Automatizacija - Wikipedia\nAutomatizacija (od starogrčke reči = koji sam upravlja), robotizacija, industrijska automatizacija, ili numerička kontrola je upotreba kontrolnih sistema kakvi su računari da bi se kontrolisala industrijska mašinerija i procesi, u nameri da se zamene ljudski operateri. U oblasti industrijalizacije ovo je korak posle mehanizacije. I dok je mehanizacija obezbeđivala ljudima mašine koje bi im pomagale u fizičkim aspektima posla, automatizacija pored toga u velikoj meri smanjuje potrebu za ljudskim senzornim i mentalnim sposobnostima.\nAutomatizacija igra sve značajniju ulogu u globalnoj ekonomiji i svakodnevnom iskustvu. Inženjeri teže da kombinuju automatizovane uređaje sa matematičkim i organizacionim alatkama kako bi napravili složene sisteme za sve veću oblast primena i ljudskih aktivnosti.\nJoš uvek ima mnogo poslova koji nisu u neposrednoj opasnosti od automatizacije. Nije izmišljen nijedan uređaj koji bi mogao da se poredi sa ljudskim okom u preciznosti i tačnosti izvršavanja mnogih zadataka, niti sa ljudskim uhom. Čak su i ljudi sa hendikepom u stanju da identifikuju i razlikuju mnogo više mirisa nego što to može bilo koji automatizovani uređaj. Ljudsko prepoznavanje šablona, prepoznavanje jezika i sposobnost za produkovanje jezika su daleko ispred svega sto su trenutno zamislili inženjeri automatizacije.\nSpecijalizovani pojačani računari, koji se zovu programabilni logički kontroleri (PLCs), koriste se često da bi se sinhronizovao upliv unosaka iz fizičkih senzora i događaja sa uplivom proizvoda. Ovo vodi preciznom upravljanju koje omogućava strogu kontrolu skoro svih industrijskih procesa. (Ljudi su strahovali da će ovaj uređaj, pošto je toliko rasprostranjen u celom industrijskom svetu, biti osetljiv na "Y2K bug" sa veoma opasnim posledicama.)\nČovek-mašina interfejsi (HMI) ili računarski ljudski interfejsi (CHI) obično se koriste za komunikaciju sa programabilno logičkim kontrolerima i drugim računarima, kao što su oni za unos i praćenje temperature i pritisaka za dalju automatizovanu kontrolu ili sigurnosno reagovanje. Ljudi koji prate i kontrolišu ove interfejse često se nazivaju nepokretnim inženjerima.\nDrugi oblik automatizacije koji uključuje računare je automatizovano testiranje, u kome je računarski kontrolisana automatizovana oprema za testiranje programirana da simulira ljude koji ručno testiraju aplikaciju. Ovo se često postiže korišćenjem automatizovanih alatki u testiranju koje stvaraju specijalne zapise (koji su napisani kao računarski programi) a koji usmeravaju ovu automatizovanu opremu kako bi se test izvršio.\nKonačno, poslednji oblik automatizacije je softver-automatizacija, tj. kada računar uz pomoć makro-rekorder softvera snima sekvence korisnikove akcije (miša i tastature) kao makro za kasnije ponovno puštanje.\n1 Socijalna pitanja automatizacije\n2 Trenutni prioriteti u automatizaciji\n3 Pitanja bezbednosti u automatizaciji\n4 Automatizacija ili mehanizacija\n5 Alati automatizacije\nSocijalna pitanja automatizacije[uredi - уреди | uredi kôd]\nAutomatizacija je pokrenula nekoliko bitnih društvenih pitanja. Među njima je i uticaj automatizacije na zapošljavanje. Luditi su bili društveni pokret engleskih tekstilnih radnika ranih 1800-ih koji su protestovali protiv Žakarovih automatizovanih mašina za tkanje - često uništavajući takve mašine, jer su osećali da su njihova radna mesta ugrožena. Od tada se termin ludita primenjuje za svakoga ko je protiv napretka u tehnologiji.\nNeki tvrde da automatizacija vodi većoj stopi zaposlenosti. Jedan autor je izneo sledeći slučaj. Sama pojava automatizacije izazvala je veliki strah. Mislilo se da će zamenjivanje radnika kompjuterizovanim sistemima dovesti do visoke stope nezaposlenosti. U stvari, upravo suprotno se često pokazalo kao tačno, npr. oslobađanje radne snage omogućilo je da više ljudi dobije poslove koji zahtevaju visoke kvalifikacije, a koji su tipično i bolje plaćeni. Jedna neobična prateća pojava ovakvog pomeranja je da su sada "nekvalifikovani radnici" izvukli korist u "najnaprednijim" zemljama jer je malo ljudi slobodno da zauzme radna mesta koja zahtevaju visoko kvalifikovane radnike.\nOni koji u vidu imaju dugoročne posledice tvrde suprotno. Oni tvrde da je automatizacija tek počela i da sadašnje stanje može da prikrije njen dugoročni uticaj. Mnogi poslovi u proizvodnji nestali su u SAD-u tokom ranih 1990-ih, ali u jednom trenutku veliko povećanje IT poslova (koji su tek sada nadmašeni) istovremeno kompenzuje nedostatak manufakture.\nČini se da automatizacija smanjuje vrednost rada kroz njegovo zamenjivanje manje skupim mašinama; međutim, sveukupni efekat ovoga na radnu snagu u celini ostaje nejasan. Danas je automatizacija radne snage veoma unapređena i nastavlja da se ubrzano unapređuje širom sveta i zahvata sve više kvalifikovanih poslova, istovremeno povećavajući opštu dobrobit većine ljudi u svetu (tamo gde politički faktori nisu zamutili sliku). Nije dobro proučeno koju ulogu je automatizacija imala u ovim procesima.\nIronija je da je poslednjih godina gubitak poslova za koje je krivac automatizacija pripisan angažovanju honorarnih radnika. Ovaj stav je podržan činjenicom da je u SAD-u broj poslova koji se finansiraju iz sopstvenog budžeta u porastu, više nego onih koji se finansiraju izvan kompanije. Dalje, stopa smanjenja zapošljavanja u proizvodnji u SAD-u nije veća od svetskog proseka: 11% između 1995. i 2002. U istom periodu Kina, koja je često bila kritikovana za "krađu" američkih poslova u proizvodnji, izgubila je 15 miliona svojih poslova u proizvodnji (oko 15% od njenog ukupnog broja) u poređenju sa 2 miliona izgubljenih u SAD-u.\nMilioni ljudskih telefonskih operatera širom sveta bili su u potpunosti (ili skoro u potpunosti) zamenjeni automatskim telefonskim centralama i sekretaricama (a ne indijskim ili kineskim radnicima). Hiljade istraživača u oblasti medicine zamenjeni su u mnogim medicinskim zadacima od primarnih ekrana u elektrokardiografiji ili radiologiji do laboratorijskih analiza ljudskih gena, seruma, ćelija, tkiva automatskim sistemima. Čak su i lekari delimično zamenjeni automatskim robotima sa daljinskim upravljanjem i visoko sofisticiranim robotima koji im omogućavaju da sa daljine izvode operacije i to sa tačnošću i preciznošću koju inače ne poseduje prosečan lekar. Pogledajte robote doktore i robote za operacije.\nTrenutni prioriteti u automatizaciji[uredi - уреди | uredi kôd]\nTrenutno, za kompanije koje se bave proizvodnjom, svrha automatizacije je prešla sa povećane proizvodnje i smanjenja troškova na šira pitanja kao što su povećanje kvaliteta i fleksibilnosti u procesu proizvodnje.\nStaro fokusiranje na upotrebu automatizacije samo da bi se povećala produktivnost i smanjili troškovi je viđeno kao nepraktično, zato što je takođe neophodno obezbediti kvalifikovanu radnu snagu koja može popravljati mašine i upravljati njima. Šta više, početni troškovi automatizacije bili su visoki i često nisu mogli biti pokriveni dok potpuno novi procesi proizvodnje ne zamene stare (japanski "roboti deponije" su nekad bili svetski poznati u industrijskoj proizvodnji.)\nAutomatizacija se danas često primarno primenjuje u svrhe povećanja kvaliteta u toku procesa proizvodnje, u slučajevima kada značajno može da poboljša kvalitet proizvoda. Na primer, automobilski i kamionski klipovi su nekada ručno ugrađivani u motore. Ovaj proces je ubrzo zamenjen automatizovanim mašinskim instaliranjem, zato što je nivo grešaka pri ručnom instaliranju bio 1-1.5%, a automatizacijom je smanjen na 0.00001%. Opasne operacije, kao što su dopunjavanje ulja, proizvodnja industrijskih hemikalija, kao i svi poslovi koji se tiču rada sa metalom, bili su uvek prvi kandidati za automatizaciju.\nDrugi veliki pomak u automatizaciji je povećano naglašavanje fleksibilnosti i konvertibilnosti u procesu proizvodnje. Proizvođači sve češće traže mogućnost da lako pređu sa proizvodnje Proizvoda A na proizvodnju Proizvoda B bez izgradnje nove proizvodne trake.\nPitanja bezbednosti u automatizaciji[uredi - уреди | uredi kôd]\nJedan od problema bezbednosti u automatizaciji je da, iako je često viđena kao način da se smanji ljudska greška u sistemu, povećavanje stepena i nivoa automatizacije takođe povećava i posledice grešaka. Na primer, nuklearni incident na ostrvu koje se zove Tri milje, bio je prouzrokovan preteranim oslanjanjem na "automatizovane sigurnosne sisteme". Nažalost prilikom ovog događaja, tvorci sigurnosnog sistema nisu predvideli da se sistem može srušiti na taj način, tako da su i automatski bezbednosni sistemi i njihovi ljudski kontrolori bili zatrpani velikom količinom nebitnih informacija. Automatizacija nam donosi mašine koje su projektovali veoma stručni ljudi (koji mogu da pogreše); masšine funkcionišu brzinom koja je daleko ispred ljudske sposobnosti reagovanja, a tim istim mašinama upravljaju ljudi relativno ograničenog obrazovanja (ili druge greške, poput katastrofa u Bopalu i Černobilu). Najzad, sa povećanim nivoom automatizacije u sve više domena, kada nešto krene naopako posledice brzo postaju katastrofalne. Ovo je tačno za sve složene sisteme i jedan od osnovnih ciljeva bezbednosnog inženjeringa za nuklearne reaktore je npr. da se naprave što jednostavniji bezbednosni mehanizmi koji ne mogu biti pogrešno upotrebljeni. .\nAutomatizacija ili mehanizacija[uredi - уреди | uredi kôd]\nMehanizacija označava zamjenu ljudskog rada mašinama, dok se automatizacijom potpuno ili djelomično zamjenjuje umni napor čovjeka. Jedna od osnovnih osobina automatizacije je prodor u područje umnog rada čovjeka.\nAlati automatizacije[uredi - уреди | uredi kôd]\nPostoje različiti tipovi alata automatizacije\nDCS – Distribuirani kontrolni sistemi\nPLC – Programabilni logički kontroleri\nPAC – Programabilni automatski kontroleri\nANN – Veštačka neuronska mreža\nHMI – Čovek mašina interfejs\nSCADA – Nadzorna kontrola i sticanje podataka\nMES - Izrada izvršnih sistema\nLIMS –Upravljački sistem laboratorijskih informacija\nLista alata automatizacije korišćenih u IT polju (prošlom i sadašnjem):\nLinijski pogled zasnovan na nacionalnim instrumentima posmatranja Arhivirano 2007-05-09 na Wayback Machine-u\nMašina naspram mašine\n↑ Vojna Enciklopedija, Beograd, 1970, knjiga prva, strana 342\nOva stranica je zadnji put izmijenjena 07:14, 16 august 2021.


Za sve porudžbine vrednosti manje od 5.000,00 dinara Potrošač se, prihvatajući ove Uslove korišćenja, obavezuje da na ime troškova isporuke prilikom preuzimanja pošiljke plati, direktno kuriru, iznos oko 350,00 din sa PDV-om. Za sve porudžbine čija je vrednost 5.000,00 dinara ili više isporuka je besplatna.\nNakon prijema porudžbine od strane Potrošača, Služba Internet prodaje kompanije Interbag d.o.o. vrši proveru dostupnosti i ispravnosti artikala. Ukoliko su poručeni artikli dostupni Potrošaču se šalje potvrda o prijemu porudžbine i počinju da teku rokovi za isporuku. Ukoliko poručenog artikla nema na stanju, Potrošač dobija e-mail o nedostupnosti artikla.\nNakon preuzimanja paketa od strane kurirske službe, Potrošaču će biti prosleđena automatska poruka na e-mail sa kodom pošiljke koju može pratiti.\nRok isporuke iznosi 5-7 radna dana od prvog narednog dana od dana izvršenja porudžbine od strane potrošača.\nKuriri CITY EXPRESSA (eksterna firma koja vrši dostavu robe za nas), pošiljke donose na adresu za isporuku u periodu od 8-16h. Molimo Vas da u tom periodu obezbedite da na adresi bude osoba koja može preuzeti pošiljku. Prilikom preuzimanja pošiljke potrebno je da vizuelno pregledate paket da slučajno ne postoje neka vidna oštećenja. Ukoliko primetite da je transportna kutija značajno oštećenja i posumnjate da je proizvod možda oštećen, odbijte prijem pošiljke i odmah nas obavestite. Ukoliko je pošiljka naizgled bez oštećenja slobodno preuzmite pošiljku i potpišite kuriru adresnicu. Kurir pokušava svaku pošiljku da uruči u dva navrata. Uobičajena praksa je da ukoliko Vas kurir ne pronađe na adresi, da Vas pozove na telefon koji ste ostavili prilikom kreiranja narudžbenice i ugovori novi termin isporuke. Ukoliko Vas i tada ne pronađe na adresi, pošiljka će se vratiti nama. Po prijemu pošiljke, kontkatiraćemo Vas kako bi ustanovili razlog neuručenja i dogovoriti se o ponovnom slanju.\nU SLUČAJEVIMA REKLAMACIJE, ODUSTANKA OD UGOVORA ILI ZAMENE ROBE, POVRAT ROBE VRŠI ISKLJUČIVO PREKO KURIRSKE SLUŽBE "CITY EXPRESS" ILI LIČNIM DONOŠENJEM U RADNJU.\nUKOLIKO KUPAC ŻELI DA KORISTI USLUGU DRUGE KURIRSKE SLUŽBE, TROŠKOVE ĆE SNOSITI SAM KUPAC BEZ OBZIRA NA RAZLOG VRAĆANJA ROBE.\nKako bismo osigurali dostupnost artikala i njihovu ispravnost, sa svakom prodavnicom se vrši dodatna provera dostupnosti i ispravnosti stanja artikla.\nNakon provere dostupnosti, ukoliko određenog artikla nema, dobićete e-mail o dostupnosti.\nCity Expressa Cenovnik usluga


Uredba Vlade Covid 19 Archives - Biljana Trifunović\nUredba Vlade Covid 19\nTag Archives for " Uredba Vlade Covid 19 "\nUREDBA O UTVRĐIVANJU PROGRAMA FINANSIJSKE PODRŠKE PRIVREDNIM SUBJEKTIMA ZA ODRŽAVANJE LIKVIDNOSTI I OBRTNA SREDSTVA U OTEŽANIM EKONOMSKIM USLOVIMA USLED PANDEMIJE COVID-19 IZAZVANE VIRUSOM SARS-COV-2\n(„Sl. glasnik RS“, br. 54/2020) Član 1 Ovom uredbom utvrđuje se Program finansijske podrške privrednim subjektima za održavanje likvidnosti i obrtna sredstva u otežanim ekonomskim uslovima usled pandemije COVID-19 izazvane virusom SARS-CoV-2, koji je odštampan uz ovu uredbu i čini njen sastavni deo. Član 2 Ova uredba stupa na snagu narednog dana od dana objavljivanja […]\nVanredno stanje - Ekonomske mere\nUREDBA O USLOVIMA I KRITERIJUMIMA USKLAĐENOSTI DRŽAVNE POMOĆI RADI OTKLANJANJA OZBILJNOG POREMEĆAJA U PRIVREDI PROUZROKOVANOG EPIDEMIJOM ZARAZNE BOLESTI COVID-19\n(„Sl. glasnik RS“, br. 54/2020) Predmet Član 1 Ovom uredbom bliže se uređuju uslovi i kriterijumi usklađenosti državne pomoći radi otklanjanja ozbiljnog poremećaja u privredi prouzrokovanog epidemijom zarazne bolesti COVID-19 (državna pomoć za likvidnost učesnika na tržištu). Član 2 Državna pomoć za likvidnost učesnika na tržištu je uvek usklađena državna pomoć ako su ispunjeni kriterijumi […]


Sprema li Dragan Čović novi plan za podjelu BiH? | BiH | Al Jazeera Balkans\nOrganiziranjem 'radne večere' samo za diplomate hrvatske nacionalnosti. predsjednik Hrvatske demokratske zajednice Bosne i Hercegovine i član bh. Predsjedništva pokazao je da vodi politiku etničke i nacionalne segregacije.\nDragan Čović pokazuje da je šef samo diplomatama hrvatske nacionalnostiAnadolija\nTim činom predsjednik HDZ-a otvoreno je pokazao kako je njegovo insistiranje na etničkoj podjeli zemlje istinska politika u koju vjeruje, a sporadično i promišljeno spominjanje Bosne i Hercegovine kao jedinstvene i politički koherentne države samo dio političke strategije. Ovakva vrsta insistiranja na etničkoj segregaciji nedopustiva je u svakoj drugoj zemlji civiliziranog svijeta, kaže politička analitičarka iz Sarajeva Ivana Marić, primjećujući da ovaj opasni presedan može proizvesti opasne i dalekosežne posljedice. Marić postavljanjem pitanja - u kojem bi pravcu zemlja otišla kada bi ovakvu praksu usvojila i druga dva člana kolektivnog bh. Predsjedništva? - sugerira, prije svega, na podijeljenost u Predsjedništvu Bosne i Hercegovine.\nU kakvom je stanju diplomatsko-konzularna mreža Bosne i Hercegovine i na kako niskim granama se vodi vanjska politika zemlje pokazuje i posljednji slučaj "nesloge" u bh. Predsjedništvu, a kojem je povod bilo pismo saučešća koje je nakon smrti bivšeg generalnog sekretara Ujedinjenih naroda Kofija Ananna uputio predsjedavajući bh. Predsjedništva Bakir Izetbegović. Netom nakon upućivanja pisma, preostala dva člana Predsjedništva, Čović i Ivanić ogradili su se od sadržaja pisma, pokazavši iznova koliko je teško i komplicirano definirati jedinstven stav o bilo kojem politički osjetljivom pitanju. Predsjedništvo Bosne i Hercegovine je, kaže Ivana Marić, bilo izvor brojnih skandala, a iz ponašanja članova šefova države lako se moglo protumačiti da često ne rade u interesu Bosne i Hercegovine.


Vantelesna: Uključeni i privatnici | SerbianForum\nVantelesna: Uključeni i privatnici\n[h=1]Vantelesna: Uključeni i privatnici[/h]\nOsam privatnih klinika do kraja nedelje uključuju se u postupak vantelesne oplodnje o trošku države.Privatne klinike konačno su prošle na tenderu za uključivanje u postupak vantelesne oplodnje o trošku države. Do kraja nedelje Republički fond za zdravstveno osiguranje potpisaće ugovor o saradnji sa osam klinika koje su u konzorcijumu.\n"Tender je raspisan za 450 parova, a za postupak vantelesne oplodnje Fond je izdvojio 111,6 miliona dinara," rekla je "Novostima" Sanja Mirosavljević, portparol Fonda. Prethodna tri tendera nisu uspela zbog nepotpune dokumentacije koje su podnosile klinike.\nSaradnja sa privatnim klinikama obnovljena je zbog prebukiranosti kapaciteta u četiri državne bolnice, u kojima se radi vantelesna oplodnja o trošku države. U konzorcijum, koji je jedini podneo dopunjenu dokumentaciju, ušla je i privatna klinika ”Perinatal” iz Novog Sada, koja je ranije konkurisala sama.\nKapaciteti državnih ustanova GAK ”Narodni front” i ”Višegradska”, uprkos najavama, nisu prošireni. Kako su nam rekli, u dve vodeće klinike u Srbiji za sada neće biti ništa od povećanja kapaciteta.\n"Koliko maksimalno možemo godišnje da uradimo VTO definisali smo još prošle godine," kaže prof. dr Elijana Garalejić, načelnik Odeljenja za arteficijelne reproduktivne tehnologije GAK ”Narodni front”. "Sledeće godine planirano je da u postupak VTO uđe 266 parova. Prošle godine uradili smo 241 par i rodilo nam se 90 beba. To je izuzetan uspeh."\nNi Klinika za ginekologiju i akušerstvo KCS nije povećavala kapacitete, ali kako nam je rekao prof. dr Aleksandar Stefanović, direktor ove zdravstvene ustanove, to je u planu sledeće godine, ako bude mogućnosti.\n"Kroz program VTO godišnje kod nas prođe od 266 do 300 parova koje finansira država," priča prof. dr Stefanović. "Uradimo tridesetak žena mesečno, a nadamo se da će uskoro biti i više."\nJedan pokušaj vantelesne oplodnje košta od 270.000 do 290.000 dinara. Na spisku za VTO ima više od 600 parova. Svi oni nadu sada polažu u privatni sektor, jer su u državnim klinikama čekanja bila višemesečna.


Ukrajina odoleva ruskim napadima – Vila As\nUkrajina odoleva ruskim napadima\nBorbe u Ukrajini traju već četvrti dan. Borbe se vode na više frontova. Ruske trupe su iz pravca Krima napredovale do grada Kersona i Melitpolja, a zauleze su i Novu Kahovku. Trupe Donjecke i Luganske republike su napredovale ka Petropavlovki ali nisu uspele da zauzumu grad Šjasti.\nUkrajina – 27.2.2022 / Viewsridge – Own work, derivate of Russo-Ukraine Conflict (2014-present).svg by Rr016Missile attacks source: BNO NewsCity control sources: Cities and towns during the Russo-Ukrainian War, CC BY-SA 4.0\nTrupe iz pravca Belgoroda su nastupale ka Harkovu. Ovde su se tokom noći i prepodneva vodile žestoke borbe, a prema najnovijim vestima ukrajinske jedinice su povratile kontrolu nad ovim gradom.\nNa severo-istočnom ratištu ruske trupe su opkolile grad Konotop. Jedinice ruske vojske koje su bile raspoređene u Beolorusiji su prethodnih dana napredovale sa severa ka Kijevu i Černihiv.\nUkrajinske trupe su usporile napredovanje ruskih snaga ka Kijevu rušenjem mosta na reci Teteriv u bilizini Ivankiva. Po do sada objavljenim informacijama ruske trupe napreduju iz pravca aerodroma Hostomel ka centru Kijeva.\nPo podacima koje su objavile ukrajinski vlasti ukrajinska vojska je uništila 27 aviona, 26 helikoptera, 146 tenkova, 706 borbenih vozila, 60 autocisterni, 4 višecevna lansera GRAD i jedan raketni sistem BUK. Ukrajinski izveštači tvrde da je ruska vojska izgubila više od 4000 vojnika do sada.\nS druge strane ruski izvori tvrde da je do sada ruska vojska uništila 975 objekata vojne infrastrukture uključujući i 23 komandna centra, 223 tenka, 143 borbena vozila, 31 raketni sistem S300, Buk M-1 i Osa, 39 višecevnih raketnih lansera, 86 artiljerijskih oruđa, kao i 28 aviona na zemlji. Takođe oboreno je 8 borbenih aviona, 7 helikoptera, 11 bespilotnih letelica, kao i dve rakete tipa Tačka U.\nZapadni komentatori ističu da ruska vojska ima logističkih problema i da su ukrajinske jedinice pružile znatno jači otpor nego što je bilo očekivano. Takođe, članice EU i NATO su uvele ekonomske sankcije Rusiji koje uključuju niz mera kojima se zabranjuje poslovanje sa ruskom državom i pojedinim kompanijama. Očekuje se da će narednih dana i neke od ruskih banaka biti isključene iz SWIFT sistema plaćanja.\nČlanice EU i NATO pakta su pripremile humanitarnu i vojnu pomoć za Ukrajinu. Planirana je isporuka protivtenkovskih i protivavionskih raketnih sistema, kao i veće količine municije i vojne opreme. Prvi kontigent municije iz Poljske je već stigao u Ukrajinu a očekuje se isporuka i vojnog materijala iz drugih država.\nVećina evropskih država je poslednjih dana zabranila ruskim avio kompanijama korišćenje vazdušnog prostora. Zabranu letova su do sada uvele Velika Britanija, Bugarska, Češka, Letonija, Estonija, Litvanija, Poljska, Slovenija, Rumunija, Severna Makedonija. Sličnu odluku su najavile i vlasti Francuske, Nemačke, Danske, Finske, Švedske, Austrije. Rusija je uzvratila zabranom za evropske kompanije tako da će preleti iz Evrope u Aziju morati da koriste alternativne rute preko Turske, Irana i Pakistana i Indije.\nRusija je ponudila pregovore u prestolnici Belorusije, Minsku, što su vlasti Ukrajine odbile tražeći da se pregovara na neutralnom terenu. Po svemu sudeći sukob između Rusije i Ukrajine će eskalirati.\nRuske nuklearne snage u stanju pripravnosti\nJedanest izbornih lista za parlamentarne izbore


KURC: Ove godine nema godišnjeg odmora, putovanja će izgledati drugačije | Happy BSC portal\n- Imaćemo drugačiju slobodu putovanja, koja će veoma zavisiti od situacije u pojedinim zemljama, naglasio je Kurc u intervjuu bečkom dnevniku „Hojte“.\n- Biće zemalja gde virus više neće biti problem i zemalja gde je opasnost prisutna. Zavisiće od situacije u pojedinim zemljama. Dugoročno ostaje cilj da se ukinu unutrašnej granice u Evropi, ali ni u kom slučaju prerano, podvukao je kancelar.


Klimatske promene - Uticaji i rizici po zdravlje - Portal E-zdravlje.rs\nKlimatske promene na različite načine utiču na zdravlje čoveka. U ekstremnijim varijantama mogu da pojačaju već postojeće bolesti, ali i da stvore nove.\nKako klimatske promene utiču na javno zdravlje?\nEkstremne promene temperatura pojačavaju zagađenje vazduha i toksine u okolini. To može da utiče na ishranu i može da dovede do fizičkih i mentalnih bolesti.\nKlimatske promene utiču na neke od esencijalnih faktora za zdravlje ljudi, a to su:\nKvalitet i sigurnost pijaće vode\nSvetska zdravstvena organizacija (SZO) predviđa u svojim istraživanjima da će klimatske promene u periodu od 2030. do 2050. uticati na porast smrtnih slučajeva na 250.000 godišjne. I to usled:\nStanja na koje klimatske promene mogu uticati\nKlimatske promene mogu da utiču na psihičko i fizičko stanje. Ekstremne promene i prirodne katastrofe veoma traumatično mogu uticati na ljude.\nPrema nekim istraživanjima velike vrućine imaju mnogo jači i vidljiviji uticaj na osobe sa mentalnim problemima. Po tim istraživanjima broj samoubistava raste sa visokim temperaturama.\nTakođe su istraživanja pokazala da prirodne nepogode ima negativne efekte na mentalno zdravlje. Izaziva između ostalog posttraumatski stres, i stvara visok nivo anksioznosti. Naučnici veruju da faktori okoline mogu da imaju ozbiljan uticaj na razvijanje alchajmerove i parkinsonove bolesti.\nGotovo je podjednak efekat na fizičko stanje. Prema SZO klimatske promene pojačavaju učestalost infekcija koje se prenose putem insekata i vode.\nOsnovni razlog je što klimatske promene dovode i do produženja nekih godišnjih doba pogodnih za prenošenje infekcija putem insekata. Samim tim širi se i polje njihovog delovanja.\nVelike vrućine mogu da izazovu širok spektar zdravstvenih problema poput:\nPogoršavanje respiratornih i kardiovaskularnih funkcija\nEkstremno povećanje temperature posebno se odražava na ove demografske grupe:\nLjud sa hroničnim bolestima\nLjudi siromašnijeg materijalnog stanja\nOni koji žive u urbanim naseljima\nZagađenje vazduha može da bude uzročnik velikih zdravstvenih tegoba. Može da nastane usled ekstremnog povećanja temperature, ali i smanjenja. Neke od najtežih bolesti koje uzrokuje zagađenje vazduha su:\nKašljanje i iritacija grla\nPovišene temperature povećavaju proizvodnju polena. A porast nivoa ugljendioksida dovodi do veće koncentracije alergena u biljkama. Sledstveno tome ljudi mogu osetiti sledeće efekte uticajem klimantskih promena:\nVeću osetljivost na alergene\nPogoršanje drugih respiratornih problema\nNa koja područja najjači uticaj imaju klimatske promene?\nIako svako može da oseti efekte klimatskih promena, neka područja i stanovnici u njima osećaju jače. Ta područja su:\nOkruzi sa manjkom objekata zdravstvene zaštite\nTags: klimatske promenezagađenje vazduha\nPrethodna vest Koliko vode treba piti dnevno?\nSledeća vest Kako Zagađenje Vazduha Utiče na Zdravlje?


DESNI HAJ KIK, PA LEVI KROŠE: Alister Overim na 40. rođendan pokazao da i dalje nije za staro gvožđe!\nAlister Overim je pobedio Volta Herisa, Foto: Printscreen/Tweeter\nHeris je to saznao na teži način\nUspeo je da se spasi nokauta u prvoj rundi, a potom da nokautira protivnika u drugoj\nObjavljeno: 17.05.2020. 09:58h\nU Džeksonvilu je protekle večeri održana i treća UFC priredba od početka pandemije koronavirusa, a u glavnoj borbi večeri sastali su se teškaši Alister Overim i Volt Heris, a pobeda je pripala Holanđaninu.\nTako je poklonio sebi najbolji poklon za svoj 40. rođendan.\nA moglo je uopšte da ne bude tako s obzirom na to da je Heris uleteo kao furija u borbu i nasrnuo u prvoj rundi žestoko na Overima. Holandski borac se branio kako je znao i umeo od napada protivnika tokom uvodnih minuta borbe.\nČak dva puta se nalazio na podu, dok ga je žargonski rečeno Heris "polivao udarcima" odozgo, ali je ipak Overim uspeo da ustane oba puta i zbog toga borba nije perkinuta na njegovu sreću.\nA kada je uspeo da izdrži taj nalet protivnika Overim je uzvratio u drugoj rundi.\nPogodio ga je desnim haj kikom, a potom levim krošeom i bacio na pod, a onda je pritrčao i počeo da ga tuče svom snagom, a pošto Heris nije uspeo da pruži nikakav otpor, sudija je prekinuo borbu i pobeda je pripala Overimu.\nAlistair Overeem (+120) backers cash their bets #UFCFlorida 💰pic.twitter.com/DIOIIP5KC3\n— Nitrogen Sports (@NitrogenSports) May 17, 2020\nDA LI JE MOGUĆE DA NEKO OVAKO BIJE SA 40 GODINA? Održan novi UFC spektakl, veteran pesnicama unakazio Smita!\nOD TVOJIH ZUBA ĆU NAPRAVITI OGRLICU ZA KRALJA! Zlopamtilo Konor MekGregor jedva dočekao da krene u novi napad!\nBIVŠI UFC ŠAMPION DRUGI PUT SUSPENDOVAN ZBOG MARIHUANE: Još jednom i doživotna zabrana...\nKO BI OVO OČEKIVAO POSLE SVEGA: Habib poslao poruku devastiranom Fergusonu i pomenuo mu sina!\nMMAUFCAlister OverimVolt HerisMMA boracNokaut\nSVE JE JASNO KAO DAN! Džastina Trudoa su pitali KAKO KOMENTARIŠE PONAŠANJE TRAMPA, njegov odgovor je...\nPROVIDNI KORSET, SILIKONI, ONA LEŽI NA PODU...Marina Visković zaludela muškarce provokativnom fotkom!\nNBA LIGA SE NASTAVLJA 31. JULA: Finale u septembru, draft tek nakon završene sezone!\nSRPSKI METEOROLOG OTKRIO KAKVO NAS LETO ČEKA: Biće drugačije OD SVIH KOJE SMO DOSAD IMALI!


BiH GORA OD AFRIKE Samo 12 odsto žena koristi kontracepciju, romske djevojčice guraju u brak | Prijedor24.com - Više od informacije!\nPočetna Vijesti BiH GORA OD AFRIKE Samo 12 odsto žena koristi kontracepciju, romske djevojčice...\nBiH GORA OD AFRIKE Samo 12 odsto žena koristi kontracepciju, romske djevojčice guraju u brak\nepa04613968 A picture made available on 11 February 2015 shows a machine pouring a silicon oil inside condoms, during the packaging process at the Karex condom factory in Port Klang, Malaysia, 17 January 2015. Karex is one of the world's largest maker of condoms with an annual output of some four billion pieces. The family run Malaysian business with manufacturing facilities across Pontian, Johor, Port Klang Selangor and also in Hat Yai, Thailand, has a workforce of 2,000 employees and utilises the local rubber production for their product. The company continues to explore new designs, changing shapes, sizes, textures, colors, flavors and fragrances, including chocolate, marijuana and durian flavored condoms. A third of the production goes to the United Nations and other international organizations. The company plans to increase production aiming for six billion pieces annually by end of 2015. The company claims that more than one condom in ten manufactured in the world, comes from Malaysia. EPA/AZHAR RAHIM\nSamo 12 dosto žena u Bosni i Hercegovini koristi kontracepciju. Taj rezultat je loš čak i za neke afričke zemlje, a kamoli za državu u Evropi, upozorila je Ajnabat Ananuhmedova, predstavnica Populacionog fonda UNFPA u BiH.\nOna je na konferenciji održanoj povodom Međunarodnog dana žena u Parlamentu BiH rekla da je veliko pitanje da li je kontracepcija zaista dostupna svim ženama u BiH.\n– Da li je kontracepcija, kroz zdravstveno osiguranje, dostupna svim ženama, pa i onima iz najosjetljivih marginalizovanih društvenih grupa, poput romske populacije? Da li su sve žene dovoljno i na pravi način informisane o kontracepciji i uopšte o rizicima po reproduktivno zdravlje, te da li sve žene mogu dobiti na prikladan i dostojantstven način stručne savjete i odgovarajuća kontraceptivna sredstva? Ovo su pitanja sa kojima institucije BiH moraju da se, bez odlaganja, ozbiljno pozabave – rekla je ona.\nIndira Bajramović, predsjednica Udruženja žena Romkinja „Bolja budućnost“ , istakla je da su romske žene i djevojčice u BiH pod velikim rizikom, ne samo zato što im često nije dostupna kontracepcija, nego i zbog nasilja i ugovorenih brakova.\n– Rana udaja i ugovoreni brakovi, u koje se djevojčice guraju već sa 12 ili 13 godina, nisu dio romskog folklora, kao što neki žele predstaviti, nego čin nasilja i kriminal. To je klasični trefiking, tragovina ljudskim bićima, dakle veliki društveni problem, od kojeg svi okreću glavu – upozorila je Bajramovićeva.\nDodaje da je obrazovanje, ekonomsko osnaživanje i osamostaljivanje Romkinja jedini način da se one izbore za dostojanstven život.


Bivši šef CIA: Otvorite um, Pentagonovi NLO izveštaji su zapanjujući /video/ - 19.12.2020, Sputnik Srbija\nBivši direktor CIA Džon Brenan opisao je deklasifikovane video-snimke NLO-a iz Pentagona kao iznenađujuće i rekao da se prema njima treba odnositi otvorenog uma. 19.12.2020, Sputnik Srbija\nPrizemni pod uticajem podzemnih.\npentagon, cia, društvo\n22:25 19.12.2020 (Osveženo: 03:11 26.08.2021)\n© Jutjub/To The Stars Academy of Arts & ScienceNLO\n© Jutjub/To The Stars Academy of Arts & Science\n20 Decembar 2020, 01:361\n20 Decembar 2020, 01:29


Hotel Du Nord Besancon, hotel Француска. Ograničeno trajanje ponude!\n8 Rue Moncey, 25000\nulici 8 Rue Moncey, pozicija mu je jugozapad za grad Besancon, a od centra je udaljen samo 4 minuta kolima.Stil ovog hotela kategorije dve zvezdice je Povoljan za grad Besancon. U njemu ćete naći razne usluge, a posebno Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Novine, Posluženje doručka u sobi . Hotel Du Nord ima 44 soba/e/u. Cene se kreću od 4 986 dinar - Srbija za najjeftinije sobe, ali na raspolaganju su sobe svih kategorija: od soba tipa Room do soba tipa Room.U njemu postoji brza internet konekcija.Još korisnih informacija:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju privatni parking.\nPrihvataju se kuÄ‡ni ljubimci(Pronađite hotel sa Mačka / Pas dopušteno za Besançon)\nNalazi se u ulici 12 RUE LOUISE MICHEL, pozicija mu je jugozapad za grad Besancon, a od centra je udaljen samo 5 minuta kolima.Stil hotela CITEA BESANCON je Porodičan, a pruža pun komfor i usluge kao 915 m -


02. 05. 2019. u 18:12 face.ba\nNajbolji teniser svijeta Novak Ðoković je rekao da uvijek pokušava predstaviti Srbiju u najboljem mogućem svjetlu, da ne zna da radi stvari na pola, da se ponekada pita da li treba da se bavi politikom, ali da ne želi da se ograničava samo na svoju zemlju i da voli samo nju.\nSrbijanski teniser govorio je i da želi mir u svijetu, a na pitanje da li je njegovo slovensko porijeklo utjecalo na karakter, istakao je da svi mi imamo genetsku memoriju.


Tehnički remont Bratunac stipendira pet srednjoškolaca - UPSMedia Tehnički remont Bratunac stipendira pet srednjoškolaca – UPSMedia\nTehnički remont Bratunac stipendira pet srednjoškolaca\nnovembar 30, 2017 januar 15, 2019 urednik\nPet učenika, budućih varilaca, danas je u krugu Tehničkog remonta Bratunac potpisalo ugovore o stipendiranju sa ovom firmom. Oni se već neko vrijeme obučavaju u postrojenjima Tehničkog remonta i zaposlenje im je obezbijeđeno.\nDanas su ugovore o stipendiranju potpisali učenici: Rade Jež, Jovan Ranković, Miroslav Jovanović, Đorđe Marković i Risto Jovanović.\n„Odlični su uslovi i raduje činjenica da ću imati radno mjesto kada završim školovanje, zahvaljujem se TRB i školi“, rekao je Đorđe Marković, jedan od stipendista.\n„Ovo znači dosta i za naše roditelje i za nas, ostaćemo ovdje i dobiti zaposlenje“, rekao je Rade Jež.\nU posljednjih 30 godina, ovo je prvi put da neko stipendira učenike u srednjoj školi u Bratuncu.\n„Sa Tehničkim remontom, mi smo ostvarili uspješnu saradnju prošle godine, i ta saradnja se svakog dana unapređuje. Zahvaljujući toj saradnji, u toku ove godine već smo uveli novo zanimanje, u trećem stepenu mašinske struke, a to je obrađivač metala rezanjem“, istakao je Ljubiša Alempić, direktor SŠC Bratunac.\nKako ističu iz Tehničkog remonta, u ovoj firmi postoji stalna potreba za kadrovima, poput varilaca i metalske struke.\n„Veoma je težak pronalazak kadrova, vezano za naš razvojni program. Konstantno su raspisani konkursi, međutim, veoma je teško pronaći odgovarajući kadar, tako da smo se dogovorili za ovaj korak“, izjavio je za medije Marko Mrkajić iz TRB Bratunac.\nTehnički remont Bratunac, nakon privatizacije 2014. godine, konstantno zapošljava nove radnike, a u ovom momentu ovo namjensko postrojenje zapošljava oko 200 radnika.\n← Obuka u Srebrenici: kako napraviti Travnički sir\nBratunac: Multietnički fudbalski turnir za mlade →


Nova banka dokapitalizovana sa 20 miliona KM - Biznis Info\nEmisijom 20 miliona akcija Nova banka Banjaluka povećala je svoj osnovni kapital sa 164,6 na 184,6 mil KM.\n– Povećanjem osnovnog kapitala dobija se dugoročan i stabilan izvor finansiranja koji će biti adekvatna podloga za planirani trend kretanja bilansnih pozicija, što je primarni razlog ponude – istakli su u Novoj banci, prenosi Capital.\n– Očekivani pozitivni efekti emisije akcija se odnose na učvršćivanje tržišne pozicije Banke, samim tim doprinijeće daljem jačanju Banke, te će imati i uticaj na prikupljanje novih depozita i povećanje broja klijenata – dodali su u Novoj banci.\nPodsjetimo, nedavno je stoodstotni vlasnik Nove banke postalo preduzeće MG Mind iz Mrkonjić Grada u vlasništvu Mladena Milanovića Kaje.


Kijev: Zbližavanje Rusije i Belorusije – pretnja za Ukrajinu - 29.05.2021, Sputnik Srbija\nZbližavanje Rusije i Belorusije pretnja je za nacionalnu bezbednost Ukrajine, smatra šef ukrajinske diplomatije Dmitrij Kuleba. 29.05.2021, Sputnik Srbija\nZvanični Kijev, kako je dodao, prilikom donošenja odluka mora uzeti u obzir tu činjenicu.Podsetimo, Ukrajina je, sledeći primer zapadnih država, 26. maja prekinula aviosaobraćaj sa Belorusijom nakon incidenta sa prinudnim sletanjem aviona „Rajanera“ u Minsku, kada je priveden beloruski bloger Roman Protasevič.Takođe, ukrajinskim aviokompanijama i avionima zabranjeno je da lete kroz vazdušni prostor Belorusije.Ambasada Belorusije je tim povodom uputilo protestnu notu Ministarstvu spoljnih poslova Ukrajine, ocenivši da je odluka politička, apsurdna i neosnovana.Pored toga, Nacionalna komisija za energetsko tržište je na inicijativu ukrajinskog Ministarstva energetike donela odluku o obustavi uvoz električne energije iz Belorusije i Rusije, a Minsk je juče uveo režim individualnih licenci za brojne proizvode iz Ukrajine.Odnosi Rusije i Ukrajine drastično su se pogoršali zbog situacije u Donbasu. Ukrajinske vlasti su ranije više puta optuživale Moskvu za mešanje u unutrašnje stvari zemlje. U januaru 2015. godine Vrhovna rada usvojila je izjavu u kojoj se Rusija naziva „zemljom agresorom“.Kijev je u aprilu 2014. godine pokrenuo vojnu operaciju protiv Donjecke i Luganske Narodne Republike koje su proglasile nezavisnost nakon državnog prevrata u Ukrajini u februaru 2014. Kijev ne priznaje DNR i LNR i smatra teritorije ovih dveju republika okupiranim, a ustaničke snage terorističkim.Moskva negira optužbe ukrajinske strane i naziva ih neprihvatljivim. Rusija je više puta isticala da nije strana u unutrašnjem ukrajinskom sukobu i da je zainteresovana da Kijev prevaziđe političku i ekonomsku krizu.Pročitajte još:\nKako ste glupi vi Ukrajinci! Pa vi se zbližite sa Rusijom i Belorusijom i eto vam prijatelja! Sami ste se svrstali u red neprijatelja te dve zemlje!\nvesti, svet, evropa, belorusija, zbližavanje, pretnja, bezbednost, ukrajina, rusija\n08:15 29.05.2021 (Osveženo: 01:14 26.08.2021)


devedesete - Sputnjik Srbija\n05:44 20 Jun 2021\nSmena epohe: Istočna Evropa se više ne slika sivim bojama bezizlaza\nKada gledalac iz Srbije pogleda film koji svedoči o devedesetim godinama u Belorusiji, neposredno nakon raspada Sovjetskog Saveza, gotovo je neizbežno da se poistoveti s nekim od njegovih junaka, jer su mu njihove nade i snovi, problemi s besparicom i haotičnim sistemom, nadigravanje s birokratijom i žeđ za normalnim životom dobro poznati.\nPriča o osamdesetim i devedesetim godinama u Srbiji je i velika priča o heroinu, koji je direktno utkan u njenu društvenu i političku propast. Tada se često događalo da čovek sklon lakim drogama pozove nekog drugara i pita ga: „Ima li da se duva?“, a on mu kaže: „Nema, ali imam super ’hors‘“, kaže u razgovoru za Sputnjik pisac Vladimir Arsenijević.


Porto Kochili Studios se nalazi u Porto Kufou, na poluostrvu Sitonija, i nudi delimičan pogled na more i planine. Udaljenost od plaže je 800m.\nPorto Kochili Studios u svojoj ponudi ima osam klimatizovanih studija (20m2).\nTrokrevetni studiji se sastoje od jednog… Opširnije\nStudio, pogled na planine (20m²)\nStudio, delimični pogled na more (20m²)\n19.07. 31.08. 65.00€\n19.07. 31.08. 70.00€\nTrokrevetni studiji se sastoje od jednog bračnog i jednog standardnog singl ležaja, dok četvorokrevetni imaju bračni ležaj i krevet na sprat. U visokom prizemlju se nalaze tri studija, jedan trokrevetni i jedan dvokrevetni, a na spratu preostalih pet studija, od kojih su dva četvorokrevetna i tri trokrevetna.\nSvaka smeštajna jedinica ima klimu i TV, kupatilo i terasu. Krevetac za bebe dostupan je na zahtev.\nU vrtu se nalazi roštilj, igralište za decu, prostor za sedenje i privatni parking.\nGostima ovog smeštaja vlasnici nude 10% popusta u restoranu Porto Marina u samom mestu.\n• Terasa, vrt, roštilj, igralište, delimičan pogled na more, pogled na planinu\nporto kochili studiosporto kufositonija


Jane Fitz | 1.avgust | Energy Stage - Fire\nJedan od najiskusnijih i najomiljenijih di-džejeva u Velikoj Britaniji. Jane je živela u Londonu, Hong Kongu i čak u Srbiji vrlo kratko, gde je radila kao muzički novinar. Ona poseduje više od 9.000 ploča, a svaka predstavlja dokaz posvećenosti i njenog dugogodišnjeg napornog rada. Jane je izgradila svoju reputaciju pre svega kao di-džej,\nali u proteklih nekoliko godina napravila je i nova studijska izdanja.


Radnički je šampion Regionalne lige! - Vaterpolo vesti\nPočetna » Domaća takmičenja » Radnički je šampion Regionalne lige!\nVaterpolisti Radničkog ostvarili su istorijski uspeh, pošto su u finalu Regionalne lige u Zagrebu pobedili dubrovački Jug rezultatom 14:12! Kragujevčani su najpre u polufinalu pobedili domaću Mladost posle peteraca, a danas su bili bolji i od Juga. Ekipa Uroša Stevanovića vodila je tokom većeg dela meča i zasluženo je stigla do titule šampiona Regionalne lige. Radnički je prvi srpski klub koji je u ovom takmičenju osvojio trofej i na taj način se pridružio dosadašnjim osvajačima, Jugu, Primorju, Jadranu, Mladosti i Pro Reku, koji je u sezoni 2010/2011 igrao i u ovom takmičenju.\nJug je bio favorit pre početka meča, ali se videlo u prethodnom periodu da Dubrovčani nisu na nivou iz prethodnih sezona, pošto su pre nekoliko dana u domaćem prvenstvu izgubli od splitskog Jadrana, a nedavno su u Ligi šampiona pretrpeli jedan od najtežih poraza u istoriji kluba, kada je Pro Reko u Ligi šampiona slavio sa 18:3. Radnički je loše završio prošlu godinu, porazom od Crvene zvezde u finalu Kup, ali je ekipa Uroša Stevanovića kasnije preuzela lidersku poziciju u domaćoj Super ligi, a pre samo nekoliko dana prikazala veoma dobru igru protiv kvalitetnog Solnoka, u četvrtfinalu Kupa Evrope.\nPrva četvrtina je donela veliku borbu ali i čak osam golova, po četiri na obe strane. Kragujevčani su četiri puta vodili, a Dubrovčani su stizali prednost. Strelci za tim iz Kragujevca, bili su Aleksa Ukropina, Filip Janković, Nikola Lukić i Marko Radulović, dok su mrežu golmana Lazara Dobožanova sa druge strane pogađali su Hrvoje Benić, Marko Žuvela, Aleksandros Papanastasiju i Loren Fatović. Posle golova u režiji Nebojše Toholja i Filipa Jankovića sa jedne, odnosno Lorena Fatovića i Luke Lončara sa druge strana, meč je bio u egalu – 6:6.\nVelike borba se vodila i u trećoj četvrtini. Loren Fatović je pogodio za 8:8, Filip Janković za 9:8, a Danil Merkulov za 9:9. Usledio je period igre u kojem su odbrane oba tima bile na granitnom niovu, a golgeterski post je na radost navijača Radničkog, prekinuo Stefan Branković golom za 10:9. Lazar Dobožanov je skinuo zicer iskusnom Ćaviju Garsiji, a Marko Radulović pogodio za 11:9. Delovalo je u tom momentu da Radnički može do velikog podviga na finalnom turniru u Zagrebu.\n2009/2010 – Jadran Herceg Novi\n2010/2011 – Jadran Herceg Novi\n2010/2011 – Pro Reko\n2011/2012 – Primorje\n2020/2021 – KVK Radnički\nOznakeRegionalna vaterpolo liga 2020/2021 Vaterpolo klub Jug Vaterpolo klub Radnički Kragujevac\n28/03/2021 u 20:17\nČestitke I pozdravi iz Londona.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Društvo :: Rekonstruisana Srednja stručna škola u Mojkovcu\nPOČELA NASTAVA 10. 09. 2018. 09:25 >> 09:07 0\nRekonstruisana Srednja stručna škola u Mojkovcu\nZbog rekonstrukcije započete prije dva mjeseca, školsko zvono u mojkovačkoj Srednjoj stručnoj školi umjesto 1. septembra oglasilo se danas nakon što su završeni radovi na unutrašnjem dijelu. Nastava za 350 učenika odložena je za sedam dana uz saglasnost Ministarstva prosvjete, dok se ne steknu adekvatni uslovi, kazao je Radiju Crne Gore direktor škole, Dejan Vuković.\n"Urađena je rekonstrukcija krova, izolacija plafonskog djela, postavljena nova stolarija na cijeloj zgradi, ugrađen novi sistem za grijanje te sisitem za osvjetljenje te rekonstruisan mokri čvor", kazao je Vuković.\nRekonstrukcija, koja se radi nakon pola vijeka, dio je progarma energetske efikasnosti u javnim zgradama i rekonstrukciju obrazovno-vaspitnih ustanova a radove finansira Ministarstvo ekonomije, pored srednje škole u toku je rekonstrukcija i Osnovne škole "Aleksa Bećo Đilas" zašta je ministarstvo izdvojilo 1,7 miliona eura.\n"Uslovi rada biće značajno poboljšanji, prije svega što je riječ o objektima starim po više decenija i koji su odavno spremni za rekonstrukciju tako da je ovo za nas veoma značajan projekat", istakao je direktor Srednje stručne škole "Vuksan Đukić" Dejan Vuković.\nU naredna dva mjeseca škola će dobiti spoljnu izolaciji sa fasadom i trotoare.\nIzložba eksponata sa nalazišta Brskovo\nNovinarskim perom za Crnu Goru\n24. 12. 2016. 1\nZavršena "Mojkovačka fimska jesen"\n30. 09. 2016. 0\nJalovište pretvaraju u sportsku zonu\n13. 06. 2016. 0


Tražite li partnera? Pretražite nove korisnike u nastavku i možda baš naletite na svog savršenog saputnika. Pošaljite poruku i organizujte druženje ove nedelje. Naš sajt ima mnogo pridruženih korisnika koji ne mogu da dočekaju da se upoznaju sa nekim kao Vi! Registrujte svoj potpuno besplatan nalog sad


TORRENT-koristite li torente?\nAutor Tema: TORRENT-koristite li torente? (Pročitano 26809 puta)\nОдг: TORRENT-koristite li torente?\n« Odgovor #40 poslato: 07-06-2007, 10:14:47 »\nMeni je prosek oko 25 K preko utorrent. Ja sam imao pre wireless i to dosta dugo i stvarno su se torrenti jedno vreme extra skidali preko njega medjutim 2-3 meseca pre nego sto je dosao adsl toliko se wireless pogorsao da sam jedva uspevao da idem i na sajtove a kamo li da skidam torrente, a i realno mnogo je jeftinij adsl. Jedino ako nisu promenili skoro cene\n« Odgovor #41 poslato: 07-06-2007, 11:53:56 »\nNije se wireless pogorsao, wireless je dosta dobar i ima bolju vezu od ADSL-a meni je na 256/256 download bio 30.4, a preko utorrent-a bio je 29.\nKod kog provajdera si bio\n« Odgovor #42 poslato: 07-06-2007, 14:07:34 »\na koliko ti kosta taj protok mesecno sto ti imas?\n« Odgovor #43 poslato: 07-06-2007, 18:28:38 »\n1800 dinara 256/256, ali sada sam uzeo ADSL.\n« Odgovor #44 poslato: 07-06-2007, 18:43:55 »\nSto si uzeo adsl ako ti je wireless dobro radio?\n« Odgovor #45 poslato: 12-06-2007, 09:52:46 »\nBio je jedan problem, a to je cena jel ja za taj novac imam da kupim 512, a i net mi treba samo zbog download-a. Prvi mesec na wireless-u bio mi je 75 GIGA download.\n« Odgovor #46 poslato: 12-06-2007, 12:37:44 »\nE pa to je bio i jedan od razloga zasto sam ja presao na adsl.\n« Odgovor #47 poslato: 12-06-2007, 23:18:24 »\n"OOKKII",moze li neki browser limitirati brzinu downloada sa torenta?Ja sam licno probao da skidam nesto i isao sam preko SAFARIA i download mi je isao traljavo(mada mi je klijent isti).Kada sam se vratio na FIREFOX sve je bilo O.K.\nMislim,nije mi logicno ali...\n« Poslednja izmena: 12-06-2007, 23:20:51 od strane groucho »\n« Odgovor #48 poslato: 13-06-2007, 11:57:25 »\ne groucho posto vidim da ga nema ookii da ti odgovori evo da ti kazem ja moje misljenje na tvoje pitanje. Browser teoretski ne bi mogao da utice nista na torrente jer ona samo cita konkretan kod na sajtu, tako da nema neke veze sa portovima za torrente. Pogotovu ako je zatvoren.\n« Odgovor #49 poslato: 13-06-2007, 14:18:43 »\n« Odgovor #50 poslato: 13-06-2007, 21:23:39 »\nPa i mislih da ne moze,ali posto bas ne poznajem materiju rekoh bolje da pitam.\nDa ne ispadam glup u drustvu(xa-xa-xa)\n« Odgovor #51 poslato: 09-04-2008, 17:49:16 »\nOvde sada samo copy/paste jedno solidno objasnjenje sta je torent.Dakle nije moj tekst.Trebalo ga je staviti na pocetak ali eto....trazio "BLACK"\nTorent( tj. bittorent ) je naziv peer to peer (P2P) protokola za deljenje i razmjenu datoteka. Sve datoteke da bi se delile moraju da budu indeksirane i prijavljene na takozvani tracker ( uslovno receno posluzitelj - server preko koga se vrsi razmena ).\nMada necemo sada da ulazimo u dubinu i detalje. To za vecinu nije bitno. Prelazim na onaj tehnicki deo kako se koriste torenti i programi za njih kako bi mogli da razmenjujete datoteke ( filmove,muziku,slike .... )\nPrvo sto vam treba jeste neki od programa za torente :\nutorrent - link za preuzimanje\nbitcomet - link za preuzimanje\nbitlord - link za preuzimanje\nazuerus - link za preuzimanje - ovo je po meni najbolji torent klijent ali za njegov rad morate imati instaliranu Javu na racunaru , preuzmite je ovde [/b]\nNakon sto preuzmete neki od programa instalirajte ga na svoj racunar. Sada je potrebno da posetite neki od torent sajtova :\nMyBittorrent - link ka sajtu\nThe Pirathe Bay - link ka sajtu\nMininova - link ka sajtu\nDemonoid - link ka sajtu\nOvo su sajtovi koje ja najcesce koristim, mada ih ima mnogo vise i mozete ih naci preko Google-a.\nNa ovim pomenutim sajtovima pronadjite ono sto zelite da skinete ( download-ujete , preuzmete ) i preuzmite u obliku malot torent fajla ( obicno su do 40kb velicine ) i snimite ga na hard disk.\nSad pokrenite program za torente koji ste instalirali, i uz pomoc njega pronadjite torent fajl koji ste snimili na svoj hard disk. To uglavnom ide na sledeci nacin :\nu meniju kliknite na File i onda na Ad torrent ili Open torrent (zavisi od programa) , zatim izaberite mesto na svom hard disku gde hocete da snimite to sto skidate i onda klik na OK\nObratite paznju na sajtovima sa kojih skidate torrente na kolicinu ljudi koji trenutno downloaduju ili uploaduju taj isti fajl ( Negde će ti pisati da su to Seeders i Leechers ). Sto ih je vise to je bolje jer cete imati vecu brzinu preuzimanja .Možete da imate najbrzi internet na svetu, ako to što želite niko trenutno ne skida ni vi necete moći da skinete. Poenta ovakvog skidanja sa neta je u deljenju ( takozvanom sher-u ), naime sve ono sto skinete bilo bi poželjno da date i drugima da skinu. To se radi tako što kad se download zavrsi vi ne ugasite proces već ostavljate da se uploaduje isto onoliko koliko ste downloadovali. Sto se tiče stranih sajtova to i nije toliko bitno, ali na domaćim sajtovima je to vrlo bitno jer ako ne postujete takozvani Ratio ( tj. odnos preuzetog i datog ) da bude 1:1, zabranice vam se pristup ka tom sajtu.\nNeki od odmacih sajtova su :\nCrna berza - link ka sajtu\nPodzemlje - link ka sajtu\nYuwabits - link ka sajtu\nCinemanija - link ka sajtu\n« Odgovor #52 poslato: 20-07-2008, 02:47:13 »\n....MOJA BRZINA INTERNETA JE OKO 8Mb/s, CAK I SA TOM BRZINOM TORENTI SU UZASNO SPORI, TACNO JE DA APSOLUTNO SVE STO SE POJAVI NA INTERNETU IDE NA TORENT SAJTOVIMA ALI JE TOO SLOW, PREPORUCUJEM SVIMA SKIDANJE SA RAPIDSHARE, KOSTA ME OKO 1.500 DINARA ZA 6 MESECA UZ OGRANICENJE 5GB NA DAN ALI SE ISPLATI, BRZINE SU STRAHOVITE...\n« Odgovor #53 poslato: 20-07-2008, 12:14:17 »\nCitat: donwlayco 20-07-2008, 02:47:13\nPa sa tom brzinom protoka ti se i isplati da placas rapidshare....sta meni vredi kada imam protok 512 Kb/s...za razliku od tvojih 2048 Kb/s...\nTako da je meni sada brzina downloada max. iskoriscena(buduci da mi je download sa torrenata oko 56 KB/s)...tako da bi mi tih 1500 dinara bilo cisto bacanje para...bez obzira sto je na 6 meseci\n« Odgovor #54 poslato: 21-07-2008, 12:46:09 »\nNije tasčno da je bacanje para za rapidsher pri brzini ADSL-a od 512/96Kb/s, ja koristim rapidsher pri toj brzini i isplatio sam pretplatu za rapidsher za manje od 20-ak dana a preplata važi 6 meseci, mislim da grešiš i da treba da uplatiš rapidsher !\n« Odgovor #55 poslato: 21-07-2008, 15:18:28 »\nA gde moze da se uplati za "Rapidshare"?\n« Odgovor #56 poslato: 21-07-2008, 21:14:42 »\nCitat: zixmix 21-07-2008, 12:46:09\nMa ne pricamo mi o nekim velikim parama...ipak je to samo 1500 din\nHteo sam reci da ja tom brzinom skidam i sa torrenata(pogotovo ako su "zatvoreni" trackeri u pitanju) tako da i nemam potrebe za rapidshareom...a sve nadjem sta mi je potrebno...\nPlus, sto je sada i dosta "liberalizovano" free skidanje sa rapidsharea...nema vise onolikog cekanja kao ranije.\nA iskreno,nisam neki "skidac" Mozda skinem 20-tak GB mesecno... Tako da mi torrenti apsolutno vrse pos'o\nCitat: Louis 21-07-2008, 15:18:28\n« Odgovor #57 poslato: 21-07-2008, 21:41:40 »\nEvo linka preko kojih se vrši uplata:\n« Odgovor #58 poslato: 12-12-2008, 00:53:56 »\nCitat: groucho 13-05-2007, 14:24:20\nDakle,koristite li torente?\nKako ste zadovoljni njima?\ndali moze neko da mi pomogne?? ne mogu nista da skinem sa bilo kog torenta..moze li ko da da m9i kaze koji je najbolji za skidanje muzike i u par koraka da mi objasni kako da efikasno to uradim????hvala unapred\n« Odgovor #59 poslato: 12-12-2008, 16:03:57 »\nAko trazis odredjenu pesmu da skines, onda je "WinMX" jedno od boljih resenja!\nMozes da ga nadjes na: http://compnetworking.about.com/gi/dynamic/offsite.htm?zi=1/XJ&sdn=compnetworking&cdn=compute&tm=34&f=00&su=p284.9.336.ip_p504.1.336.ip_&tt=11&bt=1&bts=1&zu=http%3A//www.techspot.com/downloads/81-winmx.html\n« Poslednja izmena: 12-12-2008, 16:05:19 od strane Louis »


Dobitnica Oskara Rozamund Pajk u ulozi naučnice Meri Sklodovski Kiri, prve žene dobitnice Nobelove nagrade.\nFilm donosi istinitu priču o naučnici rođenoj 1867. u Varšavi, koja je u Francusku došla da studira i tu upoznala budućeg supruga. Pjer i Marija Kiri zajedno su otkrili radioaktivnost i prodrmali tadašnje naučne krugove. Njih dvoje 1903. godine osvajaju Nobelovu nagradu za otkrivanje radioaktivnosti, nakon čega Pjer ubrzo umire. Nakon njegove smrti, Marija počinje još intenzivnije da se bavi naukom i osvaja drugu Nobelovu nagradu za svoja otkrića koja su promenila svet.\nSarah je francuski astronaut, koja se obučava u Evrpskom Svemirskom Centru u Kelnu. Ona je jedina žena u tom programu. Živi sama sa Stelom, svojom osmogodišnjom ćerkom. Sara oseća krivicu zbog toga...


Marketing : STIFORP PROFITS\nID oglasa: 24856 STIFORP PROFITS\nČlan od 30 Jan 2014\nFinance, Marketing Posao, Matrix\nNemojte da čekate STIFORP JE BROJ 1 NA INTERNETU. 100% SIGURAN I PROVJEREN. www.ibourl.net/bojcp1966 Ukoliko još niste dio našeg Tima predupišite se BESPLATNO preko: www.ibourl.net/bojcp1966 Pogledajte kako se registrirate u STIFORP: https://youtu.be/2QN_uEOARo4 POGLEDAJTE KAKO I VI MOZETE ZARADJIVATI PREKO INTERNETA, na javnoj prezentaciji preko ovog linka gdje vidite i kad je sledeča prezentacija: http://posaonainternetu.net/poslovna-prezentacija/ , Clanovi naseg tima su konstantno u svetskom vrhu. Uz sistem koji je 95% automtizovan, uspeh je zagarantovan. Na linku ispod, besplatno se predregistrujte, razgledajte sajt, a onda izvrsite registraciju na opciji JOIN i zapocnite svoj biznis od kuce. http://trck.me/349383/


– Čestitam Novosadskom sajmu što je posle nepune dve godine uspeo da organizuje jedan od najuglednijih sajmova u Evropi, a ova priredba je dokaz da život mora da se nastavi dalje i da moramo naučiti da živimo s virusom kovid-19 i da uložimo dodatne napore da vakcinacija bude uspešnija kako bi se stvorili uslovi za dalji uspešan razvoj ekonomije i poljoprivrede i svih drugih sektora – rekla je ministarka trgovine, turizma i telekomunikacija Tatjana Matić prilikom otvaranja 88. međunarodnog poljoprivrednog sajma, 53. međunarodnog sajma lova i ribolova i Sajma ekologije.\n- Sigurna sam da će ovih nedelju dana Srbija biti centar regiona kad je reč o poljoprivrednoj i prehrambenoj industriji koja je od izuzetnog značaja za rast BDP Srbije, s obzirom na to da je na ovoj prestižnoj manifestaciji prisutno više od 800 izlagača iz Srbije i 17 zemalja sveta.\n– To se ne odnosi samo na organizatore već i na sve one koje Sajam okuplja i koji mu se decenijama raduju: poljoprivrednike, vlasnike poljoprivrednih gazdinstava, privrednike, kompanije... sve čije su delatnosti vezane za poljoprivredu, kao i za izlagače iz inostranstva – rekao je Mirović\n– Raspolažemo sa ne malim privrednim resursima i proizvođačkim kapacitetima, imamo i vekovnu tradiciju u poljoprivredi koja je jedna od najvažnijih grana privrede u Vojvodini i Srbiji, što, naravno, određuje odnos Pokrajinske vlade prema agraru. – Od 2016. godine značajno je povećan agrarni budžet, a više je i oblasti poljoprivrede koji se subvencionišu, poput sistema za navodnjavanje, proširenje stočarskih farmi, pogona za preradu voća i povrća, podizanje protivgradnih mreža i plastenika za organsku proizvodnju. Posebno je važna podrška mladima da ostanu u ruralnim sredinama, a za tu demografsku obnovu smo samo ove godine uložili 200 miliona dinara.\n– To potvrđuje naš ponos prema poljoprivredi čija svojevrsna kruna i Međunarodni poljoprivredni sajam, koji na zajedničku radost otvaramo po 88. put, uz 53. međunarodni sajam lova i ribolova i Sajam ekologije – rekao je Mirović.\n– Češka Republika prepoznaje Zapadni Balkan, posebno Srbiju, kao značajnu zemlju u oblasti poljoprivrede i prehrambene industrije – rekao je Kuhta. – Od 2017. godine na ovoj priredbi imamo nacionalni štand jer, baš kao i druge zemlje, prepoznajemo Sajam u Novom Sadu kao idealno mesto za razvijanje postojeće i ostvarenja nove saradnje.\n– Poljoprivredna proizvodnja je jedan od značajnih činilaca u BDP-u Republike Srpske, a Srbija je naš najveći spoljnotrgovinski partner i najveći investitor – rekao je predsednik Vlade Republike Srpske Radovan Višković. –Očekujem da će privrednici iz Srpske iskoristiti Sajam za nova iskustva i nove poslove, ali i da se upoznaju sa znanjima i iskustvima mnogo moćnijih i većih ekonomija.\n– Ovakvi skupovi imaju veliki uticaj na razvoj ekonomije ne samo Novog Sada već i mnogo šire – rekao je zamenik gradonačelnika Novog Sada Milan Đurić. – Grad Novi Sad snažno podržava organizaciju Međunarodnog poljoprivrednog sajma i iz godine u godinu povećava sredstva u budžetu za podršku poljoprivrednicima, a posebno mladima.\n– Otvarajući najveći i najlepše priredbe na Novosadskom sajmu, ne samo da mislimo na zdravlje ljudi i sredine u kojoj živimo već i privrede kojoj na ovaj način udahnjujemo novi život – rekao je generalni direktor Novosadskog sajma Slobodan Cvetković. – U ovim specifičnim okolnostima, zahvaljujući uzajamnom poverenju i podršci, okupili smo izlagače iz 17 zemalja sveta, uspeli smo da sve poznate segmente ovih sajmova organizujemo na tradicionalan način u realnom prostoru sajmišta. Zahvaljujem se svima koji su nam pružili podršku da priredba bude baš ovakva kakva je i želim uspešno poslovanje svim učesnicma.\n–Vidljivo je da, uprkos pandemiji, postoji ogromno interesovanje za Poljoprivredni sajam i jasno je da su poljoprivrednici iz Srbije i iz celog sveta željni ovakvih manifestacija i povratka uobičajenih privrednih i ekonomkskih aktivnosti – rekla je Tatjana Matić nakon obilaska sajamskih štandova. –Poljoprivreda u BDP-u Srbije ima ogroman udeo, i u skladu s tim održavanje Sajma je izuzetno značajan impuls za poljoprivredne i prehrambene proizvođače u našoj zemlji.


Sada je: April 18th, 2021, 1:55 am.\n[ 407 posts ] Stranica Prethodna 1 ... 29, 30, 31, 32, 33, 34 Sljedeća\nNapisano: Septembar 14th, 2014, 3:20 pm\nKad covjek slusa ove kandidate na izborima samo onaj ko nece ne vidi sta je u pitanju.Potpuno je jasno da sve rada samo radi sebe i da him je politika najpogodnija,najjeftinija a i najisplatnija zastita.Da funkcionisu kao svaki mafijas i mafija,sto i jesu, mnogo vise bi trosili na svoju zastitu dok kada su u politici sve to finansira drzava a iznad svega tada su apsulutno bezbedniji a i pristup informacijama i lovi je daleko laksi i nista ne kosta.\nZato ko god misli izaci i glasati trebao bi da ima ovo na umu i da razmisli hoce li i kome dati svoj glas.\nNapisano: Septembar 15th, 2014, 5:20 am\n10649945_760199134038799_8437774984756471360_n.jpg [ 49.54 KiB | Pogledano 3635 puta. ]\nNapisano: Septembar 15th, 2014, 3:01 pm\nNi na slici ne mogu da ga gledam. A hoce jos 10 godina da mu daju vlast,ko on ce zaposliti hiljade ljudi i jos jedan .\nNapisano: Septembar 17th, 2014, 5:09 am\n10695103_10152656941629259_1170943707_n.jpg [ 41.91 KiB | Pogledano 3594 puta. ]\nNapisano: Septembar 17th, 2014, 10:04 am\nIhttp://www.oslobodjenje.ba/kolumne/ame ... nski-nacin ovo je politika...na slici je moj skolski drug Hasan Pekusic.Ovi sa Holuca ga sigurno znaju...mi ga po materi zvali Biserin cutak.Dugo nisam cuo za njega,znam da je prije rata radio u Njemackoj.A onda procitah kolumnu u "Oslobodjenju" i eto price kako postati bogat.\nhasan.jpg [ 19.45 KiB | Pogledano 3574 puta. ]\nNapisano: Septembar 17th, 2014, 12:50 pm\nNe mogu da otvorim link a u oslobodjenju ne mogu da nadzem pa pomozi malo.\nNapisano: Septembar 17th, 2014, 1:08 pm\nhttp://www.oslobodjenje.ba/kolumne/amer ... nski-nacin\nAko opet ne ide onda u oslobodjenju nadji kolumnu Vildane Selimbegovic:Americki san na bosanski nacin.\nNapisano: Septembar 17th, 2014, 1:16 pm\nJa zajmio sve kolumne i nasao sam u ovoj gdje Vildana pise a evo lin ko zeli da procita.Ni ja nisam znao da se Haso vratio ili bacio u biznis ali sto jes jes,iznenadio sam se.\nNapisano: Septembar 18th, 2014, 12:21 pm\nJa sam inace njega slabo vidjao,a kad se vidi uvijek je bilo neke zajebancije...znam da mu je sin rastao s nanom Biserom i bio onako "pohairli".I onda,dugo pred rat,nisam Hasana vidjao niti sam sta znao o njemu.Kad vidi vraga,biznismen.Nasao kome treba dati lovu (SDA) i onda mozes graditi cestu posto hoces i dokle hoces.\nNapisano: Septembar 18th, 2014, 3:12 pm\nA SDA se hvali kako je nasla 1000 novih budala i dijeli him knjizice.Pretpostavljam da bar pola od njih taldzije i novi hahari koji ce se navaliti narodu na kosti kako bi sta hajrovali.S druge strane Komsic porucuje da narod ne bira one koji su ga doveli dovde a beli ne vidi da su na listama i nema drugih osim njih.Veli tako Komsic da i oni koji ne glasaju daju glas lopovima a ja mu velim da ce lopovi dobiti daleko vise glasova od onih koji glasaju.\nNapisano: Oktobar 7th, 2014, 3:56 am\nPrimice se dan izbora pa hajde da se kladimo kao ono koji konj ce prvi kroz cilj.\nZa predsjednika manjeg dijela mislim da ide Mile ali isto tako mislim da ce njegova stranka izgubiti dosta gradova a i mjesta u parlamentu.U predsjednistvo ulazi ona krivousta sto puno pljuje kad prica i morace druga dva clana podobro da se smire jer toliko prica da jednostavno gusi.Misli da je zbog pameti dogurala na ovu poziciju i u tom zanosu kao i i opsesijom na glavnog baju ne zna prestati pricati i nije svjesna da je samo Miletov piun u ovoj partiji.\nU drugom dijelu drzave nece biti tako i niko nece pobjediti vec ce opet da se pravi koalicija kako bi se dobila vecina.U predsjednistvu ce sjediti sandzo a SDP i SDA ce imati manji broj delegata.\nNi u jednom dijelu nema neko nov kao pobjednik da bi se nadali promjenama i mislim da ce vecina starih ministara i ostalih hapaca ostati samo s tim da ce promjeniti fotelje.Direktori i upravni odbori javnih ustanova,nacelnici,gradonacelnici,predsjednici opstina i ostala vodeca bagra koja je na budzetu ce mjenjati kancelarije pa ce onaj ko je puno krao poslije izbora ce morati sjesti za manju kesu.\nMile ce pokusati napraviti savez sa Hrvatima obecavajuci him treci entitet i podrsku na to planu i nastaviti pricu o raspadu BiH,pricat ce pricu o zavjeri nekih sila i kontra obavjestajnih organizacija protiv njega i rs i koristiti vrijeme da sve i jedan dokaz o njegovoj kradzi nestane a kada to uradi ohladice od svega i najaviti povratak u biznismene.Radoncic ce preko svojih novina nastaviti udarati na SDA i SDP kao i na Bakira i na Zlatka a ovi ce mu uzvracati u Oslobodjenju sve dok neko s nekim ne napravi savez i ne uzme vecinu u parlamentu.\nOvaj put ce HDZ imati clana predsjednistva pa ce biti smjesno slusati izvjestaje o radu predsjednistva koje ce se bar po tri puta morati satajati da donesu neku odluku.Uz zaljubljenu Cvijanovicku i Radoncica koji je sve sto je pohapo prepisao rodbini i koji sada ganja postenje bice interesantno pratiti kako HDZ pokusava da unovci ovu priliku.Iako je dugo u politici ustedzevina i imovina njihovog clana presjednistva je u poredzenju sa nizepozicioniranim u SDA i SDP taka te je za ocekivati da ce se ovaj put bar utrostruciti.\nU svemu ce opet najebati glasaci koji nemaju i nisu u nekoj stranci i ubrzo ce poceti psovati i na one za koje su glasali a i sve ostale.Oni cija je stranka izgubila glasace ce govoriti da je bas zbog toga lose stanje i da je narod kriv sto njih opet nije izabrao jer je bilo bolje.\nBice uzivanje gledati neke iz SD-A i P koje ce ove stranke zrtvovati a jos veci uzitak ce biti kada ti progovore.Nazalost ne vjerujem ni u promjene u tuzilastvu pa ce ,mozda,samo sica iz politike ici u prdekanu a velike ribe ce nastaviti plivati pa makar i u plicim vodama.I oni medzedi kapitalci ce ostati pod zastitom drzavnog aparata i nazalost necemo ih vidjeti kao trofeje u za to namjenskim prostorijama.\nNapisano: Oktobar 7th, 2014, 7:50 pm\nZnas sta Zele,sve je upregnuto da pobijedi SDA...i pobijedice.I neka pobjedi i valja nama postovati demokratsku vecinu.A zasto,narod je jeftino kupljen,pogledaj one pakete sto dijeli SDA,ubudjali saFuni,toaletne maranice i zenski ulosci,zastekano iz humanitarne pomoci do izbora,i navrh paketa slika malog Princa.Glasacko tijelo SDA je uhljebljeno i tu ne moze biti pomaka,haj ti kafe kuharicu u nekom ministarstvu ubijedi da je Emir Suljagic covjek za promjene,ili njenu familiju...\nNeku vece ugostio Fejs(sto je za pohvalu) Safeta Zeca radi njegovog planetarnog uspjeha,ali opet,u SDA-aovskom maniru podmece Safetu pitanje: kako to musliman,a slika katolicke svece...a Safet mu blago,umjesto da ga otjera u PM,objasni da na Zapadu ne pitaju ko je ko,nego,eto,ko zna...a on nije izabran slucajno da oslika zid kapele u sred Rima gdje ce ljudi klecati pred tom slikom.Fejs ne farba samo kosu,nego farba vec godinama komplrtan narod - samo ko bolje plati,a placa SDA jer ima najbolju seharu,sto rekli Cigani:Ima se, moze se.Pa onda one podvale:nema se za koga glasati,u Bosni nema pametnih ljudi i sl.Ima,ima,ma ih budale ne vole jer ne dijele mrvice sa svojih sahana.Eno Bosnjakinje,Bosanke u,rekao bih,najdemokratskijoj zemlji na svijetu,ministrica u svedskoj vladi sa nepunih trideset godina.Eto.


VUČEVIĆ: "Nema više zagađivanja Dunava, konačno dobijamo centralni prečistač otpadnih voda!" | Najnovije vesti - Srbija danas\n09.06.2020. • 14:05 Srbija Danas\nPOLAGANJE MALE MATURE: Najvažnije informacije za uspešnu realizaciju završnog ispita na jednom mestu!\n- Kada govorimo o tretmanu fekalne i atmosferske kanalizacije, ovo je najmodernije postrojenje u Srbiji. Ljudi su na početku bili nepoverljivi, a sada se vidi da ulažemo i stvaramo uslove da Novi Sad konačno dobije centralni prečistač otpadnih voda, da ne zagađujemo naš lepi Dunav. Kada nova stanica bude u funkciji, žitelji ovog dela grada više neće imati problema sa neprijatnim mirisima, a realizacija investicije je neophodan uslov za centralni prečistač koji će biti izgrađen nizvodno, sa sremske strane, blizu nekadašnje fabrike ''Pobeda''. Do kraja jula objekat će biti završen, a onda nas čeka veliki poduhvat, gašenje crpne stanice na uglu Radničke ulice i Keja žrtava racije. U toku je izrada projekta za prespajanje vodova ka novoj glavnoj stanici. Naš projekat radi se po uzoru na one u razvijenim evropskim zemljama, tako da se ne raskopava kej. Ne želimo da prekinemo saobraćaj, posebno zbog toga što će ti radovi trajati više od dve godine. Treća faza je da se nova crpna stanica poveže sa budućim centralnim prečistačem. U pregovoru smo sa Vladom i Evropskom investicionom bankom, a nastojimo da što više projekata kandidujemo za sredstva iz Programa Srbija 2025, pošto izgradnja samog postrojenja košta oko 70 miliona evra – rekao je gradonačelnik Miloš Vučević.\nVUČIĆ U NIŠU: Predsednik otvorio Naučno-tehnološki park - "Mnogo smo uložili, i ponosni smo na to" (FOTO)\nDelovi za luksuzne automobile sada se proizvode u Ivanjici: Nemačka kompanija počela sa radom, 350 ljudi dobilo posao\nSRBIJA JE LIDER PO RASTU BDP-a: Iza sebe ostavljamo čak 37 evropskih ekonomija!\nGRAĐANI OBRATITE PAŽNJU! Ako krenete na letovanje i ne budete OPREZNI, možete platiti kaznu do 2.000 EVRA!\nOtvoreni radovi na rekonstrukciji bolnice u Smederevskoj Palanci: Projekat vredan tri milijarde finansira Vlada Srbije\nMiloš Vučević Novi Sad Žeželjev most radovi NGC-1 Grad Novi Sad JKP Vodovod i kanalizacija Gvozden Petković


Kolašinac engleskim novinarima: Svi ti nadimci su zaista smiješni – Dijalog\nSead Kolašinac, fudbalski reprezentativac BiH, brzo je postao ljubimac navijača Arsenala, ali zbog njegovih odličnih partija i velike borbenosti izuzetno ga cijene i britanski mediji. U kratkom intervjuu za Sky Sports uoči današnje velikog londonskog derbija Kolašinac je izjavio da je Arsenal na papiru bolji tim od Tottenham Hotspura, prenosi Anadolu Agency (AA).\n“U prvih nekoliko nedjelja po mom dolasku ovdje rečeno mi je da je utakmica sa Tottenhamom najvažnija u sezoni. Nema sumnje, kao fudbaler se radujete takvim utakmicama i zato sam jako sretan što ću po prvi put imati priliku zaigrati u derbiju sjevernog Lononda“, naglasio je bh. reprezentativac.\nZanimljivo na klupi Studenata: Trener Bosne očitao bukvicu Amerikancu Walkeru


Otkriven novi Opel Mokka - Muški magazin - trendovi, fitness, lifestyle, saveti, devojke... `\nOpel je opisao prednji kraj novog kompaktnog crossovera kao „izuzetno atraktivnih karakteristika koje su istovremeno disciplinovane i personalizovane “. Vi to možete shvatiti kako hoćete, ali jasno je da se VW potrudio da ovaj auto unapredi u svakom mogućem segmentu.\nMokka 2021, zasnivaće se na CMP (EMP1) arhitekturi, koju će deliti novi Corsa, Peugeot 208, 2008 i DS3 Crossback modeli. U poređenju s prethodnikom, lakši će biti za 265 kilograma, što mu pruža daleko bolje performanse i veću potrošnju.\nMale jedinice sa unutrašnjim sagorevanjem formiraće porodicu motora, dok će oni koji favorizuju struju umesto ICE-a dobiti poseban Mokka-e model. Detalji oko električne varijante nisu poznati, ali mogao bi se koristiti isti pogonski sklop kao i kod 134 KS Corsa-e, koji puni 50 kVh bateriju i ima raspon od 330 km).\nOpel će evropske isporuke Mokke započeti početkom 2021. godine, što znači da bismo prve zvanične fotografije mogli videti u narednim mesecima. Trenutne fotografije pokazuju oblik automobila i njegovu strukturu, ali skrivaju karoserijske detalje, tako da je mnogo toga prepušteno našoj mašti.\nPROČITAJTE SLEDEĆI TEKST: Najavljen novi Maserati


Mesto gde se prave najbrži Audi automobili / Audi S6 / Audi RS6 - Page 4 - Emisije, video-klipovi u vezi automobila - Fiat-Lancia Club Serbia Forum\nMesto gde se prave najbrži Audi automobili / Audi S6 / Audi RS6\nBy neshaoct, November 30, 2012 in Emisije, video-klipovi u vezi automobila\nNovi Audi RS6 stiže sledeće godine, u gami i limuzina\nAko je verovati novim izveštajima nemačkog ''Auto Bilda'', Audi sprema i RS verziju nove A6 limuzine. Podsetimo, prethodna generacija ovog automobila nije bila dostupna u RS verziji već je kupcima bio dostupan samo karavanski RS6 Avant. Pomenuti izvor tvrdi da bi novi RS6 na tržište trebalo da stigne tokom sledeće godine i to u karavanskoj i limuzinskoj verziji. Razlog zašto bi Audi revitalizovao svog konkurenta BMW-ovom M5 i Mercedesovom E63 AMG je veliki interes za takvim automobilima na tržištima poput kineskog, američkog i sl. Konkretnijih informacija o ovom novitetu nema, ali veruje se da će njegov motor razvijati snagu od oko 605KS, odnosno slično starom RS6 Avantu Performance, dok će nova Performance verzija razvijati oko 650KS.\nNovi Audi S6 stiže 2019. godine sa V8 motorom i 500KS\nAudi S6 nove generacije ipak neće biti zahvaćen ''downsizingom'' kako su neki tvrdili. Sportska limuzina je navodno trebalo da dobije 2.9 litarski V6, koji pokreće RS4 i RS5, ali novi S6 će imati ugrađen 4.0 litarski V8. Ipak, tu nije reč o istom motoru koji se nalazi u aktuelnom S6, nego 4.0 litarski V8 stiže iz jedne druge ''zveri'' - Porsche Panamere Turbo. U Porscheu razvija 542KS i 770 Nm, ali u novom S6 će raspolagati sa oko 500KS. A taj motor će se ugrađivati i u Audi S8 i Bentley Continental GT. Do stotku će stizati za nešto više od četiri sekunde, a Quattro pogon je standardan. Novi Audi S6 će premijeru imati 2019. godine, verovatno na nekom od najvećih auto salona.\nRACE! Audi RS6 Avant\nOvu kreaciju potpisuje RACE! iz Južne Afrike, a pored widebody paketa od ugljeničnih vlakana automobil u Nardo Gray ima i haubu od ugljeničnih vlakana, ADV.1 Wheels točkove od 21 inča, H&R oslanjanje, Armytrix izduvni sistem...\nPod haubom je 4.0 litarski V8 biturbo motor sa 605KS i 700 Nm, a ubrzanje do 100 km/h iznosi 3.9 sekundi\nPrvi hibridni RS6? Najavljen ABT RS6-E sa 1000 KS\nNemačka tjuning kuća ABT radi na novom ludom projektu kodnog imena RS6-E. Za sada je poznata jedna ali vredna informacija, a to je da će snaga iznositi vrtoglavih 1000 KS! ABT je naime na Facebooku postavio ''teaser'' u kome daju do znanja da će iz njihove radionice uskoro izaći monsturozni karavan. Audi RS6 Performance iz serijskog 4.0 litarskog V8 izvlači 610 KS i 710 Nm obrtnog momenta. Te brojke će svakako porasti nakon dorade ABT-a, ali za maksimalnih 1000 KS će verovatno biti ugrađen i elektro motor, a tom nagađanju u prilog ide i naziv RS6-E. Tehnologiju za prvi hibridni RS6 ABT će verovatno pozajmiti iz Formule E budući da ABT u saradnji sa Audijem učestvuje na trkama pomenutog šampionata. U svakom slučaju, jedva čekamo prve zvanične fotke i naravno detaljnije specifikacije ovog sportskog karavana koji bi trebalo da bude prikazan već krajem nedelje.\nHibridni ABT Audi RS6-E Concept sa 1.018 KS\nKombinacija 4.0 litarskog V8 biturbo benzinca sa 730KS, baterija od 13.6 kWh i elektromotora sa 288KS (koji se aktivira pritiskom na dugme nazvano ''Magic Button'').\nKombinovanih 1018KS i 1291 Nm je dovoljno za maksimalnih 320 km/h i ubrzanje do 100 km/h za 3.3 sekunde.\nU paketu su i zeleni detalji za eksterijer i enterijer, modifikovani izduvni sistem, aerodinamički kit (prednji spojler, pragovi, zadnji spojler...), H&R opruge, set 21-inčnih točkova, kao i RS6-E i ABT oznake u prednjim sedištima.\nABT Sportsline nije saopštio da li u skorije vreme možemo da očekujemo i serijsku verziju.\nCarfection video: Audi RS6 vs Mercedes AMG E63 S\nVeć smo viđali kamuflirani Audi RS6. Viđali smo ovaj model u trkačkom izdanju. Sada imamo prilike da vidimo model RS6 konstruisan kako bi bio savršeno prevozno sredstvo u postapokaliptičnom svetu. Ovaj tjunirani Audi RS6 delo je južnoafričke tjuning kompanije Race!. Tjunirani Audi RS6 sa fotografija je prošao kroz mnoštvo modifikacija. Ipak, najočiglednija jeste upadljiva, mat, vojno-zelena boja u koju je ofarban. Da je, na primer, neki model Land Rovera ofarban u ovu boju, mislimo da bi izgledao prilično dobro. Sa druge strane, ofarbati jedan luksuzan automobil kakav je Audi RS6, bar po našem mišljenju, nije sjajan potez. Smatramo da ova boja narušava izgled automobila, te da čini da izgleda ''jeftino''. Sa druge strane, ''lepota je u oku posmatrača'', te verovatno će se nekome ova boja i dopasti.\nU svakom slučaju, ovaj RS6 je opremljen nekim drugim stvarima koje nam se dopadaju, kao što su na primer prošireni lukovi iznad točkova i crne felne kompanije ADV.1 sa pneumaticima na kojima se ističe crveni natpis. Maksa (rešetka) hladnjaka i usisnici za vazduh su takođe ofarbani u crno, što je pun pogodak. Zahvaljujući prostranom prtljažniku, RS6 je već praktičan automobil. Međutim, kako bi putnici u njemu mogli da ''prežive'' nekoliko nedelja na putu, bez da traže nove zalihe, na njegovom krovu je montiran nosač na kojem se može smestiti velika količina stvari. Na krovu su montirana i žuta LED svetla koja podsećaju na ona sa reli automobila.\nNovi Audi RS6 Avant na sajmu u Frankfurtu 2019. godine\nNovi Audi A6 (interne oznake C8) je do sada promovisan kao limuzina i karavanski Avant, ali to nije sve što nas očekuje u gami ovog modela. Novi A6 inače karakterišu nešto veće dimenzije, prostraniji i komforniji enterijer (sa Audijevim virtuelnim kokpitom, ambijentalnim osvetljenjem, aktivnim tempomatom), kao i bogatija oprema, Parking Assist sistem, autonomna tehnologija Nivoa 3 i poboljšana aerodinamika. Ponudu će kasnije dopuniti nekoliko novih verzija, među njima i (pro)terenski A6 Allroad Quattro, baziran na A6 Avantu i to sa povišenim klirensom i dodatnim zaštitnim elementima na eksterijeru. Više pažnje međutim privlači buduća top verzija RS6 Avant koji će promociju po najnovijim informacijama imati u septembru 2019. godine, i to na sajmu automobila u Frankfurtu.\nTo će dakle opet biti sportski karavan (mada je navodno moguća i RS6 sedan verzija), za 80 kg lakši od dosadašnejg, a koji bi pod haubom trebalo da ima 4.0 litarski biturbo V8 motor sa 605KS. To će biti dovoljno za ubrzanje do stotke u trajanju od 3.6 sekunde i za maksimalnih 310 km/h. U paketu će se sem snažnog motora naći i osmostepeni automatski menjač, agresivniji aero body kit, veći alu točkovi, sportsko oslanjanje, pogon na sva četiri točka, novi izduvni sistem, jače kočnice i doterana unutrašnjost sa sportskim sedištima, volanom i pedalama. Novi RS6 Avant se u prodaji očekuje krajem 2019. godine, po ceni od oko 114.000 evra u Nemačkoj. Ipak, ni tu nije kraj, jer je u najavi i snažniji RS6 Avant Performance sa 650KS i 800 Nm obrtnog momenta.\nOvi ABT točkovi koštaju kao nova Ford Fiesta\nABT Sportsline, nemački tjuner iz Kemptena, privukao je priličnu medijsku pažnju najnovijom kreacijom - elektrifikovanom verzijom Audijevog RS6 sa 1.018KS. 21-inčne felne, s izloženim bočnim zidom od ogoljenih ugljeničnih vlakana će se uskoro naći u prodaji. Limitirana količina je namenjena vlasnicima Audija RS4 i RS5 Coupe, ali ne bi nas iznenadilo da pomame ne bude jer set ovih felni u Nemačkoj košta 11.690 evra! Navodno se za ovu nemalu sumu, dovoljnu za kupovinu nove Ford Fieste u Nemačkoj, dobija izuzetno aerodinamični naplatak koji ujedno smanjuje masu i unapređuje vozne karakteristike.\nPrinc Harry prodaje svoj Audi RS6\nOčigledno je monstruozni karavan postao briga više u braku, a može biti vaš za nešto više od 70.000 funti. Možda nikada nećete biti princ ili deo kraljevske porodice, ali možete da se pohvalite da posedujete nešto njihovo. Još bolje od svega, to nešto nije ni malo bezazleno, reč je o paklenom Audi RS6. Najbržem serijskom karavanu na svetu koji je vozio princ Harry! A koji se našao u oglasu Auto tradera za 71.900 funti.\nAko se pitate da li je previše prešao - nije! Samo 6.000 km, što dovoljno govori o njegovoj očuvanosti. Audi RS6 dolazi sa 4.0 litarskim V8 motorom snage 560KS i Quattro pogonom. Kao što je očekivano, automobil ima dosta dodatne opreme, a rađen je posebno, po narudžbini. Sledeći kupac će sigurno biti veliki srećnik, najverovatnije s pozamašnom kolekcionarskom kolekcijom.\nSnimljen novi Audi S6 Avant\nSportskija verzija modela Audi A6 Avant snimljena je bez maske ispred tehničko-istraživačkog centra ovog proizvođača. Novi A6 Avant predstavljen je ovog proleća čime je Audi nastavio tradiciju skladno oblikovanih karavana sportskog izgleda. Iako je fokus kod ove vrste vozila na njihovoj praktičnosti, dizajneri su uspeli da spoje lepo i funkcionalno, pa A6 Avant nema siluetu klasičnog karavana već više podseća na ''Shooting Brake'' karoserijski oblik.\nPrilikom premijere najavljeno je da će u početku ovaj model biti dostupan sa dva motora. Benzinsku opciju zastupa turbo-punjeni 3.0 TFSI V6 sa 340 ks (250 kW) i 500 Nm, dok poklonici dizela mogu da računaju na 3.0 V6 TDI koji isporučuje 286 ks (210 kW) i 620 Nm. Za one koji žele nešto više, Audi priprema novi S6 Avant, a ''špijunske'' fotografije pokazuju da je automobil u završnoj fazi testiranja, s obzirom da je snimljen bez maskirne folije. S6 Avant ima još sportskiji izgled zahvaljujući dodacima i stilskim detaljima na spoljašnjosti. Najuočljivija razlika na eksterijeru odnosi se na izduvni sistem - S6 pozadi ima dva para izduvnih cevi kružnog preseka, dok su kod standardne verzije završeci izduva trapezoidnog oblika. Što se tiče motora, jedan od kandidata za pogon novog S6 Avant je twin-turbo 2.9 litarski V6 iz modela RS5 Coupe koji u tom automobilu razvija 450 ks (331 kW) i 600 Nm maksimalnog obrtnog momenta.\nKlasen Motors Audi RS6 Avant sa 1.012KS:\nKlasen Motors Audi RS6 sa 1.012KS od 0 do 328 km/h:\nU poznatoj nemačkoj tjuning kompaniji ABT su za osnovu iskoristili model RS6 Avant Performance Nogaro Edition u čijem nastanku su već asistirali odeljenju Audi Sport.\nABT i Audi Sport su ''krivci'' za nastanak brojčano ograničenog izdanja (150 primeraka) porodičnog trkačkog Audija RS6 Avant Performance Nogaro Edition čiji 4-litarski biturbo V8 motor razvija 705 konjskih snaga i 880 Nm obrtnog momenta.\nI kada su svi pomislili da je poslednja verzija Audijevog odlazećeg modela RS6 pojačana do krajnjih granica, u ABT-u su se još jednom pozabavili ''über karavanom'' iz Ingolstadta, a konačan rezultat je 50 primeraka RS6 Plus Avant Performance Nogaro Edition, u čiji motor je ''ugurano'' još 30 konjskih snaga i 40 Nm obrtnog momenta.\nAutomobil koji od 0 do 100 km/h stiže za 3.1 sekundu (i iza najsnažnijeg Audija R8 u trci ubrzanja na 402 metra kasni samo 0.3 sekunde), postavljen je na novim 22-inčnim točkovima, a karoserija je opremljena s nekoliko novih karbonskih elemenata, zaključno sa izrazitijim prednjim usmerivačem vazduha.\nSnimljen novi Audi S6\nOčekuje se twin-turbo V6 motor, najverovatnije 2.9 litarski agregat sa 450KS, u paru sa 8-stepenim automatikom:\nABT Audi RS6+ Nogaro Edition\nABT je ovaj model uradio u direktnoj saradnji sa Audijem. Njihov dogovor je da ova edicija (RS Nogaro Edition) broji 150 komada. Baziran je na RS6 Performance.\nDakle, ABT i Audi su zajedno razvili RS6 Performance, i kupci (samo u Nemačkoj), prilikom kupovine RS6 mogu da čekiraju da žele RS6 Performance jednako kao što biraju bilo koju drugu stavku iz npr. kataloga dodatne opreme. 150 komada dobija oznaku ABT Audi RS6 Nogaro Edition, a samo 50 njih ABT Audi RS6+ Nogaro Edition. Snaga je podignuta sa 605 na 705 konja, a plava (Nogaro Blue) je ista ona nijansa plave kao nekada na originalnom Audiju RS2. Ali, i tih 705 ide na 735 konja (kao auto na testu), sa dodatnim izmenama na izduvu. To je jedan deo od onoga šta se dobija ako želite i onaj ''+'' u nazivu modela. Dobijate i više karbona spolja (lip, spojler, pragovi), nove (za broj veće točkove), još niže oslanjanje...\nAudi RS6 Avant Performance Akrapovič\nSnimljeno u Austriji, a automobil je u Ascari blue boji, sa 4.0 litarskim TwinTurbo V8 motorom sa 612KS i Akrapovič izduvnim sistemom:\nElmerhaus Audi RS6 ''Quick Gentleman Project'' sa 780 konja - 302km/h na Autobahn-u\nVlasnik je naravno ''džentlmen'', ima i nekoliko Aston Martina u vlasništvu. Auto još uvek nije skroz završen, ali na felnama već ima natpis ''edicije'':\nAutoTopNL video: Test Audi RS6 Klasen Motors sa 1.012KS\nAli, ne mora uvek da ima svih 1.012 konja, nego kad poželite.\nSa leve strane, na otvoru za ventilaciju pored volana, imate boost kontroler koji može biti u nekoliko položaja. Od potpuno isključenog (''Off'' pozicije) kada auto ima 700 konja sa kojima ide veoma, veoma brzo...do ''Race'' pozicije pri kojoj motor daje svih 1.012 konjskih snaga na 2.2 bar-a. Kako bi vozač preživeo vožnju ovakvog auta, kočnice su takođe unapređene i sada su karbon-keramičke.\nSve ove silne konje pod haubom ljudi iz Klasen Motors su dobili tako što su izvadili dve turbine sa kojima RS6 fabrički dolazi, i stavili jednu veoma veliku - Garrett GTX42. Toliko je velika da sve i da su hteli da stave dve, nemaju gde da ih smeste u motorni prostor.\nNaravno, sad svi koji ovo čitaju misle da je auto upotrebljiv samo na visokim obrtajima jer tako veliki turbo mora da ima i veliku turbo rupu. Ali, nema. Auto je veoma upotrebljiv za svakodnevnu vožnju, na niskim obrtajima, jer su ljudi iz Klasen Motors-a nekako uspeli da eliminišu, ili barem toliko umanje problem turbo rupe, iako je ovo konverzija posle koje auto ima samo jedan turbo. A, kad se pređe 5.000 obrtaja, auto bukvalno poleti.\nKao što se vidi, montirani su veliki Vossen točkovi, a auto je toliko nizak da na prvi pogled izgleda kao da ne može uopšte da se vozi, jer se neminovno pomisli da će guma kačiti o rubove. Ali, ugrađen je KW HLS hidraulični sistem, koji je toliko dobar da istovremeno omogućava da bez problema veoma stabilno vozite daleko preko 300 na sat, ali i da vam bubrezi ne otpadaju kada vozite mnoooogo sporije. Performanse su impresivne:\nUpravo zbog ovakvih performansi ne treba da mislite da ovaj auto može da se vozi 330 na sat samo na autobanu, ili na nekom duuugačkom pravcu, jer ove brzine uhvatite i na mnogo kraćim deonicama, pa je zato potrebno da se mozak bukvalno resetuje kako bi se vozač navikao na sve to. Kako bi se navikao na brzine koje dostigne za par sekundi nakon štu lupi pun gas, ali i da se navikne na nove tačke kočenja sa tih brzina.\n(ne zaboravite klik na CC kako bi imali engleski prevod)


Izvor: SrbijaDanas.com, 19.Apr.2021, 11:29\nVezista crno-belih umeren uoči polufinala Kupa Srbije.\nVojvodina ima dobar tim, trenera koji zna kako da motiviše igrače, a posebno pred meč sa nama - rekao je fudbaler Partizan Saša Zđelar pred polufinalne Kupa Srbije sa Vojvodinom.\nDuel crno-belih i Novosađana igra se u sredu od 19.05...\nSrbijaDanas.com: ISPOVEST POZNATOG MUZIČARA: Dobio sam Đokovića sa 6:0, a onda je njegov tata prekinuo meč i u svlačionici mu “nizao sve po spisku”\nEšli Barti i dalje prva na svetu...Srpska teniserka Nina Stojanović pokvarila je plasman na najnovijoj VTA listi za jednu poziciju i trenutno je 88. teniserka sveta sa 949 bodova...Ako će Superliga zaista zaižveti, postavlja se pitanje za šta Liverpul večeras (21.00) igra na gostovanju Lidsu -...


Sud Bijeljina: SPC-u dozvoljeno otimanje imovine nane Fate Orlović – Minber\nruj. 29, 2010 at 4:11 pm\nadmin 12 godina ago 618 views\nOkružni sud u Bijeljini donio je rješenje kojom se odbija žalba Fate Orlović i drugih u predmetu protiv Zvorničko-tuzlanske eparhije, odnosno Crkvene opštine Bratunac i Crkvene opštine Konjević Polje.\nKako je poznato, Fata Orlović je tužila Zvorničko-tuzlansku eparhiju zbog otimanja njene privatne imovine, odnosno dvorišnog prostora njene kuće na kojem je bespravno izgrađena pravoslavna crkva.\nSaznajemo da je u toku postupka, koji se vodio pred Osnovnim sudom u Srebrenici, advokat Fate Orlović Fahrija Karkin promjenio tužbeni zahtjev tražeći da se utvrdi činjenica da je, u međuvremenu, između njega, premijera RS Milorada Dodika, njegovog savjetnika Miladina Dragičevića, te episkopa zvorničko-tuzlanskog Vasilija Kačavende došlo do sporazuma o izmještanju crkve.\nRješenjem Osnovnog suda u Srebrenici, ovaj zahtjev je odbijen. Na prvostepenu presudu, putem svog advokata, Fata Orlović je uložila žalbu, i njen epilog je objelodanjen 17. septembra ove godine, čime se, po svoj prilici, zatvara desetogodišnja pravna mućka oko otimanja Orlovića imovine u režiji Srpske pravoslavbne crkve (SPC) i pravosuđa RS.\nAdvokat Karkin nije dobio presudu\nAdvokat Fahrija Karkin za “Dnevni avaz” je kazao da ne zna za odluku Okružnog suda u Bijeljini jer mu još nije dostavljena pomenuta presuda. No, kako saznajemo, presuda je već stigla na adresu advokata Siniše Đorđevića, pravnog zastupnika Zvorničko-tuzlanske eparhije, kao i na adresu Osnovnog suda u Srebrenici. (avaz)\nadmin 29 rujna, 2010\nPovratnici zabrinuti: Ponovo oskrnavljena Čaršijska džamija u Bratuncu


15.10.2018 u 12:46\nVučić sa Brnabić i ministrima o stanovima za bezbednjake\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić sastao se danas sa premijerkom Anom Brnabić i resornim ministrima, sa kojim će razgovarati o razvoju projekta izgradnje stanova za pripadnike snaga bezbednosti. Sastanku, pored predsednika i premijerke, prisustvuju ministar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanovića, ministarka građevinarstva Zorana Mihajlović, ministar odbrane Aleksandar Vulin, ministar finansija Siniša Mali, ministarka pravde Nela Kuburović, direktor BIA Bratislav Gašić, kao i gradonačelnici Beograda, Niša, Novog Sada, Kragujevca i direktor Kancelarije za javna ulaganja Marko Blagojević. Nakon sastanka, koji se održava u zgradi Generalnog sekretarijata predsednika na Andrićevom vencu, uslediće obraćanje medijima, prenosi Tanjug. Ministarka Zorana Mihajlović je krajem septembra\n10.10.2018 u 13:59\n„Zemunske kapije” sa 1.700 stanova biće završene do 2020.\nStambeno-poslovni kompleks „Zemunske kapije” sa 1.700 stanova u osam objekata, koji se zida na mestu nekadašnje kasarne „Aleksa Dundić”, biće završen do 2020. godine. To je juče obećao Goran Vesić, zamenik gradonačelnika. Kompleks čiji je investitor Građevinska direkcija Srbije ima oko 200.000 kvadratnih metara, vredan je 100 miliona evra i prostore se na šest hektara. – Grad podiže sve pristupne saobraćajnice. Vrednost našeg posla je 950.000 evra. Osim toga, zamenili smo kompletnu vodovodnu, kanalizacionu i toplovodnu mrežu – dodao je Vesić na gradilištu „Zemunskih kapija”, a preneo Tanjug. Za njega je ovaj projekat primer kako grad i republika mogu zajedno da grade stanove koji su atraktivni za tržište. Vesić savetuje građanima da kupuju samo one stanove koji su legalni i imaju\n27.08.2018 u 13:24\nDačić: Srbija razume teškoće raseljenih\nSTARA PAZOVA - Ministar spoljnih poslova Ivica Dačić prisustvovao je danas polaganju kamena temeljca za izgradnju 169 stanova namenjenih izbegličkim porodicama iz BiH i Hrvatske u Staroj Pazovi i tom prilikom naveo da je vrednost čitavog stambenog projekta 52 miliona evra, a da će biti obuhvaćeno 27 jedinica lokalne samouprave. Kako je rekao, izgradnja stambenih jedinica na lokaciji u Staroj Pazovi jedna je od etapa u realizaciji Regionalnog stambenog programa, najvažnije regionalne inicijative za rešavanje dugoročnog raseljenja kao posledice sukoba na teritoriji bivše Jugoslavije u periodu 1991-1995. godine. „Srbija je izuzetno posvećena ispunjenju ovog programa i u punoj meri doprinosi sprovođenju dogovorenih obaveza, o čemu svedoči i naše današnje prisustvo na polaganju kamena temeljca ovde u\n21.08.2018 u 17:00\nStanari kojima je investitor srušio kuće i dalje bez krova nad glavom\nPredstavnici 12 porodica kojima je investitor, prilikom gradnje zgrade, bagerom porušio zid zbog čega su ostali bez svojih domova, nisu danas u razgovoru sa gradonačelnikom Novog Sada Milošem Vučevićem pronašli rešenje za svoj problem. Oni su posle sastanka kazali da će i predstojeću noć provesti u svojim polusrušenim stanovima. Centar za socijalni rad, je po rečima stanara, obećao da će proveriti da li neka od porodica ispunjava uslove da zbog lošeg materijalnog statusa dobije privremeni smeštaj u bilo kom od gradskih stanova za socijalno zbrinjavanje, kao i da će se nastaviti pritisak na investitora „Astro plan” da ispuni svoje zakonske obaveze i nadoknadi štetu. Gradonačelnik Miloš Vučević je izrazio sumnju da će „Astro plan” ispuniti svoje obaveze, jer vlasnik te firme Milorad\n16.08.2018 u 12:22\nGrad Niš završio je sve pripremne radnje neophodne za početak gradnje jeftinih stanova za pripadnike snaga bezbednosti, a za tu namenu određeno je zemljište u naselju Stevan Sinđelić, potvrdili su agenciji Beta predstavnici gradske vlasti. Gradonačelnik Niša Darko Bulatović rekao je da će u prvoj fazi u tom gradu biti građeno 188 stanova. „Niš i Vranje su prvi gradovi gde su obezbeđeni uslovi da počne izgradnja stanova. Očekujemo da radovi počnu u naredna dva meseca”, izjavio je Bulatović. Gradski većnik Mihajlo Zdravković podsetio je da je Skupština Niša na poslednjem zasedanju donela odluku o oslobađanju države plaćanja gradskom budžetu oko 25 miliona dinara na ime naknade za uređenje gradskog građevinskog zemljišta. „Zemljište na kome će se stanovi graditi je državno\nKupcima stanova najprivlačniji Banjaluka i Trebinje\nOd našeg stalnog dopisnika Banjaluka – Oni koji u Republici Srpskoj planiraju kupovinu vlastitog krova nad glavom, a pri tome za to imaju i mogućnosti, najviše novca za kvadratni metar stana moraju da izdvoje u Banjaluci. Zanimljivo, u manjim gradovima Srpske kvadratni metar stana može da se nađe i duplo jeftinije od 1.100 evra, koliko u proseku kotira na tržištu glavnog grada. Zajedničko za sve gradove, ako je suditi po podacima prodavaca stanova, jeste to da se za kupovinu ponajviše interesuju stanovnici iz RS koji rade u inostranstvu, pa tek onda mladi bračni parovi. No, među 64 opštine i grada u RS, po interesovanju kupaca, ali i po cenama koje bezmalo prate one banjalučke, izdvaja se grad Trebinje. Vlasnici agencija za nekretnine potvrđuju da je sve veće interesovanje za