\nIZVUČENA LOTO "SEDMICA" Evo gde je uplaćen listić "težak" 1,8 MILIONA EVRA\nU večerašnjem 71. kolu igre na sreću loto izvučena je "sedmica" vredna 212.806.685 dinara ili 1.800.000 evra! Dobitni listić uplaćen je na Zvezdari.\nU Beogradu se tokom protekle noći dogodilo više saobraćajnih nezgoda i jedan požar u kojima nije bilo teže povređenih, a najviše posla za medicinske ekipe bilo je sa kovid i hroničnim pacijentima.


Hokej: Međunarodni turnir veterana "Winter Classic 2018" | (Vesti - 25.01.2018) Subotica\nKomentara: 2 | Pregleda: 1715\nHokej: Međunarodni turnir veterana "Winter Classic 2018"\n25.01.2018 u 15:17h\nTradicionalni međunarodni turnir za veterane u hokeju na ledu, „Winter Classic 2018”, trinaesti po redu, održaće se na Stadionu malih sportova (Gradsko klizalište) tokom naredna tri dana.\nNa turniru će se nadmetati 14 ekipa iz sedam država i to u dve starosne kategorije, plus 30 i plus 40 godina. U starijoj kategoriji, u konkurenciji devet ekipa podeljenih u tri grupe, titulu brane Finci, ekipa Jormas. Kod mlađih, Jasenice iz Slovenije će pokušati da odbrane pobednički pehar u konkurenciji pet timova.\n+30 godina: Spartak, Jasenice (Slovenija), Old man (Austrija), Pirati (Srbija) i Noćne ptice (Srbija)\n1. grupa: Spartak, Vojvodina, Drvene nogice\n2. grupa: Jormasn (Finska), Kiškoroš (Mađarska), Prevoje (Slovenija)\n3. grupa: Old boys (Slovačka), Letkunilikat (Finska), Ice devil (Bugarska)\nTokom sutrašnjeg dana (petak) na programu je devet mečeva, prvi se igra u 13 časova, kada će snage odmeriti Spartak i Noćne ptice (30+), a samo sat kasnije u starijoj konkurenciji domaćini će se sastati sa Drvenim nogicama iz Beograda.\nRaspored utakmica za petak, 26. januara: 13:00 Spartak – Noćne ptice (+30); 14:00 Spartak – Drvene nogice (+40); 15:00 Jormas – Kiskoros (+40); 16:00 Jasenice – Pirati (+30); 17:00 Old boys – Letkunilikat (+40); 18:00 Jormas – Prevoje (+40); 19:00 Spartak – Vojvodina (+40); 20:00 Jasenice – Old man (+30) i 21:00 Ice Devils – Letkunilikat (+40).\nRaspored utakmica za subotu, 27. januara: 9:00 Kiskoros – Prevoje (+40); 10:00 Drvene nogice – Vojvodina (+40); 11:00 Old boys – Ice devils (+40); 12:00 Jasenice – Spartak +30; 13:00 Pirati – Old man (+30); 14:00 A3 – B3 (+40); 15:00 A2 – B2 (+40); 16:00 A1 – B1 (+40); 17:00 Jasenice – Noćne ptice (+30); 18:00 Spartak – Pirati (+30); 19:00 A3 – C3 (+40); 20:00 A2 – C2 (+40); 21:00 A1 – C1 (+40) i 22:00 Old man – Noćne ptice (+30).\nRaspored za nedelju, 28. januar: 10:00 Spartak – Old Man (+30); 11:00 B3 – C3 (+40);12:00 B2 – C2 (+40); 13:00 B1 – C1 (+40) i 14:00 Pirati – Noćne ptice (+30)\nPostavljeno pre 601 dan i 3 časa\nHokej: Slovenci odbranili tron na turniru veterana "Winter Classic…\nwinter classic turnir\nHokejas [pre 600 dana i 14 časova] Odgovori\nSzabadkai hoki !!!!!!!!!!!!!\n#241456 (2) (8)\nLolek i Bolek [pre 600 dana i 8 časova] Odgovori\nmi subotičani na klizanje u segedin?\norganizacija "0" bodova!\ngde su prepodnevni termini klizanja za građanstvo, koje koriste porodice sa malom decom?\n#241470 (12) (7)


Dopusti Majklu Kejnu da ti pokaže šezdesete iz prve ruke (VIDEO) – Bosonoga\nDopusti Majklu Kejnu da ti pokaže šezdesete iz prve ruke (VIDEO)\nKulturološki posmatrano, sedma decenija je bila ona koja je definisala 20. vijek.\nRevolucija u muzici kroz rokenrol, koji je donio revoluciju i u svijetu mode, filma televizije… artikulišući težnju za revolucijom ljudskih, građanskih i seksualnih sloboda, promjenom načina života, mirom u svijetu.\nKako svaka revolucija jede svoju djecu, tako su godine proždrale i mnoge od ovih ideal(ist)a šezdesetih. No, ostali su barem uspomena na jednu po mnogo čemu posebnu dekadu u našoj istoriji i njeno bogato naslijeđe u sferi pop kulture. Upravo ovom temom bavi se “My Generation”, novi dokumentarac Dejvida Betija (David Batty).\nProgovarajući glasom legendarnog Majkla Kejna (Michael Caine), film se bavi počecima neke nove kulturne ere, sa fokusom na Ujedinjeno Kraljevstvo, kao rodni kraj rokenrola. Kroz Kejnove lične uspomene, živopisne kadrove londonskih ulica i isječke iz rijetkih intervjua sa mnogima koji će kasnije postati ikone, “My Generation” već u trejleru uspješno prenosi energiju, bunt i koloričnost perioda o kojem govori.\nTvorci filma tvrde da su pregledali 1.600 časova video-materijala, preslušali više od 50 intervjua sa ključnim protagonistima i obavili opsežno istraživanje. Ukoliko zaista jesu, možda dobijemo pravi mali udžbenik za neke buduće buntovnike.\nNaslovna fotografija: XIX Entertainment\nPrethodni članakJapanci imaju genijalno rješenje za bioskopske vrućine\nSledeći članakBolesno dobar trejler za nastavak jedne od najboljih domaćih serija (VIDEO)


BORCI PONOVO PREVARENI - VLADA FEDERACIJE BORCIMA "UKRALA" RATNI STAŽ - LTK - INFO | Info blog-portal\nHome / BiH / BORCI PONOVO PREVARENI - VLADA FEDERACIJE BORCIMA "UKRALA" RATNI STAŽ\nBORCI PONOVO PREVARENI - VLADA FEDERACIJE BORCIMA "UKRALA" RATNI STAŽ\nlipnja 02, 2018 BiH\nBorcima Armije RBiH koji su proveli četiri godine braneći ovu državu, usvajanjem novog Zakona o penzijsko-invalidskom osiguranju FBiH, izbrisan je vojni staž, tačnije ne priznaje se ukoliko žele ostvariti prijevremenu penziju. Borci, naime, mogu aktivirati vojni staž tek kada napune 62 godine života, a ukoliko odluče da to učine ranije, bit će kažnjeni sa četiri posto od visine penzije za svaku godinu. Tako će, primjera radi, za raniji odlazak u penziju od pet godina, imati i manja primanja za čak 20 posto, piše Avaz.\nDva člana Na ovu prevaru federalnog primijera Fadila Novalića ukazivali su iz Saveza samostalnih sindikata BiH (SSSBiH).\nOni su amandmanski pokušali djelovati prije usvajanja Zakona te je Glavni odbor SSSBiH premijeru Novaliću podnio zahtjev i tražio povlačenje Zakona. – Ratni staž postao je destimulacija radnicima, odnosno borcima, umjesto stimulacije – kazao je Ismet Bajramović, predsjednik SSSBiH.\n– Znači, ako je radnik imao 34 godine staža u firmi, sa tri godine učešća u odbrani BiH, vojni staž bio bi mu uduplan pa bi imao ukupno 40 godina penzijskog staža. Novim Zakonom ovo se promijenilo i, umjesto penzijskog staža, uveden je pojam “staž osiguranja”.\nNa praktičnom primjeru, to znači da radnik/borac mora navršiti 40 godina “staža osiguranja” bez obzira na godine života da bi mogao ostvariti pravo na penziju. Ključno je, međutim, da se pojmom “staž osiguranja” ne priznaje ostvareni ratni staž i njegovo uduplavanje – istaknuo je Bajramović.\nPojasnio je da je ovakva situacija nastala zbog činjenice da država nikad formalno nije uplatila doprinose za ljude koji su je branili, a prema novom Zakonu, Zavod PIO nema obavezu da računa u staž godine za koje nisu uplaćivani doprinosi (vojni staž boraca, op. a). Jedan od prevarenih demobilisanih boraca je i Mujo Gavranović, inače dugogodišnji radnik živiničkog “Konjuha”.\n– Prvi sam na svojoj koži osjetio nepravdu koju je ova vlast počinila prema borcima Armije RBiH. Predao sam u aprilu ove godine zahtjev za penzionisanje, imam četiri godine vojnog i 36 godina radnog staža, ali ne mogu u prijevremenu penziju – naglasio je Gavranović. Dodao je da se u istoj situaciji nalazi i 57 njegovih kolega iz “Konjuha”, koji su na isti način ispunili uvjete za penzionisanje.\n– Borci Armije RBiH koji su već otišli u penziju do stupanja na snagu novog Zakona, iskoristili su svoj vojni staž, a nama je sad to oduzeto – naglasio je Gavranović. Novi zakon – manje penzije svima Primjera radi, radnik koji je tri godine proveo u ratu i koji ima 34 godine efektivnog radnog staža, uz upisivanje duplog vojnog staža, ima ukupno 40 godina.\nNo, prema novom Zakonu, ovaj radnik neće imati 40 nego 37 godina staža zbog toga što se svaka godina posebnog ili vojnog staža vrednuje sa 0,5 bodova (po starom zakonu 1 bod, op. a). Pod pretpostavkom da je radnik iz ovog primjera tokom svog radnog vijeka imao plaću od 630 KM, što je prosjek za prerađivački sektor, on bi, prema novom Zakonu, ostvario penziju u visini od 337,86 KM.\nČak i sa 40 godina “staža osiguranja”, ovaj radnik bi, prema novom Zakonu, ostvario pravo na penziju u visini od 415 KM. Inače, takvih je u FBiH skoro 180.000.\nBORCI PONOVO PREVARENI - VLADA FEDERACIJE BORCIMA "UKRALA" RATNI STAŽ Reviewed by LTK-INFO.COM - Lukavački info blog-portal on lipnja 02, 2018 Rating: 5


Rotary klub, Rudnik uglja i Telekom donirali 40 telefona i interneta za djecu sa seoskog područja – Pljevaljske novine\nPočetna / Vijesti / Društvo / Rotary klub, Rudnik uglja i Telekom donirali 40 telefona i interneta za djecu sa seoskog područja\nPljevaljske Novine maj 7, 2020\tDruštvo Ostavite komentar 1,856 Pregledi\nDanas su predstavnici Rotary kluba Pljevlja, Rudnika uglja i Telekoma u sali SO uručili 40 pametnih telefona sa besplatnim internetom za učenike sa seoskog područja kako bi im olakšali učenje na daljinu u sklopu projekta Ministarstva prosvete Uči doma.\nPored telefona učenicima je obezbijeđeno pet mjeseci besplatnog interneta, a vrijednost inicijative Rotary kluba je 7.800 evra.\n– Ovo je jedna vanredna situacija za obrazovanje i u komunikaciji sa direktorina škola vidjeli smo da svi učenici na selu nemaju internet ili telefonski aparat pa smo htjeli da im pomognemo da im nastava na daljinu bude pristupačna. Sigurni smo da ćemo imati još ovakvih druženja – kazao je Nebojša Rubežić, predsjednik Rotary kluba Pljevlja.\nPo riječima Marine Bošković, direktorice osnovne škole „Mihailo Žugić“ iz Odžaka, Rotary klub uvijek poklanna pažnju djeci sa seoskog područja, a ova akcija im je veoma značajna.\n– Imamo porodice sa dvoje, troje i četvoro djece koji imaju po jedan telefonski aparat koji je ionako u lošem stanju pa ne mogu istovremeno da isprate svoje obaveze, ali se trude. Zahvaljujemo svim donatorima koji su pomogli – istakla je Bošković.\nDonacija Rotari kluba Rudnika i Telekoma\t2020-05-07\nKljučne rečiDonacija Rotari kluba Rudnika i Telekoma\nPrethodna HRA: PROTEST ZBOG GUŠENJA SATIRE I HAPŠENJA SATIRIČARA\nSledeća Preduzetnici u Pljevljima nemaju olakšice, niti pomoć od opštine


Forto i ambasadori: Ulaganje u znanje je razvojna šansa Kantona Sarajevo - Ilidza.ba I\nHome/Bosna i Hercegovina/Forto i ambasadori: Ulaganje u znanje je razvojna šansa Kantona Sarajevo\nPremijer Kantona Sarajevo Edin Forto održao je odvojene sastanke s ambasadorom Slovačke Republike u Bosni i Hercegovini Martinom Kačuaom, te ambasadoricama Francuske i Slovenije u BiH Christine Toudic i Zoricom Bukinac.\nNa prvom sastanku ambasador Kačua je istakao kako želi ojačati i učiniti sadržajnijom saradnju s Kantonom Sarajevo, kroz realizaciju konkretnih projekata, posebno u oblasti ekologije i očuvanja okoliša.\n“Namjera nam je da u saobraćaju imamo električne autobuse, te sistemski pristupimo transformaciji javnog prijevoza koja bi trebala biti okončana u naredne dvije godine”, najavio je Forto.\nTokom narednog susreta s ambasadoricom Toudic akcent je stavljen na intenzivnije učenje francuskog jezika u školama na području KS.\nPremijer Forto je podržao prijedlog ambasadorice za veću zastupljenost učenje ovog jezika u našim školama, te posebno ukazao na značaj otvaranja “Škole 42” – “École 42”, koja bi funkcionirala po već poznatom francuskom modelu, jer za sada u regionu ne postoji nijedna takva škola.\n“Ulaganje u znanje je razvojna šansa za Kanton Sarajevo. Prije rata, mi smo imali savremenu industriju koje, nažalost, više nema. A naša jedina šansa za oporavak je koncentracija znanja koju ćemo ponuditi Evropskoj uniji”, kazao je Forto.\nAmbasadorica Toudic je pohvalila dosadašnju odličnu saradnju s Kantonom Sarajevo, te istakla kako je posebno raduje činjenica da sadašnji sastav Vlade čine četiri žene, što predstavlja snažnu i važnu poruku svim ženama.\n“Vlada je na prošloj sjednici usvojila Odluku o uspostavi Centra za upravljanje kvalitetom zraka, koji će funkcionirati u okviru Ministarstva komunalne privrede, infrastrukture, prostornog uređenja, građenja i zaštite okoliša”, informirao je ambasadoricu Bukinac premijer Forto, te naglasio kako je ovoj Vladi u interesu osigurati čist zrak i zdrav okoliš građanima KS, a za što je potrebno vrijeme, saopćeno je iz Službe za protokol i press KS.


Vreme 1123 Arhiva - Nedeljnik Vreme\nBroj: Vreme 1123\nMože li pesma Jelene Karleuše da bude stvar opšte kulture, dostojna prijemnog ispita? Ko to uopšte, i kako, može da proceni i presudi\nPriredila Sanja Zrnić,\nIako ne mislim da je greh sa bilo kim razgovarati, reći ću vam: godinama nisam imao kontakt sa biznismenima koje su mediji pod kontrolom demokrata dovodili u vezu sa našom partijom\nZavršni kamičak kosmičkog mozaika\nLeon Lederman je svojevremeno napisao knjigu na temu Higsovog bozona pod naslovom "Prokleta čestica: Ako je univerzum odgovor, šta je onda pitanje?". Uredniku se nije dopao previše ostrašćen ton naslova pa je zatražio da umesto reči "prokleta" (goddamn, na engleskom) stoji reč "božja" (god’s). Ispostaviće se da je ova naizgled kozmetička izmena jednog atributa imala ogromnu ulogu u konstantnom porastu interesovanja javnosti za nuklearna istraživanja. Stotine priučenih novinara, od kojih mnogi i dalje veruju da je kvark jedna vrsta kikirikija, počelo je o istraživanjima u CERN-u da piše kao o potrazi za Bogom, ovoga puta na naučnoj osnovi, pri čemu je Higsov bozon zapravo otisak božjeg palca koji naš svet nosi još od početka prostora i vremena\nObrazovanje za XXI vek (33)\nDržavni sekretar u Ministarstvu prosvete i nauke\nPomoćnica ministra prosvete i nauke\nPredsednica Nacionalnog prosvetnog saveta\nRukovodilac Centra za razvoj programa i udžbenika, Zavod za unapređenje obrazovanja i vaspitanja\nDirektor Zavoda za izdavanje udžbenika\nDirektorka OŠ "Vladislav Ribnikar", Beograd\n»Ne vidim šta bih dobio time da svoj mandat provedem tako da nabijem glavu u pesak kao noj i da mi lav čerupa i noge i krila, pa da kažem: ‘Nisam video, ništa se ne dešava’.«\nTomislav Nikolić, predsednik Srbije, o rešavanju problema Kosova koje Srbija "svakog dana gubi" i potrebe za državnim konsenzusom po ovom pitanju. ("Press")


Radnici “Zenicatransa” i pored neizvjesnog ishoda “odmrznuli” štrajk glađu – Haber.ba\nRadnici “Zenicatransa” i pored neizvjesnog ishoda “odmrznuli” štrajk glađu\nObjavljeno 19.01. 2020.\nPetnaestak radnika JKP Zenicatrans-prevoz putnika počelo je danas u holu Autobuske stanice Zenica novi štrajk glađu, koji su bili prekinuli u prošlu subotu.\nPrvi štrajk glađu, u kojem je od 7.-11. januara sudjelovalo 20-ak radnika, privremeno je bio zamrznut zbog obećanja predstavnika političkih stranaka u Gradskom vijeću da će podržati amandman za pomoć tom preduzeću iz gradskog budžeta, ali je gradonačelnik Fuad Kasumović dugi put s dnevnog reda Vijeća povukao Prijedlog budžeta Grada za 2020. godinu.\n“Neke kolege neće moći danas pa će doći sutra, ali opet će nas štrajkovati do 20-ak uposlenika. U štrajk ulazimo bez neke jasne vizije- ne može nam niko ništa obećati ni kazati, ali idemo ponovo jer nemamo drugog rješenja”, kaže Hazrudin Bilić, koji je predvodio i prvi štrajk glađu.\nOn dodaje kako moraju poduzeti neke korake kako bi se riješila sudbina preduzeća, odnosno da li će ih poslati na biro za nezaposlene ili omogućiti da rade.\nDirektor tog preduzeća Darmin Terzić, koji je i sam bio najavio ostavku, kazao je kako ni ovog puta nije bio za to da radnici štrajkuju glađu.\n“Ne podržavam takav način rješavanja problema. Ovo je problem koji se isključivo može riješiti kompromisom i u sali Gradskog vijeća- između Gradske uprave i Gradonačelnika, sa jedne strane, i gradskih vijećnika. Jedini način rješavanja je u Vijeću”, poručio je Terzić, koji je dodao kako očekuje novu sjednicu Gradskog vijeća te da je uvjeren da se „nešto mora riješiti“.\n“Ne možemo ostaviti preduzeće u stečaju. Građanima Grada Zenice treba javni gradski prijevoz. Treba im javni, a ne privatni – javni iz razloga što javni prijevoz vozi po 10-12 linija, a optimalno je četiri. Što vozi po cijeni od 1 KM, još od 2008. godine, a znamo da se moraju povećati cijene i privatnik će to „sutra“ uraditi”, kaže Terzić, koji napominje kako će privatnici po svojoj želji reducirati broj linija, a pritom će biti subvencionirani iz gradskog budžeta.\n“Neće niko da radi neprofitabilan posao. Ako se već tako nešto priprema za privatnog prijevoznika, zašto odmah ne investirati, uložiti u javni gradski prijevoz, nabaviti modernije vozne jedinice i sa smanjenom potrošnjom goriva, s minimalno Euro 5 normom. Pa da i mi krenemo raditi posao za koji smo tu, evo, već 62 godine”, kaže Terzić, koji je najavio da će poduzeti korake da nabavi gorivo te da se vrate i „uđu“ u svoje linije, kako bi počeli zarađivati.\nTerzića ne brine činjenica što je gradonačelnik Fuad Kasumović, na sjednici Gradskog vijeća, kazao kako su izgubili linije te da slijedi nova procedura za izbor prijevoznika.\n“Privtni prijevoznici mogu, po Zakonu, biti angažirati do 90 dana, a za daljnji njihov angažman treba saglasnost dati Gradsko vijeće. Nisam siguran da će bilo koji privatnik dobiti saglasnost GV, jer su, prema njihovim stajalištima, svi fokusirani isključivo da ovu uslugu, isključivo, može pružati JKP Zenicatrans”, napominje Terzić.\nTerzić dodaje kako vjeruje da, uz obaveznu rekonstrukciju preduzeća, a što je već u svom planu prezentirao i gradonačelniku Kasumoviću, može potpuno oporaviti. Broj radnika potrebno je smanjivati prijevremenim ili redovnim odlaskom u penziju, prenosi “Fena”.\nTeme:Darmin Terzić, Fuad Kasumović, izdvojeno, radnici, štrajk glađu, Zenica, Zenicatrans