Milja Lukic: Tri-četiri-pe'šes'naest najboljih filmova\nIako verovatno ne deluje tako, najteže je odrediti tek deset filmova koje voliš, a još je gore kad treba da ih rangiraš. I samo razmišljanje je bilo muka. Postoji jedno šest filmova koje sam gledala ni sama ne znam koliko puta i nema dileme da će oni biti na rang-listi, ali dilema je: kojim redom ih postaviti? Pobogu, kakve teške muke! Nezamislive. Zato moram da se ograničim, obezbedim, opravdam... šta god što zvuči primereno ovom slučaju i napišem da je ova lista stvar trenutne inspiracije i lična, sasvim lična. Nikad mi nije bilo ovoliko teško da merim reči, svaku cedim kao da je od suvoga zlata. I umesto deset, kao što svaka normalna rang-lista ima, kod mene je petnaest filmova. Lako je moglo da ih bude i pedeset.\nNa primer, film koji sam gledala najmanje pet puta, a kome i dalje ne znam ime (uglavnom sam ga lovila ili je on mene nalazio na TV-u), o ocu Pakistancu, majci Engleskinji i buljuku dece; najstariji sin je homoseksualac otišao od kuće, dizajner; jednog otac želi da oženi Pakistankom iz Engleske; drugi bi trebalo da pođe njegovim stopama; ćerka pika fudbal; jedan sin je vernik; jedan ne skida kapuljaču s glave... Fantastičan film, a ja ne znam ni kako se zove. Međutim, ne osećam neku posebnu grižu savesti, jer - ovo je lična lista, imam samo jedan kriterijum: dopadljivost. Ko želi da dopuni spisak, samo nek izvoli. A naročito bi me radovalo ako se neko seti kako se zove ovaj engleski film, tužan i komičan istovremeno.\nFelinijev film koji ostavlja bez daha - u isto vreme raskošan, sveden, psihološki, intrigantan i običan! Film o odrastanju, hronika grada, tipično atipični likovi i odnosi, moralne dileme, religija i crkva, seksualnost, erotika... ima sve. Felini mi ionako liči na renesansnu figuru, na nekog Hommo univezalea. Ovo je ujedno i film na koji odmah pomislim kad se govori o genijalnosti i sveobuhvatnosti, dubini života... Gledala sam ga... pa... jedno hiljadu puta.\n2. Kum 1 i Kum 2\nKopolini filmovi iz sedamdesetih. Za Kum 1 dobio je tri Oskara, za drugi deo čak šest! Šta reći, osim da su mnoge scene postale antologijske (a mislim da nema većeg komplimenta za jedno ostvarenje) i da su mnogi izrazi iz Kuma ušli u internacionalni jezik svih generacija (na madrace, ponuda koja ne može da se odbije... da pomenem samo neke). I ove filmove gledala sam... pa... hiljadu i jedan put.\n3. Let iznad kukavičjeg gnezda\nOvaj film nisam gledala... pa... hiljadu puta, ali jedno stotinak jesam sigurno. I svaki put je kao prvi - uzbudim se, srce mi se popne u grlo, danima posle razmišljam i vučem se kao prebijena mačka. Neverovatan film koji svakog prodrma iz temelja. Formanov najbolji film, kojim je dokazao da nije sve u specijalnim efektima. Mnogi će reći da je kruna njegove karijere Kosa, ali Let je neuporedivo bolji po svim kriterijumima. Kosa je veliki film, a Let je filmčina. Čitala sam negde da je prvi predlog za naslovnu ulogu bio Džin Hekman, koji je ponudu odbio uz obrazloženje da će mu karijeru sunovratiti uloga u filmu koji se dešava u ludnici. Bolje je što se glavnog lika prihvatio Džek Nikolson koji je upravo ovim filmom počeo da se penje visoko, visoko... što se na početku njegove karijere nije moglo ni pretpostaviti.\n4. Tačno u podne\nDa je kojim slučajem Aristotel mogao da poživi do pojave ovog filma, sigurno bi se radovao što tri jedinstva uopšte nisu sporna, pogotovo jedinstvo vremena, koje mu je najviše osporavano. Drugi problem je da li se dobro protumačilo (da se predstava odigra za 24 sata ili da se radnja dešava u toku 24 sata) ovo treće, najspornije jedinstvo. U ovom Cimermanovom remek-delu bila bi zadovoljena oba kriterijuma. Dramatičnost je posebno istaknuta stalnim pokazivanjem sata i njegovih kazaljki, napetost je dovedena do usijanja. Ima i romantične elemente, i psihološke dileme, a sve to spakovano u jedan lep, neveliki poklon sa sve velikom mašnom za gledaoce. Kad je film tek počeo da se prikazuje u Americi, iako je vestern, najbrojnija publika bila je ženskog roda. Naravno, sve one došle su da gledaju Garija Kupera, zaista veličanstvene pojave, ali i savršenog glumca. Pitam se da li je tim klinkicama posle odgledanog filma veći utisak bio od radnje i latentnog uzbuđujućeg i čežnjivog straha koji film tako uspešno proizvodi, ili od izgleda Garija Kupera. Btw, zašto po Holivudu više nisu glavne baje dvometraši poput Kupera, Stjuarta, Džona Vejna... nego su ih smenili ovi pikolini poput Kruza? I još nešto: na listi umalo da mi se nađu i Ratnici podzemlja, kojima bi se Aristotel takođe dičio, a po napetosti glat mogu da stanu uz Tačno u podne, jedino što su glumački za nijansu ispod.\n5. Zlatna groznica\nFilm za sva vremena, koji je tako lepo pokazao genije Čarlija Čaplina. Njegova poetika je uvek na rubu farse, smejete se i plačete istovremeno. Ono što je Čehov u književnosti, to je Čaplin u svetu filma. Topao, ali ne patetičan; surovo realan, ali ne i agresivan; i duhovit i smešan, ali nikada banalan... Scene poput one u kojoj jede skuvanu cokulu, u kojoj je đon parče sočne šnicle, a ekseri po koja kost koja se zadesi u mesu, dok su pertle rezanci skuvani al dente... kao i ona u kojoj se njegovom mnogo krupnijem cimeru od gladi učini da je Čarli kokoška... kao i ona u kojoj je oduvana kuća stigla na ivicu litice i ljulja se... pamte se celog života. Čarli Čaplin je od gega napravio umetnost. Svi koji koriste geg pre i posle njega jednostavno se krevelje, s izuzetkom Kerija Granta koji je imao potencijala za tu vrstu komike.\nMnogi ga smatraju za najveći film svih vremena, i zaista, moram da priznam da mi je rangiranje teško palo. S izuzetkom Amarkorda, svi ostali filmovi mogu da se poređaju kako god, tako da ovo šesto mesto može da bude i drugo i deseto, sasvim je svejedno. Titanik je Holivud u najpozitivnijem smislu - veliki spektakl, lepa priča, savršena muzika, savršeni kostimi, scenografija... savršeno sve. Scenario bi mogao da se takmiči i za neku književnu nagradu bez ikakvih ograda. Kameronu su spočitavali da je sve to tako fantastično izvedeno zahvaljujući izdašnoj i perfektnoj produkciji, ali... pa šta. I produkcija je super, ali ima filmova u koje su stucani milioni dolara a sasvim su osrednji, neki nažalost i pravi umetnički promašaji. Mada oni koji ulažu pare film posmatraju samo po tome koliko je zaradio na blagajnama, što de facto jeste dobar kriterijum, ali ne bi trebalo da bude presudan. Leonardo di Kaprio i Kejt Vinslet zaista blistaju, ne zna se ko je bolji.\nNaravno, mislim na rusku verziju, onaj film koji je režirao Tarkovski po delu Stanislava Lema. Iako se radi o naučno-fantastičnom filmu, inače žanru koji ne ljubim osobito, izuzetak su jedino Solaris i Osmi putnik, ovo je u stvari film o samoj suštini funkcionisanja ljudske psihe i otvara mnoga moralna pitanja i određenje čoveka prema drugim ljudima, prema sebi, vremenu u kome živi... Natalija Bondarčuk, koja igra jedan od nekoliko glavnih likova, toliko je lepa da se oči ne mogu skinuti s nje. Pri tom, nikad nije pokazivala ambiciju da je ocenjuju samo po izgledu. Pre dve ili tri godine, gledam na ruskoj TV (koju su mi ovi iz SBB-a ukinuli, i ovim putem, po ko zna koji put, molim da se ti programi vrate), jedan dokumentarac o divljinama širom prostrane Rusije, koji ona potpisuje i kao producent, i kao režiser, i kao snimatelj, i voditelj... Neverovatni dokumentarci, barem ona dva koja sam gledala - jedan je o šumi u Sibiru, drugi o nomadima usred zemljane pustoši na obodima granica sa Kazahstanom... Neverovatna žena; sad joj je možda i šezdeset godina, ne trudi se oko izgleda, ali i dalje je lepa, prelepa. I pametna i intrigantna. Još u Solarisu naslućivalo se da bi od nje moglo ko zna šta da se očekuje. Svi glumci u ovom filmu delovali su kao naturščici, kao da ih je usnimila skrivena kamera, i upravo taj detalj, koji se savršeno uklapa sa atmosferom u knjizi, doprinosi da ovaj film obavezno mora da bude među prvih deset. Svako je Solaris tumačio na svoj način (još jedan plusić za njega), ali ja bih se usudila da mislim kako je glavna tema (zaista ih ima nekoliko, a nije papazjanija), ujedno i ideja, u stvari - tajna. Koliko poznajemo sami sebe, šta sami od sebe skrivamo, i samim tim - koja je svrha našeg postojanja? Filosofsko pitanje. Ali, i filosofski odgovor - svako bira za sebe jer ovaj film svako je shvatio na svoj način, ali ono što je najbitnije jeste da nikoga nije ostavio ravnodušnim. Uostalom, ako su Amerikanci rešili da naprave isto to, samo američkije... Ni Džordž Kluni nije pomogao - izvođači radova na filmu nisu shvatili da ovoj tematici nisu potrebni pojačani efekti da bi se postigla veća misterioznost; takvim pristupom upravo su je ubili. Ljudska duša dovoljno je neistražena sama po sebi.\n8. Petparačke priče\nPoput Kuma, Zlatne groznice i Amarkorda, neke scene i dijalozi ostaće urezani u kolektivnu svest. Hajde da izdvojim makar jednu, mada ih je sijaset: Limunčiću, igračkice... i sve tako tepa Brus Vilis svojoj dragoj neprestano, čak i kad shvati da je zaboravila da ponese sat, a kad ostane sam udara u zid, psuje i ključa od besa: "Koza glupa, zaboravila očev sat..."; profesionalni ubica koji mašta o svešteničkom pozivu i obožava da drži propovedi onima koje ubija; momak koji po zadatku izvodi šefovu ženu, na koju se i sam pali, međutim... odlazi u toalet, gleda se u ogledalu i govori sebi: "Sve je u redu, izvodiš je, posle ideš kući, drkaš...", a s vremena na vreme se i pljesne po licu da ne zaboravi ko je on a ko je ona... Tarantino je majstor slagalice, uklapanja u jedan tok nekoliko raznorodnih tokova priča, stilova... a sve se makar u jednom deliću preklopi i dobija se utisak jedne celovite priče koja teče. Savršen film koji može da se gleda i od samog početka, s kraja, iz sredine... Tarantino bi bio odličan formalista da je kojim slučajem teoretičar književnosti. Nešto poput Tomaševskog ili strukturaliste Kloda Levija Strosa.\nRičard Atenborou, iako Britanac, snima prave sage, poput onih holivudskih, ali se ipak vidi da je Evropljanin - ne gazi po plitkoj vodi jer se ne plaši dubine i poštuje istorijske činjenice. Naravno, to ni izdaleka nije dovoljno da se stvori veliki film, ali je dobro kao polazna osnova. Ta nadgradnja koju je maestralno izveo u dobroj meri počiva na sjajnoj glumi Bena Kingslija. Mada, možda gluma i nije dobra reč iako se radi o glumcu - Kingsli je u stvari postao Gandi, teleportovao se u to vreme i u to telo, očigledno i u taj mozak i u to srce Velike duše. Stanislavski bi skinuo kapu, zasigurno! Ko me poznaje, pomisliće da je ovaj film na listi samo zato što volim istorijske filmove, ali... ovo je stvarno veliki film, čak i onima koji ne vole istorijske teme. Nažalost, gledala sam ga samo dvaput. Zaslužuje mnogo više.\n10. Striženo skraćeno\nFilm Jiržija Mencela, po scanariju koji je Mencel radio zajedno sa piscem po imenu Bohumil Hrabal (nažalost, kod nas poznatiji po nekim drugim angažovanjima, a definitivno je najbolji kao književnik), koji je najbolja komedija svih vremena. Čaplin je, kažu, najviše voleo Bergmanove filmove, ali mislim da bi mu ovaj bio na prvom mestu. Prvi put sam ga gledala na TV-u ko zna kad, i sećam se da sam se smejala maltene od početka do kraja. Bilo je neprijatno jer me je stomak boleo još jedan dan. Pri tom je taj smeh bio nekako zdrav, neusiljen, nisu bile smešne scene u kojima neko pada, krevelji se... to je bila komedija u svim vidovima koje može da pruži. Ovaj film bi trebalo da bude obavezna "literatura" na dramskim akademijama širom sveta, a onima koji imaju aspiracije prema komediji - uzor. Mladi bračni par živi u češkom gradiću, muž radi u pivari, žena je toliko lepa i pozitivna da su njom svi oduševljeni (pogotovo jedan doktor), svako iz svojih razloga, ali pravi zaplet nastupa kad dolazi brat, odnosno dever koji je urnebesno bučan, da se čitavo dvorište u kome je nekoliko porodica, ori od njegovog glasa... Film pri tom odiše specifičnom toplinom malih ljudskih sudbina koje su univerzalne, a ipak osobene po mnogo čemu.\n11. Brak Marije Braun\nFazbinderov film iz osamdesetih kojem mnogi osporavaju da je njegov najveći domet, ali eto, meni se ovaj najviše dopada - najživotniji je i svakako nikome nije mrsko da ga pogleda još jednom. Odlično je dočarao vreme u kome se radnja dešava - pred sam kraj Drugog svetskog rata i prve posleratne godine u Nemačkoj, punoj američkih vojnika i strepnje žena i majki u vezi sa sudbinom vojnika koji se nisu vratili sa fronta, prve sindikalne organizacije, moralna i svake druge vrste - velika beda. Ne treba zaboraviti ni Hanu Šigulu, za koju mislim da je ovom rolom pokazala sav raskoš svog talenta. Ovaj film je, bar meni, mnogo bolji od Limenog doboša, a neminovno se nameće poređenje.\n12. Sjaj u travi\nFilm Elije Kazana koji se, bar po meni, vrlo često pogrešno smešta u žanr ljubavnih filmova. Strogo katoličko vaspitanje, u stvari uopšteno gledano svako patrijarhalno u kome devojka mora da bude "čista" pre ulaska u brak i gušenje svega telesnog kao neprirodnog, nije ni danas potpuno prevaziđeno. Sa nekim manjim izmenama, suština je da li decu vaspitavamo u pravom slobodarskom duhu ili je sve licemerno, pa čak i opštepoznata floskula "za tvoje dobro". Tema je svakako univerzalna, a čista je slučajnost što je smeštena u Ameriku dvadesetih godina. Natali Vud je fantastična, pogotovo u scenama histerije, a Voren Biti je toliko bio dobar da dugo nije mogao da se otrese uloge Bada Stampera - za dugo vremena nuđene su mu samo uloge bogatih lepotana. Mali, ali ipak bitan detalj - naslov filma, uzet iz Vordsvortove pesme, savršeno je izabran. Nobično ponašanje heroine filma počinje čitanjem ovih stihova, a pesma je sama suština problema kojim se film bavi.\n13. Visoke potpetice\nKao i u slučaju Braka Marije Braun, mnogi će osporavati da je ovo najbolji Almodovarov film, ali meni - jeste. Sjajni su i Veži me, Kika... sve do najnovijih sa Penelope Kruz, novom muzom, posle Viktorije Abril koja je u Visokim potpeticama bila senzacionalna. Kad se unese u ulogu, a ovde je bila inferiorni karakter (ipak), čak i deluje nekako niža, jadnija... crte lica su joj drugačije, a to nije zasluga šminkera. Da budem sasvim iskrena, razlog da od svih inače sjajnih Almodovarovih filmova izaberen baš ovaj jeste jedna skoro pa telepatska stvar - naime, Almodovar me je nekako podsećao ponajviše na Bergmana, na primer mogao bi da se nazove južnjačko temperamentni Bergman, jer je osećaj isti dok gledam filmove ove dvojice naizgled potpuno oprečnih autora; a i sklona sam tome da Almodovara nazovem Bergmanom u koloru (boje su kod njega najprepoznatljivije, njegovi filmovi su kao neka velika slikarska platna u vatrometu boja - autor koji nikako nije trebalo da se rodi u vreme crno-belog filma); a u Visokim potpeticama Viktorija Abril u razgovoru s majkom odaje počast upravo Bergmanu opisujući joj jednu scenu iz Jesenje sonate: o inferiornoj ćerki koja gorko-žalosno upoređuje svoje sviranje sa majkom, prvoklasnom pijanistkinjom. Pun pogodak! U Jesenjoj sonati su to bile Liv Ulman i Ingrid Bergman, a ni u Visokim potpeticama glumački par majka-ćerka nimalo ne zaostaje. Međutim, to je samo jedan aspekt ovog filma, možda psihološki najdublji, ali ništa manje nije zanimljiva ni krimi strana, oda tranvestitima, muzika... fantastična muzika koja se i dan-danas vrti kao klasika... Ovaj film bih mogla da gledam dan i noć, bez prestanka.\n14. Poslednji kineski car\nIako je Bertoluči snimio takođe vrhunske filmove poput Poslednjeg tanga u Parizu, Dvadesetog veka i možda malo slabije Ukradene lepote, ipak je bez sumnje ovo njegov najveći film. Svojevremeno je dobio čak devet Oskara za njega, u stvari u svakoj kategoriji u kojoj je bio nominovan ujedno je bio i pobednik, a i to je prvi film kome su vrata Zabranjenog grada širom bila otvorena. Na stranu sve to, po svim parametrima ovo je genijalan film. Izuzev Pitera O'Tula kao internacionalne zvezde, sve ostalo bili su manje poznati glumci, a ako ćemo istini za volju - svi su nepoznati, ne samo zato što su mahom Kinezi. Ali, to ne treba da čudi, jer ne znam nijednog drugog režisera čiji se svaki film reklamirao tako da je njegovo ime ispred svih glumaca, i kad mu igraju glumačke veličine, a kamoli glumci koji su se prihvatili zadatka da dočaraju Poslednjeg kineskog cara. Pridev poslednji kao da mu je bio omiljen, ima ga u nazivu dva filma, s tom razlikom što je Poslednji tango dobio epitet pornografskog (koja glupost!), a Poslednji kineski car pobrao sve lovorike. S punim pravom!\n15. Dobri Vil Hanting\nBen Aflek i Met Dejmon dobili su Oskara za scenario za ovaj film, a Robin Vilijams za sporednu ulogu! Mada mi ponekad uopšte nije jasno kako se Oskari dodeljuju, a neretko sam u čudu ko je sve nagrađen, Akademiji za ovakvu odluku odajem počast. Kako sam znala da je taj film super i pre nego što se prikazivao kod nas? Vrlo jednostavno - to su bile devedesete kad je piraterija ovde cvetala, i sve filmove smo gledali maltene i pre svetskih premijera. Nikad više filmova nisam odgledala nego tih godina, i pored sve bede i užasa. Ovaj film je savršen primer kako scenario drži film. I ne samo da ga drži, on ga i nadgrađuje. Ideja je super, ali... malo li je ideja čija je realizacija bila čist promašaj? I Mini Drajver je u ovom filmu baš bila kako treba. Režisera se ne sećam, neću ni da kopam po netu da mu nađem ime, ali koji god da je - uklopio se u ekipu.\nKoji bedak! Sad se setih i Rašomona, on je svakako zaslužio da bude ne među 15, već među deset, ali... Stvarno je bila velika muka sastavljati ovu rang-listu. Nikad više! Osećala sam se kao dete u poslastičarnici koje ne zna šta bi pre uzelo, pa se vraća kući tužno što nije probalo još jedan kolač, iako mu je muka koliko je jelo.\nОбјавио Milja Lukić у 19:43\nОзнаке: film, rang-liste\nMiodrag Ristic 15. мај 2010. 22:35\nMislim da bi 50 ili 100 bio neki realniji broj, ali verovatno kad bih malo više razmislio ispostavilo bi se da je i to "tesno". Nema Hičkoka, i Orsona Velsa... Spilberg je ipak zaslužio (makar u donjoj polovini) jedno mesto. Ima nekih filmova koji su moji lični favoriti, iz raznih razloga. Recimo "Limeni doboš", ili "20-ti vek"... Od fantastike "Odiseja u svemiru" je ugaoni kamen. Za moju generaciju je bio značajan jedan mali i zaboravljeni film "Slomljeno staklo", a sličan uticaj je imao deceniju ranije "Blow Up". Reperi bi rekli da je "8 milja" ista priča za neku novu generaciju (i dobar je film). "Gorštak"? Prvi deo je zaista originalan, a iz SF bih izdvojio još "Blejd raner-a" (opasno dobar film), ali i drugi deo "Mad Max-a"... Kao klinac gledao sam gomilu filmova Luja de Finea... Ups! Zaboravili smo crtaće! Pa se sad setim (baš sam danas linkovao muziku iz tog filma) "Ljudi mačke" sa Dejvidom Bovijem i Nastasijom Kinski. Što me podseti ne njegog oca, a on na to da smo potpuno zaboravili horor recimo "It!"...\nI tako dalje... Mislim da je ovo ipak uzaludan posao...\nMilja Lukić 15. мај 2010. 23:32\nDa, zaista je uzaludan posao.\nZaboravila sam na "Blow up", a on bi mogao takođe da bude među tih... uh... 50. Vanesa Redgrejv na početku karijere, to je nešto.\nDejvid Bovi nije igrao u "Ljudi mačke", koliko se sećam, nego Malkolm MekDauel i to je bio rimejk istoimenog filma iz 1942, koji nažalost nisam gledala, ali oni koji jesu kažu da je bolji od potonjeg. Ne mogu da sudim.\nA da li slučajno znaš kako se zove film čije ime ne znam?\nMiodrag Ristic 16. мај 2010. 01:02\nPobrkao sam - Bouvi je igrao u vrlo sličnom (i takodje vrlo zanimljivom filmu) "Glad" sa Katrin Denev i Suzan Saradon (za "Mačke" je samo pevao glavnu muzičku numeru)... Mislim da znam na koji film misliš, bio je nedavno na nekom od kablovskih kanala, ali sam ga i ja gledao od sredine. Ako se setim (ili opet naletim na njega) javiću ti.\nĐorđe Kalijadis 16. мај 2010. 01:10\nDobar izbor Miljo. Mencla nisam gledao, a samo tri filma od navedenih nisu moja šolja čaja (Gandija i Cara sam jedva preživeo, treći je Vil Hanting) sve ostalo potpisujem:)Pozz\nnasdvoje 16. мај 2010. 09:27\nehej, Miljo, odlična, šarena lista! ni ja nisam gledala ovog Mencela, ali sudeći po Strogo kontrolisanim vozovima, verujem da je i taj film duhovit. Čarlija Čaplina bih uvek zamenila Basterom Kitonom, ali je super što se i on našao na listi. a mislim da je taj film čijeg imena ne možete da se setite Istok je istočno\nMilja Lukić 16. мај 2010. 13:43\nMeni je uvek bilo interesantno kako je na primer Odiseja u svemiru nekome dobar film (tebi, Miodraže, a i mnogim mojim prijateljima), a Poslednjeg cara nisu mogli da odgledaju do kraja (ti, Đorđe, kao i mnogi moji prijatelji). Kod mene je to bilo sasvim drugačije.\nHvala, nasdvoje. Istok je istočno... dobar naslov.\nUnknown 16. мај 2010. 16:05\nSvaka tebi čast Miljo kad se usudiš da praviš ovakve liste..djavolja je to rabota :))\nSamo bih se nadovezao na "Glad", koju je pomenuo Miodrag-sjajan film, ali spooooooookyyyyyy do zla boga ;)\nI možda bih od nešto novijih filmova preporučio Fracture, sa Entoni Hopkinsom i Rajanom Goslingom (ovaj mali je interesantan, btw).\nMilja Lukić 16. мај 2010. 16:13\nHvala svima za predloge, pribeležila sam u tefter šta da gledam, za domaći. :)\nUnknown 03. јануар 2015. 17:35\nPreko ovog bloga našao sam film koji sam dugo tražio jer nisam znao naslov. Naziv engleskog filma o Pakistancima je East Is East iz 1999.god..\nCharolija 17. мај 2010. 12:00\nBilo bi lepo da mogu da odvojim neko vreme, pa da uz neke grickalice odgledam sve ove filmove ponovo, možda baš ovim redom. Odličan izbor. :))


201-225 od 1385 rezultata\nO proizvodu Specifikacija Komentari Edukativni set optički eksperimenti. Set sadrži 25 eksperimenata iz oblasti optike. U setu su svi potrebni elementi za izvođenje svetlosnih i eksperimenata sa bojama. Specijalna svetlosna čigra, ogledala i dosta drugih materijala su bezbedni za izvođenje eksperimenata. Bogato ilustrovano i detalljno uputstvo i instrukcije. Napomena: Nastojimo da budemo što precizniji u opisu svih proizvoda, ali ne možemo da garantujemo da su svi opisi kompletni i bez greške. Hvala na razumevanju. Svi artikli prikazani na sajtu su deo naše ponude, ali ne podrazumeva da su dostupni u svakom trenutku. Karakteristika\tVrednost Kategorija\tEdukativne Pol\tDevojčice, Dečaci Brend\tNo name Ostavi komentar Ime/Nadimak Email Poruka PošaljiObrada Trenutno nema komentara\nO proizvodu Specifikacija Komentari Naučni set za kreiranje magnetnih i ljigavih KREATURA i koji se mogu kretati zahvaljujući magiji magnetizma. Sadržaj: Gvožđe - Tečni aktivator sluzi - Lepak za sluz - Obojeni pigmenti - Magnet - Alati - Ilustrovani priručnik Dimenzije pakovanja 38,8 x 28,5 x 7,85cm Napomena: Nastojimo da budemo što precizniji u opisu svih proizvoda, ali ne možemo da garantujemo da su svi opisi kompletni i bez greške. Hvala na razumevanju. Svi artikli prikazani na sajtu su deo naše ponude, ali ne podrazumeva da su dostupni u svakom trenutku. Karakteristika\tVrednost Kategorija\tInteresovanja Pol\tDevojčice, Dečaci Brend\tNo name Ostavi komentar Ime/Nadimak Email Poruka PošaljiObrada Trenutno nema komentara\nO proizvodu Specifikacija Komentari Uz edukativni set Baby kula mogu se primenti tri vrste edukativnh aktivnosti: oblici- gde je potrebno uklopiti boje sa oblicima, razlikuj veliko od malog-gde je potrebno sloziti oblike po veličini i napravi veliku kulu- gde je potrebno od oblika napraviti sto veću građevinu.Sadrži 4 table za oblike, 16 geometrijskih oblika i 16 valjkastih oblika u boji. Napomena: Nastojimo da budemo što precizniji u opisu svih proizvoda, ali ne možemo da garantujemo da su svi opisi kompletni i bez greške. Hvala na razumevanju. Svi artikli prikazani na sajtu su deo naše ponude, ali ne podrazumeva da su dostupni u svakom trenutku. Karakteristika\tVrednost Kategorija\tEdukativne Pol\tDevojčice, Dečaci Brend\tNo name Ostavi komentar Ime/Nadimak Email Poruka PošaljiObrada Trenutno nema komentara\nO proizvodu Specifikacija Komentari Sve što je potrebno za stvaranje 50 različitih ljigavaca Sa osnovnom laboratorijom za eksperiment Mnogo alata za eksperimentisanje Napravite različite slim-ove metalik, alien, bouncing, koji uklanjaju stres, fluorescentne... Dimenzije pakovanja 53 x 36 x 9cm Napomena: Nastojimo da budemo što precizniji u opisu svih proizvoda, ali ne možemo da garantujemo da su svi opisi kompletni i bez greške. Hvala na razumevanju. Svi artikli prikazani na sajtu su deo naše ponude, ali ne podrazumeva da su dostupni u svakom trenutku. Karakteristika\tVrednost Kategorija\tInteresovanja Pol\tDevojčice, Dečaci Brend\tNo name Ostavi komentar Ime/Nadimak Email Poruka PošaljiObrada Trenutno nema komentara\nO proizvodu Specifikacija Komentari Super laboratorija za lako, zabavno i super sigurno stvaranje mnogih ne-Newtonskih tečnosti i taloga. Sadržaj: Spremnici - Posude - Skrob - Alat - Boje - Ilustrovani priručnik Dimenzije pakovanja 38,8 x 28,5 x 7,85cm Zanimljiva igra za mlade naučnike koja im omogućava da naprave velike količine ljigavaca. Napomena: Nastojimo da budemo što precizniji u opisu svih proizvoda, ali ne možemo da garantujemo da su svi opisi kompletni i bez greške. Hvala na razumevanju. Svi artikli prikazani na sajtu su deo naše ponude, ali ne podrazumeva da su dostupni u svakom trenutku. Karakteristika\tVrednost Kategorija\tInteresovanja Pol\tDevojčice, Dečaci Brend\tNo name Ostavi komentar Ime/Nadimak Email Poruka PošaljiObrada Trenutno nema komentara\nEdukativna igra slagalica Happy Farm 42165\nO proizvodu Specifikacija Komentari Otkrijte domaće životinje sa slagalicom koju treba sastaviti. Veličina slagalice: 50 x 70 cm. Sadrži kutiju u 3D obliku koja se montira. Ovom slagalicom deca se mogu igrati sa 12 figura životinja i 4 plastična oblika. Uzrast: 1+ godina Sadrži 12 plastičnih životinja, slagalicu dimenzija 50 x 70 cm, 12 životinja od kartona, malu 3D kuću, 4 geometrijska oblika od plastike. Napomena: Nastojimo da budemo što precizniji u opisu svih proizvoda, ali ne možemo da garantujemo da su svi opisi kompletni i bez greške. Hvala na razumevanju. Svi artikli prikazani na sajtu su deo naše ponude, ali ne podrazumeva da su dostupni u svakom trenutku. Karakteristika\tVrednost Kategorija\tEdukativne Pol\tDevojčice, Dečaci Brend\tNo name Ostavi komentar Ime/Nadimak Email Poruka PošaljiObrada Trenutno nema komentara\nO proizvodu Specifikacija Komentari Sva deca obožavaju voziće. Posebno ako neke delove mogu da pomere, rastave ili otkače. A upravo to i jeste zabava na Cubika DRVENOM VOZIĆU – DUGA. On se sastoji od 15 delova – elemenata koji tek kad se sklope čine pravi vozić s lokomotivom i dva vagona. Mališani u igri često improvizuju, stavljaju delove na pogrešna mesta, ali vremenom dolaze do zaključka „gde šta stoji“ jer didaktika ove igračke učini svoje. Navede decu da dobro razmisle i vozić prihvate kao veliku pazlu koja čeka da bude sklopljena. Usput nauče i boje. Pored slaganja delova, deci je DRVENI VOZIĆ – DUGA odličan za vožnju omiljenih igračaka i često se poklanja za dečije rođendane. Može da traje dugo i postane igračka iz detinjstva koja se čuva zauvek. Preporuka je da Cubika DRVENI VOZIĆ – DUGA za igru koriste deca uzrasta od 18-og meseca i starija, mada bi i oni malo mlađi drugari mogli koristiti njegove delove za pravljenje raznih maštovitih kreacija. Kvalitetno drvo iz karpatskih šuma, fino obrađene ivice i eko boje sigurne za zdravlje, pružaju kvalitet koji služi za igru generacijama dece. Dimenzije pakovanja: 50 x 33 x 44 cm Preporučen uzrast: 18 m + Sirovinski sastav: drvo, boje Zemlja proizvodnje: Ukrajina Rok upotrebe: neograničen Karakteristika\tVrednost Kategorija\tDrvene igračke Pol\tDečaci Brend\tPino toys Materijal\tDrvo Ostavi komentar Ime/Nadimak Email Poruka PošaljiObrada Trenutno nema komentara\nO proizvodu Specifikacija Komentari Drvene puzzle - ljubimci 91912 Igračka podstiče razvoj veština fine motorike, logičke inteligencije i samopouzdanja kod dece Drvena tabla sa slikama svakodnevnog života u kom ima puno domaćih ljubimaca. Igračka je odlična za vežbanje veština fine motorike. Uzrast: 2+ Materijal: drvo Dimenzije: 45 x 35 cm Karakteristika\tVrednost Kategorija\tDrvene igračke Pol\tDevojčice, Dečaci Brend\tWoody Ostavi komentar Ime/Nadimak Email Poruka PošaljiObrada Trenutno nema komentara\nO proizvodu Specifikacija Komentari Doktor set Minnie 04/8482 Dimenzije pakovanja: 60 x 70 x 13cm Uzrast: 3+ Karakteristika\tVrednost Kategorija\tInteresovanja Pol\tDevojčice Brend\tDisney Materijal\tPlastika Ostavi komentar Ime/Nadimak Email Poruka PošaljiObrada Trenutno nema komentara\nO proizvodu Specifikacija Komentari Eksperiment set Erupting Volcano 35/45924 Pomešaj sastojke i gledaj erupciji. U setu dolazi: naočare slika crvena boja dve levka pakovanje sode modla vulkana par rukavica uputstvo Uzrast: 8+ godina Karakteristika\tVrednost Kategorija\tEdukativne Pol\tDevojčice, Dečaci Brend\tNo name Ostavi komentar Ime/Nadimak Email Poruka PošaljiObrada Trenutno nema komentara\nO proizvodu Specifikacija Komentari Nauči azbuku i piši reči. 3 režima igre, zanumljivi zvukovi i melodije. Karakteristika\tVrednost Kategorija\tEdukativne Pol\tDevojčice, Dečaci Brend\tNo name Ostavi komentar Ime/Nadimak Email Poruka PošaljiObrada Trenutno nema komentara\nO proizvodu Specifikacija Komentari Piratski brod pružiće vašim mališanima fantastičnu zabavu. Izrađen je kvalitetno i detaljno. Uzrast: 3+ godina Karakteristika\tVrednost Kategorija\tInteresovanja Pol\tDečaci Brend\tNo name Materijal\tPlastika Ostavi komentar Ime/Nadimak Email Poruka PošaljiObrada Trenutno nema komentara\nO proizvodu Specifikacija Komentari Eksperiment set Zombie 35/53578 Napravi svog zombija uz pomoć kalupa i ukrasi ga. Karakteristika\tVrednost Kategorija\tEdukativne Pol\tDevojčice, Dečaci Brend\tNo name Ostavi komentar Ime/Nadimak Email Poruka PošaljiObrada Trenutno nema komentara\nO proizvodu Specifikacija Komentari Uživajte u hokej meču kod kuće sa Vašim drugarima Karakteristika\tVrednost Kategorija\tDrvene igračke Pol\tDevojčice, Dečaci Brend\tNo name Materijal\tDrvo Ostavi komentar Ime/Nadimak Email Poruka PošaljiObrada Trenutno nema komentara\nO proizvodu Specifikacija Komentari Aparat za placanje kreditnim karticama 42293 Karakteristika\tVrednost Kategorija\tInteresovanja Pol\tDevojčice, Dečaci Brend\tNo name Materijal\tPlastika Ostavi komentar Ime/Nadimak Email Poruka PošaljiObrada Trenutno nema komentara\nO proizvodu Specifikacija Komentari Polesie građevinski set za male građevinare. Pomoć Vašim mališanima na gradilištu! Srušeni građevinski materijal pokupite sa kamionom i kranom, ili podignite dizalicom. Komplet sadrži: dizalicu, kran i kamion za smeće. Svi delovi su izrađeni od kvalitetne plastike. Veličina: kiper 30 cm, kamion za smeće 24 cm, dizalica 42 cm. Karakteristika\tVrednost Kategorija\tInteresovanja Pol\tDečaci Ostavi komentar Ime/Nadimak Email Poruka PošaljiObrada Trenutno nema komentara\n26.91€ 3,165RSD swap_vert\nO proizvodu Specifikacija Komentari Chugginton ALLISTER Vozic Alister - junak popularnog crtanog filma Chugginton. Uzrast: 3+ Karakteristika\tVrednost Kategorija\tInteresovanja Pol\tDevojčice, Dečaci Brend\tPertini Materijal\tPlastika Ostavi komentar Ime/Nadimak Email Poruka PošaljiObrada Trenutno nema komentara\nHasbro Brojač koraka B0621\nO proizvodu Specifikacija Komentari Twister movies mobilni brojač pokreta prilikom hodanja, trčanja, igre, plesa i vožnje. Lako se postavlja i jednostavan je za rukovanje. Pogodan je za rekreaciju, treninge i sve sportske aktivnosti. Pakovanje u kutiji Dimenzije: 11,5 x 18 x 5cm Uzrast: 8+ Karakteristika\tVrednost Kategorija\tInteresovanja Pol\tDevojčice, Dečaci Brend\tPertini Ostavi komentar Ime/Nadimak Email Poruka PošaljiObrada Trenutno nema komentara\nFudbalski set na potez mini World Champions, 000167\nO proizvodu Specifikacija Komentari Fudbalski set na potez mini World Champions, 000167 Dimenzije: 31,5 x 48 x 8,5cm Karakteristika\tVrednost Kategorija\tInteresovanja Pol\tDevojčice, Dečaci Materijal\tDrvo Ostavi komentar Ime/Nadimak Email Poruka PošaljiObrada Trenutno nema komentara\n72.27€ 8,499RSD swap_vert\nJULIA muzički telefon Ks Kids, KA10301-GB\nO proizvodu Specifikacija Komentari JULIA muzički telefon Telefon na baterije sa opcijom za snimanje. Deca mogu uvek da cuju glas ili svoju omiljenu pesmu. Svaki telefon zahteva baterije 2x 'AAA'. Dimenzije: 11 cm(W) x 16 (H) x 4cm (D) Karakteristika\tVrednost Kategorija\tInteresovanja Pol\tBebe, Devojčice Materijal\tPlastika Ostavi komentar Ime/Nadimak Email Poruka PošaljiObrada Trenutno nema komentara\nO proizvodu Specifikacija Komentari Kolica za male majstore Pokretna radionica na tri nivoa sa kompletnim alatom za male majstore. Osim ambijenta za majstorisanje, kolica mogu imati funkciju guralice, hodalice ili police. Drška je visoko postavljena i garantuje pravilno držanje leđa deteta pri kretanju. Alat je zaobljen bezbedan i međusobno uklopiv. Sadrži i tablu za ušrafljivanje. Dimenzije paketa : 45 x 30 x 50 cm Uzrast: 3+ godina Karakteristika\tVrednost Kategorija\tInteresovanja Pol\tDečaci Brend\tPertini Materijal\tPlastika Ostavi komentar Ime/Nadimak Email Poruka PošaljiObrada Trenutno nema komentara\nO proizvodu Specifikacija Komentari Set sadrži drvenu kutiju sa nekoliko drvenih trouglova u plavoj boji. Konstruktivni plavi trouglovi na najbolji način pomažu deci da uoče sličnosti i razlike među predmetima, da se upoznaju sa pojmom podudaranja i jednokosti i da od trouglova konstruišu druge oblike i forme. Karakteristika\tVrednost Kategorija\tMontesori igračke Pol\tDevojčice, Dečaci Brend\tPertini Materijal\tDrvo Ostavi komentar Ime/Nadimak Email Poruka PošaljiObrada Trenutno nema komentara


Senad Basarić danas je u Kantonalnom sudu Sarajevo osuđen na 18 godina zatvora za ubistvo Irme Forić, piše Avaz.\nOptuženi se tereti da je u vremenskom periodu od 15. do 17. septembra 2019. godine u stanu u sarajevskoj općini Novi Grad Irmi Forić nanio teške, po život opasne tjelesne povrede, usljed kojih je i preminula.\nU optužnici se navodi da je Basarić uhvatio Irmu za kosu, te joj glavu udarao o tvrdu podlogu. Već tada joj je nanio povrede opasne po život, ali se nije tu zaustavio, već ju je uhvatio za vrat i davio, dodatno joj nanijevši teške povrede. Na kraju ju je udarcima tupim, tvrdim predmetom (najvjerovatnije daskom za meso) izudarao u predjelu desnog uha.\nSve to imalo je za posljedicu smrt Irme Forić, čije je tijelo prekrio narandžastim peškirom i napustio stan.\nVijeće Kantonalnog suda Sarajevo kojim je presjedavala sutkinja Sanela Rondić prihvatilo je nalaz vještaka koje je angažiralo Tužilaštvo, a kojim je utvrđeno da je Basarić u vrijeme izvršenja krivičnog djela bio smanjeno uračunljiv ali ne toliko bitno da ne bi mogao da shvati značaj onoga šta radi i da upravlja svojim postupcima.\n“Svoju partnericu usmrtio je zloupotrijebivši njeno povjerenje” – kazala je sutkinja Sanela Rondić.\nOtežavajuća okolnosti je bilo i njegovo ponašanje nakon učinjenog djela. Pokrio ju je narandžastim peškirom, ostavio ju u stanu i udaljio se u nepoznatom pravcu.


Faktor | Vučić: Zahtjevom za članstvo u Vijeću Evrope Priština srušila Vašingtonski sporazum\n12.05.2022. / 12:49\n- Time je Priština pokazala da je srušila još jedan, Vašingtonski sporazum, brutalno su ga pogazli, ne sekiraju se nizašta. Poslije gotovo desetogodišnjeg gaženja Briselskog sporazuma, sada su pogazili i Vašingtonski sporazum, Rezoluciju 1244 ni oni ni njihovi mentori nikada nisu poštovali. Na nama je da ne uđemo u mržnju i psihozu sukoba, ali da na odgovoran, racionalan i ozbiljan način pružimo čvrst i snažan odgovor - rekao je Vučić.\n- Vama je jasno da ključne zapadne zemlje vode ovu igru, mi smo mala, slobodarska zemlja koja se trudi da čuva svoj suverenitet i pravo na samostalno odlučivanje. Pokušat ćemo da im se na miran i diplomatski način po tom pitanju suprotstavimo. Naše moći su ograničene, nevelike, ali život je borba i borit ćemo se, nema povlačenja, predaje i sklanjanja pred ucjenama i ultimatumima - rekao je Vučić.\n- Sve to njima ne vrijedi previše ukoliko od Srbije i Beograda ne dobiju zeleno svjetlo, tako da, neka svi oni rade svoj posao, a ovim su nam svi oni koji su pričali o poštovanju međunarodnog prava i principima i vrijednostima još jednom pokazali da nikakve vrijednosti nemaju, da nikada nikakve principe nisu ni poštovali, a u međunarodnom pravu interesovalo ih je samo onoliko koliko su mogli da ga iskoriste u svoje političke potrebe, i ništa više - rekao je Vučić.\n- Danas usvojenom odlukom Ministarstvo vanjskih poslova i dijaspore obavezuje se da sve procedure za članstvo sprovodi na osnovu važećeg zakonodavstva - dodaje se u saopćenju.\nAleksandar VučićKosovoVijeće Evrope


Mladi novovaroški lovac odstrelio divljeg vepra teškog više od 100 kg - PPmedia\nMladi novovaroški lovac odstrelio divljeg vepra teškog više od 100 kg\nPosted on\t7 фебруара, 2022 3:00 pm by adminpp033\nNova Varoš – Svi koji se bave lovom maštaju da odstrele trofej sa kojim će se ponositi. Nekima to nikad ne pođe za rukom, ali mladi Radenko Đenadić iz sela Božetići kod Nove Varoši na samom početku svog lovačkog staža zaslužio je ponos svojih starijih kolega. Tokom lovačke ekspedicije bistrog oka i mirne ruke uspeo je da odstreli neverovatn trofej, divljeg vepra teškog preko 100 kilograma.\nMladi lovci iz okoline Nove Varoši, foto: Rina\n“Lovili smo na prostoru lovačke sekcije “vrhovi Debelja”, gde je nas desetak lovaca i nekoliko pasa krenulo u izvidnicu. Odjednom se začuo neverovatan zvuk kada je istrčala ogromna grodosija. Na prvi pogled mislili smo da je medved, ali kada je naš kolega Radenko presudnim hicem savladao zver, ispostavilo se da je divlji vepar. Кada smo ga stavili na vagu i izmerili, bio je težak 125 kilogarama”, kazao je za RINU, lovac Rade Leković.\nMeđutim, ovo nije samo običan divlji vepar već onaj koji je mesecima meštanima okolnih sela na padinama Zlatara pravio velike probleme i materijalnu štetu na imanjima. Tako su samo jednim hicem “ubijene dve muve”. Mlaćani Radenko se upisao kao vrstan lovac, a meštani rešili muke.\n“Sad kad više ne može da pravi štetu, dosta smo bezbedniji i imamo miran san. Кomšiji je prošle godine za samo jedno popodne divlji vepar uništio celu parcelu pod kukuruzom od jednog hektara. Uništavao je sve od poljoprivrednih kultura što mu se nalazilo na putu, nije ni čudo što je imao toliku kilažu. Nadamo se da se takve slike neće više dešavati”, dodao je Leković.\nОзнаке: lovci, Nova Varoš, vepar


Vučić: Grčka povećava nivo odnosa sa Prištinom, uzdamo se da neće priznati Kosovo - Sputnjik Srbija\n16:24 27.05.2021 (osveženo 16:30 27.05.2021) Preuzmite kraći link\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je da je dobio zvanično obaveštenje da Grčka namerava da unapredi odnose sa Prištinom na nivo kancelarije, odnosno političkih direktora, te da se uzda u prijateljstvo sa Atinom da neće ići korak dalje — u priznanje.\nGrčka je svojevremeno, kada je Priština uvodila takse na srpsku robu, dala mogućnost da se otvore trgovinske kancelarije, a sada se otišlo na nivo više, naveo je Vučić.\n„U petak smo zvanično obavešteni da će da unaprede svoje odnose sa Prištinom na viši nivo, političkih direktora, što je najviša moguća ličnost do nivoa ministra“, rekao je Vučić, dodajući da će moliti Grčku da se to ne desi, jer je sledeći korak priznanje nezavisnosti.\nTo je, prema njegovim rečima, problem jer se time ne pokazuje samo da bi Evropa po pitanju Kosova mogla biti ujedinjena protiv interesa Srbije, već i zbog činjenice da je to suprotno međunarodno pravnom poretku.\nPredsednik Srbije je ukazao da postoji dodatna opasnost da druge države budu pritisnute da to isto učine. Onda bi se, kaže, išlo na bilateralne dogovore, gde bi neka treća zemlja predstavljala Kosovo u međunarodnim organizacijama, i tako postala deo NATO.\n„Vrlo je teška situacija za nas. Pozvali smo grčkog ambasadora na razgovor, ali nismo preduzimali nikakve mere, jer se uzdamo u prijateljstvo i nadamo se da neće ići sa daljim merama i približavanjima“, naglasio je Vučić.\nUpitan da li je dobio uveravanja da Grčka neće priznati Kosovo, kaže da takva uveravanja dobija svakog dana, ali da činjenice govore da oni uvećavaju nivo svojih odnosa, kako sami kažu sa Kosovom.\n„U narednom periodu očekujem više poseta Beogradu, a sve što će raditi biće pritisak. Biće i kroz regionalne inicijative pokušaja da se obezbedi kosovska nezavisnost. Nudiće neka rešenja koja se na prvi pogled čine dobrim, ali iza toga se de fakto krije priznanje“, ukazao je on, preneo je Tanjug.\n„Kurtijev igrokaz o kosovskom, a ne srpskom nasleđu“\nPredsednik Srbije izjavio je da je suština poteza premijera privremenih institucija u Prištini Aljbina Kurtija igrokaz u kome sve vreme govori o kosovskom kulturnom nasleđu i kosovskoj baštini, a ne o srpskom.\nVučić je to kazao povodom pisma koje je Kurti poslao igumanu manastira Visoki Dečani ocu Savi Janjiću, u kojem mu je predočio „posvećenost kosovske vlade u zaštiti kosovskog nasleđa svih zajednica na Kosovu“.\n„To može da bude kosovsko unutar srpskog. To je srpska kulturna baština. To je manastir koji pripada srpskoj crkvi. Slično su radili u Crnoj Gori gde su tvrdili da se radi o pravoslavnoj crkvi u Crnoj Gori, a ne SPC. To nam isto rade i samo je pitanje kada će da izađu sa nekim svojim Mirašem Dedeićem i da osnuju NVO u njihovoj policiji“, rekao je Vučić.\n„Sva igra je u tome da on (Kurti) priča da voli Srbe, da želi sa Srbima da razgovara da oni lepo žive u nezavisnoj državi Kosovo, ali neće sa Srbijom, jer ona nema šta da traži na Kosovu“, ocenio je predsednik Srbije.\nVučić je konstatovao da razume da tu Kurtijevu igru ne primećuju neki političari, ali ne i da to ne primećuju naši mediji.\n„Teško breme je pred nama. Naše sveštenstvo mudro reaguje što ne odgovaraju na svaku provokaciju i što dobro razumeju šta je provokacija. Pred nama je mnogo muka“, rekao je Vučić novinarima posle sastanka sa patrijarhom Porfirijem i episkopima SPC.\nnezavisnost, Kosovo, Grčka, Aljbin Kurti, Aleksandar Vučić


Prekrasna Kaia Gerber prošetala Parizom sa svojim neobičnim dečkom, i baš je on kriv za znatiželjne poglede - Cover | Celebrity & Lifestyle\nLJEPOTICA I 'ZVIJER'\nKaia Gerber, Wellington Grant\nKao jedna od vodećih manekenki Pariškog tjedna mode koji završava danas nije bilo neobično na ulicama francuske metropole sresti Kaiu Gerber, sve popularniju manekenku i kćerku slavnog super modela Cindy Crawford, no nakon što je uočena u društvu dečka, neobičnog modela s kojim se prošetala držeći se za ruke čime je konačno potvrdila njihovu vezu, znatiželjni su pogledi uglavnom bili upućeni prema njemu. Jasno je i zašto…\nNe, oni ipak nisu ljepotica i zvijer, oni su jako sladak par koji je konačno potvrdio svoju vezu, a riječ je o sve slavnijoj i sve radišnijoj manekenki, 17-godišnjoj Kai Gerber i njezinom dečku, 21-godišnjem američkom modelu Wellingtonu Grantu. Par je vezu potvrdio, jer, dugo se šuškalo o njihovoj ljubavi, ležernim držanjem za ruke u šetnji Parizom gdje su ih ulovili paparazzi.\nKako su oboje prilično zaposleni ovih dana, par je uhvatio malo vremena za šetnju Montmartreom, a iako je slavna ljepotica već navikla biti u središtu pažnju, pogledi su se ovoga zaustavljali na njemu i njegovom pomalo neobičnom stajlingu.\nUz bijelu kapicu na vrhu glave i možda malo suviše odrezane hlače, do izražaja je još više došla vitkost 21-godišnjeg modela koji je inače lani proglašen najmodelom 2018. godine, svrstan je već i među najseksi muškarce svijeta, iako ne baš na samom čelu, već je nosio revije gotovo svih vodećih dizajnera, a njegovo se ime nalazi i na čuvenoj Hot listi muških modela.\nI možda se to ne bi moglo reći s prvim pogledom na mladenački par u kojem slavna Kaia, a riječ je o, podsjetimo, kćerki slavnog supermodela Cindy Crawford, djeluje ozbiljnije, pa čak i nešto manje atraktivno od svog neobičnog dečka koji je ovoga puta doista ukrao sve poglede znatilježnika. Baš kao i nekoliko dana ranije…


07. Sep 2000 18:01 (GMT+01:00)\nSahrana u luksuznoj vili\nDogađaji u Evropi 1989/90. diktirali su potrebu prilagođavanja pokreta novim uslovima. Današnji status "Fokolara" regulisan je Statutom od 30. juna 1990. Institucionalna struktura ostala je ista; na čelu pokreta nalazi se predsednik-laik, a pomaže mu sveštenik koga imenuje savet ove organizacije. U stvari, savet je koordinaciono telo koje obezbeđuje jedinstvo akcije i vezu sa Sv. stolicom. Sedište mu je u blizini Rima (Grottaferrata-froscati). Statutom je izmenjena strategija i prioriteti akcije. Kiara je imenovana za doživotnog predsednika.\n"Fokolari" imaju 27 različitih ogranaka, zavisno od predmeta delovanja.\nTokom agresije istočnog bloka i krize u Jugoslaviji kasnih osamdesetih, "Fokolari" su ispoljili višestruku aktivnost. Časopis "Citta Nuova" prevođen je na 22 jezika uključujući kineski, hrvatski, slovenački itd. i rasturan u milionima primeraka. Kulturnim problemima posvećen je novi časopis koji izlazi pod nazivom "Nuova Umanita". "Fokolari" su organizovali sastanke u Rimu s grupama hodočasnika iz Istočne Evrope, organizovali su festivale i skupove različitog profila, pevali zajedno pesme koje su najčešće bile intonirane u pravcu podizanja autoriteta pape i izazivale su ponekad kolektivnu histeriju. U jednoj od takvih pesama, posvećenoj papi Jovanu Pavlu úú, nalaze se i sledeći stihovi:\nU "Villa Tevere" u Rimu sahranjen je opat Eskriva\n"Svet želi lidera...\nČoveka koji će nas daleko odvesti,\nIskoreniti mržnju, glad i rat...\nNalazimo tog lidera u Vama, vikaru Gospoda Isusa Hrista."\nPadom Berlinskog zida, pokret "Fokolari" proširen je na sve zemlje Istočne Evrope. Međutim, treba istaći da je Kiara uspostavila prve kontakte na prostoru Jugoslavije 1957, prilikom svoje posete Zagrebu.\nNajznačajnija akcija "Fokolara" u posthladnoratovskom periodu jeste izrada projekta "Ekonomija zajedništva", promovisanog 1991. Projekat predviđa izgradnju raznih objekata u katoličkim zemljama, pa i izgradnju gradova, koji bi bili centri katoličkog ekonomskog života. Treba dodati da je pokret "Fokolari" samo jedan od instrumenata Sv. stolice u sferi ekonomije. Nije na odmet napomenuti da je premijer Velike Britanije Toni Bler posle stupanja na dužnost primio među prvima Kiaru Lubić, 17. decembra 1996.\nSeptembra 1998. Kiara je primila prestižnu nagradu Uneska. Posebno priznanje dobila je od Evropskog parlamenta "za odbranu prava čoveka", što samo po sebi ukazuje na tesne veze i uticaj koji Vatikan ima u ovim telima. Štampa u Evropi nije krila svoje zaprepašćenje tim povodom, imajući u vidu da je statut "Fokolara" u dubokoj suprotnosti s Evropskom konvencijom o ljudskim pravima. O čemu se u stvari tu radi i kakve su veze Vatikana i Evropskog parlamenta, postaje jasnije kad se ima u vidu lista predlagača za nagradu. Tu je na prvom mestu Romano Prodi, koji će se uskoro naći na mestu predsednika Komisije Evropske unije, a zatim slede imena Arpada Genca, predsednika Mađarske, Janeza Podobnika, potpredsednika Skupštine Slovenije.\nNastanak, ciljevi i struktura Opus Dei\nPojava organizacije pod misterioznim nazivom "Opus dei" (Delo Božije) pada u vreme revolucionarnih previranja u Španiji. Svetska kriza krajem dvadesetih godina ovog veka zahvatila je i tu zemlju. Nezaposlenost i demonstracije širili su se po gradovima Španije uz snažan antiklerikalni pokret i pojačanu aktivnost Komunističke partije. Osnivač ove organizacije opat Eskriva, vrstan poznavalac istorije i filozofije, istupio je s tezom da je Rimokatolička crkva, kao univerzalna, pozvana da stupi na istorijsku pozornicu, kao što je to činila i u prošlosti u kritičnim trenucima. Na svakoj istorijskoj prekretnici crkva je pod datim okolnostima formirala svoje redove s osobenim ciljevima; npr. dominikanski i franjevački red u Húúú veku formirani su s ciljem da bi se crkva efikasnije suprotstavila jeresi tog vremena; u Hnú veku, u vreme reformacije, kad je papstvo dovedeno u pitanje, pojavljuju se jezuiti. Eskriva je projektovao svoj red kao borbeni ešelon koji treba da se suprotstavi širenju ateizma, posebno među intelektualcima, jer je, po njegovim rečima, "dekristijanizacija otpočela među intelektualcima". Drugim rečima, zamisao o potrebi organizovanja rimokatolika rodila se kao odgovor na istorijski izazov tog vremena.\nEskriva je rano napustio svoj mladalački san da postane arhitekta i opredelio se za studije teologije i prava. Sveštenički čin primio je 1925; od tada pa do smrti prošao je put od paroha u malom španskom seocetu (Perdiguera), sa svega 870 stanovnika, do visokih zvanja i priznanja u crkvenoj hijerarhiji. Doktorirao je iz građanskog prava na univerzitetu u Madridu, a iz literature i filozofije stekao je doktorat "honoris causa" na univerzitetu u Saragosi. Za papskog prelata imenovan je 1947. Iste godine postao je član Rimske teološke akademije (Pontificia Accademia Teologica Romana) i savetnik Kongregacije za seminare i univerzitete.\nUmro je u Rimu 26. juna 1975, a nije sahranjen na groblju, kako je to uobičajeno za sveštena lica, nego u luksuznoj građevini "Villa Tevere" u vlasništvu Opus Dei, smeštenoj u najluksuznijem stambenom naselju Rima. Ne mermernoj ploči stoji samo natpis: "El Padre" (Otac). Papa Jovan Pavle II objavio je njegovu beatifikaciju tj. proglašenje za blaženog 17. maja 1982.\nOpus dei: Sahrana u luksuznoj vili\nPodmlađivanje organizma: Lek bogatih i siromašnih


Sve prednosti led rasvete | Skockajte budžet\nMeđutim, razvoj nauke, brojna izučavanja, dovela su do nastajanja led rasvete, koja je po mnogo čemu i te kako bolji način osvetljenja domova, privatnih prostorija, poslovnih prostora, odnosno svakog zatvorenog prostora kojem je potrebno veštačko osvetljenje.\nUkoliko uvodite neke izmene u enterijeru svog doma, menjate svoj poslovni prostor, te u svemu tome razmišljate da li je potrebno promeniti i rasvetu koja je trenutno postavljena, onda je vreme da se upoznate sa najvećim prednostima led rasvete i da na osnovu toga donesete najbolju moguću odluku za sebe i svoje okruženje u kojem provodite najveći deo svog vremena.\nPostoji veliki izbor led rasvete, pa se tako možete odlučiti za led plafonjere, sijalice, trake, cevi ili lampe.\nUšteda i led rasveta\nAko još uvek imate obične sijalice u svom domu, kancelariji, bilo gde, onda ste i vi u onoj priči gde imate njihove zalihe u većim količinama, jer se nekada dešava da prestanu sa radom i za samo jedan dan od trenutka menjanja nove. Zar nije tako?\nZato, na prvom mestu, ono što karakteriše led rasvetu, jeste upravo dug životni vek. Nekoliko puta je uvećan vek led sijalica od običnih, a to dovodi do toga da čak i zaboravite kada je vaša led rasveta postavljena.\nOsim dužeg veka, ušteda se ogleda i u energetskoj efikasnosti led sijalica. Ušteda električne energije kod led rasvete može ići čak i do 90 odsto u odnosu na običnu rasvetu, što je jedna od ključnih prednosti ovog načina osvtljenja bilo kog prostora.\nNa kraju, ušteda je dvostruka, s jedne strane ćete dosta ređe nabavljati nove sijalice, a sa druge računi za utrošenu električnu energiju će biti znatno manji.\nKako se danas ekološka svest čoveka proširila, tako se proširila i upotreba led rasvete za bilo kakav prostor. Na prvom mestu, nećete ih često menjati, zbog dugog životnog veka, pa nećete ih ni imati konstantno u otpacima kao one obične sijalice, a osim toga, led sijalice se mogu sasvim normalno reciklirati, jer to dozvoljavaju materijali od kojih su napravljeni.\nUz sve to, emitovanje infracrvenog zračenja je na minimumu, što ovu rasvetu čini pogodnom za bilo kakav prostor, od radnji sa osetljivom robom, do osvetljavanja prostora kao što su umetničke galerije, muzeji i ostalo.\nVelika otpornost led rasvete\nObično osvetljenje nije mnogo otporno, samo jedan manji udarac i sve je već izlomljeno, promena iz toplog u hladno i potrebno je promeniti sijalice odmah.\nMeđutim, led rasveta je urađena tako da bude najpre otporna na različite vremenske uslove, od niskih, do jako visokih temperatura, što im dozvoljava da se ugrade kako negde u unutrašnjosti prostora, tako i spolja, a da nema bojazni od brzog kvarenja i potrebe da se odmah sve menja.\nOsim toga, otpornost materijala dozvoljava i njihovo ugrađivanje na različita mesta, svuda u nameštaju, na zidovima, podovima i ostalom.\nOvo su svakako samo neke od prednosti led rasvete, uz to tu su i uvek dotupna kontrola svetlosti, odnosno njene jačine, mogućnost odabira boje koja najviše odgovara vašim potrebama, ali i vašem oku, jer ne odgovara svakome ista boja svetlosti, što znači da utiče i na zdravlje čoveka, te su tu i ostale brojne prednosti koje uvek čekaju da ih otkrije neki novi korisnik.\nОбјављено 16. маја 2018. Аутор AdminКатегорије Gradjevina\nПретходно Претходни чланак: Kako se dete sprema za polazak u školu?\nСледеће Следећи чланак: Šta nudi TV servis


Zaev čvrsto veruje u dogovor sa Grčkom za rešavanje spora oko imena\n► Zaev čvrsto veruje u dogovor sa Grčkom za rešavanje spora oko imena\nPremijer Makedonije Zoran Zaev izjavio je danas da snažno veruje u dogovor za rešavanje makedonsko-grčkog spora oko imena i u strateško partnerstvo dve zemlje.\n"Vlada Makedonije treba da bude ponosna na ovo rešenje. S ovom odlukom pišemo novu stranicu u istoriji naše zemlje", napisao je Zaev na Fejsbuku.\nZaev je naveo da snažno veruje u dogovor koji je u utorak postigao sa grčkim premijerom Aleksisom Ciprasom, jer je "jasan i priznaje identitet i posebnost makedonske nacije" i jer se "njime konačno zatvara to pitanje i otvara budućnost zemlje".\nDogovorom Ciprasa i Zaeva predviđeno je da Makedonija promeni ime u "Severna Makedonija" uz promenu Ustava i referendum, a da Grčka prestane da sprečava prijem Makedonije u NATO i otpočinjanje njenih pregovora o pristupanju EU.\nPrema Zaevu, tim rešenjem spora oko naziva, Makedonija se izvlači iz izolacije i jača se "makedonski identitet".\nMakedonska vlada sinoć je jednoglasno usvojila taj dokument, nazvan "Konačan dogovor za rešavanje razlika opisanih u rezolucijama 817 i 845 SB UN za prestanak važenja Privremenog sporazuma iz 1995. i za uspostavljanje strateškog partnerstva među stranama".\nJoš nije utvrđeno kada će premijeri dve susedne zemlje zajedno potpisati dogovor o rešavanju dvoipodecenijskog spora oko imena Makedonije, kojem se oštro suprotstavljaju najveće opozicione partije u obe zemlje, ocenjujući ga izdajom nacionalnih interesa.\nPortparol Vlade Makedonije Mile Bošnjakovski rekao je da bi u toku današnjeg dana trebalo tačno da se zna kada će i gde biti potpisan taj sporazum. Ranije se špekulisalo da bi Zaev i Cipras trebalo da se sastanu tokom vikenda na grčkoj strani područja Prespe.\nPredlog rešenja o sporu oko imena Makedonije podstakao je duboko nacionalističke stavove i u Grčkoj i u Makedoniji, a kritičari premijere optužuju za "izdaju".\nU grčkom parlamentu sinoć je počela rasprava o predlogu za izglasavanje nepoverenja Ciprasovoj vladi, koji je opoziciona Nova demokratija podnela zbog sporazuma s makedonskim vlastima.\nDok se Cipras suočio s direktnim izazovom za opstanak svoje koalicione vlade, Zaev ima problema pošto je predsednik Makedonije Đorđe Ivanov rekao da neće potpisati sporazum ako ga Sobranje odobri, dok najveća opoziciona stranka VMRO-DPMNE najavljuje masovne proteste.\nnovo ime makedonije


Djevojka poginula prilikom prevrtanja kvada, momak povrijeđen – Otvoreno\nIzvor: 08.08.2021, 13:09 25k\nNikolina Mektić (24) iz Teslića poginula je, a njen momak Luka Klječanin (23) zadobio je povrede kada su pali sa kvada”outlander” u šumi zvanoj Miljkovača u Buletićima kod Teslića, potrvđeno je “Nezavisnim”.\nKako saznajemo Luka je vozio kvad, dok je Nikolina bila suvozač.\nIz Policijske uprave Doboj rekli su da je nesreća policiji prijavljena juče oko 16 časova iz Doma zdravlja Teslić, koji su ih obavijestili da je u navedenu ustanovu dovezena djevojka koje ne daje znakove života.\n“Odmah po prijavi su postupili policijski službenici Policijske stanice Teslić koji su utvrdili da je smrtno stradala N.M. sa područja opštine Teslić koja se istog dana vozilo na četverociklu iz pravca naseljenog mjesta Buletić prema šumi zvanoj Miljkovača, a kojim je upravljao L.K. sa područja opštine Teslić”, kazali su iz PU Doboj.\nSrbija šalje Grčkoj vatrogasce i helikoptere za gašenje požara\nMladić iz BiH pronađen mrtav na Svetom Stefanu


Dan online - Regioni: Udruženje staro 130 godina zaslužilo pomoć - 2018-03-16\nRegioni STEVAN KATIĆ OBEĆAO POMOĆ OPŠTINE OKO UREĐENJA PROSTORIJA ZA RAD GRADSKE MUZIKE Udruženje staro 130 godina zaslužilo pomoć\nHERCEG NOVI - Prostorije za rad Gradske muzike Herceg Novi konačno će biti uređene i dobiće sanitarni čvor, dogovoreno je na sastanku članova ovog udruženja i predsjednika Opštine Herceg Novi Stevana Katića.\nPredsjednik opštine je obavijestio predstavnike Gradske muzike da će imati punu podršku lokalne uprave u sređivanju prostorija na Karači, izgradnji toaleta i obezbjeđivanju neophodnog parking prostora. Istakao je, da ovo udruženje sa tradicijom dugom 130 godina, radom i načinom na koji predstavlja svoj grad zaslužuje pažnju i pomoć.\n- Nedopustivo je da najstarija institucija kulture u Herceg Novom vježba u prostorijama koje nemaju osnovne uslove i to mora da bude riješeno. Trajna namjera lokalne uprave je da poboljša uslove za rad Gradske muzike i mažoretki, jer su oni jedan od najprepoznatljivijih simbola Herceg Novog, neizostavan dio naših tradicionalnih manifestacija i sjajni ambasadori grada gdje god da se pojave - istakao je Katić.\nPredstavnici Gradske muzike, na čelu sa kapelnicom Valentinom Kulinović izrazili su zadovoljstvo zbog razumijevanja lokalne uprave za njihove zahtjeve.K.M.


OTKRIVAMO: Zašto su žene nekada dojile decu i do osme godine! | Najnovije vesti - Srbija danas\n15.07.2019. • 12:09 Srbija Danas\nEtnolozi čačanskog i kragujevačkog narodnog muzeja tri godine su istraživali detinjstvo i kulturni obrazac kod Srba na teritoriji opštine Kragujevac. Jedna od tema istraživanja bila je i podoj i ishrana dece.\nPrimeni metod "MARAMICA" i uspavaćeš bebu za MANJE OD MINUT! (VIDEO)\nDejvid i Viktorija Bekam proslavili 20 godina braka na najluksuznijem i najromantičnijem mestu! (FOTO)\nJedan podatak čak kaže da su nekada bake dojile unučiće, a majke, one su dojile decu od tri meseca do godine, pa i dve, tri. U izuzetnim slučajevima i po više godina. Sačuvan je podatak o tome da je jedna majka dojila svog sina čak osam godina. On je nosio stolicu i govorio joj gde će da sedne da ga podoji. Veruje se da su mame dugo dojile decu jer su mislile da će na taj način sprečiti sledeću trudnoću.\nU istraživanju sprovedenom u 17 kragujevačkih sela i samom gradu, došlo se i do podatka da se tokom 20. veka u Šumadiji verovalo da bebu "valja" da podoji i Romkinja, jer su Romi prema narodnom verovanju "srećni ljudi".\nU to vreme, prema narodnom tumačenju postojao je "rod po krvi" i "rod po mleku". Ovaj prvi je rod po ocu, a "rod po mleku" je rod po majci.\nTo je proisteklo iz potrebe za zaštitom deteta na više nivoa, da ga ne štiti samo majka, već i još jedna žena koja bi se našla u nekoj neprilici u budućem životu deteta. Pa i deca te žene smatraju se u tom prvom kolenu braćom i sestrama i između njih su zabranjene bračne veze.\nISTOPIĆETE SE, ALI OD SLATKOĆE: Bekvalčeva objavila sliku mlađe ćerkice - "VOZI NAŠU BARKU" (FOTO)\nDa bi prekinule dojenje, majke su pre pola veka pribegavale jedenju belog luka. Prema narodnom verovanju to treba da se uradi u petak. Neke majke su mazale grudi ljutom paprikom, neke bi se nagaravile, a neke su jednostavno napuštale dete odlazeći kod majke na dva ili tri dana. Kada se majka odluči da "odbije" dete, više se ne navraća na dojenje.Umesto laže koristila se pamučna krpica sa prženim brašnom, dobro zašećerenim, koja se detetu stavljala u usta kad plače i na taj način su se deca umirivala. Ovaj je podatak etnologu je ispričan u Kragujevcu.\nbebe deca porodica dojenje odbijanje


Prodaja stanova Novi Sad - Centar. Nivo u zgradi: 5. sprat - strana 2 - Oglasi.rs\n021 nekretnine NS-Group nekretnine doo. Novi Sad Upisan U Reg. Pos. Broj 711 Obnovljen: 16.02.2019.\nAGENCIJA ZA NEKRETNINE BERZA NEKRETNINE Reg. br. 1020 Obnovljen: 16.02.2019.\nSpens nekretnine NS-Group nekretnine doo Novi Sad Upisan U Reg. Pos. Broj 711 Obnovljen: 15.02.2019.\nODLICNA NEKRETNINA NA SAMO NEKOLIKO KORAKA OD CENTRA GRADA.\nODLICNA NEKRETNINA NA SAMO NEKOLIKO KORAKA OD SAMOG CENTRA..\nKompletno opremljen luksuzan stan u samom centru grada! Dva stana sa zajedničkim ulazom, ukupne površine 146m2, koji funkcionišu kao jedna stambena jedinica. Mogućnost kupovine ...\nROYAL NEKRETNINE NS-Group nekretnine doo Novi Sad Upisan U Reg. Pos. Broj 711 Objavljen: 14.02.2019.\nStan na odličnoj lokaciji u novijoj zgradi. Stan se sastoji od donjeg nivoa: dnevni boravak, 2 spavaće sobe, kupatilo, hodnik i stepenište . Gornji nivo: dnevni boravak, spavaća soba, kuhinja sa ...\nHouse Nekretnine, Novi Sad, Reg.Pos.br.200 Obnovljen: 13.02.2019.\nCentar-troiposoban stan, bez ulaganja\nAgencijska oznaka stana 1047768, Novi Sad, Centar, 74m2, troiposoban, peti sprat Oglašavamo prodaju troipsobnog duplexa, novogradnja, 4 prostorije, 2 nivoa, u strogom centru grada. Donji nivo: ...\nSOLIS NEKRETNINE Reg. br. 544 Obnovljen: 11.02.2019.\nPRODAJA 3.5 SOBNOG DUPLEXA, CENTAR, NOVI SAD\nŠifra:1035130 ODMAH USELJIV.Centar grada, Dupleks u veoma kvalitetnom objektu.Donji nivo se sastoji od malog kupatila sa tuš kadom i isto ima prirodnu ventilaciju, kuhinje koja je odvojena od ...\nCITY NEKRETNINE NS-Group nekretnine doo Novi Sad Upisan U Reg. Pos. Broj 711 Objavljen: 10.02.2019.\nKLUB Nekretnine NS-Group nekretnine doo Novi Sad Upisan U Reg. Pos. Broj 711 Objavljen: 09.02.2019.\nTop lokacija!!! Pozovite!!!\nTotal nekretnine, Novi Sad, upisan u Reg. Pos. br. 046 Obnovljen: 09.02.2019.\nNovi Sad, Centar, uknjiženo, 66 m2\nUknjižen trosoban stan u centru grada (zgrada iz 2005. godine), blizina socijalnog i škole "Ivo Lola Ribar". Prazan, odmah useljiv. U cenu su uračunati ugradna kuhinja, plakar i klima. Peti sprat ...\nNovi Sad, Centar, 27 m2, ODMAH USELJIVO!\nOdmah useljiva garsonjera u centru grada, u blizini socijalnog (zgrada iz 1999. godine). Vrlo lako se može pregraditi još jedna soba. Uskoro se očekuje uknjižba. Okrenut je ka mirnom dvorištu. ...\nSpens nekretnine NS-Group nekretnine doo Novi Sad Upisan U Reg. Pos. Broj 711 Obnovljen: 09.02.2019.\nLUKSUZAN STAN U CENTRU GRADA!\nKompletno opremljen luksuzan stan u samom centru grada! Dva stana sa zajedničkim ulazom, ukupne površine 146m2, koji funkcionišu kao jedna stambena jedinica. Mogućnost kupovine garaže. KONTAKT: ...\nHouse Nekretnine, Novi Sad, Reg.Pos.br.200 Obnovljen: 09.02.2019.\nCentar, odlican duplex, renoviran\nAGENCIJSKA OZNAKA STANA JE 1046109, NOVI SAD, CENTAR, 70M2. Oglašavamo odličan trosoban duplex u centru grada. Stan je kompletno renoviran pre godinu dana, nisu potrebna nikakva ulaganja. Prodaje ...\nGrad nekretnine NS-Group nekretnine doo Novi Sad Upisan U Reg. Pos. Broj 711 Obnovljen: 08.02.2019.\nTOP LOKACIJA ! Petra Drapšina ! Igor 064/398-10-11\nWin nekretnine NS-Group nekretnine doo Novi Sad Upisan U Reg. Pos. Broj 711 Objavljen: 08.02.2019.\nHalo nekretnine NS-Group nekretnine doo. Novi Sad Upisan U Reg. Pos. Broj 711 Objavljen: 07.02.2019.\nNovi Sad, Centar, uknjiženo, DVA PARKING MESTA, 89 m2\nUknjižen, odličan troiposoban dupleks u centru grada, deo koji gravitira Bulevaru oslobođenja (zgrada iz 2009. godine). Okrenut je ka mirnom dvorištu. Peti sprat, lift, terasa, dva mokra čvora, ...\nPRODAJA 2.5 SOBNOG STANA, CENTAR, NOVI SAD\nŠIFRA: 1034743, NOVI SAD, CENTAR, DVOIPOSOBAN STAN 59 M2 Na odličnoj lokaciji u centru grada prodaje se dvoiposoban stan. Nalazi se u neposrednoj blizini Keja, osnovne škole, dve pijace. Gradski ...\nNovi Sad Nov Dvosoban stan 51m Centar\n021/526-3687,062/518-545 Prodajemo NOV Dvosoban stan u Centru grada,blizina Bulevara,Futoške pijace,Spens-a . . . stan ima odvojenu kuhinju sa prirodnom ventilacijom,dve ...\nPlavšić Obnovljen: 06.02.2019.\nDuplex 125 m2 Centar Novog Sada\nU novijoj zgradi iz 2002. godine u centru Novog Sada (Pavla Papa 39), 125 m2 duplex, sa idealnim rasporedom prostorija za porodični život ili izdavanje, prostrane dve dnevne sobe, tri spavaće ...\nOffice nekretnine NS-Group nekretnine doo Novi Sad Upisan U Reg. Pos. Broj 711 Objavljen: 05.02.2019.\nOdličan dupleks! 063/592-898\nOffice nekretnine NS-Group nekretnine doo Novi Sad Upisan U Reg. Pos. Broj 711 Objavljen: 01.02.2019.\nEkstra lokacija! 063/592-898\nUknjižen, na top lokaciji! Odličan četvorosoban, bez većih ulaganja! Jugo-istočno orijentisan.. Za više informacija, pozovite... kontakt: Nenad 063/592-898\nPRODAJA 2.5 SOBNOG STANA,54M2,CENTAR, NOVI SAD\nŠIFRA:1035069,Centar, Dvoiposoban stan na odličnoj Lokaciji ,terasa od 30m2 nije u kvadraturi ..za sve informacije Kontakt: Elizabet Spasojević , licenca 2149, mob:065/8506-616 (Solis nekretnine, ...


Izvor\tTanjug\tjul 13, 2017\nDobitnik Zlatnog medveda za najbolji film na Filmskom festivalu u Berlinu, mađarska ljubavna priča "Na duši i telu" rediteljke Ilidike Enjedi, otvoriće glavni takmičarski program 24. Festivala evropskog filma Palić koji se održava od 15. do 21. jula,\nBEOGRAD - Dobitnik Zlatnog medveda za najbolji film na Filmskom festivalu u Berlinu, mađarska ljubavna priča "Na duši i telu" rediteljke Ilidike Enjedi, otvoriće glavni takmičarski program 24. Festivala evropskog filma Palić koji se održava od 15. do 21. jula,\nTu je zatim “Bez ljubavi” ruskog reditelja Andreja Zvjaginceva, starog znanca festivala sa Palića, koji je ove godine u Kanu dobio nagradu žirija.\n« Snimljen dokumentarac o 52 najvažnije sekunde u istoriji filma Filmovi srpskih autora na festivalu u Herceg Novom »\nDa, muškarci veruju da lakše mogu da ostvare seksualnu vezu sa plavušom\nAko se može suditi prema novim rezultatima studije Univerziteta Augsburg u Minesoti,…


Pastuvi ostaju u Drugoj ligi - -\nEkipa Pastuvi iz Požarevca nije uspela da se domogne baraža za plasman u Prvu ligu Srbije.\n00:39 | 27.06.2016. Autor: E.M.\nEkipa Pastuvi iz Požarevca nije uspela da se domogne baraža za plasman u Prvu ligu Srbije\nIako su na domaćem terenu „Pastuvi“ slavili protiv vršačkih „Lavova“ rezultatom 19 : 12, nisu uspeli da igraju za plasman u Prvu ligu Srbije.\nOba tima časno su se oprostila od sezone u kojoj su imali jednake šanse za više domete. Poraz Požarevljana, kolo pre kraja u Kikindi, povrede igrača i kraći roster, koštali su ih, ispostavilo se, mogućnosti daljeg nadigravanja, pa tako i pobeda u poslednjem kolu pred svojim navijačima, osim sportske satisfakcije, nema drugačiju svrhu.\nGlavni trener „Pastuva“ Nebojša Kartalija je naglasio da je zasluženoj pobedi doprinela dobra odbrana, koja je krasila požarevački tim tokom cele sezone.\nU baraž meču igraće „Mamuti“ iz Kikinde, pošto su na gostovanju u Jagodini pobedili „Black Hornets“ sa 20 : 13, a imali su bolji rezultat u međusobnom duelu sa „Pastuvima“. „Celtis“ iz Sombora, kao šampion Druge lige Srbije, već je proslavio svoj plasman u najviši rang, jer su im „Anđeoski ratnici“ iz Čačaka predali meč poslednjeg kola.\nTim iz Kikinde igraće već narednog vikenda u Inđiji baraž utakmicu sa sedmoplasiranim timom Prve lige Srbije – KAF „Meridian Indians“. Zemunski „Pirati” preseliće se naredne sezone u Treću ligu Srbije.\nTE–KO KOSTOLAC: Uspešno završena 2015.godina\nPočinje „Sedmojulski turnir“ u malom fudbalu


20.08.2020 u 11:35\nKraj radova u Hramu Svetog Save najavljen za oktobar\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić i patrijarh SPC Irinej obišli su danas radove na unutrašnjem uređenju Hrama Svetog Save, koji bi, prema planu, trebalo da budu završeni u oktobru, a Hram će biti jedan od tri najveća u pravoslavnom svetu i moći će da primi oko 10.000 vernika. Prema ranijim najavama, centralnoj ceremoniji povodom završetka radova u Hramu Svetog Save u oktobru, trebalo bi da priustvuje i predsednik Rusije Vladimir Putin. Rusija je i uložila značajna sredstva u oslikavanje Hrama, ruski umetnici rade na ukrašavanju kupole, a timove domaćih i ruskih majstora predvodi ruski akademik Nikolaj Muhin, glavni autor i tvorac mozaika. „Izgledaće impozantno”, konstatovao je predsednik Vučić i dodao da se hram gradi bezmalo 100 godina, a da je u poslednje tri godine mnogo novca\n24.06.2020 u 12:44\nArhitekte protiv „šume” ispred Hrama\nRešenje po kojem će ispred Hrama svetog Save biti zasađena šuma nije dobro, poruka je iz pisma Asocijacije srpskih arhitekata poslatog predsedniku Srbije, Sinodu Srpske pravoslavne crkve, gradonačelniku Beograda i starešini Hrama Svetoga Save. Obrazlažući stav da bi trebalo odustati od realizacije nedavno predstavljenog novog urbanističkog rešenja prof. arh. Branislava Mitrovića i prof. arh. Dejana Miljkovića, kojim dominira ideja sadnje „šume” na trgu ispred Hrama, navode u ime 11 poznatih srpskih arhitekata i vajara, da se tako ovo duhovno sedište pretvara u profani prostor gradskog parka i time degradira njegov istorijski, simbolički i društveni značaj. Oni su podsetili na ispraćaje patrijarha Pavla i Zorana Đinđića i posete predsednika Putina, tokom kojih se pokazalo da je\n20.05.2020 u 18:39\nSvetosavski plato dobija novi izgled\nManji deo Svetosavskog platoa biće preuređen do sredine jeseni, kada se očekuje završetak izgradnje Hrama Svetog Save na Vračaru. Javni prostor ispred najveće pravoslavne bogomolje na Balkanu obući će novu odoru koju su mu skrojile arhitekte akademik Branislav Mitrović i Dejan Miljković, a njihov projekat izabrala je Srpska pravoslavna crkva. Reč je o lokaciji koja se duže od jednog veka planira, projektuje, preprojektuje, ali nikako da konačno bude uređena. − Ove godine sređujemo četvrtinu tog prostora od ukupno oko 40.000 kvadratnih metara, po obodu platoa, a sledeće godine plato će konačno da dobije izgled kakav zaslužuje hram ove veličine i značaja. Sa leve strane platoa naspram zdanja Narodne biblioteke biće šuma, između nje i biblioteke centralna pešačka staza koja će otvoriti nove


Almaški kraj otvara svoja dvorišta u subotu | Novosadski informativni portal 021\nNovi Sad 21.09.2018. | 12:45 > 12:51\nPosle višemesečnog rada sa stanovnicima tog kraja, ali i na osnovu istraživanja i mapiranja priča i sećanja iz Almaškog kraja, najveći broj građana i ljubitelja najstarijeg dela grada istakao je dvorišta kao važne prostorne elemente.\nDvorišta u Almaškom kraju bila su projektovana kao mesta za okupljanje porodice i prijatelja, za odmor i dokolicu. Međutim, vremenom su se kuće menjale, pregrađivale, postajale dom za više porodica, pa su tako i dvorišta postala mesta za susret, razgovor, odnosno, postala su javni prostor.\nOrganizatorka događaja Ivana Volić kaže da je Almaški kraj jako uzbudljiv i da još uvek krije stvari koje bi trebalo da se otkriju.\n"Stalno se iznenađujemo nekim novim prostorima, mikroambijentima. To je najstariji deo grada u koji ljudi retko zalaze, tako da je vredan otkrivanja i upoznavanja i vredan čuvanja. Dosta je kuća je pod zaštitom, ali bi trebalo da i ljudi dođu tamo, da otkriju prostor i nauče o tome", kaže Volić za 021.rs.\nOvaj program u okviru "Kaleidoskopa kulture" Fondacije "Novi Sad 2021 - Evropska prestonica kulture" odvijaće se na tri lokacije - Zlatne grede 25, Svetosavskoj 6 i u Save Vukovića 21.\nAdrese nisu nasumično izabrane. U Zlatne grede 25 nekada je živeo Laza Kostić, a u Svetosavskoj 6 sačuvan je jedinstveni seoski ambijent u samom centru grada. U Save Vukovića 21 je danas škola stranih jezika, a zanimljivo je da je upravo u toj kući bila jedna od prvih škola stranih jezika u Novom Sadu, u kojoj je Jelka Hadži podučavala Novosađane.\n"Trudili smo se da sadržaj bude u vezi sa Almaškim krajem, da to budu priče iz tog kraja, o ljudima koji su ti nekad živeli, ali i da uključimo i savremeno stvaralaštvo", dodaje Volić.\nU Zlatne grede 25 program počinje u 20 časova projekcijom dokumentarnog animiranog filma "Sećanja iz Almaškog kraja". Film je priča o čoveku koji je rođen i koji je odrastao u toj kući. Potom će biti prikazan i video rad o zvucima Almaškog kraja.\nPričom uz fotografije o Almaškom kraju "Pričaj mi priču" u 17 časova, počeće program u Svetosavskoj 6. Komšije i ljubitelji ovog dela grada moći će da donesu fotografije u vezi sa Almaškim krajem i da ispričaju svoje priče. One će biti snimljene i arhivirane, a njihove fotografije digitalizovane. Nakon toga sledi predstava "Ručni rad" pozorišta "Promena".\nOne koji u 18 časova zakorače u Save Vukovića 21 dočekaće tamburaši u čast kompozotira Marka Nešića koji je živeo u ovom kraju. Posle tamburaša prikazaće se dokumentarni film o znamenitim Almašanima.\nUlaz je na sve tri lokacije je slobodan.


Izvršena primopredaja objekta Srednjoškolskog centra u Lapljem Selu - Medija centar\nIzvršena primopredaja objekta Srednjoškolskog centra u Lapljem Selu\nObjekat Srednjoškolskog centra u Lapljem Selu, čiju je izgradnju finansirala Evropska unija, predat je danas na upravljanje opštini Gračanica. U novoizgrađenom objektu biće smeštene tri škole – Medicinska, Gimnazija i Ekonomska, međutim još uvek se ne zna kada će se srednjoškolci zvanično preseliti u nove učionice.\nIzgradnju Srednjoškolskog centra u vrednosti od 2,7 miliona evra finansirala je Evropska unija, a u saradnji sa opštinom Gračanica, koja je obezbedila inventar. Šef Kancelarije Evropske unije na Kosovu Tomaš Sunjog rekao je da se nada da će učenici i nastavnici ovaj centar iskoristiti na najbolji mogući način i da će se što pre preseliti u nove prostorije.\n„Ove tri škole trenutno se nalaze na različitim lokacijama što čini problematičnim putovanje đaka, radnika. Ova nova školska zgrada ima jasnu podelu odeljenja, prostora za učenje, laboratorije, sportske terene, deo za administraciju kao i kancelarije za anstavnike, svlačionice, kuhinju. Uveren sam da će nastavnici i nastavno osoblje ovaj objekat iskoristiti na najbolji mogući način i da će obezbediti da to funkcioniše i bude održavano na najbolji način. Želim veliki uspeh đacima i nadam se da će se uskoro prebaciti ovde i na najbolji način iskoristiti zgradu“, rekao je Tomaš Sunjog.\nGradonačelnica Gračanice Ljiljana Šubarić rekla je da je ova investicija od suštinskog značaja za kvalitet obrazovanja koje je, kako je kazala, temelj budućnosti za učenike na centralnom Kosovu.\n“Danas je veliki i značajan dan za našu opštinu i za naše preduniverzitetsko obrazovanje. Današnji dan je istorijskog karaktera. Polako ali sigurno ostvaruju se snovi generacija. Ovim centrom mi olakšavamo i činimo bezbednijim školovanje naše dece“, rekla je Ljiljana Šubarić, zahvalivši se Tomašu Sunjogu na doprinosu koji je EU dala da se izgradi ovaj centar.\nNovoizgrađeni Srednjoškolski centar poseduje ekonomsku katedru za 192 učenika, medicinsku za najviše 384 učenika i gimnazijsku za najviše 312 učenika. Direktori škola koje će biti smeštene u ovom objektu kažu da će učenici prelaskom u novi objekat imati i više prostora i uslova za rad, kao i mogućnost za rad bez smena, što je kako navode bio jedan od glavnih problema sa kojim su se ovih godina suočavali.\n„Kao što sami možete da se uverite, ovo je nešto što smo očekivali duži niz godina i konačno se danas taj san ostvario. Uslovi koje smo do sada imali, u odnosu na ovo, ne mogu da se uporede. Ovde je sve najmodernije i nadam se da će to kod učenika podstaknuti želju za većim radom, da postižu što bolje rezultate. Konačno i mi možemo da se pohvalimo da imamo naš objekat, mislim na srednje škole, Gimnaziju, Ekonomsko-trgovinsku i Medicinsku“, kazao je direktor Prištinske gimnazije sa sedištem u Lapljem selu, Dejan Denić.\nNa pitanje kada će se srednjoškolci zvanično preseliti u novi objekat direktor Medicinske škole u Gračanici Miodrag Živić kaže:\n„Nemamo informaciju kada će zvanično učenici biti u školi. Mi se nadamo što pre, Opština Gračanica je danas preuzela zgradu Srednjoškolskog centra, očekujemo da u skorije vreme ovde pređemo i krenemo sa radom u normalnim uslovima. Ne koči ništa konkretno, ono na šta mi treba da obratimo pažnju jesu rasporedi učenika, da se to svede u jedan raspored i da svi pređemo ovde. Zvanično, da dobijemo odobrenje od Školske uprave, imamo usmeno odobrenje, ali se čeka zvanično, pismeno. Možda početkom marta pređemo ovde“, kazao je direktor Medicinske škole Miodrag Živić.\nObjekat Srednjoškolskog centra prostire se na 8.007 kvadratnih metara i sadrži i višenamenski prostor, nekoliko laboratorija i sportsku salu, kao i teren za sport na otvorenom. Izgradnja Srednjoškolskog centra u Lapljem Selu počela je 2017. godine, a rok za izgranju istekao je još pre tri godine.\nŠef Kancelarije Evropske unije na Kosovu Tomaš Sunjog i gradonačelnica Gračanice Ljiljana Šubarić\nSrednjoškolski centar u Lapljem Selu\nUčionica u novoizgrađenom Srednjoškolskom centru


Zašto smo zavisni od Instagrama? | Mogu Ja To Sam\nZa početak, svi koji su “cool” su na Instagramu. Ako pogledate Marašev Ig profil, (a Maraš je cool), videćete da veoma obraća pažnju na to šta šeruje i kako mu izgleda grid. Na primer, ovde.\nAko pogledate moj Ig profil, videćete da je u potpunoj suprotnosti sa Nemanjinim. Kod mene ima svega i svačega, kao u nekoj “kupusari”. Šta mi je smešno ili zanimljivo, HOP! – eto ga na mom gridu. Nekome je i to cool.\nBaš zato da ne bismo brkali “babe i žabe”, mi smo za Mogu Ja To Sam otvorili poseban Ig nalog, koji možete zapratiti na ovom linku. Cool je, zar ne?\nMeđutim, da li ste se ikada zapitali kako se psihološki objašnjava fenomen Instagrama?\nOd 500 miliona korisnika ove popularne mreže, preko 90% čine ljudi ispod 35 godina. Većinom su to dobro situirane osobe ženskog pola, iz urbanog okruženja.\nDnevno se uploaduju stotine miliona fotografija.\nSam čin fotografisanja je jedan od razloga što smo toliko “navučeni” na ovu društvenu mrežu. Navika “zabeležavanja trenutka” kod ljudi se razvijala duže od jednog veka, da bismo danas osećali skoro pa anksioznost ako ne zabeležimo momenat koji će već sledećeg trenutka zauvek nestati.\nNaravno, odmah dobijamo i nagradu. Instagram daruje sijaset filtera koji čine da sada čak i loša fotografija koju vaš telefon obično napravi – može da izgleda dobro i zanimljivo.\nSledeći korak je vaša “investicija”. Vi sliku objavljujete i očekujete da se ona ljudima svidi, što će pokazati lajkovima, komentarima, srcima, macama... dopišite sami.\nAko neka “ne prođe dobro”, dešava se, umetnik/ca će je i obrisati.\nJao, tu je i “story”! To znači da sada može da se okači baš dobro zezanje iz provoda, ili da se nekom nešto saopšti, fotka brdo flaša, izdivlja, izvrišti, otpeva narodnjak, zagrli kum go do pasa – i, sve će sutra nestati! To mi reci, prika!\nI, dok dlanom o dlan, počnete da promatrate život oko sebe i procenjujete šta biste sve mogli da snimite. Čim ugledate nešto “blesavo” ili “awww”, da ne kažem “vidi kako kuca spava wepo” – ruka sama ide ka telefonu a palac ka dobro poznatoj ikonici. Neki više fotkaju Ig kamerom, nego kroz podrazumevanu kamera aplikaciju telefona.\nVreme prolazi, a vi se sve više dopisujete kroz DM sa vašim novim i starim prijateljima, sa vašim obožavaocima (“ah, moji obožavaoci, kako me samo obožavaju”, što reče jednom Duško Dugouško). Društvena mreža, right there. Družite se. Proveravate notifikacije, vjuove, lajkove, storije, glorije.. smori je...\nJavlja vam se strah od izopštenosti. Ako niste videli, niste u toku. Ako niste lajkovali, niste joj ortakinja.\n“Es mi video stori, brate?”\n“Mooolim? TrĆii da viš kaka je “bembara”... ”\nI tako dođosmo do toga da skrolujete taj feed i gledate šta ima novo, ko je gde na plaži, pratite lajvove iz Budve, čuj mene sa Balija. I aplkacija je kriva jer vas pecka i obaveštava ko je tek otvorio profil, a javlja i kad ona super cica sa splava što smo se upoznali letos “goes live”. Pakao na zemlji, bukvalno.\nEvo mali savet za kraj.\nIdite u podešavanja i isključite push notifications, e da bi malo iskulirali.


SLOVENIJA Novac za zakone - Печат - Лист слободне Србије\nПочетна/Регион/SLOVENIJA Novac za zakone\nСветлана Васовић Мекина 18/08/2011\tРегион 1. коментар\nNedavna korupcionaška afera u Evropskom parlamentu pokazala je da novinari koji deluju „pod krinkom“ mogu da postignu značajan uspeh uprkos činjenici da je više nego komplikovano potonje pravno sankcionisanje funkcionera uhvaćenih u korupciji\nU Sloveniji je posle gotovo pet meseci otkako je engleski „Sandej tajms“ lansirao aferu „novac za zakone“ ponovo aktuelizovan „slučaj Taler“. Istražni sudija je na zaprepašćenje domaće javnosti odbacila zahtev Nacionalnog istražnog biroa Slovenije da se sprovede kućna istraga na adresi sada već bivšeg slovenačkog poslanika u Evropskom parlamentu Zorana Talera (Zoran Thaler), optuženog da je za mito od 100 hiljada evra u Evropski parlament „ugurao“ amandmane po želji (lažnih) lobista, uistinu prerušenih novinara. Taler posle izbijanja afere isprva nije pokazao nameru da se povuče sa političke scene, ali je bio prisiljen da to učini zbog pritiska javnosti koja ga je svojim glasom izabrala za slovenačkog predstavnika u Evropskom parlamentu. Jeste se tada izvinio ogorčenim (slovenačkim) biračima za svoj „nepromišljeni“ čin, ali je u istom dahu napao novinare koji su ga „uvukli“ u aferu i zapretio da će tužiti medijsku korporaciju koja izdaje „Sandej tajms“. U tom poduhvatu mu je zgodno došlo da je novina deo imperije Ruperta Mardoka koji se kasnije i lično našao na optuženičkoj klupi u britanskom Parlamentu zbog afere prisluškivanja, što je za posledicu imalo gašenje tabloida „Njuz of d vorld“.\nNagla Mardokova nepopularnost, uz nerazumljivu odluku istražnih organa u Sloveniji koji su lakonski zaključili da nema razloga za kućnu premetačinu doma bivšeg slovenačkog delegata u evropskom Parlamentu, ponukalo je Talera da se netom oglasi u javnosti izjavom kojom bi da spere ljagu sa svog imena jer navodno ima mnogo ponuda kako da iskoristi aferu čiji je bio jedan od glavnih protagonista.\n„’Hajde, napiši roman.’ Politički medijski triler, takvi su deficitarni! No, pripreme su u toku. Mislim da bi mogao da se snimi odličan film koji bi morao da ima ambiciju da prikaže celu monstruoznost Mardoka i njegovu prepletenost sa politikom. A upravo moja bizarna priča ima na gomili sve moguće elemente: medije, politiku, tajne službe, žene, Balkan, EU, anti-EU, zavere itd. Da, život piše romane“, pohvalio se Taler tabloidu „Slovenačke vesti“, 30. jula ove godine.\nTalerovo pojavljivanje u javnosti okuražio je zaključak istražnog sudije da za njegovo dalje gonjenje „ne postoje ni procesni, ni suštinski razlozi“. Tako će se Taler, za razliku od svog austrijskog kolege takođe uhvaćenog „sa rukom u ćupu meda“, izvući iz afere „novac za zakone“ sa nešto medijskih modrica, stoički podnevši zgražanje evropske, a naročito domaće javnosti i brisanje svog imena iz anala Evropskog parlamenta. Sva je prilika da Taler neće trpeti nikakve druge sankcije izuzev gađenja javnosti, jer je i ljubljanski Okružni sud odlučio da nije nadležan za ovaj slučaj. To je scenario koji je bio najavljen već tokom Talerovog nećkanja da se povuče sa mesta evropskog poslanika u jeku afere. Već tada su poznavaoci slovenačkog prava ukazali da ni dokazi „Sandej tajmsa“ o Talerovoj sklonosti da primi mito za protivuslugu da „ugura“ određena rešenja u Evropski parlament, na sudu neće imati težinu. Tako se i dogodilo – sudija je odlučila da suđenja neće biti jer su dokazi prikupljeni nezakonitim, tajnim snimanjem Zorana Talera. Iako ga je kamera (tajno) snimila kako se u kafani raduje svoti koju je zatražio od lobista (zapravo novinara „Sandej tajmsa“), slovenački sud smatra da nema osnove za sumnju da je Taler počinio kažnjivu radnju primanja mita.\nLOVAC ILI ŽRTVA?\nAfera je izbila 20. marta ove godine, kada je britanski „Sandej tajms“ objavio video snimke na kojima su zabeleženi primeri korupcije u Evropskom parlamentu. Novinari lista su se lažno predstavljali kao lobisti i pokušali da podmite oko 60 evropskih poslanika. Čak četrnaest poslanika je „pokazalo zanimanje“ za ponuđeni novac, dok su četiri poslanika prešla sa reči na dela – uzeli su novac ili su za utanačenu novčanu nagradu poslali u proceduru Evropskog parlamenta amandmane, koji su im (lažni) lobisti tražili. Među potonjima se našao i Zoran Taler, nekadašnji slovenački ministar spoljnih poslova, u Evropski parlament izabran na listi vladajućih Socijalnih demokrata (SD) premijera Boruta Pahora. Taler je u Evropski parlament poslao „svoj“, odnosno izlobiran amandman. Cena? Sto hiljada evra.\nU istu klopku uhvatio se i Adrian Severin, nekadašnji ministar spoljnih poslova Rumunije, kao i Ernest Štraser koji je do 2004. godine obavljao funkciju austrijskog ministra unutrašnjih poslova. Severin je „lobistima“ čak poslao račun za „savetničke usluge“ u visini od 12.000 evra. Afera je dobro protresla Evropski parlament i ubraja se u jednu od najvećih za 53 godine postojanja te institucije. Četvrti posrnuli poslanik je Španac Pablo Zalba Bidegain.\nTaler je, isto kao i Severin i Štraser, prvo sve negirao, a posle objavljivanja snimaka branio se da nije učinio ništa nezakonito. Posle pritisaka iz vrha Pahorove stranke bio je prisiljen da da ostavku. Štraser je posle odijuma austrijske javnosti povukao isti potez, dok je Severin na sve načine pokušao da se održi u evropskom sedlu. Osam dana posle izbijanja afere, Taler je medijima poslao saopštenje u kojem se izvinio „svima koje je povredio svojim teško razumljivim ponašanjem i uticao na njihovo loše raspoloženje“. Dodao je na kraju da „zna da je naneo štetu Evropskom parlamentu i široj politici, zbog čega mu je iskreno žao“. Uprkos izvinjenju, Taler je ostao tvrd u stavu da „nije primio mito“, pravdajući se da se samo pretvarao i sa novinarima lobistima dogovarao zato da bi otkrio „ko to želi da ga diskredituje“, jer je „80 odsto“ bio uveren da pokušaj diskreditacije dolazi iz Makedonije u kojoj je takođe inkriminisan zbog ceha za „medijsko savetovanje“ nekadašnjem predsedniku države.\nAfera „novac za zakone“ doživela je kulminaciju početkom aprila najavom zvaničnih istraga, kako u državama iz kojih potiču posrnuli evropski poslanici, tako i u samom Evropskom parlamentu. Talerova kancelarija je zapečaćena. On je bio prinuđen da poseti sedište Antikorupcione komisije u Sloveniji i da da informacije OLAF-u (Evropskoj kancelariji za borbu protiv prevara), ali je paralelno poradio na svom imidžu „žrtve neprijateljske politike prema EU“ koju, prema Taleru, predvodi grupacija časopisa Ruperta Mardoka.\nStoga je i nedavnu odluku slovenačkih istražnih organa da ga neće dalje kazneno goniti Taler pozdravio kao „stručnu i profesionalnu“, izrazivši zadovoljstvo jer gospođa sudija nije pokleknula pred „demonstracijom moći“ od strane Nacionalnog istražnog biroa (slovenačkog pandana američkog FBI), koji je nedavno osnovan. Nije zaboravio ni da ponovi da još uvek razmišlja o tužbi protiv vlasnika britanskog tabloida jer je lično bio žrtva „tajnog snimanja“, zbog čega je u Velikoj Britaniji nedavno pukao veliki skandal, a posledično zatvoren list „Njuz of d vorld“.\nTanku nadu da se Taler ipak neće olako izvući iz afere koja je uzdrmala Evropski parlament, daje interesovanje slovenačke Komisije za borbu protiv korupcije, čiji prvaci sa Talerom ne dele isto viđenje slučaja. Komisija je ocenila da postoje osnovani razlozi za sumnju da je došlo do kažnjive radnje korupcije, zato je još 21. marta ceo slučaj predala Nacionalnom istražnom birou i posebnoj grupi tužilaca za progon organizovanog kriminala. Komisija je istakla da „naročitu brigu izaziva činjenica da istražni postupak u ovom slučaju teče izrazito sporo u poređenju sa druge dve države (Austrijom i Rumunijom) iz kojih potiču ostala dva (evropska poslanika) osumnjičena za primanje mita“. Slovenačka Komisija za borbu protiv korupcije upozorila je posle nedavne odluke domaćih istražnih organa da Talera oslobode s udice na koju se ulovio, da se radi o primeru sudske odluke koja zbog svoje suštinske i pravne argumentacije, odnosno njene odsutnosti traži posebnu pažnju. Zato Komisija proučava mogućnost da Sudsko veće ili neki drugi nadležan organ proveri i rad sudije u ovom slučaju.\nIstražni postupak protiv Talera bi u Sloveniji mogao biti obnovljen, odnosno nastavljen, ali samo u slučaju da domaći Nacionalni istražni biro pronađe i ponudi nove dokaze.\nTako Zoran Taler u Sloveniji još nije ni saslušan u svojstvu okrivljenog, za razliku od postupaka koje, na primer, protiv Štrasera vode austrijski organi gonjenja. Oni su za potrebe postupka protiv njihovog donedavnog šefa Štrasera već saslušali 15 pojedinaca i obavili više kućnih pretraga i to ne samo u Austriji, već i u Belgiji i Francuskoj. U međuvremenu se oglasio i OLAF, nezadovoljan (ne)kooperativnošću organa Evropskog parlamenta u raščišćavanju afere, a istom prilikom je utvrđeno da Evropskom parlamentu nedostaju mehanizmi za kažnjavanje korupciji sklonih zvaničnika, što je upečatljivo demonstrirao rumunski poslanik Severin koji se dugo opirao da podnese ostavku i povuče sa mesta evropskog funkcionera.\nAdvokat Zorana Talera Boštjan Penko je u naporu da opere ljagu sa imena svog klijenta obelodanio da je zamolio OLAF, odnosno Evropski ured za borbu protiv korupcije da se u Talerovom slučaju sve (istražne) radnje obave što brže, kao u primeru španskog poslanika Pabla Zalbea Bidegaina. Odluka slovenačkog istražnog sudije nije iznenadila Talerovog branioca, niti slovenačke pravne eksperte koji su od početka afere upozoravali da novinarsko raskrinkavanje korupcije može biti uspešno jer može da dovede do ostavke pojedinog funkcionera, ali da je tako prikupljene dokaze teško upotrebiti u eventualnim kaznenim postupcima protiv protagonista primanja i davanja mita.\nLAŽIMA DO ISTINE\nPravni problemi oko sudskog epiloga „slučaja Taler“ ne predstavljaju, naravno, nikakav dokaz o nezakonitosti novinarskog raskrinkavanja korupcije u redovima evroposlanika, kako to sada Taler pokušava da prikaže, povodom afere oko britanskog tabloida „Njuz of d vorld“. Jesu metode „lažnog predstavljanja“ novinara rizične, jer otvaraju i moralnu dilemu, odnosno nameću pitanje „da li je lažima moguće doći do istine?“ Etički kodeksi američkih i evropskih novinarskih udruženja dokazuju, međutim, da je ovakvo otkrivanje korupcije dozvoljeno i legalno. Jasno, pod određenim uslovima.\nOdredbe etičkog kodeksa Američkog udruženja profesionalnih novinara (SPJ) određuju da novinar mora da se „kloni prikupljanja informacija pod krinkom i drugih prikrivenih metoda prikupljanja informacija osim u slučaju kada uobičajenim, otvorenim metodima ne bi bilo moguće dobiti informacije koje su nužne za javnost“. U slučaju primene prikrivenih metoda novinarskog istraživačkog rada, iste moraju biti razotkrivene u okviru članka koji publikuje informacije prikupljene pod krinkom. Slično i kodeks britanskih urednika, koji obavezuje i britansku Komisiju za pritužbe (Press Complaints Comission – PKK), novinarima u načelu zabranjuje upotrebu prikrivenih metoda rada, ali istovremeno određuje da je lažno predstavljanje ili prikrivanje (identiteta novinara) opravdano ako je to u javnom interesu i u slučaju kada nije moguće doći do materijala drugim sredstvima. „Smernice za novinare pod krinkom“ na sličan način obavezuju i belgijske novinare koji smeju da prikupljaju informacije od „velike društvene važnosti“ i to ako druge metode nisu dale rezultate.\nSudski progon novinara koji su radili pod krinkom, od strane „žrtava“ njihove obrade, u pravilu je osuđen na neuspeh u evropskim zemljama i u SAD. To i Taler dobro zna. Prilikom rangiranja pravnih problema koji nastaju tokom progona onih koji su u korupcijskim poslovima otkriveni od strane novinara „pod krinkom“, potrebno je razlikovati ciljeve i metode novinarskog rada od metoda rada organa progona. Novinar, čim raskrinka određeni prekršaj ili krivičnu radnju – može da kaže da je postigao cilj, obavio profesionalni zadatak. Dok je za istražne organe cilj – pravosnažna osuda prekršioca.\nNovinarske istrage pod krinkom imaju mane, ali je njihova prednost što mogu da postignu veoma brz efekat.\nBilo bi korisno takve metode novinarskog rada proširiti i u Srbiji, jer i slovenački „slučaj Taler“ dokazuje da novinarski istraživački rad na temu korupcije u političkim krugovima može biti medijski i društveno veoma uspešan, čak i bez postizanja pravnih sankcija za one koji su uhvaćeni u nepravilnostima ili nezakonitim radnjama.\nJavno saopštenje OLAF-a da ni u Evropskom parlamentu nije naleteo na naročito razumevanje za istragu o podmitljivosti najviših zvaničnika EU, obeshrabruje da će slučaj Štraser, Taler i Severin dobiti epilog na evropskom nivou.\nIstražitelji OLAF-a su odmah posle izbijanja afere prionuli prikupljanju dokaza kojima bi potvrdili ili odbacili sumnje u koruptivne sklonosti evroposlanika. Začudo, iako je većina Talerovih, Štraserovih i Severinovih kolega u medijima promptno osudila njihov čin, Evropski parlament je tek posle više od nedelju dana odugovlačenja i sporenja odobrio OLAF-u da počne istragu povodom „afere korupcija“. Dozvoljena je, međutim, samo administrativna istraga, što znači da je OLAF-u uskraćen pristup u kancelarije žigosanih poslanika.\n„Sandej tajms“ je sa svoje strane pomogao početak istrage, tako što je Evropskom parlamentu dostavio „hard disk“ na kojem su zabeleženi svi podaci i tok „vrbovanja“ četiri posrnula poslanika, da u zamenu za novac kroz evropsku legislativu proguraju zakonska rešenja po želji lobista za koje nisu znali da su prerušeni novinari. OLAF je potvrdio da se radi o veoma kompleksnom slučaju i da do sada još nije vodio istragu povodom slične afere. займы на карту без отказа кредито24 займзайм студенту на картукак получить займ под материнский капитал\n21/08/2011 у 17:14\nKrstaski pohodi preko Labe,\nPraktični Saksonci pomisle: što ćemo mi ići na nevjernike u Palestinu, kad ih imamo odmah preko Labe veliko mnoštvo? Znali su Saksonci, da se iz Palestine malo tko živ vraćao, a još manje se tko vraćao s obilnijem plijenom. Nasuprot u slavenskoj zemlji bilo je dosta što se moglo zaplijeniti.\nTako Saksonci brzo odluče ne ići u Palestinu, nego u slavensku zemlju. Papi je Evgeniju III i to pravo bilo. Niklot se njeko vrijeme junački branio od krstaša, ali se ne bi bio mogao obraniti, da nijesu Saksonci sami odustali od boja i ponudili Niklotu mir. Ne treba misliti, da su se oni smilovali na jadne Slavene, već su ovo promislili: ako mi sve Slavene poubijamo i svu njihovu zemlju poharamo, tko će onda nama rabotati i harač plaćati? Niklot obeća, da će se sa svojim narodom krstiti, a onda se krstaši uklone iz bodrićske i ljutićske zemlje (jer su i među Ljutiće bili prodrli). Niklot je samo obećao krstiti se, ali obećanja nije izvršio, jer je i umro kao neznabožac.\nZapamtit ćemo, da su se i Danci pridružili krstašima, jer su i oni bili brzi na plijen. Kako su krstaši zašli u boj na Slavene s malo kršćanskoga oduševljenja, dokazuje i ovaj slučaj: jedan je dio krstaša krenuo i na pomorske Slavene i došao pod grad Štetin, da ga osvoji. Štetinci se vrlo uplaše, ali i začude, što to hoće da čine krstaši, kad su oni već 20 godina kršćani i u njihovu gradu stoji kršćanski biskup. Istom kad štetinski biskup iziđe pred krstaše i stane im dokazivati, da su Štetinci kršćani, onda se uklone ispod grada. Očevidno su Nijemci znali, da su Štetinci kršćani, ali njima se htjelo oplijeniti bogati grad, a sve u ime Isusovo! (…)\nVelika, možda najveća nesreća Niklotova bila je u tom, što su u njegovu susjedstvu vladala dva vrlo jaka i silovita velikaša: brandenburški markgrof Albrecht Medvjed i saksonski vojvoda Henrik Lav. Ovoj dvojici nije bilo dosta, što je već propast slavenska bila sigurna i što se Nijemcima već ništa nije trebalo bojati od Slavena, oni su hotjeli, da slavensku zemlju obrnu posve pod njemačku vlast.\nGod. 1158. upotrebi Albrecht Medvjed njekakav ustanak Stodorana i Brežana, te provali u njihovu zemlju, Slavene pretvori u kmetove i njihove zemlje razda mnogobrojnijem Nijemcima, koji su nagrnuli u slavensku zemlju.\nDvije godine poslije toga prodre Henrik Lav u Niklotovu zemlju i učini s njom isto, što je Albrecht učinio sa stodoranskom i brežanskom zemljom. Niklot pade kao junak u boju, njegova sina Vratislava dade Henrik Lav objesiti, a drugi Niklotov sin Pribislav sretno uteče u pomorsku zemlju.\nOtpor bijesnijeh njegda Bodrića skršen je zauvijek; nije više nikoga bilo među njima, da narod podiže na Nijemce, da diže zastavu narodnijeh bogova i ruši kršćanske crkve. Ni do kavge s Ljutićima nije im više stalo. Sve se to zaboravilo; od njegdašnjih junaka postali su kmetovi, od boraca za slobodu — težaci, od okorjelijeh neznabožaca — kršćani, od čistijeh Slavena — Nijemci. Što je još ostalo slavenske zemlje, sve je to za kratko vrijeme došlo u njemačke ruke. (…)\nOko god. 1170. bila je sva bodrićska, ljutićska i polapsko-srpska zemlja u njemačkoj vlasti izuzevši Ranu, koja je plaćala harač Dancima. Što je njemački mač osvojio, tu se naselio njemački vlastelin i njemački seljak kao u svojoj zemlji. Ako ovoj dvojici još dodamo njemačkoga vojnika i njemačkoga sveštenika, onda se može misliti, da je napredak germanizacije bio siguran. Mnoga slavenska vlastela videći germansku bujicu i bojeći se, da ne odnese njih i njihova imanja, ponijemčila su se odmah, čim su Nijemci osvojili zemlju. Tako je za posve kratko vrijeme narod ostao prepušten samomu sebi, jer su se od njega otuđila njegova gospoda.\nKada je narod vidio, kako svi oni, koji su bolji i jači, preziru sve, što je slavensko, onda je i on počeo ostavljati svoj jezik, najprije je dakako natucao nagrđenijem njemačko-slavenskijem jezikom, dok nije napokon iščeznula i posljednja slavenska riječ. Najdulje se čuvao slavenski jezik u drevljanskom plemenu, dok se nije i tu izgubio na početku XVIII vijeka. Spomenut ćemo, da je od drevljanskoga govora sačuvano do danas nješto malo pisanijeh ostataka i na temelju tijeh ostataka napisao je njemački naučnjak XIX vijeka (A. Schleicher) gramatiku rečenoga jezika.\nJoš kako tako razumijemo, što su se slavenska gospoda ponjemčivala po onijem zemljama, koje su Nijemci osvojili, ali što ćemo reći o Rancima i Pomorcima, koji su se mogli oteti germanizaciji, ali su je sami prihvaćali! Rekli smo, da su Danci osvojili ostrvo Ranu godine 1168, isto su tako na početku XIII vijeka pali pod dansku vlast Pomorci i istočni Ljutići. Znala su gospoda ovijeh plemena, da im Danci ne će i ne mogu oteti njihovu narodnost, za to su kao od njeke glupe obijesti njihovi knezovi i druge poglavice stali sami dozivati Nijemce, da se naseljuju po njihovijem zemljama, a da Nijemcima bude među njima što ljepše, da se osjećaju kao usred Njemačke, počela su gospoda primati njemačke običaje i njemački jezik, dok nijesu za malo vremena gornji slojevi posve ponijemčeni, a onda je dakako i donje slojeve izjela germanizacija. Gotovo bi čovjek rekao, da nije nikakva šteta, da propadne narod, koji takvo što radi. Ali ne osuđujmo prostoga naroda; da je na njegovu bilo, još bi on i danas govorio i osjećao slavenski. Njegovoj su narodnosti grob iskopali do duše Nijemci, ali su je u grob bacila njegova gospoda!