Parkiranje po trotoarima, nezaustavljanje na pesackim prelazima i sl. - Page 10 - Automobili - Parapsihopatologija™\nprete izvršiteljima, onda se ti pogodiš sa paukom. oni oproste deo, a deo daju na rate\nbar je takav slučaj bio mog kolege koji sedam dana nije produžio mesečnu kartu(živi u zoniranoj ulici)\nRazumeo sam te, samo sam se nadovezao...\nU NS, koliko znam, ne prete, odmah šalju na izvršenje... Mislim, da čak ne mora ni da se nakupi...\nA mogli bi ste, i ono, da plaćate parking\npa plaćamo, samo nekad zaboravimo\nmeni je napisao kaznu u 20:40 npr\ngeneralno sam revnostan po tom pitanju, al svakom se desi. pogreši čo’ek\nZašto ti ne bi pisao kaznu u 20:40? Hajde koji minut pre ali ovo je već dosta.\npa mogao je u 20 do da se sprema lagano da krene kući, a ne meni da piše kaznu iako vidi da sam već dva sata na istom mestu, sa dve plaćene karte\nno, njegovo je da piše moje da (ne)platim\nEdited July 8, 2019 by kud u maglu Simoviću\n18 hours ago, Reaktor said:\nDa li plaćate kazne od parking servisa zadenute za brisač, ili čekate da zastare?\nVredi li se da njima preganjati ili je bolje platiti polovinu iznosa u roku od pet dana?\nDa li parking servis može da nam pravi probleme prilikom registrovanja vozila ako imamo neplaćenu kaznu za parkiranje (koja nije zastarela)?\nedit: možda baš i nisam potrefio topić, ali ko je bezgrešan nek se baci kamenom...\nI meni se desilo da zaboravim dva tri puta, jebiga, platio ,,kaznu" (formalno-pravno nije kazna) i onda mi je to bio dodatni podsticaj da ne zaboravim sledeći put...inače redovno viđam osoblje da obilazi parking mesta do 20:45 otprilike. Valjda i treba da ti daju 15 minuta fore da platiš (to sam čuo, nisam siguran da li je tačno), zato i ne kontrolišu vozila posle 20:45.\nOn 20.6.2019. at 11:49, miki.bg said:\nIdealna tema za ove tekstove.\nThe monstrousness of this demagogic nonsense is immediately apparent, and yet even the left doesn't disdain resorting to it. Why is the car treated like a sacred cow? Why, unlike other "privative" goods, isn't it recognised as an antisocial luxury?\nJa na ovo jedino imam nazalost najgori od svih mogucih odgovora: odsustvo svesti . Okruzeni smo automobilima toliko dugo, da ni ne znamo kako bi izgledao zivot bez njih. Kad nesto postane uobicajeno, postaje i normalno, a s tim i sve ono sto je lose vezano za to. I kad to lose postaje sve gore i gore, i dalje je nesto sto mora da se prihvati, jer je normalno. Ovaj topic je dobar primer za to: "stanje je lose, ali...", "ne smeju se blokirati trotoari, ali..." itd.\nPosle onog komentara koji je ostavio @hazard vezano za Amsterdam i metro, otisao sam do biblioteke da nadjem nesto o istoriji saobracaja/biciklizma tamo. Ne nalazim sad koja je knjiga, ali je uglavnom bio pregled razvoja vise gradova/zemalja na svetu. Za Amsterdam i jos neke holandske gradove je zanimljivo da su se planeri i pored istorije biciklizma do sredine sedamdesetih maltene ubijali kako da sto vise promovisu automobilizam i eliminisu bicikliste. To sto je Holandija i dalje biciklisticka zemlja je uprkos svemu sto su neki gradovi imali u planu.\nOn 7.7.2019. at 21:49, Reaktor said:\nTo je moglo u vremenu pre Aleksandra Vučića.\nSad se probudiš ujutro i konstatuješ da ti je sa računa firme(?!) skinuto 35 hiljada. Vaspitnih.\nkada vozači u sivogradu ugledaju slobodno mesto za parkiranje\nEdited July 11, 2019 by gone fishing\none thing you'll find that's very apparent here is that it is almost completely silent.\nAnd the result is a beautiful city, that's quiet, healthy, fun and pleasant.\nThat's because the city doesn't encourage traveling by car and thus the money they save, they can continue to build beautiful places that you can walk on, bike on, and take transit on, and yes, even drive your can when you need to.\nEdited July 24, 2019 by Venom\nBio u Groningenu pre par nedelja, divno mestašce. Automobila ima, nije da nema, ali kao i u celoj Holandiji dominiraju bicikli. Geografija pomaže, kao i činjenica da ogroman % populacije čine studenti koji svakako ne bi vozili automobile.\nS obzirom da se bar 90% beogradskih biciklista ponaša kao da za njih nikakva saobraćajna pravila ne važe (osim onoga da je biciklistička staza rezervisana za njih, ne daj bože da je slučajno oskrnaviš, zvoniće ti sa kilometar udaljenosti) i da su u tom smislu daleko najgora kategorija učesnika u saobraćaju, mislim da "više biciklista" definitivno nije odgovor na pitanje šta Beogradu treba.\nSaobracajna pravila za mene ne vaze se odnosi na sve ucesnike saobracaja (automobile, bicikliste, pesake) u Beogradu i nema veze s biciklistima. Doduse ne znam gde su ti ne losi biciklisti, nego uopste biciklisti. Ne videh nijednog mesecima, ni u centru grada, ni na periferiji. Novi Beograd?\nNo, za ovu temu nije bitan toliko biciklizam koliko ovo:\nThat's because the city doesn't encourage traveling by car and thus the money they save, they can continue to build beautiful places that you can walk on, bike on, and take transit on, and yes, even drive your can when you need to.\nDakle, ima mesta i mogucnosti za sve i ljudi nisu pod okupacijom automobila.


OGLASILA SE CECA NAKON ŠTO JE USLIKANA SA NOVIM DEČKOM! Pevačica poručila samo JEDNO! - Informer\nSvetlana Ceca Ražnatović (46) već neko vreme je u emotivnoj vezi sa Bogdanom Srejovićem (38) iz Beograda.\nKada je Ceca u pitanju, reč je o vesti koja je prava ekskluziva, posebno ako se zna da ona retko otkriva detalje iz svog privatnog života.\n"Ne želim da komentarišem svoj privatni život. Doviđenja", kratko je izjavila Ceca.\nceca ražnatović pevačica Bogdan Srejović novi dečko cece ražnatović\nCeca nema 46 godina,ove godine puni 48 a njen dečko tek treba da napuni 38,tako da bi bilo korektno da date tačne podatke.


Kina emituje sve manje sumpor dioksida china radio international\nKina emituje sve manje sumpor dioksida\n2017-11-10 10:50:47 cri\nKinesko emitovanje sumpor dioksida smanjeno je za oko 75 odsto u proteklih 10 godina, saopštila je institucija sa NASA Merilend univerziteta i kanadskog Ministarstva za životnu sredinu i klimatske promene.\n„Kina je brzo smanjila emisiju sumpor dioksida, što premašuje naša očekivanja. Naše istraživanje pokazuje efektivnost kineske politike o životnoj sredini ovih godina," rekao je Li Can, prvi autor teze, zamenik istraživača NASA i Merilend univerziteta.\nTeza je objavljena u časopisu „Naučni izveštaji". U tezi se navodi da je prema satelitskoj statistici NASA, kineska emisija sumpor dioksida dostigla vrhunac 2007. godine, sa oko 37 megatona, da bi zatim opala na osam megatona 2016. godine.\nSumpor dioksid se emituje uglavnom tokom sagorevanja uglja. Čestice sumpor dioksida se smatraju važnim faktorom smoga u Kini.


Izvor: JUGpress.com, 04.Avg.2021, 11:29\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova u Vranju, Sektora za vanredne situacije, ugasili su sinoć požare u mestu Izvor kod Bosilegrada, u mestima Žbevac i Nesalce u bujanovačkoj opštini, kao i u mestu Crnovce kod Trgovišta, saopštio je MUP Srbije.\nTrenutno je angažovano 12 vatrogasaca-spasilaca sa 6 vozila na gašenju požara u mestu Punoševce, kod Vranja i 13 vatrogasaca-spasilaca sa 4 >> Pročitaj celu vest na sajtu JUGpress.com << vozila u Ravnom Delu, kod Bosilegrada, koji rade na lokalizaciji ovih požara.\nPripadnici Helikopterske jedinice i Sektora za vanredne situacije helikopterom MUP-a izvršiće izviđanje situacije opožarenih površina u Pčinjskom okrugu, dodaje se u saopštenju.


Vlada Srbije do kraja ove nedelje treba da odluči o zahtevu NIS-a za povećanjem cena derivata nafte\nBenzin skuplji od ponedeljka, ali\nlitar ne sme biti više od 60 dinara\nBEOGRAD - Već sledećeg ponedeljka na pumpama mogle bi da osvanu više cene goriva jer se odluka Republičke vlade o zahtevu Naftne industrije Srbije za poskupljenjem očekuje krajem ove nedelje.\nMlađan Dinkić, ministar finasija, kaže da je u startu odbačen zahtev NIS-a o povećanju na 4,50 dinara za benzin i 4,30 dinara za dizel.\n- Oni nisu hteli samo da pokriju poskupljenje nafte već i da obezbede novac za investicije i vraćanje dugova - ističe Dinkić.\nZbog povećanja cena sirove nafte, gorivo je trebalo da poskupi pre desetak dana ali je, zbog straha od inflacije, Ministarstvo finansija to zaustavilo. Zasad se, kao način da se razreši situacija, spominju dve stvari - smanjenje akciza i povećanje maloprodajnih cena.\nDinkić kaže da promena akciza nije prihvatljiva jer bi se smanjili prihodi budžeta, a i iz tehničkih razloga pošto bi morao da se menja zakon.\nNa osnovu Uredbe o cenama derivata nafte koju je na predlog ministra finansija stopiralo Ministarstvo trgovine, nove maksimalne cene benzina (MB 95) trebalo bi da budu veće za 1,40 dinara, a dizela (D2) za jedan dinar po litru, tako da bi sada benzin najviše mogao da košta 59,60, a dizel 48,50. Ako se dozvoli poskupljenje, izvesno je da NIS-u neće biti odobrene maksimalne cene, a pogotovo da benzin košta više od 60 dinara, kako su zatražili čelnici naftne kompanije.\nAlternativa je, kažu u NIS-u, da pola poskupljenja ide odmah, a ostalo malo kasnije. Na pumpama NIS-a sada benzin košta 56,30 dinara, a dizel 43,30. Na privatnim pumpama, benzin je 58,20, a dizel 47,50.


Kvorum - opasna boljka\nDa li su poslanici zaslužili trinaestu platu?\nŠto je mnogo, mnogo je. Ako je plata ili zarada ekvivalent za uloženi rad, onda se to pravilo ne može primeniti na naše poslanike, kako u saveznom tako i republičkom parlamentu. Poznato je da naši parlamenti boluju od hronične bolesti koja se zove "kvorum". Zbog nedostatka kvoruma, pre svega vladajućih stranaka, mnoge rasprave traju mnogo duže nego što je to potrebno, a to ima za posledicu povećanje troškova dnevnica i hotelskih računa. Kako je moguće da poslanik ima neka preča posla nego što je prisustvo zasedanju parlamenta, pogotovu ako je na platnom spisku parlamenta. Zbog takvog "odgovornog" ponašanja poslanika, predviđa se da i poslanici oba parlamenta podele višak kroz trinaestu platu. O tempora, o mores!\nVišak se deli na osnovu devetomesečnog obračuna ušteda u materijalnim sredstvima koja su bila predviđena u budžetu. Ako je to tako, da se poštuju uštede, zašto se ne poštuju i proboji troškova zasedanja parlamenta zbog produženog rada usled nedostatka kvoruma. Ta ravnoteža između ušteda i proboja nužna je makar iz moralnih razloga.\nZašto se tako ne razmišlja o penzijama, koje ne samo da su "ušteđene" zbog zakidanja redovnih isplata, nego su u permanentnom zakašnjenju za jednu i po do dve penzije?! Pravo penzionera je daleko jače jer se radi o zakidanju ličnih primanja čiji je garant država. Trinaesta plata ministarstvima i poslanicima više će izazvati revolt kod onih radnika i penzionera čije isplate redovno kasne, a oni ne mogu da sastave kraj s krajem, nego što će izazvati radost kod primaoca ovog "viška".\nNajnovije zamešateljstvo dogodilo se sa Zakonom o državnim praznicima, o čemu se inače razgovara i mudruje već 10 godina. Praznujemo državni praznik koji se odnosi na državu koja ne postoji. Naša posla. Zbog ove "gimnastike" i ovog puta u minut do dvanaest povela se rasprava o praznovanju 29. novembra, i naravno, zbog nedostatka foruma u Veću republika, rasprava je odložena za drugu priliku. A dotle, rešenje je da se 29. novembra i ove godine ne radi, ali to ne znači da se praznuje?! Kome je jasna ova odluka, bravo mu ga!\nNeću da citiram razmišljanje dr Jovana Raškovića u vezi sa našim narodom, ali da nešto krupno nije u redu, to je svima jasno.\n"Hoću komplet lepinju", "Glas", 23. novembar 2001.\nPoštovani, čitam Internet verziju "Glasa" već poduže i mada sam nailazio na razne tekstove, nikada nisam osetio potrebu da se javim i kažem šta mislim o njima. Sve u svemu uvek se radilo o činjenici da ljudi imaju pravo na svoje mišljenje...\nDanas sam, kao i uvek, posetio stranicu "reportaže" i naišao na tekst "Hoću komplet lepinju" (23. novembar 2001.). Ne bih da se upuštam u duboke diskusije, ali mislim da su tekstovi poput pomenutog znatno ispod nivoa vaših novina. Rubrika reportaže je izuzetno zanimljiva i ovako patetični tekstovi samo narušavaju njen kvalitet.\nNije dobro shvaćeno\n"Ni novca, ni izvinjenja", "Glas", 21. novembar 2001.\nPovodom teksta objavljenog u vašem listu 21. novembra 2001. godine u rubrici Glas čitalaca, a pod naslovom - NI NOVCA NI IZVINJENJA - sa potpisom Božo Vidaković - Grocka, želim da ispravim neke navode iz teksta. Istina je da sam nedavno razgovarao telefonom sa navedenim korisnikom, tačno je da sam mu objasnio način dolaska pošte iz inostranstva, ali nije tačno da sam se predstavio kao lice zaduženo za poštu iz inostranstva.\nTakođe je tačno da sam mu rekao da se vreće otvaraju pred kamerama, ali nije tačno da sam mu rekao, citiram njegove reči: "Da smo mi Srbi sposobni da i tome doskočimo, da uzmemo pare iz pošiljke, a da kamera to ne zabeleži".\nMolim vas da ovaj tekst objavite radi istinitog informisanja vaših čitalaca.


Skupština Crne Gore ukinula imunitet Mandiću i Kneževiću | Izbori u Crnoj Gori Vijesti | Al Jazeera\nVrhovni državni tužilac Crne Gore Ivica Stanković tražio je danas od glavnog specijalnog tužioca Milivoja Katnića da ne određuje pritvor zastupnicima Demokratskog fronta (DF) Andriji Mandiću i Milanu Kneževiću, javljaju lokalni mediji.\nTo su saopćili iz kabineta vrhovnog državnog tužioca, objašnjavajući kako je Stanković glavnom specijalnom tužiocu dao obavezujuće Uputstvo za postupanje.\n“U Uputstvu se navodi da, imajući u vidu pretpostavku nevinosti i pretpostavku u korist slobode, u konkretnom slučaju ne treba predlagati određivanje pritvora protiv navedenih lica, kao izuzetnu mjeru za obezbjeđenje njihovog prisustva, kako bi se bez postojanja razloga za određivanje pritvora (čl.175 ZKP) izbjegla neodgovarajuća primjena mjera pritvora. U Uputstvu o postupanju Vrhovni državni tužilac Ivica Stanković naveo je da se, shodno Ustavu Crne Gore, Zakoniku o krivičnom postupku i međunarodnim standardima, pritvor primjenjuje samo kada je strogo neophodan i kada predstavlja krajnju mjeru.“\nMandić i Knežević pozdravili su uputstvo vrhovnog državnog tužioca.\n“To je važna stvar, ne samo za DF već i za opoziciju i svakog građanina”, rekao je Mandić na konferenciji za medije u Skupštini Crne Gore.\nPoslanici DF-a poručili su kako napuštaju Skupštinu, u koju su ušli nakon višemjesečnog bojkota, te da nastavljaju bojkot.\nGlasovima svih zastupnika u Skupštini Crne Gore ranije danas ukinut je zastupnički imunitet Mandiću i Kneževiću, koje tužioci sumnjiče za sudjelovanje u pokušaju navodnog državnog udara.\nTime je omogućeno njihovo privođenje, što je, kako se vjeruje, plan Specijalnog državnog tužilaštva.\nPrethodno im je imunitet skinuo Administrativni odbor Skupštine Crne Gore.\nMandić i Knežević, zastupnici Demokratskog fronta, pod sumnjom su da su počinili krivična djela “stvaranje kriminalne organizacije” i “pripremanje djela protiv ustavnog uređenja i sigurnosti Crne Gore”.\nTereti ih se da su umiješani u pripreme terorističkih aktivnosti u Crnoj Gori u izbornoj noći 16. listopada prošle godine.\nČekaju hapšenje u parlamentu\nU prvim reakcijama Mandić i Knežević poručili su da ih hapšenje neće zastrašiti te su naveli kako je “dobro što se opozicija konačno ujedinila”.\nOdluku o ukidanju imuniteta dočekali su ispred parlamenta, a nakon toga su ušli u zgradu Skupštine Crne Gore, gdje će, kako su rekli, pričekati hapšenje.\nPrilikom njihovog ulaska došlo je do verbalnog, a umalo i do fizičkog obračuna s dijelom zastupnika vladajuće Demokratske partije socijalista (DPS). Veći sukob spriječilo je skupštinsko osiguranje.\nMandić i Knežević, zajedno s drugim zastupnicima Demokratskog fronta, odlučili su ostati u parlamentu čiji rad bojkotiraju tvrdeći da izjašnjavanje građana na parlamentarnim izborima nije bilo slobodno zbog, kako ga zovu, “lažnog državnog udara”.\nPrema navodima tužilaca, postoje osnovi sumnje da su Mandić i Knežević dio kriminalne organizacije koju su 2016. godine osnovali ruski državljani Eduard Širokov i Vladimir Popov s ciljem izvođenja djela terorizma i drugih kaznenih djela.\nU vrijeme donošenja odluke o ukidanju imuniteta ispred zgrade Parlamenta Crne Gore okupile su se pristalice Demokratskog fronta.\nPrethodno je crnogorska opozicija najavila da neće sudjelovati na lokalnim izborima u Nikšiću.\nNa izborima, zakazanim za 12. mart, neće sudjelovati predstavnici Demokratskog fronta, Demokratske Crne Gore, Demosa, Građanskog pokreta URA, Socijaldemokratske partije i Socijalističke narodne partije, prenose crnogorski mediji.\nDio uhapšenih nagodio se\nDio skupine od 14 srbijanskih državljana, uhapšenih 16. listopada prošle godine zbog sumnje za kriminalno udruživanje i pripremanje terorističkog napada u izbornoj noći u Crnoj Gori, potpisao je ranije s tužiocima sporazum o priznanju krivnje, dok dio o tome pregovara, potvrđeno je Al Jazeeri.\nKazne na koje su potpisnici sporazuma pristali kreću se u rasponu od tri do pet mjeseci zatvora.\nBivši šef Žandarmerije Srbije Bratislav Dikić, koji je među osumnjičenima, ranije je negirao krivicu.\nKonačnu riječ o sporazumima dat će vijeće Višeg suda.


Jeftini letovi iz Šri Lanke do Britanskih Devičanskih Ostrva - Avio karte Šri Lanka Britanska Devičanska Ostrva - eSky.rs\nAvio karte iz Šri Lanke do Britanskih Devičanskih Ostrva\nPretražite letove iz Šri Lanke do Britanskih Devičanskih Ostrva\nProverite najbolje prilike za letove iz Šri Lanke do Britanskih Devičanskih Ostrva\n✔ Postoje li posebne ponude za letove iz Šri Lanke do Britanskih Devičanskih Ostrva na eSky.rs?\n✔ Mogu li se pobrinuti za osiguranje prilikom rezervacije leta iz Šri Lanke do Britanskih Devičanskih Ostrva?\n✔ Ako rezervišem let iz Šri Lanke do Britanskih Devičanskih Ostrva, mogu li da rezervišem ujedno i smeštaj?\n✔ Koje avio-kompanije nude letove iz Šri Lanke do Britanskih Devičanskih Ostrva?\nBudite sigurni, da na eSky.rs ponuda letova iz Šri Lanke do Britanskih Devičanskih Ostrva uključuje ne samo niskotarifne avio-kompanije, već i one koje su specijalizovane za visoki standard.


Hrapović: Akcije pomoći za liječenje su najveća opomena zdravstvu | Mladi Nikšića\nHrapović: Akcije pomoći za liječenje su najveća opomena zdravstvu\nAkcije prikupljanja pomoći za liječenje djece i inicijative njihovih roditelja da ih sami vode u inostranstvo opomene su za cijeli zdravstveni sistem, ocijenio je ministar zdravlja Kenan Hrapović.\nHrapović se, u emisiji Živa istina, osvrnuo na sve češće žalbe pacijenata koji su upućeni na liječenje u Beograd gdje su, kako kažu, izgubili vrijeme umjesto da su odmah upućeni u najbolje svjetske klinike.\n“Konzilijumi i komisije koje odlučuju o upućivanju na inostranstvo ne samo da znaju, nego su u kontaktu sa svim najboljim klinikama”, kazao je on.\nSmatra da se od ljekara u Crnoj Gori očekuje da naprave dijagnostiku, liječe koliko je moguće i odrede klinike gdje se može najbolje liječiti neka bolest.\n“Razumijem roditelje koji dobiju informacije da negdje mogu dobiti bolji tretman i rezerve građana. Ministarstvo pažljivo razmatra te žalbe, ali ljekari u komisijama su se godinama usavršavali i znaju gdje će upućivati pacijente”, kaže Hrapović.\nOn smatra da je odlazak najboljih ljekara veliki problem zdravstva Crne Gore, koji traje već duže vrijeme.\n“Sistem je dozvolio da nas najbolji napuste ali učinićemo sve da se to više ne ponovi. Radimo na tome da poboljšamo uslove rada doktora, podignemo zarade, priznamo druge benefite i podignemo standard zdravstvenih radnika te time zaustavimo problem”, rekao je Hrapović.\nNeki od modaliteta kojim se sprječava odlazak jeste plaćanje prekovremenog rada, kao i uredba koja će uskoro postati primjenljiva – davanje zaposlenom “nagrade” u iznosu do dvije bruto plate uz saglasnost ministra.\nMoguć povratak Vučinića u Bolonju\nNikšićani šetaju i ove nedjelje


- Pre devet godina desilo se da je Lacio pustio Inter da pobedi kako bi im olakšali put do titule - ispalio je Ranijeri i pokrenuo pravu lavinu u Italiji.\nOdmah se oglasio javni tužilac Fudbalskog saveza Italije Đuzepe Pekorao koji je zatražio snimak konferencije kako bi je detaljno analizirao i hitno pokrenuo disciplinski postupak.\nNakon njega i portparol Lacija Arturo Dijakonale je zatražio da čelnici lige reaguju.\nInter 1-0 Lazio 2009/10\n- Verujem da bi liga treblo da interveniše povodom izjava Ranijerija. Izjave su ozbiljne i teške, navijač može da misli ono u šta veruje, zvaničnik je osoba koja ima odgovrnost i mora davati izjave koje potkrepljuju dokazi, inače to postaje uvredljivo za tim i klub koji to ne zaslužuje. Lacio nema nameru da otvori kontroverzu sa Romom, ali moramo da branimo poziciju koja je ugrožena nakon ovih izjava i stvara napetost među pristalicama dva kluba. Neki navijači nebesko-plavih kažu da je "vučica" previše lako pobedila u poslednje dve utakmice, ali niko iz kluba ne bi ni u snovima pomislio da kaže tako nešto - piše u zvaničnom saopštenju Lacija.\nKontroverzna utakmica između nebesko-plavih i Intera završena je rezultatom 1:0 pogotkom Samjuela Etoa, nero-azuri su tada osvojili titulu u Seriji A.


uk parobrod | CityMagazine\nZašto su današnji uzori mladih Novak Đoković, Nikola Tesla, Aleksandar Vučić, Stiv Džobs, Zoran Đinđić, Svetlana Ceca Ražnatović, Jelena Karleuša, Vladimir Putin, Anđelina Žoli… i kako ih vide mladi umetnici otkriva izložba „Istina o mladima“ kojom je predstavljeno istoimeno istraživanje i studija ekspertskog centra McCann Truth Central Beograd.\nPočetak galerijske sezone u UK Parobrod: Dve foto-izložbe o migrantima\nUstanova kulture Parobrod nakon zimske hibernacije najavljuje početak prolećne programske vizuelne sezone, osvrtom na temu godine. Izbeglice i migrante, Siriju u Srbiji (i ne samo nju), 2015. kao strepnju za 2016. Priča će biti sagledana iz dva ugla, kroz dve nezavisne izložbe u dva dana otvaranja, u nedelji kada se više nego ikad priča o sudbini tzv. balkanske rute.\nTajni život stanovnika Irana – u slikama\nNeverovatne slike ispod i iznad površine vode\nIzložba “Vidimo se na posteru”\nUstanova kulture gradske opštine Stari grad – Parobrod odmah po završetku svoje najznačajnije programske partnerske participacije, letnjeg festivala uličnog bioskopa Filmstreet, koji se završio u nedelju 13. septembra projekcijom filma “Sedam Veličanstvenih” baš ispred Parobroda na ćošku Jevremove i Kapetan Mišine, već u ponedeljak započinje svoju novu jesenju programsku šemu.\n14. sep 2015, 20.00\nLetnji dan – Matija Ban: Džez i film na Banovom brdu\nKao što Beograd nisu samo Savamala, Dorćol ili Vračar, tako ni Čukarica nije samo Ada Ciganlija ili Košutnjak. Gradska opština Čukarica uz nesebičnu pomoć džez scene – Ustanove kulture Parobrod – Das Boot, organizuje prvi jednodnevni urbani festival „Matija Ban – letnji dan“ u parku u Požeškoj ulici. Po ugledu na evropske kvartovske i parkovske manifestacije predviđen je dvodelni muzički i filmski program.\nU zelenom okruženju i hladovini parka u Požeškoj, od 12h do 16h nastupa odabrani line up prestoničke džez scene, dokazan kako u renesansi klabinga tog muzičkog žanra, tako i nastupima od Beogradskog džez festivala do Jevremove ulice susreta: Milan Petrović kvartet, Serbian Jazz Bre, Beogradski Diksilend orkestar i Vlada Maričić bend sa Tanjom Jovićević.\n12. jul 2015, 12.00\nPark u Požeškoj ulici\nDragan Velikić, titan nacionalne književnosti u ediciji gostovanja nakon Filipa Davida, Bore Ćosića i Koraksa, NIN-ovac i jedan od najčitanijih domaćih pisaca, predstaviće svoj novi roman „Islednik“ (Laguna, 2015) u UK Parobrod, uz gosta Žarka Trebješanina, psihologa i moderatorku Katarinu Lazić, urednicu u Parobrodu. Dragan Velikić od svojih prvih romana „Via Pula“ (1988) i „Astragan“ (1991) do „Ruskog prozora“ (2007) i „Bonavie“ (2012) ostaje popularan pisac, ali i dobitnik mnogih književnih priznanja, kao i Nagrade grada Budimpešte za 2013. godinu.\n18. jun 2015, 19.00\n12. jun 2015. Festival Krokodil na temu “Središta periferije”\nUsled ogromnog interesovanja sada mlađe publike, po drugi put nakon izlaska iz štampe, ali po prvi put kritički, Milan Vlajčić autor knjige ’’Pogled iz ogledala – dnevnik o nebeskom narodu, zoni sumraka i smrtonosnoj motoristici“ ( Gradac, Čačak, 2015) predstaviće svoje eseje u Parobrodu. Bez namerne simbolike, ali kao solidna metafora protočnosti vremena, na 12. godišnjicu atentata na Zorana Đinđića, polemisaće se gde smo danas u prizmi ogledala u kulturi od umetnosti do življenja.\n12. mar 2015, 19.00\n22. avgust 2800. Nova poezija, razgovori – Raphaëlle Oskar + Srđan Sandić/Srđan Sandić + Raphaëlle Oskar\n22. avgust 8800. Danilo Kiš, 80 godina\n22. avgust 8800. Gradska knjižnica „O poeziji i njenom prtljagu“\n22. avg 8800, 14.22


Američki Senat potvrdio: Michael Murphy je novi ambasador SAD u BiH\nNakon potvrde u Senatu, Murphyja čeka ceremonija u State departmentu, te pakovanje kofera.\nNovi ambasador Sjedinjenih Američkih Država u Bosni i Hercegovini je Michael Murphy, koji je potvrdu Senata dobio rano jutros. .\nSenat je prihvatio nominaciju predsjednika SAD Joea Bidena da on bude novi američki ambasador u Sarajevu. Na saslušanju pred Vanjsko-političkim odborom Senata, 5. oktobra ove godine on je iznio pet prioriteta svog rada.\n“Bosanci i Hercegovci su topli, gostoljubivi ljudi otvorenog srca. Oni zaslužuju evroatlantsku budućnost i sigurnost. Naš najveći prioritet je očuvanje i jačanje integriteta i suvereniteta Bosne i Hercegovine. 26 godina mira ne možemo uzeti zdravo za gotovo”, poručio je Murphy.\nEuroatlantske integracije BiH slijedeći su njegov prioritet.\nPut do toga su reforme i one će se morati provoditi jer ih građani BiH žele.\nIstakao je da će se snažno angažirati na tom polju, jer je to interes i BiH, ali i SAD.\n“Korupcija razara tkivo države. Ona BiH čini ranjivom i podložnom stranom štetnom utjecaju.\nI zato će moj prioritet biti suzbijanje tih aktivnosti i borba protiv štetnih djelatnosti Rusije i Kine”, poručio je.\nIstakao je i pomirenje i ustrajan rad na obrani istine iz ratnog perioda, piše Politički.ba.\n“Genocid u Srebrenici se desio. To je nesporno.\nKrivci, zločinci – su pojedinci, a ne narodi. Današnji lideri moraju progoniti zločince, a ne veličati ih i raditi na pomirenju”, poručio je Murphy.\nOn je, tokom daljeg saslušanja pred senatorima, prenio i da je kratoročni cilj SAD provedba ogranicene ustavne reforme koja će dovesti do stabilnije i funkionalnije BiH koja omogućava veću ravnopravnost svih njenih građana.\nTa reforma mora osigurati i provedbu svih odluka Evropskog suda za ljudska prava (ECHR) u Strazburu.\nDodao je i da će raditi na “osiguravanju više prostora za građanske stranke”, te najavio “nove, dodatne reforme koje će ubrzati put BiH k EU i NATO”.\nNominiran je 16. jula ove godine.\nOn bi u BiH mogao stići tokom narednog mjeseca.\nSarajevo mu nije nepoznato.\nSlužbovao je u našoj zemlji prije 12 godina, kada je bio i šef političkog odjela Ambasade SAD u BiH.


Kon upozorio: “Novi talas nam ne gine”; I povratak strožih mjera izvestan | - Sandžak Danas Kon upozorio: “Novi talas nam ne gine”; I povratak strožih mjera izvestan – – Sandžak Danas\nHome Aktuelno Kon upozorio: “Novi talas nam ne gine”; I povratak strožih mjera izvestan\nKon upozorio: “Novi talas nam ne gine”; I povratak strožih mjera izvestan\njul 04, 2021, 22:59 pm\nPad broja novozaraženih, koji je trajao dva mjeseca, evidentno je zaustavljen, a prethodne nedelje čak smo imali i više obolelih nego sedam dana ranije.\nPrema poslednjim podacima Ministarstva zdravlja i Instituta “Batut”, u Srbiji smo prošle sedmice imali 571 novozaraženog, a nedelju dana ranije, od 21. do 27. juna – 548. Ili 4,8 odsto manje.\nOn je obijelodanio da su pooštrene mjere praćenja zaraženih i njihovih kontakata. I potvrdio da nam novi talas “ne gine”.\n“Na jesen nam prijeti novi talas. S ovim stepenom vakcinacije, on je izvestan. Ljudi moraju da shvate da nismo dostigli kolektivni imunitet. S brojkama se manipuliše, ili blaže da kažem, različito se predstavljaju. Kada se kaže da je vakcinisano blizu 50 odsto, misli se na punoletne građane, oko 5,4 miliona koliko se procjenjuje da ih je trenutno u Srbiji. Međutim, mi smo obuhvat vakcinacije pomjerili na granicu do 12 godina, dakle potrebno nam je još više vakcinisanih”, objasnio je dr Kon.\nSrbija je trenutno sa oko 16 zaraženih na 100.000 stanovnika na samoj granici između zelene i žute korona zone (zelena do 15/100.000). Međutim, prošle godine smo uspijeli da se spustimo ispod 10/100.000.\n“Zaraza se spušta ka mlađem uzrastu, to je evidentno. Novi talas je izvestan, mada je sigurno da on neće biti kao oni prethodni. Mislim da možemo da imamo oko 1.000 zaraženih na dan, ne mnogo više. I to ne početkom septembra, nego nešto kasnije. Ipak, problem je što mi ne znamo koliko je zaštićenih ljudi, odnosno koliko je ukupno vakcinisanih i onih koji su preležali koronu”, rekao je dr Kon.\nZaraženi po nedeljama: 28.6.-4-7. 571; 21-27.6. 548; 14-20.6. 862; 7-13.6. 1.213; 31.5.-1.6. 1.454; 24-30.5. 2.285; 17-23.5. 3.481; 10-16.5. 6.050; 3-9.5. 8.488\nIZVOR: BLIC Podeli\nPrevious PostNovi Pazar: Više detalja o pokušao samoubistvo Harisa T.(21) Next PostSPAŠEN MUŠKARAC IZ NOVOG PAZARA KOJI JE POKUŠAO DA SE UBIJE! Prevezen u Bolnicu


Željeznički prevoz Crne Gore - Održana izložba ,,Željeznica u Crnoj Gori kroz vrijeme”\nNaslovna » Novosti » Održana izložba ,,Željeznica u Crnoj Gori kroz vrijeme”\nOdržana izložba ,,Željeznica u Crnoj Gori kroz vrijeme”\nŽeljeznički prevoz Crne Gore u saradnji sa Klubom ljubitelja željeznice ,,Pančevo” priredio je izložbu fotografija ,,Željeznica u Crnoj Gori kroz vrijeme” u petak 27. novembra u Galeriji Kulturno informacionog centra ,,Budo Tomović” u Podgorici. Autor ove zanimljive izložbe je Josip Veber, novinar Medija centra ,,Železnica Srbije” i predsjednik Kluba ljubitelja željeznice ,,Pančevo”.\nIzložba pokazuje razvoj željeznice u Crnoj Gori.\nVeliki dio materijala koji je predstavljen na izložbi sakupljen je od 2000. do 2002. godine. Autor izložbe Josip Veber navodi da je u ovoj postavci 114 fotografija koje na simboličan način predstavljaju isti broj godina koliko traje razvoj željeznice u Crnoj Gori. Jedan broj fotografija potiče iz željezničkih muzeja u Beogradu, Ljubljani, Zagrebu, Beču i Budimpešti, dok je jedan broj dobijen i od ljubitelja željeznice iz Austrije i Njemačke, kao i arhive novinske kuće ,,Pobjeda” iz Podgorice.\nIzložbu je otvorio predsjednik Odbora direktora Željezničkog prevoza Crne Gore, Dušan Radonjić, a publici se obratio izvršni direktor Željezničkog prevoza Crne Gore, Milojica Zindović, koji je tom prilikom izjavio da željeznica kroz izložbu pokazuje koliko je imala bogatu i zanimljivu istoriju. Ono što je naglasio publicista, Josip Veber, jeste da je upravo 27. novembar dan kada je prije 50 godina otvorena pruga normalnog kolosjeka Nikšić-Podgorica-Bar, što je takođe bio povod za organizovanje izložbe. Uoči otvaranja, publika je imala priliku da odgleda i dva kratka filma „Mali voz“ iz 1959. godine u produkciji „Lovćen filma“ i promotivni film o Željezničkom prevozu Crne Gore.\nIzložba će u KIC-u Budo Tomović biti otvorena sedam dana, nakon čega će biti prikazana i u Kulturnom centru Opštine Golubovci.


Postavio: eTrebinje Srijeda, 22.04.2020. 0\nSedamdesetdvogodišnji muškarac iz Trebinja, koji je danas preminuo na izolacionom odjeljenju trebinjske Bolnice, juče je po drugi put testiran na virus korona i rezultati testa očekuju se tokom dana, saopšteno je iz gradskog Štaba za vanredne situacije.\n“Naš sugrađanin je u trebinjsku Bolnicu primljen 7. aprila, kada je prvi put testiran na novi virus korona. Rezultati testa potvrđeni su 10. aprila, od kada se ovaj pacijent vodio kao lice kod koga je potvrđen virus korona”, navodi se u saopštenju trebinjskog Štaba.\nOsim virusa korona – Kovid 19, preminuli Trebinjac imao je i druga oboljenja.\nNakon što stigne rezultat drugog testa, biće poznat uzrok smrti.\nIz gradskog Štaba za vanredne situacije uputili su iskrene izraze saučešća porodici preminulog Trebinjca.


JOŠ JEDAN KLUB STAO U RED ZA BOGDANA: Bogdanović na ceni, Srbin jedan od najtraženijih igrača | Novosti.RS\nSjajni bek šuter je interesantan mnogim ekipama, pa ostaje da se vidi gde će nekadašnji košarkaš Partizana i Fenerbahčea nastaviti karijeru.\nIpak, nema mnogo timova koji mogu da priušte Bogdanovića zbog manjka novca u budžetu. Jedan od načina da ga dovedu je putem "sign and trade".\nUpravo su Milvoki Baksi bili blizu takvog dogovora, ali reprezentativac Srbije nije postao saigrač sa Janisom Adetokumbom, MVP najjače lige na svetu.\nSada je jedan od glavnih kandidata da dovede Bogdanovića Atlanta Houks koja je spremna da mu ponudi četvorogodišnji ugovor vredan 72 miliona dolara.\nPošto još uvek nema dogovora između dve strane - to pokušava da iskoristi Indijana koja bi na isti način poput Baksa pokušala da angažuje Bogdana.\nPejsersima je propao dogovor sa Bostonom oko Gordona Hejvorda, pa u srpskom košarkašu vide idelano rešenje za ojačanje spoljne linije.\nFranšiza iz Indijanapolisa bi morala da trejduje nekog igrača za Bogdana, a Hem navodi da bi to mogao da bude centar Majls Tarner.\nNo, prema informacijama do kojih je došao DŽejson Anderson, Pejsersi ne bi hteli u trejd da uključe centra, koji je na poslednjem Svetskom prvenstvu nastupao za selekciju Sjedinjenih Američkih Država, ali to ne znači da nisu zaintersovani za Bogdanovića.\nPriča oko novog kluba srpskog igrača je odavno počela. Ostaje nam da vidimo kako će se ona završiti i u kom NBA klubu će on nastaviti karijeru.\nkošarka NBA liga Bogdan Bogdanović KK Indijana


ONLINE RAZGOVOR: Šta nam znači povorka, 8. septembar u 19h | Povorka Ponosa\nONLINE RAZGOVOR: Šta nam znači povorka, 8. septembar u 19h\nPovodom godišnjice od održavanja prve ikada povorke ponosa u BiH, 8. septembra 2019. godine, organizujemo online razgovor o tome šta je LGBTIQ osobama povorka ponosa donijela, koje su to značajne promjene koje su se dogodile u zadnje tri godine, te sa kojim se izazovima susrećemo prilikom organizacije povorke. Kako je pandemija Covid-19 utjecala na život LGBTIQ osoba i promjene koju su vidljive sa njenim dolaskom.\nIako smo zamislili da ovu godišnjicu obilježavamo uživo, uz iznimnu važnost socijalizacije i otvaranja sigurnih prostora za LGBTIQ osobe, zbog pogoršanje epidemiološke situacije, ponovo se susrećemo u online prostoru u nadi da ćemo čim prije ponovo biti uživo zajedno.\nPridružite nam se 8. septembra (srijeda) u 19h na ovom linku, ili Webinar ID: 890 7901 4184, Passcode: rMptL7RF, te ukoliko imate nekih pitanja budite slobodni da ih postavite ovdje najkasnije do utorka, 7. septembra.\nRazgovor realizujemo uz podršku Fondacije Friedrich Ebert.


Mere u turizmu - zaštita svih strana ili alibi za nadležne?\nDatum kreiranja: sreda, 29 april 2020 12:12\nU proteklih nekoliko dana, kao aktuelna tema, nameće se rešenje sa kojim je izašlo Ministarstvo trgovine, turizma i telekomunikacija, a tiče se donošenja Uredbe koja reguliše način postupanja u vezi turističkih aranžmana uplaćenih do 15.3.2020. godine.\nOva tema, otvara i niz aktuelnih pitanja, a koja se tiču poverenja potrošača u turističke agencije. Tome doprinose svakako i nerazjašnjene situacije koje su se u proteklom periodu dešavale, a koje su doprinele tome da štetu trpe jedino potrošači.\nPodsetimo se, svojevremeno velikih imena u turističkom svetu kao što je Fly fly travel, koji je gotovo preko noći nestao i ostavio neobeštećene putnike, koji do danas nisu uspeli da naplate svoja potraživanja\nPodsetimo se i SAB travel-a koji je, isto tako iznenada, objavio da ne može da ispuni ugovorene obaveze putnika (u kom slučaju je situacija bila povoljnija jer je deo naknade pokrivan iz garancije putovanja). Tada smo danima, putem medija, mogli da ispratimo uzajamne optužbe i sa druge strane odbrane turističkih agencija u vezi navedenog slučaja. Ono za šta smo ostali uskraćeni, a što u ovim slučajevima smatramo krucijalnim, je epilog pomenutih afera - odnosno da li je pokrenut ijedan krivični postupak, da li su ispitane adekvatno radnje odgovornih lica u pomenutim agencijama, da li ima elemenata prevare i na kraju - da li je iko snosio odgovornost za učinjeno? Sankcija u ovim slučajevima za cilj ima ne samo represiju, već i prevenciju svih potencijalnih budućih slučajeva.\nKao posledica ovakvog ambijenta u kome su nezakonito postupali pojedinci i to velika i zvučna imena, nepoverenje potrošača preneto je na celu granu turizma. Tada su se otvorila pitanja osiguranja, odnosno visine osigurane sume, ali je, sada će se ispostaviti kao vrlo bitno, izostavljena ovakva jedna vanredna situacija kao osigurani slučaj. To za posledicu ima sadašnju situaciju u kojoj se reaguje Uredbom koja, mišljenja smo, nije u skladu sa Zakonom o zaštiti potrošača. Uredbom se nameće zamensko putovanje u periodu do januara 2022. godine, a nakon toga mogućnost povrata novca za one koji to ne iskoriste, čime se stvara privid izbora za potrošače. Zakon eksplicitno propisuje u članu 106. da potrošač zbog nemogućnosti ispunjenja može zahtevati povrat novca po pravilima o vraćanju stečenog bez osnova. Nije bila potrebna nikakva Uredba, već samo poštovanje slova Zakona i izbora potrošača. Dakle, shodno Zakonu, potrošači koji u vreme vanrednog stanja imaju uplaćene aranžmane, imali bi pravo da zahtevaju povrat novca, ili ukoliko žele i da pristanu na zamensko putovanje. Ukoliko je agencija realizovala uplatu, trebala bi to i da dokaže, a imala bi pravo da zadrži naknadu za stvarne troškove i tada bi postupanje u skladu sa Uredbom imalo smisla. Ukoliko se otkazuje putovanje koje bi npr. trebalo da se realizuje tokom leta, odnosno ukoliko je blagovremeni odustanak u pitanju, pozivanje na Uredbu ne bi bilo potrebno. Ipak Uredbom su i takva putovanja obuhvaćena, ukoliko je uplata do 15. marta 2020. godine izvršena.\nNakon svega navedenog, mišljenja smo da se problemi u sektoru turizma planski i sistemski ne rešavaju na adekvatan način. Prvenstveno, time mislimo na polisu osiguranja, koja je pompezno najavljivana i koja je trebala da bude dodatna "garancija" za putnike. Ostaje pitanje, zašto tada i ovakve situacije nisu predviđene kao osigurani slučajevi i zašto se kao nemoguće nameće jedino saradnja i kompromis sa osiguravajućim kućama, a kao pravilo, nameću se potrošači kao kolateralna šteta. Zašto se ne deluje preventivno, već isključivo posledično? Da li je povećanje depozita agencijama rešenje ili najjednostavnija mera koja stvara privid rešenja? Pitanje subvencionisanja ili povoljnog kreditiranja za turističke agencije koje nisu u stanju da vrate novac trenutno se i ne razmatra, ali zato se podrazumeva da budžet potrošača ima snage da podnese svaki novi namet, pa i ovaj. Podsećamo da je potrošač uvek slabija ekonomska strana i da se iza alibija "zaštita svih strana" ne može podrazumevati i zaštita potrošača. U skladu sa navedenim, nadležni u ovim i svim drugim slučajevima treba i da deluju. U suprotnom, ne možemo smatrati da sistem zaštite potrošača u punom obimu i funkcioniše. NOPS će nastaviti da se kroz institucije bori za zakonska rešenja i propise čija je osnovna svrha zaštita potrošača kao ekonomski slabije strane.


Protest Sarajlija: Djeca nam ginu po ulicama VIDEO – mojKontakt portal – Radio Televizija Kontakt\nProtest Sarajlija: Djeca nam ginu po ulicama VIDEO\nNakon tragične smrti djevojaka Edite Malkoč iz Bosanske Krupe i Selme Agić iz Bugojna, koje je automobilom pokosio Sanjin Sejfić, desetak građana Sarajeva okupio se ipred zgrade Vlade Kantona Sarajeva, tražeći ostavke nadležnih.\nKako su naveli traže veću odgovornost policije te bolju zaštitu građana, koji su svako malo na meti nesavjesnih vozača.\n“Zna se ko je odgovoran za saobraćaj, zašto nisu na ulici? Okupili smo se da podsjetimo Vladu šta joj je posao. Želimo njihovu ostavku je je ovo grad koji ima 2.000 policajaca koji se ne raspoređuju. ovdje će doći ljudi koji se srame jer djeca koja su došla da studiraju ginu po ulicama”, rekla je građanka Svjetlana Nedimović za “Dnevni avaz”.\nPored ovog protesta, neformalna grupa građana zakazala je još jedan večeras u 20 sati na mjestu nesreće.\nKako je navedeno na Facebooku, u pozivu građanima se navodi da će okupljanje početi u 20 sati ispred Zemaljskog muzeja, na raskrsnici gdje se nesreća desila, prenosi N1.\nU ponedjeljak naveče u ulici Zmaja od Bosne dogodila se saobraćajna nesreća u kojoj je poginula jedna osoba, dok je druga prebačena u Opštu bolnicu u Sarajevu.\nPovrijeđena pješakinja je jutros prebačena iz Opšte bolnice na Univerzitetski klinički centar Sarajevo (UKCS).\nNažalost, ubrzo nakon toga ljekari su konstatovali smrt djevojke, potvrdila je Muamera Šehić, portparol UKCS-a.\n“Pacijentica je dovezena na Kliniku urgentne medicine bez pulsa i pritiska, gdje je urađen pokušaj reanimacije. Uprkos pokušajima reanimacije, nisu se uspjele povratiti osnovne životne funkcije”, kazala je Šehić.\nNešto ranije iz MUP-a KS su kazali da traje potraga za vozačem koji je udario dvije pješakinje i nakon toga pobjegao sa mjesta nesreće.\nAustrija: Poginuo državljanin BiH, tri osobe u kritičnom stanju\nSzP: Ostajemo zajedno, nebitno kako ćemo se zvati


Pravilno pranje zuba četkanje zuba – Stomatologija\nMnogi od nas misle da znaju pravilno da četkaju zube.Pravilno pranje zuba je prvi korak za održavanje zdravlja zuba i desni. Uz preporučenu tehniku treba vam barem dva minuta da dobro operete zube. Zapamtite-Što manje pritiskanja!!!\nPravilno pranje zuba je prvi korak za održavanje zdravlja zuba i desni. Uz preporučenu tehniku treba vam barem dva minuta da dobro operete zube. Bilo da koristite običnu zubnu četkicu ili električnu četkicu, provedite 30 sekundi četkajući svaku stranu usta (gore levo i desno, dole levo i desno).\nKoji je najbolji način za pranje zuba?\nMnogo je načina za pranje zuba. Zatražite preporuku od stomatologa. No, evo i primer jednog često preporučenog načina pranja običnom zubnom četkicom:\nPostavite četkicu pod uglom od 45 stepeni u odnosu na nivo desni za spoljnu površinu zuba\nKoristite nežne, kratke poteze četkicom napred-nazad prema zubima i desnima.\nKoristite iste pokrete za čišćenje grizne površine i unutrašnjeg područja zuba\nNe zaboravite četkati duž nivoa desni i pazite da zahvatite i zadnje zube.\nOčetkajte i jezik –\nto će pomoći održavanju svežine daha!\nKako prati zube električnom četkicom?\nElektričnom zubnom četkicom koja koristi oscilacijsko-rotacioni tehnologiju možete postići bolje rezultate nego klasičnom zubnom četkicom. Nemojte zaboraviti da koristite zubni konac koji mnogo pomaže kod održavanja oralne higijene.\nRedovno pranje zuba zubnom pastom ukloniće deo mrlja koje nastaju na zubima – kao rezultat pijenja kafe, čaja ili crnog vina.\nPročitajte uputstvo za pranje koje ste dobili uz električnu četkicu. Uputstva za korišćenje rotirajućih električnih zubnih četkica Oral-B su sledeće:\nPažljivo vodite četkicu od zuba do zuba, sledeći liniju desni i oblik svakog zuba\nNe zaboravite preći sve oblasti, uključujući unutrašnju površinu zuba i Grizna površinu, kao i delove iza zadnjih zuba.\nVodite četkicu uzduž nivoa desni. Nije potrebno snažno pritiskati ni četkati.Jednostavno prepustite četkici da obavi sav posao\nSvaki put kad perete zube, odstranjujete naslage koje se neprestano stvaraju na zubima. Ako dozvolite da se naslage natalože, mogu se stvrdnuti i stvoriti kamenac, koji potom može ukloniti isključivo stomatolog.\nKako održavati zube prirodno belim između poseta stomatologu?\nSvi žele da imaju bele zube i postoji mnogo proizvoda koji čine zube svetlima – koristeći hemijski proces nazvan izbeljivanje zuba.\nZašto treba da čistite svoj jezik\nHigijena Pravilno pranje zuba četkanje zuba\nHigijena Četkica za zube


Drama sa migrantima – početak realizacije Čovićevog “plana B”: Ruši sve što je BiH! - Objektivno\nDrama sa migrantima – početak realizacije Čovićevog “plana B”: Ruši sve što je BiH!\nSimptomatična je šutnja zvaničnika HNK,što je još jedna potvrda da je glavni režiser Dragan Čović koji je naredio komesaru MUP-a HNK da zaustavi konvoj sa migrantima pri premiještanju u Salakovac. Ko je to mogao uraditi ako ne „hercegovački Baja“, jer, bar zvanično, Vlada HNK nema informaciju ko je izdao takvu naredbu, pišu “Vijesti“.\nGrađani Bosne i Hercegovine, pružimo otpor na sve moguće načine da nam tipovi poput Dodika i Čovića (a imaju još simpatizera iz „prikrajka“) definitivno unište i podijele jedinu nam domovinu!\nPobijedite neugodan zadah tokom posta\nPetrović: Protiv Borca želimo ostati neporaženi, moj ostanak još nije dogovoren


“Master 4.0”: Novi programi studija u Srbiji - Infobrif\nObjavljeno 5.09.2019. u 15:39\nU Vladi Srbije predstavljen je program „Master 4.0“, nastao u saradnji univerziteta i privrede s ciljem, kako je rečeno na predstavljanju, „povezivanja IT znanja s poslovnim veštinama“.\nNa predlog Inicijative „Digitalna Srbija“, 13 državnih fakulteta iz Beograda, Kragujevca i Niša započelo je proces akreditacije po čijem završetku je planiran upis ukupno 140 studenata.\nPredsednica Vlade Srbije Ana Brnabić istakla je da je „Master 4.0“ rezultat izbora najboljeg sadržaja postojećih programa koji odgovara potrebama tržišta IT usluga i obezbeđivanju uslova za dalji rast IT sektora u Srbiji.\n„Prvi put naši fakulteti ne nastupaju kao konkurentske, već kao partnerske institucije, a veliki deo predavača biće eksperti iz prakse koji će studentima preneti znanja i upoznati ih s korišćenjem najsavremenijih tehnologija i metoda koje se u privredi primenjuju“, rekla je premijerka.\nDržavni sekretar Ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog razvoja Viktor Nedović je rekao da će se na svaki od programa upisati najviše 35 studenata, 15 budžetskih i 15 samofinansirajućih, dok će Inicijativa „Digitalna Srbija“ stipendirati po pet studenata sa svakog programa.\nČlan Upravnog odbora Inicijative „Digitalna Srbija“ Stefan Salom naglasio je da će „Master 4.0“ rešiti „problem obostranog nerazumevanja“ domaćih IT stručnjaka i poslovnog sektora.\n„Cilj ovog programa Master 4.0 koji se razvija, jeste upravo da, s jedne strane, ljudima koji imaju IT predznanje, pruži znanje o najnovijim tehnologijama kao što su veštačka inteligencija ili mašinsko učenje, a s druge strane, ‘biznis znanja’ iz menadžmenta, preduzetništva i marketinga, koja će im omogućiti da razvijaju digitalne proizvode“, rekao je Salom.\n„Master 4.0 programi“ će obuhvatiti analizu podataka, bioinformatiku, „internet stvari“, mašinsko učenje, veštačku inteligenciju, virtuelnu realnost, kao i „biznis predmete“ menadžment, finansije i računovodstvo, marketing i preduzetništvo.


Premda već 30 godina pleše na ivici stečaja, Đuro Đaković još uvijek ima potencijala, a to pokazuju i neobvezujuće ponude koje su u utorak došle na stol Upravi te slavonskobrodske industrijske tvrtke. Tko su investitori koji vide taj potencijal u Đuri, zasad je nepoznato.\n- Smatramo da bi objava bilo kakve dodatne informacije u ovom trenutku mogla djelovati zbunjujuće i obmanjujuće na investicijsku javnost. Društvo će i dalje o svim relevantnim činjenicama pravovremeno izvješćivati javnost - stoji u priopćenju koje je Uprava Đure Đakovića poslala Zagrebačkoj burzi.\nDruštvo će u narednim danima razmotriti pristigle ponude te odlučiti o daljnjim koracima u procesu restrukturiranja, a podsjećaju i na to da bilo kakva odluka o restrukturiranju Društva dokapitalizacijom spada isključivo u domenu glavne skupštine, odnosno dioničara društva.\nPremda o potencijalnim investitorima zasad vlada silenzio stampa, već se špekuliralo kako su za Đuru zainterani DIV Grupa, Enna Grupa te slovenska Iskra.\n#Đuro Đaković #neobvezujuće ponude #investitori #DIV Grupa #ENNA grupa #Iskra


U laboratoriji za molekularnu mikrobiologiju Nacionalnog instituta za javno zdravlje metodom RT-PCR, testirano je deset uzoraka, kod kojih se sumnjalo na virus SARS-CoV-2, i dva su se pokazala kao pozitivna, stoji u objavi Instituta.\nU objavi se navodi da su oba potvrđena slučaja pozitivna na koronavirus, takozvani „slučajevi kontakta“.\n"U pitanju je pedesetogodišnja žena iz sela Vrapčić u opštini Gnjilane, gde je sinoć otkriven jedan slučaj koronavirusa, i pedesettrogodišnji muškarac iz sela Domanek u opštini Mališevo, u kojoj ima više registrovanih slučajeva koronavirusa", navodi se u objavi.\nOd 8. februara do danas na Kosovu je testirano ukupno 577 uzoraka, sumnjivih na koronavirus, od kojih su 33 rezultata pozitivna na virus SARS-CoV-2.\n11.08.2020 Gračanica: Humanitarna akcija za Aleksandra Popovića (251)\n11.08.2020 Na Kosovu još 171 novi slučaj koronavirusa (162)


Politika Autor:Beta07. dec. 202112:40 > 12:4220 komentara\nAleksandar Vučić Foto: TANJUG/ ZORAN ZESTIC\nPredsednik Srbije izjavio je danas da je prošle subote u celoj zemlji protiv zakona o eksproprijaciji i o referendumu protestovalo ukupno 31.000 ljudi i da smatra da je to velika brojka.\n„To su svakako veliki brojevi, veliki broj ljudi… Zabrinut sam zbog toga jer to ne mogu svi da budu partijski funkcioneri, nego su tamo i ljudi koji su vrlo zabrinuti. Tim ljudima moramo da se obratimo i da pokušamo nešto da rešimo“, rekao je Aleksandar Vučić novinarima.\n07. dec. 2021 18\n„Ne može policija da zauzima autoput. Ako dođete ispred Skupštine, Vlade ili Predsedništva, policija će obezbedjivati institucije jer je to u skladu sa zakonom. Ovo nije. Zaustavljanje vozila na autoputu nikada ne može da bude u skladu sa zakonom“, rekao je on.\nBONUS VIDEO: Šta povezuje proteste i fondaciju Konrad Adenauer?\nAleksandar Vučićeko protestprotestprotesti\nKad Toma Mona zove na referendum onda to zvuči ovako VIDEO


ANKETA Izbori 2012: Rat Dveri, SNS, DS, URS i SRS za prevlast na internetu! | eIzbori\nPočetak / Izbori 2016 / Internet anketa Izbori 2012: Rat Dveri, SNS, DS, URS i SRS za prevlast na internetu!\nInternet anketa Izbori 2012: Rat Dveri, SNS, DS, URS i SRS za prevlast na internetu!\nU on line anketama koje smo pokrenuli odmah po raspisivanju parlamentarnih izbora, uporedo na web sajtu i društvenoj mreži “Fejsbuk”, do sada je učestvovalo 25.612 korisnika interneta.\nČije su pristalice najviše, a čije najmanje aktivni korisnici interneta i koja stranka ima najveći podršku glasača na internetu, pogledajte u nastavku našeg istraživanja.\nPosredstvom Fejsbuk ankete je glasalo ukupno 8.739 korisnika ove popularne društvene mreže.\nAnketa na adresi http://www.facebook.com/questions/270774746331596/ i dalje traje, što znači da i dalje možete dati glas svom favoritu na predstojećim parlamentarnim izborima.\nPrema ovoj anketi najviše glasova je osvojila Demokratska stranka 22.69%, slede Ujedinjeni regioni Srbije sa 19.33%, dok je Srpska napredna stranka osvojila 15.34% ukupnog broja glasova. Dveri srpske su osvojile 13.45% glasova, dok su iznad cenzusa još i SRS sa 11.33%, LDP sa 7.66% i DSS sa 5.77%. Socijalistička partija Srbije i koalicija okupljena oko nje se pokazalo da ima najmanju podršku na internetu, pa je sa svojih 383 glasova osvojila tek 4.38% ukupnog broja glasova.\nNa drugoj strani na anketi koja je dostupna na sajtu, glasalo je 16.873 posetilaca portala eIzbori.\nNajveću podršku su dobili Ujedinjeni regioni Srbije sa 16.16% glasova, u stopu ih prati Pokret “Dveri srpske” koji ima 2695 glasova tj. 15.97% od ukupnog broja glasova. Srpska radikalna stranka ima 12.72% ili 2727 glasova. Koalicija okupljena oko Srpske napredne stranke je dobila podršku od 10.89% birača, dok je koalicija okupljena oko Demokratske stranke osvojila 9.65% glasova.\nLiberalno demokratska partija ima 9.84% osvojenih glasova, Demokratska stranka Srbije 8.29%, dok su ostale stranke ispod virtuelnog cenzusa.\nanketa izbori 2012 Demokratska stranka Dveri srpske izbori u Srbiji 2012 anketa izborna kampanja na internetu Srpska napredna stranka Ujedinjeni regioni Srbije 2012-04-13\nPrethodni Nikolić na Kosovu: Niko ne sme da vas bije!\nSledeći Vučić: Navijači Partizana napali mog sina u autobusu, počeli da ga šutiraju i ponižavaju!


7. februara 2008. 00:00\nPočelo je vreme karnevala. A oni se održavaju širom Zemljine kugle.\nVeliki karneval u Santjagu na Kubi je letnji festival koji ima korene u zabavama koje su se održavale svakog juna i jula. Za vreme ovih zabava igra, muzika i piće bili su glavni.\nSastavni deo francuskih karnevala su velike parade cveća u kojima se koriste hiljade lokalnih cvetnih vrsta. Zabave, logorske vatre i vatromet takođe su obeležje tradicionalnih karnevala u Nici, koji datiraju još od 1294. godine. Zabava počinje deset dana pre samog početka karnevala dolaskom karnevalskog kralja.\nKarneval u Nju Orleansu je jedan od najpoznatijih u svetu. U toku dve nedelje grad je prepun parada, balova pod maskama, gozbi i muzike. Poslednjeg dana održavaju se najekstravagantnije parade i zabave. Karnevalski timovi provode mesece pripremajući se za ovaj spektakl.\nJedan od najvećih karnevala u Evropi je Patras karneval u Grčkoj. Pun je parada, lova na blago i balova. Sve kulminira celodnevnom velikom paradom u nedelju. Uveče počinje ceremonija dolaska kralja karnevala.\nKarneval u Goi je popularan događaj za turiste širom sveta. Trodnevna zabava počinje izborom kralja, koji predvodi paradu igrača kroz gradske ulice.\nKarneval u Torontu počeo je da se proslavlja 1967. godine. Centralni događaj je parada u kojoj sviraju kostimirani muzičari.\ngrckakanadasadsantijago de kubavreme karnevalazabava


Tradicionalni 447. skokovi sa Starog mosta u Mostaru, koji se svake godine održavaju tradicionalno u Mostaru, ove godine bit će održani u nedjelju 28. jula, odlučeno je od Organizacionog odbora manifestacije i člana Dede Pašića.\nOno što organizatori najavljuju jeste dolazak oko 80 skakača, koji će po običaju odmjeriti snage u dvije tradicionalne discipline i to skokovi na noge i skokovi na glavu ili čuvena „Mostarska lasta“.\n“Poslan je poziv svim skakačima iz svih republika bivše Jugoslavije i očekujemo da svi dođu. Ma doći će svi sigurno…”, kaže Pašić, naglašavajući kako jeovaj poziv upućen izričito skakačima na glavu jer skakača na noge Mostar ima dovoljno, a i kako kaže Deda “malo je skakača na noge koji dolaze sa strane, možda jedan ili dva”.\nTakođer, ono što važno napomenuti jeste da će službene prijave i provjera zdravstvenog stanja biti obavljeno na sam dan natjecanja, a nakon toga se u poslijepodnevnim satima, po običaju, sve prisutne očekuje zasigurno vrhunski spektakl koji svake godine privuče na hiljade domaćih i stranih turista koji uživaju u skokovima od kojih zastaje dah, ali naravno i večernjeg programa koji pruža organizacioni odbor skokova.\nKao i svake godine i ova godina neće proći bez mnogih sadržaja pored tradicionalnih skokova. Pored njih svi prisutni moći će uživati u ispijanju kafe koja je pripremljena u najvećoj džezvi na svijetu, poznatoj Vispakovoj džezvi, a pored toga tu je i šlaufijada, bodovanja najbržeg spusta i najoriginalnijeg šlaufa, turnira u tavli, odbojci i malom fudbalu na pijesku. Naravno, tu su i noćna dešavanja u poznatim klubovima u Mostaru.\nDakle u Mostaru, 28. jula mnoštvo dobrog sadržaja koji zasigurno cijela Bosna i Hercegovina ne smije propustiti.\nPrethodni članakOSMI IFTAR: Svježa piletina sa umakom od hurmi\nSljedeći članakJavna tribina Demokratske fronte BH u Zenici (18.07.)


Zavist | Džepna Venera blog\nTag Archives: zavist\n11.09.2011. 24 komentara\nŠta je sreća? Da li smo mi još uvek, pa makar i na tren samo, zaista srećni? Da li još uvek prepoznajemo taj osećaj? Da li je danas, juče, pre mesec dana našim telom prolazila toplina koja nas ispunjava


Luka Budva je integralni dio Starog grada Budva i ona je funkcionalno i ekonomski nerazdvojan dio Starog grada i zbog toga treba da se vrati građanima Budve - kazao je potpredsjednik Vlade Dritan Abazović na sastanku sa predstavnicima Morskog dobra i Skupštine Opštine Budva.\nAbazović je, kako je napisano u saopštenju, naglasio da nema ništa protiv toga da se dio Luke Budva koristi za potrebe marine, ali da luka treba primarno i namjenski da odgovara potrebama građana i profiliše Budvu kao primorski grad.\nPredstavnici Javnog preduzeća za upravljanje morskim dobrom Blažo Rađenović i Mladen Mikijelj, te predsjednik SO Budva Krsto Radović razgovarali su sa Abazovićem o rješavanju problema Luke Budva i stavljanje van snage zaključaka Vlade od 10. aprila 2017. godine kojom je firmi “Dukley Marin” omogućeno da nastavi da koristi Luku Budva i nakon isteka ugovora.\nTim zaključcima je, kako su rekli, mimo zakonske procedure i interesa građana Budve i preduzeća omogućeno firmi “Dukley Marina” da koristi jedan od najvažnijih resursa u zoni morskog dobra ispod realne vrijednosti.\nMikijelj je, kako je precizirano, obavijestio Abazovića o urgenciji upućenoj ministru ekologije Ratku Mitroviću o hitnom stavljanju van snage zaključaka Vlade, kako bi se umanjila šteta koja je prouzrokovana.\n- Ukazujući na činjenicu da je korisnik od 2002. do 2017. godine plaćao naknadu u iznosu od 29.000 eura, što nedvosmislno pokazuje da se radi o nesrazmjernoj visokoj koristi koju ostvaruje korisnik, predstavnici preduzeća zaključili su da se jasno radi o štetnom ugovoru - kazali su iz Vlade.\nRadović je, kako je napisano, istakao važnost da se u Vladi pokrene pitanje izmjene Zakona o lukama u dijelu upravljanja lukama od lokalnog značaja, koji bi omogućio da Opština Budva upravlja lukom u tom gradu. Na ovaj način bi se, prema njegovim riječima, poboljšala funkcionalnost i obezbijedila neophodna ulaganja.\n- Predlog Radovića je da lokalna samouprava formira preduzeće ili u krajnjem slučaju “Lučku upravu”, koja će biti osnovana od Ministarstva kapitalnih investicija, navodeći kao dobar primjer Zakona o lukama u Hrvatskoj - navedeno je u saopštenju.\nRadović je rekao da "trenutno ima šest ili sedam luka od lokalnog značaja (Škver, Zelenika, Kalimanj, i tako dalje), pa ukoliko ostale opštine nisu zainteresovane da preuzmu upravljanje tim lukama, onda neka predvide samo Luku Budva odvojeno da njom gazduje opština.\n- Radović je postavio i pitanje u vezi izrade državne studije lokacije, sa posebnim akcentom na dio sektora 43 – Luka Budva, ističući da se ova lokacija ne posmatra integralno sa Lukom, već odvojeno, kao sportski objekat - napisano je u saopštenju.


Preci i legla\nNema loših pasa već samo loših gospodara!\nPratite nas i na našem facebook profilu\nNovo A - leglo spremno za nove vlasnike!\nNaši mužjaci su slobodni za parenje.\nLord - mladi mužjak!\nROYAL PET 2014 Šabac\nWorld dog show, Budapest 2013\nNaša e-mail adresa info@lagoto.rs je ponovo u funkciji!\nPrvi period ishrane je doba sisanja, gde vlasnik hraneći kuju, kvalitetnom hranom, indirektno učestvuje u brizi oko ishrane štenaca. Period dojenja je bitan u životu svakog šteneta, zato je potrebno da traje što duže, jer apsolutna zamena za kujino mleko ne postoji. Sve formule veštačkog mleka su adekvatne zamene kujinom.\nOko 30 dana po koćenju počinje se sa uvodjenjem mesnih obroka u adekvatnoj količini, s tim počinje odvikavanje od sisanja. Taj period traje do 45. dana od koćenja. U prethodnom periodu, mogu se dodati u hranu, razmućeno žumance, med i mleko.\nOno što se pokazalo dobro, kad je u pitanju granulirana hrana, jeste da kuja za vreme skotnosti i dojenja se hrani istim starterom za skotne kuje i kuje u dojenju, koje po završetku dojenja štenci nastavljaju da jedu, tako da se suštinski ne menja osnovna struktura hrane od začeća, skotnosti, dojenja, pa do starosti štenaca (oko 2,5 - 3 meseca).\nU periodu od 3 do 9 meseci štenci imaju 3 obroka dnevno, od 9 do 18 meseci 2 obroka dnevno, a od 18 meseci 1 obrok dnevno.\nSama gramaža obroka je određena u skladu sa starosti i težinom psa, ali se može korigovati naspram potrebe psa (izložbeni ili radni pas).\nFabrike za proizvodnju hrane, za kućne ljubimce, su tehnološki napredovale, što za rezultat ima svoje prednosti a i mane. Granulirana (dehidrirana) hrana kod naših pasa učestvuje u jednoj trećini obroka a ostale dve trećine je hrana koju sami pripremamo, uvek sveže (termički), bilo da je u pitanju riba, piletina, junetina, a povremeno i sa dodatkom palente.\nDodatak obroku može biti, u malim količinama, i vremenskim periodima, nerafinisana hladno cedjena, biljna ulja kao i osušena i usitnjena ljuska jajeta. Lep pas je zdrav pas! A zdrav je ako ga zdravo hranite!\ntel: +381 22 433 582\ntel: +381 60 430 65 55\nO odgajivačnici O rasi O tartufima Naši psi Saveti Galerija Na prodaju Kontakt\nDesign by CNT


Ruska dominacija na beogradskim IPSC poligonima (FOTO)\nSrbija lider regiona u promovisanju praktičnog streljaštva\nZvezda “Kobre Cupa” ruski reprezentativac Pavel Torgašov, osvojio je zlatnu medalju u najbrojnijoj diviziji produkcija\nKobra-Cup - foto Miloš Jevtić\nNa strelištu “Alpha” (Beograd) u organizaciji KPS IPSC “Kobre” , u okviru međunarodnog takmičenja L3, održano je poslednje, 4. kolo domaće Lige. Strelci iz Rusije, uprkos žestokoj konkurenciji uspeli su da osvoje devet medalja.\nNa pobedničkom postolju: Pavel Torgašov (zlato), LJubiša Momčilović (srebro) i Aleksa Popović (bronza), fototorgashov-school\nPročitajte još: Vojne uniforme danas služe za SKRIVANJE vojnika, a nekada su imale potpuno DRUGU NAMENU! (FOTO)\nNajbolji srpski IPSC strelac LJubiša Momčilović, foto Miloš Jevtić\nSrpski Klub praktičnog streljaštva IPSC “Kobre”, još jednom je pokazao da je osim toga što u svojim redovima ima vrhunske strelce i odličan organizator takmičenja. Ugostili su 200 strelaca i upriličili odlično nadmetanje na poligonu. Pored gostiju iz nekoliko evropskih država (Danske, Poljske, Austrije, Rusije, BiH, Crne Gore i Hrvatske), pucao je i veliki broj domaćih strelaca. Može se reći krem IPSC sporta.\nRuska reprezentativka, foto Miloš Jevtić\nSrbija drugi dom\nNajbolji strelac meča u Beogradu Pavel Torgašov izrazio je želju da i naredne godine učestvuje na takmičenjima u Srbiji.“Volim ovu zemlju i njene ljude. Imam dosta prijatelja, a sa svakim narednim dolaskom, njih je sve više. Meč je bio odličan i nimalo lak. Razlikuje se od takmičenja koja se organizuju u Rusiji. Atmosfera na strelištu bila je sjajna. Posebno mi je zadovoljstvo, što sam mogao da odmerim snage sa vrhunskim strelcem kakav je LJubiša Momčilović, jer smo bili u istoj diviziji. To je za mene velika čast. Naravno zbog velikog broja i drugih, kvalitenih takmičara iz Evrope, nadmetanje je zaista bilo festival IPSC sporta. Naša ekipa na kraju uspela je da pobedi i zauzme prvo mesto.”\n“Sve je krenulo još 2018. godine kada nam je na državnom prvenstvu Srbije u Požarevcu u gostima bio predsednik IPSC svetske konfederacije Vitalij Krijuščin” - kaže Vukota Đukić, prvi čovek IPSC kluba “Kobre” i direktor ovog meča. “Bez lažne skromnosti, smatram da smo, što je i gospodin Krijuščin tada istakao, napravili takmičenje na svetskom nivou. Taj momenat je bio ključan, impresije iz Požarevca nije krio, tako da smo sada na poligonu imali bezmalo ceo nacionalni tim Rusije predvođen generalnim sekretarom njihovog IPSC saveza Artjomom Roškovim”.\nU organizaciji su učestvovali svi članovi IPSC kluba “Kobre”, foto Miloš Jevtić\nPročitajte još: Kako je američki vojni šešir dostigao kultni status: Sprečava od toplotnog udara i opekotina (VIDEO)\nVišestruki prvak Rusije, juniorski šampion Sveta, vicešampion sa SP 2017. u Francuskoj i zaslužni sportista Ruske Federacije, Pavel Torgašev je pokazao da pripada svetskoj klasi. “Vodila se žestoka borba na stejdževima između njega i našeg šampiona LJubiše Momčilovića, koji je takmičenje završio na drugom mestu.\nUvek u vrhu tabele – Snežana Momčilović, foto Miloš Jevtić\nDa ovaj sport i te kako ima budućnost u Srbiji, dokazao je junior Aleksa Popović iz novosadskog kluba “Spartanac”, koji je uspeo da se plasira odmah iza ove dvojice svetskih imena. Čestitam mu na uspehu - zaključuje direktor meča.


Dizajn doma - Interijer doma, namjestaj, arhitektura - MJEŠOVITI SISTEM ZA RAD I UŽIVANJE U INTERIJERU\nMJEŠOVITI SISTEM ZA RAD I UŽIVANJE U INTERIJERU\nMnogima od nas je potrebno savršeno mjesto za povremeni rad od kuće, koje nam istovremeno može omogućiti potpuni komfor standardnog namještaja...\nSoft Work sistem za sjedenje kreiran je upravo iz ovog razloga, omogućujući nam maksimalnu udobnost, ali prije svega predstavlja radni model koji procese obavljanja posla smješta u sferu luksuza i elegancije.\nRadne stanice idu istim putem kao i blagovaonice, točnije, postaju prevaziđene baš kao i gotovo svaki arhitip. Stolovi su imali svoje dane, ali sa sverastućom zastupljenošću mobilnih tehnologija, nama su sada potrebna mjesta za komotno sjedenje ili komocija namještaja za druženje.\nSoft Work predstavlja minimalistički sistem za sjedenje dizajniran u radionicama londonskog studija Barber & Osgerby, specijalno za kompaniju Vitra. Predstavljen na ovogodišnjem Orgatek događaju, ovaj namještaj namijenjen je konstantno promjenjivim atmosferama radnog prosotra, kao što su uvjeti rada od kuće i frilens karijere, ali i predstavljanju nove generacije "uredskih stolova".\nDizajneri su proveli dvije godine osmišljajući i redizajnirajući konture ove linije, koju je pratio ekstenzivan istraživački i razvojni plan, kako bi kao konačne proizvode predstavila sistem pivotirajućih stolova i utičnica, smještenih između udobnih jastuka tapeciranih komada.\nModularna konstrukcija omogućuje Soft Work sistemu da se transformira u raznolike konfiguracije namještaja i radne površine koje posjeduju pivotirajuće stolove i izvore električne energije. Ovaj ultra modedni sistem radnih stanica može učiniti da se osjećate potpuno opuštenim i uživate u komforu tokom rada.\nSoft Work predstavlja logičan izbor za ljude koji rade od kuće, posjeduje komforna mjesta za sjedenje i postolja za laptop računala. Ovakve radne kopozicije mogu biti integrirane u bilo koju prostoriju i svuda gdje pronađete dovoljno mjesta za njih.\nPročitaj sljedeći tekst: BLAGOVAONSKI STOLOVI SAVRŠENI ZA DVOJE


KOJU KNJIGU O SRBIJI ČITA VLADIMIR PUTIN? Elina Zelinskaja o Vučićevom poklonu ŠEFU KREMLJA! (VIDEO)\nAutor: Glas javnosti 06.08.2021. u 10:02\nSpecijalni gost Glasa javnosti bila ruska novinarka i pisac Elena Zelinskaja.\nElena je prvi put u Srbiju došla 2015god. kada je i obuzela ljubav prema Srbiji.\nPod projektom Balkanski putnik napisala je 3 knjige “Moja prelepa Srbija”, “Moja ukusna Srbija” i “Moja zdrava Srbija”.\nPutovala je po Srbiji opisala najlepša mesta, probala divna jela i te recepte stavila u knjigu, posetila je mnoga domaćinstva.\nPUTIN 'OLADIO' EVROPU 'Dok sam ja predsednik deca će imati mamu i tatu'!\nSrpske banje su zahtevale posebnu knjigu “Moja zdrava Srbija” u kojoj je detaljno opisala sva lekovita mesta naše zemlje.\nCilj joj je da poveše još više naše narode, da predstavi i naše pisce u Rusiji.\n- Knjigu “Moja prelepa Srbija” je predsednik Vučić video u našoj ambasadi u Rusiji i poklonio je predsedniku Putinu - rekla nam je Elena.\nKako kaže u Srbiji je upoznala ljubav.\nVladimir PutinknjigaElena Zelinskaja


Obraćanje komesara Várhelyija novinarima na početku posjete Bosni i Hercegovini\nZadovoljstvo mi što sam u dvodnevnoj posjeti Bosni i Hercegovini, i prije svega želim svima čestitati sutrašnji Dan državnosti.\nTokom svoje posjete sastat ću se s predstavnicima državnih i entitetskih institucija i političkim liderima u Sarajevu, Banjoj Luci i Mostaru.\nDozvolite mi da na samom početku naglasim sljedeće – Bosna i Hercegovina ima nedvosmislenu i kredibilnu evropsku perspektivu. Poduzeti su važni koraci u pravcu rješavanja 14 ključnih prioriteta iz Mišljenja Komisije o zahtjevu BiH za članstvo u EU, koji predstavljaju putokaz za njeno pristupanje EU.\nAli potrebno je učiniti mnogo više. Za dobivanje kandidatskog statusa, Bosna i Hercegovina mora provesti niz kritičnih reformi kako bi ispunila zahtjeve iz 14 ključnih prioriteta.\nStoga je moja glavna poruka političkom vodstvu zemlje da nastave politički dijalog i ponovo aktualiziraju evropsku agendu.\nTime će Bosna i Hercegovina u potpunosti iskoristiti pogodnosti programa i fondova EU-a, uključujući i Ekonomski i investicioni plan za Zapadni Balkan, naš vodeći investicijski paket za poticanje privrednog razvoja regije i podršku oporavku nakon pandemije.\nPlan će mobilizirati do 30 milijardi eura ulaganja ili jednu trećinu BDP-a zemalja regiona, što može značiti korjenitu promjenu.\nBosna i Hercegovina će biti važna korisnica ove podrške kroz značajne projekte usaglašavane zajedno s vlastima u BiH. Spomenut ću samo neke u oblasti prometa, poput autoputa na Koridoru 5C, deminiranje obala rijeke Save i putni pravac Sarajevo-Podgorica, a u oblasti energetike je to gasna interkonekcija s Hrvatskom.\nEkonomski i investicioni plan također može biti prilika za BiH za transformaciju njenog ekonomskog modela i iskorake u pogledu zelene i digitalne transformacije, uključujući postepeno ukidanje značajnog oslanjanja na ugalj.\nDa bi u potpunosti iskoristila programe i fondove EU i potaknula socioekonomski oporavak od pandemije, Bosna i Hercegovina mora imati potpuno funkcionalne institucije na nivou BiH. Zemlji je potrebno djelovanje i rezultati. Dok se čeka na ključne odluke, zemlji prijeti rizik od gubitka značajnih ulaganja.\nTa ulaganja uključuju infrastrukturna ulaganja do 1,5 milijardi eura, kao i 90 miliona eura dostupnih u okviru projekata IPA 2020. Ukoliko se odluke ne donesu čim prije, građani Bosne i Hercegovine rizikuju da sljedeće godine budu isključeni iz programa Kreativna Evropa i Horizont 2020.\nSve se to može spriječiti, ali potrebno je donijeti političke odluke. Zbog toga sam došao ovdje kako bih razgovarao sa svim političkim liderima i institucijama. Oni bi trebali maksimalno iskoristiti ono što se nudi u okviru političke i finansijske podrške EU kako bi potaknuli oporavak od pandemije i pridružili se zelenoj i digitalnoj tranziciji.\nPotreban nam je konstruktivan dijalog i politička volja sa svih strana kako bismo krenuli naprijed na putu prema EU. Bojkot ili blokade su neprihvatljivi i nisu u interesu građana ove zemlje.\nOčekujemo da se svi politički lideri usredotoče na reforme potrebne za ispunjenje 14 ključnih prioriteta, što podrazumijeva usvajanje reformi u oblasti vladavine prava i pravosuđa te iskorake po pitanju ustavnih i izbornih reformi.\nPotrebne su nam funkcionalne državne institucije. Računam da će svi izabrani predstavnici uzeti puno učešće u odlučivanju u Predsjedništvu, Parlamentu i Vijeću ministara jer ključne odluke ističu.\nRetorika i postupci koji pozivaju na daljnje podjele ne pomažu. Politička kriza koči napredak u reformama u 2021. godini. A ovo mora biti godina rezultata, inače BiH gubi značajnu priliku.\nPovlačenje entiteta Republika Srpska i urušavanje državnih institucija dodatno bi udaljili Bosnu i Hercegovinu od njenog usklađivanja s pravnom stečevinom EU-a, čime bi njen put ka članstvu u EU bio stavljen na čekanje. To bi se negativno odrazilo na privredne subjekte i građane.\nOdrživa rješenja i napredak mogu se pronaći isključivo dijalogom unutar institucija. EU će nastaviti omogućavati dijalog jer tu smo da pomognemo. Pozivam sve političke lidere da poduzmu korake u pravcu deeskalacije i nastavka dijaloga i da pomognu u iznalaženju rješenja za suštinska pitanja koje potpiruju tenzije.


Film koji bi trebalo svi da pogledaju! (FOTO, VIDEO) | Film\nFilm koji bi trebalo svi da pogledaju! (FOTO, VIDEO) | Mondo Portal\nFilm koji bi trebalo svi da pogledaju! (FOTO, VIDEO) 0 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n29.01.2020. / 18:34\nIzvor mondo.rs 29.01.2020. / 18:34\nPremijera filma "Grudi" biće 6. februara u Kombank dvorani. Film sa jakom porukom, o ljubavi, prijateljstvu i empatiji među ljudima.\nNa konferenciji je govorio deo glumačke ekipe Vojin Ćetković, Nada Šargin I Danilo Lončarević, a\n"Film je omaž prijateljstvu, ženama, muškarcima koji podržavaju i razumeju žene i svima nama, uslovno rečeno, u srednjim godinama, koji nismo ni za neke velike promene, a ni za penziju. Strašno je važno da se film obraća nama sa više od 40+ godina i da nam pokazuje da i u tim godinama postoje snaga, volja i želja da se neke stvari u životu promene", rekla je rediteljka filma Marija Perović.\nVojin Ćetković je naglasio da je ova uloga i film nešto najbliže nečemu o čemu bi on voleo da priča i čemu misli da naša kinematografija teži.\n"To je mali film sa jakim scenariom i emocijama koji govori pre svega o ljubavi, prijateljstvu, o nečemu što se izgubilo u velikim gradovima, zato je i smešten u manji grad gde postoji empatija među ljudima. Igram čoveka koji mi je prilično blizak, jer sam ceo život bio okružen najboljim drugaricama i to što se desilo u scenariju i u filmu dešavalo se i na mojoj dvadesetpetogodišnjici mature. Često se dešava da ono što igramo odražava i život koji vodimo i ovog puta se to podesilo - ja kao da znam ovog čoveka i jednostavno sam ušao u tu ulogu i odigrao je sa velikim zadovoljstvom".\nMladi glumac Danilo Lončarević istakao je da mu je bilo veliko zadovoljstvo da prvu veliku ulogu igra sa ovakvim glumačkim imenima i s obzirom na to da mu je to prvo iskustvo smatra da će mu od sada sve biti lakše.\n"Ovo je intimna, mala, obična priča i nije poput stvari koje se sada plasiraju. Ovo je priča sa kojom svi mogu da se povežu, jer svi u svom okruženju verovatno imamo nekoga ko se suočio sa tom opakom bolešću, zato mislim da je važno da je ova priča ispričana", rekao je Lončarević.\nKoliko su se pripremali i bavili problemom karcinoma dojke u pripremi filma, s obzirom da ona igra osobu koja je vrlo bliska sa osobom koja je obolela od ove bolesti ispričala je glumica Nada Šargin.\n"Najviše se time bavila Marija, koja igra Anu. Mi smo se malo bavili tim strahom koji se razvije kod ljudi kada čuju da se neko razboleo, verujem da svi ovde imamo takve neke strahove. U mojoj okolini se često dešava da tek kad se neko razboli ljudi krenu da se brinu više za sebe, krenu strahovi od smrti, prolaznosti, raspadanja. To su neke stvari koje svi imamo u sebi i za to nije potrebna neka priprema", rekla je Nada Šargin.\nGlumci su za MONDO ispričali koji je njihov pojedinačni motiv, a i koji su motivi i poruke ovog filma.\n"Što sam stariji sve manje poruka šaljem, kroz ono što radim i mi smo tu da ukažemo na problem i da konstatujemo neke stvari. Taj problem postoji, nikada nisam učestvovao u političkim protestima i ostalo, ali sam uvek učestvovao za nešto što bi pomoglo nekom ko je ugrožen zdravstveno, pogotovo deca i priroda. To su neke stvari koje mene najviše interesuju i smatram da su to trenutno najbitniji svetski problemi. Tako da ovaj film govori o jednom o ta dva velika svetska problema, mi ukazujemo na to", odgovorio je Vojin Ćetković.\n“Mi smo kao glumci određeni onim što je napisano, možete vi nešto nadograditi ili ne, ali meni se dopalo što su odnosi među tim prijateljima zreli i čisti i što nema tih niskih udaraca. To mi se jako dopalo u strukturi prijateljstva, niko nikoga ne smanjuje da bi on bio veći i ne leči svoje komplekse na svojim najbližima i upravo ta zrelost i ta čistoća u njihovim odnosima jako dopala. Mi često igramo mračne teme, ali meni se ovaj neki vitalitet u ovom scenariju i filmu jedne ipak svetlosti i topline, i pored te tragedije koja se desi, posebno dopao i mislim da to ljude privlači, i muškarce i žene, nije ovo samo ženski film. Znam mnogo muškaraca koji su na kraju plakali. Toplo je, nije mračno, to je jedan od najvećih kvaliteta i mi smo tu da to prenesemo", rekla nam je Nada Šargin.\nPogledajte MONDO prilog o raku grlića materice!\nfilm žene Bolesti rak\nUpravo gledate Nucci: Kad budem pevao balade, neću slikati srednji prst! 0 Inštagram Pre 38 min Popularni muzičar Nucci za MONDO otkrio da li je bio sa popularnom mladom pevačicom Kobricom, pa odbrusio!\nUpravo gledate KSENIJA GRBUŠIĆ: Bila sam u šoku kada me je Novak Đoković zapratio! 0 Inštagram Pre 17 min Ksenija Grbušić, koju mnogi znaju sa društvenih mreža po dobrom glasu i sviranju gitare, sada za MONDO otkriva da je...


Pala odluka! Hitno obaveštenje za vozače! 56 Kamera postavljeno! Novi sistem “Puteva Srbije”: Ubuduće neće biti ni teoretske šanse da se izvučete ako prekoračite brzinu\nNovembar 13, 2018 Novembar 13, 2018 admin 0 Comments\nČak 56 kamera biće postavljeno na auto-putu Beograd-Niš kako bi se stalo na put vozačima koji voze prebrzo, kažnjavaće se i oni koji izbegavaju plaćanje putarine na naplatnim rampama i isključuju se sa auto-puta na “divljim izlazima”.\nMeđutim, kada bismo tačno mogli da očekujemo primenu ovih noviteta, iz “Puteva Srbije” nisu precizirali, ali to će se najverovatnije dogoditi na proleće.\nViše kamera nego što se očekivalo\nNa deonici autoputa od Beograda do Niša na 28 postojećih portala (noseće konstrukcije na auto-putevima, poput one na kojoj šalju poruke “Vozi bezbedno”) duž autoputa u oba smera će biti postavljeno 56 kamera visoke rezolucije, koje će pokrivati sve tri trake autoputa: dve vozne i zaustavnu. Kamere će omogućiti detekciju vozila koja se kreću brzinama do 250km/h.\nMeđutim, caka je u tome da oni koji ugroze bezbednost u saobraćaju do te mere da voze preko 250 na sat, kamere ne mogu da detektuju, a ostaje nejasno i da li je njih moguće uhvatiti uz pomoć MUP-ovih presretača.\nEvidencija “odbeglih” vozača\nIz “Puteva Srbije” najavljuju i da će evidentirati takozvana “odbegla vozila”, odnosno sve one koji uđu na auto-put, a da u narednih 48 sati ne postoji evidenacija da su izašli, odnosno platili putarinu. Cilj je da se naplata putarine podigne sa trenutnih 99,92 odsto na sto odsto.\nSvaka transakcija o ulasku vozila i izlasku vozila iz naplatnog sistema se sa naplatnog uređaja, preko servera naplatne stanice, šalje centralnom računaru naplatnog sistema na obradu. U data centru, centralni računar svakih 24 sata vrši obradu podataka kojom se proverava da li postoje vozila koja nemaju zabeležen izlazak iz naplatnog sistema. Ukoliko takva vozila postoje, ista se potencijalno tretiraju kao odbegla vozila – objašnjavaju iz “Puteva Srbije” za “Blic”.\nRegistar za odbegla vozila\nAko se potencijalno odbegla vozila ne pojave ni na jednoj naplatnoj stanici u roku od 48 sati od trenutka ulaska na auto-put, ona se validiraju kao odbegla vozila. Naknadna naplata će se vršiti uz svu prateću dokumentaciju: video snimaka, fotografija i ostalih izveštaja.\nCentralni računar omogućiće i da se sazna gde se nalaze “divlji izlazi” na osnovu deonice između dva portala na kojoj je vozilo prestalo da koristi auto-put.\nOdređivanje srednje brzine kretanja vozila\nAko prekoračite brzinu, kamere će to zabeležiti i preko centralnog sistema poslati naplatnim stanicama na koje treba da naiđete, a podaci će biti dostupni i policiji, koja će procesuirati nesavesne vozače.\nPodaci o svakom vozilu koje je prošlo ispod portala sa kamerama i koje je na centralnom serveru detektovano kao vozilo koje je prekoračilo prosečnu brzinu, u samom naplatnom sistemu će se čuvati mesec dana, a nakon toga će biti skladišteno u arhivama JP “Putevi Srbije”. Svi ovi podaci će biti dostupni Upravi saobraćajne policije, koja donosi odluku o daljem kažnjavanju.\nInformisanje vozača o stanju na auto-putu\n“Putevi Srbije” najavljuju i podsistem za obaveštavanje vozača o stanju na auto-putu i na naplatnim stanicama putem ekrana postavljenih iznad saobraćajnih traka, kao i pomoću RDS-TMC radio sistema.\nPored četiri postojeće lokacije na deonici auto-puta od Beograda do Niša, predviđeno je postavljanje još četiri LED ekrana za obaveštavanje učesnika u saobraćaju o stanju na naplatnim stanicama i pojedinim deonicama auto-puta. Ispis na znacima, zavisno od stanja na terenu, vršiće se iz monitoring centra za naplatu putarine u realnom vremenu, a ispis će biti na srpskom i engleskom jeziku.\nZastoji, savet za korišćenje alternativnih naplatnih stanica, eventualni kvarovi, stanje na putu i graničnim prelazim – više neće moći da iznenade vozače. Oni će o ovome biti obaveštavani i putem radio sistema.\n– Svi savremeni radio uređaji u vozilima imaju mogućnost prijema ovih govornih informacija preko već preprogramiranih TA (Traffic Announcement) ili TP (Traffic Program) postavki samih radio prijemnika u vozilima – objašnjavaju iz “Puteva”.\nOpisani sistem će omogućiti da vozači dobijaju glasovne poruke preko svojih radio aparata u automobilima, čiji će se program automatski prekidati bez obzira na to da li je u datom momentu uključen radio prijemnik, CD plejer, USB ili slično.\nMerenje ukupnog i osovinskog opterećenja za teretna vozila\nNa naplatnoj stanici “Smederevo”, koja je teretno najprometnija naplatna stanica u zemlji, biće instaliran prvi podsistem za merenje ukupnog i osovinskog opterećenja za teretna vozila u pokretu predstavlja.\nPretovarena teška teretna vozila vrše najveća oštećenja na putu, a samim tim podižu troškove održavanja, cilj instalacije navedenog sistema je evidentiranje svih teških teretnih vozila koja imaju nedozvoljeno opterećenje i naknadna naplata koja će biti utvrđena posebnim cenovnikom.\nKada je u pitanju kontrola srednje maksimalne brzine, sistem je primenljiv samo na vozače čiji podaci postoje u registrima nadležnih – dakle na domaće vozače. Ukoliko saobraćajna policija ne uhvati na licu mesta vozilo sa stranim tablicama koje “divlja”, nema načina za sankcionisanje, nedavno je za “Blic” objasnio Damir Okanović iz Komiteta za bezbednost saobraćaja.\nIzvor: Blic / Foto: FOTO: WOLUHAR / WIKIPEDIA\n← Čepurin: Specijalna operacija Kosova „diplomatija u hodniku“ se nastavlja\n53, 47, 146, 139-27, 91,8%! Cifre i pronceti koje izazivaju strahopoštovanje! →\nVučić na ivici suza! Zbog njegove poruke će se svi Srbi naježiti, a Zapad drhtati!\nSVI KINEZI STOJE UZ SRBIJU: Novinarka Jing Zhang nije ni sanjala da će njen izveštaj napraviti BUM\nNećemo preživeti, propadamo! panika među vlasnicima splavova


'Jeftin i lako dostupan': Lek protiv kiseline u želucu pomaže protiv koronavirusa?\nIzvor: B92, 10.Maj.2020, 10:46\nPacijenti koji su uzimali lek za želučanu kiselinu, kada su hospitalizovani zbog infekcije koron virusom, imali su dva puta veću šansu da prežive, pokazala je jedna, još neobjavljena studija u SAD.\nOd 1.536 pacijenata obuhvaćenih studijom, koji nisu uzimali lek protiv kiseline, 332, ili 22 odsto je >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << preminulo, inutbirano ili stavljeno na respirator. Od 84 pacijenta koja su koristila famotidine, osmoro (10 odsto) preminulo je ili stavljeno na respirator.\n"U poređenju s drugim pacijentima, oni koji su uzimali famotidin, imali su više od dvostruko smanjen rizik od smrtnog ishoda ili intubacije", piše u izjavi autora studije sprovedene u medicinskom centru Univerziteta Kolumbija.


Najduži dan - Božidar Andrejić - Dnevni list Danas\nPočetna » Kolumna » Najduži dan\n0Piše: Božidar Andrejić 16. juna 2019. 21.00\nVreme, protok vremena, odnosno njegovo „nekretanje“ jer je jedno i stalno i „istovremeno“, sve sam ubeđeniji – uz uvažavanje Ajnštajna, Miće Vanzemaljca i drugih – čisto je subjektivna kategorija.\nA za dozivanje „prošlih“ događaja nije zaslužno sećanje jer je varljivo, zaslužniji je – zaborav. Strah od njega ih obnavlja, nekad u rastresitom, maglovitom, snolikom i snovidnom agregatnom stanju, a nekad sasirene, zgrudvane i okamenjene.\nPonavljanje i obnavljanje u priči, predanju nekad ih menja ili iskrivljava, a nekad ih zadržava u najizvornijem (ob)liku. Pa kad takva ulete u takozvanu stvarnost, bunimo se, ne znamo šta je izvorno, a šta dodato tom naknadnom stvarnošću.\nUz sve, nekad nam se čini da su upečatljivi, veliki događaji vremenski i sećanju bliži od karakterističnih sitnica koje pamtimo, a nekad su jasnije i bliže te sitnice, uprkos svojoj sitnosti.\nU svu tu dijalektiku ide i onaj, valjda sa odmaklošću godina, osećaj da se „vreme skraćuje“. Draga koleginica Zaga Milošević, koja je među prvim „danasovcima“ otišla u penziju, često je onako zezatorski brinula „vidi kako se vreme skratilo, ma sigurno se i Sunce približilo“.\nJelena Lengold, književnica možda i ne zna Zagu, ali u jednoj priči lepo „dokazuje“ da 10 sekundi iz 1936. godine sad traje 15 sekundi.\nPrigodna digresija: nije ona jedina otišla u penziju, pozdravljam i sve druge, uglavnom koleginice. U Danasu su se za ove 22, a zapravo 24 godine otkad postoji firma, rađala i deca kolega, sklapali se i brakovi među zaposlenima. Kad se proslavljalo prvo „danasovče“, izgovorio sam – ovo je jedan od znakova da će list preživeti. Ako znate šta pričam, a tek Danasovi „mladenci“ – firmu firmom čine i zajednički penzioneri, deca i brakovi. (Bilo je i večnih odlazaka, slava im, ali bilo je i mnogo „kreativnih“ napuštanja redakcije kao „rasadnika“.)\nU ovakve dane, težimo da budemo oficijelni, pa se prisećamo profesionalnih podviga i muka, zabrana, kazni, otpora režimima, preživljavanju, nedostojnih uslova života i rada i sloboda za život i rad.\nAli, u kolopletu bitke sećanja i zaborava, uz faktor „skraćivanja vremena“, lažnog predstavljanja sitnica pred krupnicama i obrnuto, ponekad mi se čini da hod (po mukama) Danasa/Dangrafa može da se najbolje iskaže onim što ja zovem „zipovano vreme“. To je u domenu nematerijalne stvarnosti isto ono što je u materijalnoj onaj „japanski kanister“ iz vica. Meri pola litra, ali u njega može da stane 5 litara. Za 22/24 godine pro(e)živiš više nego „normalni svet“ za 200.\nNa društveno-političkom planu to iskazujemo tezom da ova (hebena) zemlja, i čitav Balkan „proizvodi više istorije“ nego što može da podnese.\nI tako, slavimo 9. juna (sad je bila nedelja) 22. godišnjicu izlaska prvog broja. A meni se priprema lista dan pre urezala kao, ako ne najteži, ono najduži dan u životu. Pričali smo jednom mi kolege osnivači o tome: nabrajah sve muke iz te prve nedelje. A oni kažu, i dokažu mi, nije sve to bilo prve nedelje. Nego – samo tog „dana pre“. Gusto! I dalje!.


Konferencija "Značaj dijaspore za BiH" | BKC Ljiljan\nU Sarajevu 13. i 14. juna 2018. konferencija „Značaj dijaspore za Bosnu i Hercegovinu“: Jedinstvena prilika da bh. vlast odgovori na pitanje šta je sa dugogodišnjim zahtjevima bh. dijaspore, da li će oni ikada biti riješeni?\nNjeno održavanje planirano je aktivnostima u okviru projekta Dijaspora za razvoj vrijednog 10,5 miliona KM, koji je projekat Vlade Švicarske i Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice BiH, u partnerstvu sa UNDP i IOM u Bosni i Hercegovini.\nIzdvojit ćemo najznačajnije zahtjeve bh.dijaspore:\n-Zakon o dijaspori.\n-Ministarstvo za dijasporu.\n-Promjena Izbornog zakona i uvođenje elektronskog glasanja i registracije za glasanje tj. ukidanje aktivne registracije, osnivanje posebne izorne jedinice za dijasporu.\n-Finansiranje dopunskih škola u dijaspori.\n-Definitivno regulisanje dvojnog državljanstvu\n-Konačna i potpuna provedba Aneksa VII Dejtonskog sporazuma (koji govori o održivom povratku),\n-Provedba odluke Evropskog suda za ljudska prava iz Strazbura (slučaj Sejdić-Finci)\nNa ovoj konferenciji u Sarajevu ce predsjednik BKC Kopenhagen Samir Zametica predstavljati bh. dijasporu u Danskoj.


Na osnovu člana 75. Zakona o visokom obrazovanju (Sl. glasnik RS br. 88/2017, 27/2018-dr Zakon i 73/2018), član 184. Statuta Medicinskog fakulteta Novi Sad br. 02-1260 od 2.4.2019. godine, Odluke dekana Medicinskog fakulteta Novi Sad broj 01-20-16/2019 od 19.6.2019. godine, člana 2. Pravilnika o načinu i postupku sticanja zvanja i zasnivanja radnog odnosa nastavnika Univerziteta u Novom Sadu od 20.7.2018. i člana 5. Pravilnika o izborima u zvanje nastavnika, saradnika i istraživača Medicinskog fakulteta Novi Sad br. 01-1467 od 16.4.2019. godine, raspisuje se\nJednog nastavnika za izbor u zvanje REDOVNOG PROFESORA za užu naučnu oblast Epidemiologija, na neodređeno vreme, radno vreme kraće od punog (15 sati na Fakultetu);\nJednog nastavnika za izbor u zvanje REDOVNOG PROFESORA za užu naučnu oblast Hirurgija sa anesteziologijom (Abdominalna hirurgija), na neodređeno vreme, radno vreme kraće od punog (15 sati na Fakultetu);\nJednog nastavnika za izbor u zvanje REDOVNOG PROFESORA za užu naučnu oblast Hirurgija sa anesteziologijom ( Dečija hirurgija), na neodređeno vreme, radno vreme kraće od punog (15 sati na Fakultetu);\nJednog nastavnika za izbor u zvanje REDOVNOG PROFESORA za užu naučnu oblast Anatomija, na neodređeno vreme, puno radno vreme (40 sati na Fakultetu);\nJednog nastavnika za izbor u zvanje VANREDNOG PROFESORA za užu naučnu oblast Onkologija, na određeno vreme 5 godina, radno vreme kraće od punog (15 sati na Fakultetu);\nJednog nastavnika za izbor u zvanje VANREDNOG PROFESORA za užu naučnu oblast Farmakologija sa toksikologijom i kliničkom farmakologijom, na određeno vreme 5 godina, puno radno vreme (40 sati na Fakultetu);\nJednog nastavnika za izbor u zvanje VANREDNOG PROFESORA za užu naučnu oblast Zdrastvena nega, na određeno vreme 5 godina, puno radno vreme (40 sati na Fakultetu);\nJednog nastavnika za izbor u zvanje VANREDNOG PROFESORA za užu naučnu oblast Farmaceutska analitika, na određeno vreme 5 godina, puno radno vreme (40 sati na Fakultetu);\nJednog nastavnika za izbor u zvanje VANREDNOG PROFESORA za užu naučnu oblast Osnovne biološke discipline u farmaciji, na određeno vreme 5 godina, puno radno vreme (40 sati na Fakultetu);\nJednog nastavnika za izbor u zvanje VANREDNOG PROFESORA ili DOCENTA za užu naučnu oblast Zdrastvena nega, na određeno vreme 5 godina, radno vreme kraće od punog (15 sati na Fakultetu);\nJednog nastavnika za izbor u zvanje DOCENTA za užu naučnu oblast Fiziologija, na određeno vreme 5 godina, puno radno vreme (40 sati na Fakultetu);\nJednog nastavnika za izbor u zvanje DOCENTA za užu naučnu oblast Klinička farmacija, na određeno vreme 5 godina, radno vreme kraće od punog (15 sati na Fakultetu);\nJednog saradnika za izbor u zvanje ASISTENTA SA DOKTORATOM za užu naučnu oblast Farmaceutska tehnologija sa industrijskom farmacijom i kozmetologijom, na određeno vreme 3 godine, puno radno vreme (40 sati na Fakultetu);\nJednog saradnika za izbor u zvanje ASISTENTA SA DOKTORATOM za užu naučnu oblast Farmaceutska hemija, na određeno vreme 3 godine, puno radno vreme (40 sati na Fakultetu);\nJednog saradnika za izbor u zvanje ASISTENTA SA DOKTORATOM za užu naučnu oblast Stomatologija (Bolesti zuba i endodoncija), na određeno vreme 3 godine, puno radno vreme (40 sati na Fakultetu);\nJednog saradnika za izbor u zvanje ASISTENTA SA DOKTORATOM za užu naučnu oblast Opšta medicina, na određeno vreme 3 godine, radno vreme kraće od punog (15 sati na Fakultetu);\nJednog saradnika za izbor u zvanje ASISTENTA za užu naučnu oblast Fizikalna medicina i rehabilitacija, na određeno vreme 3 godine, radno vreme kraće od punog (15 sati na Fakultetu);\nJednog saradnika za izbor u zvanje ASISTENTA za užu naučnu oblast Oftalmologija, na određeno vreme 3 godine, radno vreme kraće od punog (15 sati na Fakultetu);\nJednog saradnika za izbor u zvanje ASISTENTA za užu naučnu oblast Patološka fiziologija, na određeno vreme 3 godine, radno vreme kraće od punog (15 sati na Fakultetu);\nJednog saradnika za izbor u zvanje ASISTENTA za užu naučnu oblast Interna medicina (Hematologija), na određeno vreme 3 godine, radno vreme kraće od punog (15 sati na Fakultetu);\nJednog saradnika za izbor u zvanje ASISTENTA za užu naučnu oblast Interna medicina ( Nefrologija sa kliničkom imunologijom), na određeno vreme 3 godine, radno vreme kraće od punog (15 sati na Fakultetu);\nJednog saradnika za izbor u zvanje ASISTENTA za užu naučnu oblast Farmakologija sa toksikologijom i kliničkom farmakologijom, na određeno vreme 3 godine, puno radno vreme (40 sati na Fakultetu);\nJednog saradnika za izbor u zvanje ASISTENTA za užu naučnu oblast Opšteobrazovna i opštemedicinska (Humana genetika), na određeno vreme 3 godine, puno radno vreme (40 sati na Fakultetu);\nUSLOVI 1-4: VIII stepen stručne spreme, naučni naziv doktora nauka iz oblasti za koju se bira i ostali uslovi za redovnog profesora utvrđeni članom 74. Zakona o visokom obrazovanju, Statutom Univerziteta u Novom Sadu, Pravilnikom o bližim uslovima za izbor u zvanje nastavnika Univerziteta u Novom Sadu, Statutom Medicinskog fakulteta u Novom Sadu i članom 23. Pravilnika o izborima u zvanja nastavnika, saradnika i istraživača Medicinskog fakulteta Novi Sad.\nUSLOVI 5-9: VIII stepen stručne spreme, naučni naziv doktora nauka iz oblasti za koju se bira i ostali uslovi za vanrednog profesora utvrđeni članom 74. Zakona o visokom obrazovanju, Statutom Univerziteta u Novom Sadu, Pravilnikom o bližim uslovima za izbor u zvanje nastavnika Univerziteta u Novom Sadu, Statutom Medicinskog fakulteta u Novom Sadu i članom 22. Pravilnika o izborima u zvanja nastavnika, saradnika i istraživača Medicinskog fakulteta Novi Sad.\nUSLOVI 10: VIII stepen stručne spreme, naučni naziv doktora nauka iz oblasti za koju se bira, završene master studije biologije i ostali uslovi za vanrednog profesora utvrđeni članom 74. Zakona o visokom obrazovanju, Statutom Univerziteta u Novom Sadu, Pravilnikom o bližim uslovima za izbor u zvanje nastavnika Univerziteta u Novom Sadu, Statutom Medicinskog fakulteta u Novom Sadu i članom 22. Pravilnika o izborima u zvanja nastavnika, saradnika i istraživača Medicinskog fakulteta Novi Sad.\nUSLOVI 11: VIII stepen stručne spreme, naučni naziv doktora nauka iz oblasti za koju se bira i ostali uslovi za vanrednog profesora ili docenta utvrđeni članom 74. Zakona o visokom obrazovanju, Statutom Univerziteta u Novom Sadu, Pravilnikom o bližim uslovima za izbor u zvanje nastavnika Univerziteta u Novom Sadu, Statutom Medicinskog fakulteta u Novom Sadu i članovima 21. ili 22. Pravilnika o izborima u zvanja nastavnika, saradnika i istraživača Medicinskog fakulteta Novi Sad.\nUSLOVI 12-15: VIII stepen stručne spreme, naučni naziv doktora nauka iz oblasti za koju se bira i ostali uslovi za docenta utvrđeni članom 74. Zakona o visokom obrazovanju, Statutom Univerziteta u Novom Sadu, Pravilnikom o bližim uslovima za izbor u zvanje nastavnika Univerziteta u Novom Sadu, Statutom Medicinskog fakulteta u Novom Sadu i članom 21. Pravilnika o izborima u zvanja nastavnika, saradnika i istraživača Medicinskog fakulteta Novi Sad.\nUSLOVI 16: VIII stepen stručne spreme, naučni naziv doktora nauka iz oblasti za koju se bira, završen Farmaceutski fakultet i ostali uslovi za docenta utvrđeni članom 74. Zakona o visokom obrazovanju, Statutom Univerziteta u Novom Sadu, Pravilnikom o bližim uslovima za izbor u zvanje nastavnika Univerziteta u Novom Sadu, Statutom Medicinskog fakulteta u Novom Sadu i članom 21. Pravilnika o izborima u zvanja nastavnika, saradnika i istraživača Medicinskog fakulteta Novi Sad.\nUSLOVI 17-21: VIII stepen stručne spreme, naučni naziv doktora nauka iz uže naučne oblasti iz koje se bira a koji je svaki od prethodnih nivoa studija završio sa ukupnom prosečnom ocenom najmanje 8 (osam). Ostali uslovi utvrđeni su članom 85. Zakona o visokom obrazovanju, Statutom Univerziteta u Novom Sadu, Statutom Medicinskog fakulteta u Novom Sadu i članom 34. Pravilnika o izborima u zvanja nastavnika, saradnika i istraživača Medicinskog fakulteta Novi Sad.\nUSLOVI 22-27: student doktorskih studija, sa završenim integrisanim akademskim studijama medicine, koji je svaki od prethodnih stepena studija završio prosečnom ocenom najmanje 8 (osam). Ostali uslovi utvrđeni su članom 84. Zakona o visokom obrazovanju, Statutom Medicinskog fakulteta u Novom Sadu i članom 33. Pravilnika o izborima u zvanja nastavnika, saradnika i istraživača Medicinskog fakulteta u Novom Sadu.\nUSLOVI 28: student doktorskih studija, sa završenim master studijama biologije, koji je svaki od prethodnih stepena studija završio prosečnom ocenom najmanje 8 (osam). Ostali uslovi utvrđeni su članom 84. Zakona o visokom obrazovanju, Statutom Medicinskog fakulteta u Novom Sadu i članom 33. Pravilnika o izborima u zvanja nastavnika, saradnika i istraživača Medicinskog fakulteta u Novom Sadu.\nZa kandidate koji se prvi put biraju u zvanje docenta sposobnost za nastavni rad oceniće se na osnovu pristupnog predavanja iz oblasti za koju se bira (shodno članu 17. i 21. Pravilnika o izborima u zvanja nastavnika, saradnika i istraživača). Pristupno predavanje će se organizovati u skladu sa Pravilnikom Medicinskog fakulteta o načinju izvođenja i valorizaciji pristupnog predavanja.\nKonkurs je objavljen u listu „Poslovi“ dana 26.6.2019. godine.