Intervju petkom: „Balkan je svetu dao dokumentarni nadrealizam" - BBC News na srpskom\nIntervju petkom: „Balkan je svetu dao dokumentarni nadrealizam"\nLazar Džamić je knjigom „Cvjećarnica u kući cveća" pokušao da objasni prisustvo Alana Forda u kulturnom diskursu Balkana\nHvatanje ukoštac sa fenomenom Alana Forda, uticajem koji je imao na jugoslovensko društvo i, verovatno, večnim tragom koji je ovaj strip ostavio na zemlje zapadnog Balkana zahteva posvećenost, vreme i, pre svega, hrabrost.\nLazaru Džamiću, bubnjaru, novinaru i stručnjaku za marketing i komunikacije, od sva tri neophodna sastojka, manjkalo je jedino vremena, kako i sam ističe o uvodniku Cvjećarnice u kući cveća - knjige u kojoj otkriva „kako smo usvojili i živeli Alana Forda".\n„Nisam imao luksuz bezuslovne posvećenosti projektu, iz dana u dan, uključujući kontaktiranje relevantnih sagovornika i češljanje po arhivama", napisao je Lazar.\nUmesto toga, kako ističe, imao je „samo svoja osećanja i kulturno-mentalitetski odmak od petnaestak godina".\nAli ta osećanja su, deluje, bila dovoljna za pisanje prve knjige u kojoj je studiozno istražen put Alana Forda od jednog ne toliko popularnog humorističkog italijanskog stripa do naše svakodnevice u kojoj i danas obitava.\nPrvi put sam se susreo sa Lazarom Džamićem 2012. godine na promociji Cvjećarnice u Nišu, kada se iz Londona, putem Skajpa, uključio u tribinu.\nU tipično alanfordovskoj sali Niškog kulturnog centra, autor knjige zbog loše internet konekcije nije mogao da čuje pitanja i komentare publike. Jedan od govornika na tribini je čitavo izlaganje posvetio Teksu - stripu koji, osim italijanskog porekla nema nikakvih dodirnih tačaka sa dragim Fordaćem - a jedan čovek iz publike je, revoltiran, napustio salu.\nIpak, bilo je zanimljivo, zabavno i poučno za posmatranje, baš kao i najbolje epizode Alana Forda.\nOd tada je prošlo šest godina. Lazar Džamić se u međuvremenu, nakon skoro dvadeset godina, vratio iz Londona, napisao još jednu knjigu, a Cvjećarnica je doživela peto, dopunjeno izdanje.\nNovo izdanje je bilo i povod za razgovor sa Lazarom, koji me je dočekao u dekanatu Fakulteta za medije i komunikaciju na kom danas predaje na smeru za digitalne komunikacije.\nIako umoran nakon predavanja, bio je spreman da još jednom pročešlja strip Magnusa i Maksa Bunkera, ali i jugoslovenski narod koji ga je, iz naizgled neobjašnjivih razloga, oberučke prihvatio i dodao mu sada već opravdani pridev „kultni".\nSvrab da se nešto napiše\nKako sam ističe, knjiga je pronašla njega, a ne on nju. Te 2012. godine, Cvjećarnica u kući cveća je bila prva stvar koju je Lazar Džamić napisao nakon 11 godina nekorišćenja srpskog jezika.\n„Kada sam otišao, iz raznih razloga, pustio sam i jezik i zemlju niz vodu. Hteo sam to da zaboravim i ostavim iza sebe", priča Lazar.\nU London je otišao 1999. godine, deset dana pre početka NATO bombardovanja. Ali upravo su mu geografska i vremenska distanca probudile želju da se sa spisateljske strane ponovo pozabavi ovim podnebljem i to na maternjem jeziku.\n„Kada sam konačno uspeo u sebi da integrišem tu emotivnu priču sa Srbijom i vratim se u neku normalu, onda sam dobio svrab da nešto napišem", objašnjava Lazar.\nIsprva nije imao jasnu ideju o čemu tačno želi da piše, a zatim je naišao na podatak - koji će se kasnije ispostaviti kao netačan - da se 2012. godine obeležavalo 40 godina od prvog pojavljivanja Alana Forda u Jugoslaviji.\n„Tu mi se negde upalila kapisla i shvatio sam da niko živ u Britaniji nikad nije čuo za Alana Forda, čak ni ljudi koji se bave distribucijom stripa."\n„Od Italijana koje poznajem, niko mlađi od 35 godina ne zna za taj strip. Onda sam shvatio da nijedan narod nije bio toliko potopljen u Alanu Fordu kao mi", kaže Lazar.\nTo ga je nateralo da se zapita - „A čekaj, zašto?".\nAlan Ford nije doživeo uspeh nigde van Jugoslavije i Italije\nNe postoji puno tekstova na domaćem, kao ni na italijanskom jeziku, koji su Lazaru mogli da posluže kao građa za knjigu.\nStoga je krenuo da konceptualizuje taj problem i da pre svega da „sam sebi jedno potencijalno objašnjenje zašto se strip primio samo kod nas".\nTako je nastala knjiga.\n„Mi smo svetu dali dokumentarni nadrealizam"\nI zaista, zašto se jedan satirično-humoristički strip, koji se nije primio nigde izvan Italije, primio upravo kod nas, i to, ni manje ni više, nego u jednoj od zemalja nesvrstanih.\n„Jedno od mojih tumačenja iz knjige jeste da je postojala jedna interesantna dihotomija između autentičnog verovanja da živimo u jednoj od najboljih država u svetu i istovremeno shvatanje da tu mnogošta ne valja i ne funkcioniše i da je mnogošta privid. To jeste jedna vrsta alanfordovske poetike što je stripu davalo dodatnu oštricu", objašnjava Lazar.\nIako i dalje deluje da je Alan Ford čvrsto utkan u socio-kulturni život Srbije, Lazar smatra da, kako vreme prolazi, slika i uticaj Magnusovog i Maks Bunkerovog čeda polako blede.\n„Definitivno se već vidi da Alan Ford ne živi istim životom na našim prostorima kojim je živeo u vreme bivše Jugoslavije."\n„Njegov naboj je drugačiji zato što živimo u drugačijem vremenu", ističe Lazar.\nHladni rat je završen, a samim tim i taj bipolarni svet koji je Alan Ford tako sjajno oslikavao. Drugačije percipiramo realnost i ono što vidimo u vestima, smatra Lazar.\n„Dobijamo vesti kroz različite kanale, a tada nismo imali taj izbor."\n„Zbog toga smo i doživljavali strip kao neku vrstu subverzivne delatnosti, a posebno satirični strip sa tim jakim nadrealno farsičnim nabojem koji je sjajno oslikavao tadašnji politički trenutak", kaže Lazar.\n„Alan Ford bi danas bio samo jedan od tih artefakata"\nIpak, dodaje da se neke stvari nisu promenile, a to posebno misli za nadrealnu farsu i satiru.\n„Mi smo, kao Balkan, potpuno potopljeni u nadrealnu farsu. To je naš svakodnevni način života, a ne nekakav umetnički pravac."\n„Mi smo svetu dali dokumentarni nadrealizam", dodaje kroz smeh.\nBaš zbog toga misli da će se i Alan Ford još neko vreme zadržati u vazduhu, „sve dok su naši kulturni miljei ovakvi kakvi jesu".\nKakve bi šanse Alan imao danas?\nLazar Džamić u knjizi bivšeg italijanskog premijera Silvija Berluskonija opisuje kao „najalanfordovskijeg predsednika vlade".\nTo povlači pitanje, da li bi neki savremeni akteri političke scene mogli da posluže kao inspiracija i spona između generacije novih čitalaca i Alana Forda i kakvu bi snagu strip imao danas?\n„Donald Tramp je vrlo alanfordovski lik i kao da je sišao sa stranica stripa. Ali ja jednostavno mislim da je svet drugačiji, u pitanju je drugačiji civilizacijski momenat", smatra Lazar.\nAlan Ford je tada, u represivnoj Jugoslaviji, bio jedan od retkih filtera, mikrokosmos kritike državnog uređenja. Sada, ističe Lazar, takvih primera ima mnogo više.\n„Svet je takav da imamo još hiljadu drugih kritika društva i društvenih sistema, do te mere da bi Alan Ford danas bio samo jedan od tih artefakata i ne bi funkcionisao na isti način zato što bi imao ogromnu konkurenciju."\nSmeh koji je dolazio sa kioska\nPored činjenice da predstavlja sjajnu kritiku kapitalizma, socijalizma pa i bilo kog društvenog uređenja, Alan Ford je u osnovi duhovit strip.\nGrunfovi slogani na majicama, istorijske „istinite" priče Broja Jedan ili Jeremijino kukanje, sve je to, ujedno zahvaljujući maestralnom prevodu Nenada Briksija, kod čitalaca izazivalo smeh.\nZapravo domino efekat smeha, kako su se skečevi, koji su zapravo bili temelj stripa koji nije mogao da se pohvali nekom izvanrednom radnjom, prepričavali.\nDa li Alan Ford može da se čita samo kao humoristički strip, bez sprege sa društvom i kulturno istorijskim kontekstom?\n„To je objektivno duhovit strip koji funkcioniše na principu Commedia dell'arte. Maks Bunker mi je to otrkio u mejlu, što mi je otvorilo čitanje Alana Forda na jedan potpuno nov način", objašnjava Lazar.\nCommedia dell'arte all'improvisso, kao i što sam prevod ukazuje - komedija veštine improvizacije - bazira se na improvizaciji i skečevima, elementima koji su jasno prisutni u ovom stripu.\n„Način na koji su vizuelno prikazana emotivna stanja kao i način na koji su karikaturalno prikazani likovi je zaista izvanredan", kaže Lazar.\nPrvi i prošireno izdanje Cvjećarnice\nPrelazak u neki drugi medij\nEkranizacija stripovskih junaka je danas gotovo redovna pojava. I kada mnogi stripovi doživljavaju promene, filmske adaptacije i sve to ide toliko daleko da čak i siroti nostalgični Dilan Dog dobija mobilni telefon i prelazi na male ekrane, postavlja se pitanje - kakve šanse ima grupa TNT?\n„Alan Ford je teško preneti na film zato što zahteva da se poetika prenese i samo određeni ljudi imaju tu sposobnost", smatra Lazar.\nMeđutim, iako težak, takav zadatak nije nemoguć, a pisac ima sopstvenog favorita koji bi mogao da iznese ovako delikatan prelazak iz devete u sedmu umetnost.\n„Mislim da bi Žan Žene mogao to da uradi, a i Slobodan Šijan je apsolutno ubeđen da je Alan Ford filmičan."\n„Ima tu intiresantne vizuelne poetike, ali to ne može da se prenese kao direktna interpretacija crteža ili radnje, već tonalitet filma mora da oslikava strip", smatra Lazar.\nOtkrivši da Alan Ford nikada nije preveden na engleski, Lazaru se javila ideja da napravi izdanje za englesko tržište. Nažalost, Maks Bunker nije bio zainteresovan za prava.\n„Očigledno je da Alan Ford njemu više nije toliko velika stvar u opusu i da ga je negde pustio niz vodu, za razliku od nas."\nIpak, Lazar dodaje da, ukoliko ikada dođe do prevoda, to bi moralo biti urađeno na delikatan način sa jednakom, ako ne i većom posvećenošću od one koju je imao Nenad Briksi kada oživljavao avanture grupe TNT za domaće tržište.\n„Na engleskom nema dijalekta koji bi prenosio sličan naboj kao što je to postigao krležijanski Briksijev prevod."\n„Da bi bio uspešan, makar malo, on mora da se prevede tako da svaki od karaktera govori nekim svojim specifičnim akcentom", kaže Lazar.\nPo njegovom mišljenju, uloge bi bile podeljene na sledeći način:\nGrunf bi govorio engleski sa jakim nemačkim akcentom\nBob Rok kokni, onakav kakav koriste junaci popularnog sitkoma Mućke\nBroja Jedan iz nekog razloga vidi kao nekoga ko koristi engleski sa Jidiš rečima\nSir Oliver bi koristio engleski iz visokog društva\nJeremija bi imao italijanski naglasak\nŠef bi govorio tipično bruklinski njujorški engleski\nA Alan Ford bi koristio neutralni, BBC engleski\nŠta nam donosi peto, prošireno izdanje?\nPeto izdanje Cvjećarnice u kući cveća ima dva nova poglavlja. Jedno od njih je intervju sa Slobodanom Šijanom o tome kakav je bio uticaj Alana Forda na Maratonce.\nDrugo poglavlje po prvi put nudi poptuno objašnjenje o „zabranjenoj" epizodi sa Titom.\n„Preko Teofila Pančića sam saznao da se radi o parodiji iz Mladine, pa sam kopao po Mladininim arhivama i uspeo da nađem sve detalje", kaža Lazar, zadovoljan što je barem jedna od velikih fordofskih misterija rešena.\nOvakvu, dopunjenu verziju Cvjećarnice Lazar smatra kompletnom i konačnom.\nIpak, postoje dve idealne mogućnosti, tačnije dva trenutka koja bi mogla da dovedu do novog izdanja knjige.\n„Jedno je da mi se javi Duško Kovačević i kaže Hajde da razgovoramo o Alanu Fordu i toj poetici."\n„A drugo je da mi se javi Maks Bunker i kaže Hajde da napravimo konačnu istoriju Alana Forda", kaže Lazar, ali dodaje da su male šanse da se to dogodi.\nLazar Džamić trenutno radi na biografiji Mitra Subotića Sube, uticajnog muzičkog producenta koji je tragično preminuo u Brazilu 1999. godine.\nPlanira da napiše i knjigu fiktivnih razgovora sa ocem o prirodi patriotizma, a posebno patriotizma u Srbiji.\nBeloruska sprinterka na sigurnom, čuva je japanska policija


Kompanija “m:tel” podržala talentovanog tenisera Marka Maksimovića: Prijatelj šampiona - Glas Srpske\nDejan Marić 22.10.2021 07:04\nBANjALUKA - Kompanija”m:tel” podržala je dobojskog tenisera Marka Maksimovića u njegovim nastojanjima da fantastične rezultate u mlađim kategorijama uskoro ponovi i kao profesionalac.\nMladi as nedavno je razgalio naša srca pošto je u velikom stilu pokorio glamurozni Monte Karlo. Maksimović je na masters u Kneževini otišao sa jasnim ciljem da osvoji trofej. Držao je časove tenisa rivalima starijim godinu dana, a poslije šampionskog poena mogao je samo da ponovi onu Cezarovu: “Dođoh, vidjeh, pobijedih”.\nMarko je nakon uspjeha u Monaku nagrađen u svom gradu, finansijski su ga podržali i Vlada Republike Srpske, te kabinet predsjednice Željke Cvijanović i vlasti Doboja, a sada i “m:tel”, društveno odgovorna kompanija koja je još jednom potvrdila da je prijatelj šampiona.\n- Kada sam videla Marka na prijemu kod predsednice Cvijanović, te čula poziv da društveno odgovorne kompanije pomognu, istog trenutka sam reagovala. I do sada smo podržavali sportske klubove, kulturne manifestacije, ali nije bilo podrške mladim, za javnost nepoznatim talentima. Drago mi je da su i grad Doboj i Vlada RS, a sada i “m:tel” prepoznali potencijal. Svi zajedno možemo mu pomoći da stigne do šampionskih titula. Marko, Novaku Đokoviću sponzor je bio “Telekom Srbija”, tebi je “m:tel”. Dobro došao u tim koji pobeđuje, to je sve što ću ti reći i kao direktorica i majka. Sine, drago mi je što te imamo među nama - izjavila je generalni direktor “m:tela” Jelena Trivan.\nOna je potom dodala da se konkretna podrška mladom teniseru ogleda u potpisu sponzorskog ugovora.\n- Tim okupljen oko Marka procenio je koliko mu je sredstava potrebno da se pripremi za narednu sezonu i ode na najznačajnije turnire. Podelili smo te troškove u trouglu Vlada Srpske, grad Doboj i “m:tel”, a naša pomoć biće 20.000 maraka. Podrazumeva se, naravno, da, ukoliko Marku zatreba dodatna finansijska pomoć, njegov prijatelj “m:tel” će biti uz njega - kazala je ona.\nTrivanova je iskoristila ovu priliku da se prvi put obrati javnosti Republike Srpske od kada je preuzela funkciju.\n- Čekala sam pravi trenutak da iskažem svoju viziju “m:tela”. I ovaj dan je prava slika te vizije. Naša kompanija nema svrhu samo da ubire profit, nego da to što zaradi i vrati narodu i državi. Naše prisustvo, kao investicije Srbije, treba da oseti svaki ovdašnji građanin, da zna da nije sam, da je “m:tel” njegov prijatelj. Marko jeste mlad, može da mi bude dete, i njemu u ovom trenutku možemo pomoći da dosegne zvezde. Ne smemo da ga ignorišemo - zaključila je Trivanova.\nPored finansijske pomoći, Marko Maksimović je od “m:tela” dobio i mobilni telefon “ajfon 13”. Za uzvrat se potpisao na tenisku lopticu koja bi, po riječima Trivanove, uskoro mogla da vrijedi milione.\n- Hvala “m:telu” na pomoći koja će mi značiti u daljoj teniskoj karijeri. Hvala i svima koji su me podržavali, mom gradu i mom klubu. Veliko je zadovoljstvo što sam osvojio masters u Monte Karlu, najjači u konkurenciji igrača do 16 godina u Evropi. Bilo je to fantastično iskustvo - otkrio je petnaestogodišnji teniser.\nMarkov otac Rastko je poručio da porodica Maksimović duguje veliku zahvalnost gospođi Trivan i “m:telu” jer su znali da prepoznaju trenutak u kojem je za njih postalo veliko opterećenje ispratiti Markov put.\n- Možda se u nekim trenucima nije vidjelo svjetlo na kraju tunela. Ipak, uz božiju pomoć i podršku svih pronašli smo taj put. Ovo je najiskrenija sportska priča u Doboju, a neskromno ću reći i šire. Hvala gradu Doboju, Vladi Srpske, predsjednici Željki Cvijanović, klubu šampiona koji se zove “m:tel”. Vjerujem da će, kada se udruže dva šampiona, rezultat biti još bolji. Na kraju, moram da istaknem da je nama u porodici mir davala i iskrena podrška Markovih navijača, drugova i drugarica, trenera, nastavnika, čitave okoline. Ovo nije samo Markov uspjeh, već uspjeh svih onih koji su uz njega u ovih deset godina - zaključio je Maksimović.\nTrener Denis Spahić otkrio je da je već poslije prvog treninga sa Markom shvatio da se radi o talentu koji ima ogroman potencijal.\n- Sa 10 godina bio je šampion države, sa 12 počeo da osvaja turnire. Njegovom ocu davno sam rekao da se radi o jednom od najboljih igrača na svijetu. Naravno, nije mi vjerovao. Radili smo naporno, istrajali, čak sam ga nekad morao slati kući. Sljedeće godine pokušaćemo da pređemo na profesionalni nivo. Marko na dubl ATP listi ima dva boda, nadam se da će uskoro imati i kao singl igrač - optimista je Spahić.


Klimatske promene: Rizik od tačke bez povratka - Javni servis\nTačka bez povratka nije više daleko na horizontu, ona je na vidiku i približava se velikom brzinom, upozorio je generalni sekretar UN Antonio Gutereš uoči dvonedeljne konferencije o klimatskim promenama (COP25), koja je u ponedeljak počela u Madridu, dodajući du su "potpuno nedovoljne" obaveze preuzete za borbu protiv klimatskog zagrevanja, te da i dalje nedostaje politička volja da se nešto uradi.\nIlustracija. Photo: Frédéric Paulussen (Instagram: @Fredpaulussen) / Unsplash\nPiše: Dragan Štavljanin, Radio Slobodna Evropa\nGutereš je rekao da je klimatska kriza već tu, te da politički lideri moraju da reaguju.\n“Jednostavno treba da prestanemo sa iskopavanjem i bušenjem (fosilnih goriva) i iskoristimo velike mogućnosti koje pružaju obnovljivi izvori energije, kao i rešenja koja nudi priroda”, dodao je generalni sekretar UN.\nOn smatra da subvencije da eksploataciju fosilnih goriva moraju da se ukinu, te da ne sme da se izgradi nijedna elektrana na ugalj nakon 2020.\n“Moramo da ograničimo globalni rast temperature na 1,5 stepeni Celzijusa, prestanemo da emitujemo ugljen dioksid do 2050, i smanjimo do 2030. godine ispuštanje gasova sa efektom staklene bašte za 45 odsto u odnosu na nivo iz 2010. Ali da budemo jasni: do sada, naši napori da se ostvare ovi ciljevi su potpuno neodgovarajući,” naglasio je Gutereš.\nSadašnjim tempom temperatura bi mogla da poraste za četiri ili pet stepeni Celzijusa do kraja veka. Čak i ako zemlje poštuju do sada preuzete obaveze, rast temperature bi mogao da pređe tri stepena Celzijusa.\n‘Vreme je za akciju’\n“Ne možemo više odlagati akciju za zaštitu klime”, rekla je španska ministarka za ekologiju Teresa Ribera. Inače, skup je prvobitno trebalo da se održi u Čileu ali je morao da otkaže organizaciju zbog antivladinih protesta, pa je Španija prihvatila da bude domaćin.\nSkup u Madridu označiće početak 12 meseci odsudnih i burnih pregovora koji treba da rezultiraju dogovorom na konferenciji u Glazgovu u novembru sledeće godine (COP26).\nTramp ne dolazi\nOčekuje se dolazak 50 svetskih lidera na ovu konferenciju, ali ne i predsednika SAD Donalda Trampa.\nBela kuća je potvrdila da će se iduće godine povući iz Pariskog sporazuma o klimi, mada je predsedavajuća Predstavničkog doma američkog Kongresa Nensi Pelozi rekla da je američki narod angažovan u borbi protiv klimatskih promena. Ona bi trebalo da bude danas u Madridu na početku skupa.\nMada pozdravljaju njen dolazak, američki ekolozi žele konkretne korake u borbi protiv klimatskih promena.\n“Mada je sjajno što dolazi predsedavajuća Pelozi umesto Trampa, simbolički gestovi nisu zamena za odvažne akcije”, kazala je Džin Su (Jean) iz američkog Centra za biološku raznolikost.\n“Amerika je i dalje glavni izazivač vanrednih klimatskih situacija, a čak i demokratski političari se nikada nisu obavezali da preuzmu odgovornost za naš (SAD) fer udeo.”\nSamit traje dve nedelje do 13. decembra ,a delegati će pokušati da reše sporna pitanja sa prošlogodišnjeg samita u Katovicama u Poljskoj, među kojima su i način formiranja sistema funkcionalnog međunarodnog trgovanja emisijama štetnih gasova i odštete siromašnijim državama za gubitke i štetu nanetu klimatskim promenama.\nZa sada je samo 68 zemalja obavezalo da će povećati svoje planove za smanjenje emisije ugljen dioksida u 2020. godini, pre naredne konferencije UN o klimi u Glazgovu. Ali one, prema ekspertima, predstavljaju samo osam odsto svetske emisije tog gasa.\nU međuvremenu, Save the Children navodi da su klimatski šokovi – uključujući i dva najrazornija ciklona dosada – ostavili milione u Africi gladne.\nNajpre je u martu ciklon Idai pogodio Mozambik, Zimbabve i Malavi, a šest sedmica kasnije ciklon Kenet se sručio na Mozambik zbog čega su milioni ljudi bili ugroženi usled poplava.\n“Ove neumoljive vanredne situacije dovode humanitarni sistem do tačke pucanja. Ponovljeni ciklusi nesigurnosti u snabdevanju hranom zbog šokova izazvanih klimatskim šokovima, rezultiraju velikim nedostacima u finansiranju i neispunjenim humanitarnim potrebama. Dostigli smo kriznu tačku u ovom regionu”, kaže Jan Vejl (Ian Vale) iz Save the Children.\nKrajem sedmice se više hiljada demonstranata okupilo u gradovima od Australije do Indije i Evrope kako bi ukazali na “hitnost reagovanja” i na sve jače naučne dokaze o posledicama globalnog zagrevanja.


Novi Rok Za Subvencije Za Fiskalizaciju Od 15.marta Do 5.aprila\nNaslovna Business Novi rok za subvencije za fiskalizaciju od 15.marta do 5.aprila\nMinistar finansija Srbije Siniša Mali najavio je u sredu novi rok za prijavljivanje za subvencije države za prelazak na novi model fiskalizacije, koji će trajati od 15. marta do 5. aprila, kako bi svi obveznici fiskalizacije koji se ranije nisu prijavili mogli da dobiju pomoć države.\n„Na sednici Vlade Srbije sutra će biti usvojena odluku o novom roku za prijavljivanje za subvencije za nabavku fiskalnih kasa. Rok za prijavljivanje je od 15. marta do 5. aprila i ja pozivam sve koji se nisu prijavili za subvencije da sada to učine“, rekao je Mali prilikom obilaska beogradskog frizerskog salona „Master klas“ u kojem je instalirana nova kasa, prenosi Beta.\nDodao je da ima novca u budžetu za subvencije, da je sve isplaćeno na vreme i u dinar, te da će tako biti i sa onima koji se budu prijavljivali u narednom periodu.\n„Od 1. maja za sve koji treba da budu obveznici novog sistema važi pravilo da moraju da imaju nove fiskalne kase i uređaje i da potpuno rade po novom sistemu“, podsetio je Mali, kao i da svi obveznici mogu da biraju između 200 softverskih i hardverskih rešenja.\nPrethodni rok do kada su obveznici mogli da se prijave za subencije za novu fiskalizaciju bio je 31. januar 2022. godine\nPrethodni tekstOd 1.aprila domaće meso u prodavnicama sa posebnom oznakom\nSledeći tekstKo je zapravo Ana Abramović Popović iz Vognja?


Jankov ekskluzivni Vrtlog - vino.rs\nnedelja, 23 februar 2014 12:05\nNovi sovinjon blan iz smederevske vinarije Janko, etiketu po imenu Vrtlog, svih hiljadu proizvedenih boca unapred je, pre izlaska na tržište, rezervisao beogradski restoran Žabar.\nDogađalo se i ranije da neko vino ne dođe u prodavnicu, ali su to po pravilu bila vina proizvedena u veoma malim količinama, za sopstvene potrebe ili specijalne prilike. Ovde je, međutim, reč o poslovnoj odluci da se lanisra na tržište vino koje, poput onih najekskluzivnijih u svetu, može da se kupi samo u pojedinim hotelima, restoranima ili na aukcijama – i to po impoznatnim cenama.\nSomelijer uglednog beogradskog restorana Žabar, objašnjava ovaj potez kao logičan nastavak njihove prakse da gostima ponude ekskluzivnost. Ovaj „ekskluzivac” od 13,5 % alkohola zbilja je neobično vino, drugačiji od bilo kog sovinjona, beskrajno elegantan, sa divnim aromama breskve. Kao da nije ni sovinjon, kažu u šali. Jednostavno, čudesno vino sa samo jednom manom – što ga nema više od tih 1.000 boca!\n- Kad su me pitali za to vino, ja se odmah setim pesme „Ti ne ličiš ni na jednu, a puno sam žena sreo” – smeje se Dragan Vasić Janko i dodaje – To je vino koje nosi na sebi autorski potpis tehnologa Mladena Dragojlovića. Fermentisalo je godinu dana u bariku, što je rađeno kako bi se dobio poseban karakter, te je potpuno drugačije od svih varijanti rađenih u inoxu. Znači, isto je grožđe, istog dana brano 2012. godine, sve je isto, ali je vino totalno drugačije.\nNovi izazov, Mladen Dragojlović\nOsnovno pitanje glasi zbog čega nije proizvedeno više ovog vina?\n- Bilo ga je više, ali nisu neki burići uspeli pa smo to vratili u rinfuzu – kaže Janko. – Ove godine su uspeli svi koje smo radili, pa će biti daleko više tog vina i moći će da se kupi u vinotekama.\nZnači, ukoliko vas Vrtlog uvuče u svoje aromatične dubine i oduševi tokom ove sezone u restoranu Žabar, bićete u mogućnosti da ga dogodine gustirate i u nekom drugom ambijentu. Ali, dotle će sigurno još poneka srpska „boutique” vina krenuti sličnim putem izgradnje kulta imena.\nOpasnost jeste velika da se evidentni napredak kvaliteta izgubi u brzim i nesigurnim vodama male proizvođačke moći. Ali se i ta mana može pametnim potezima, prepoznavanjem i ulaganjem u kvalitet okrenuti u čist dobitak.\nVreme je da neki domaći vinar ili vino steknu status kultnog, zar ne?


Planet Bike - Velika zimska akcija\nBeograd, Novi Sad, Niš | 26.01.2015. | plane tbike | Komentari (0) | Kategorije: Oprema | Oprema za Alpsko skijanje | Oprema za Nordijsko skijanje | Oprema za Snowboard | Ski servisi\nU prodavnicama Planet Bike-a počinje velika zimska akcija! Kupovinom 2 proizvoda iz zimskog asortimana dobijate popust od 15%, a kupovinom 3 proizvoda dobijate popust od cak 25% na sve kupljene artikle! Akcija se odnosi...\nPečat krize na niškoj razmeni skijaške opreme\nNiš | 29.12.2014. | SK Niš | Komentari (0) | Kategorije: Sajmovi | Oprema | Oprema za Alpsko skijanje | Srbija\nUprkos očekivanjima, i druga (poslednja) niška razmena skijaške opreme pred novu sezonu nije izazvala veće interesovanje ljubitelja skijanja. Iako je ponuda polovne i nove opreme u Hali sportova „Čair“ bila solidna, poseta nije bila...\nOdržan FISCHER Ski test na Kopaoniku\nKopaonik | 28.12.2014. | Gora | Komentari (0) | Kategorije: Oprema | Oprema za Alpsko skijanje | Ski oprema - Saveti\nU subotu 27. decembra 2014.g. u Dolini sportova na Kopaoniku održan je prvi FISCHER SKI TEST ove sezone. U idealnim uslovima za vožnju "on piste" skija, gosti Kopaonika su bili u prilici da...\nKopaonik | 26.12.2014. | Komentari (0) | Kategorije: Oko skijanja | Dešavanja | Oprema | Oprema za Alpsko skijanje\nU subotu 27. decembra 2014.g. na Kopaoniku, na polazu staze Karaman Greben, u organizaciji Gore i JP Skijališta Srbije održava se FISCHER ski-test. Kao dealer FISCHER-a za Srbiju, GORA predstavlja nove modele skija...\nBO SKI 3 - Treći sajam razmene skijaške opreme 20. decembra u Boru\nBor | 17.12.2014. | BTC Bor | Komentari (1) | Kategorije: Oprema za Alpsko skijanje | Ski oprema - Saveti | Ski servisi | Crni vrh - Bor\nU Boru će se, u subotu 20.12.2014. godine održati Sajam - razmena skijaške opreme i zimske sportske opreme, pod nazivom „BO SKI“. Ovu manifestaciju po treći put organizuje J.P “Borski turistički centar“. Sajam...


Uprkos divljoj deponiji bogata barska flora u ovoj vlažnoj depresiji.\nVeštačko vodno telo. 0.36 ha\n< 0148 Kula\nKubik Ruski Krstur >


Jeremić: Vučić za kontakt sa Trampom plaća kešom ili unosnim biznisom - Jutarnji GLASnik\nPredsednik Narodne stranke Vuk Jeremić izjavio je da je predsednik Srbije Aleksandar Vučić spreman da kontroverznom američkom lobisti Koriju Levandovskom „plati koliko god on zatraži“ da mu ugovori telefonski razgovor sa predsednikom SAD Donaldom Trampom i jedan Trampov tvit u kojem bi napisao da je „Vučić hrabar“ i da su razgovarali.\nIlustracija: Jutarnji GLASnik, Foto: Screenshot/ Youtube\n„Vučić je Levandovskom u Njujorku ponudio da traži apsolutno šta hoće, keš ili biznis priliku – da bude posrednik u prodaji srpskog Telekoma, građevinski poduhvat na zemljištu IMT-a u Novom Beogradu, poput Beograda na vodi, ili izgradnju neke hidrocentrale“, rekao je Jeremić televiziji Naša.\nJeremić je naveo da je Vučić Levandovskom krajem marta rekao da neće žaliti sredstva jer mu je potreban kontakt sa Trampom, ali da Levandovski, pošto nije u uskom krugu oko Trampa, ne može da utiče na politiku predsednika SAD prema Kosovu, već samo da obezbedi kontakt sa njim i da Tramp nakon toga „tvitne“.\n„Levandovski će u Beograd doći 23. i 24. aprila da se dogovori sa Vučićem o ceni. Vučić je prvo tvrdio da ne poznaje Levandovskog i da je čuo samo za fudbalera sa tim prezimenom, a onda je čovek iz jedne nevladine organizacije na televiziji Pink rekao da Levandovski dolazi u Beograd da održi predavanje“, rekao je Jeremić.\nPredsednik Narodne stranke je dodao da Levandovski nije akademik ili profesor koji drži predavanja, već proračunati biznismen koji po svetu prodaje svoju bliskost sa Trampom.\nJeremić, koji je i bivši ministar spoljnih poslova Srbije i bivši predsednik Generalne skupštine UN, rekao je da kraći i nepripremljeni razgovor sa Trampom ne može mnogo da pomogne, jer je predsednik SAD u poslednje vreme „prilično izolovan“, pa je za uticaj na spoljnu politiku SAD potrebno razgovarati i sa predstavnicima Pentagona, Stejt departmenta, kao i sa savetnikom za nacionalnu bezbednost Džonom Boltonom.\n„Trampovu pažnju u spoljnoj politici nije moguće dobiti ni za kakav novac, osim ako se ne razgovara glavnim prioritetima, poput Sirije i Severne Koreje, kojima se on direktno bavi. Ako je reč o stvarima nižeg prioriteta, kontakt sa Trampom može poslužiti samo za šou – slikanje sa njim ili telefonski razgovor, a u Vučićevom slučaju za tvit koji je tražio. To je poražavajuće“, rekao je Jeremić.\nOn je naveo da su ga o kontaktima Vučića i Levandovskog obavestili ljudi bliski saradnici Levandovskog.\nPredsednik Narodne stranke je naveo da je međuvladina organizacija FATF uvrstila Srbiju na listu država osumnjičenih za pranje novca i finansiranje međunarodnog terorizma jer je vrh države namerno otvorio bankarski sistem za ulaganja u kojima nije poznato ko je stvarni vlasnik uloženog novca.\n„To su učinili da bi njima bliski ljudi poput na primer Stanka Subotića Caneta i Andreja Vučića mogli da preko lanaca firmi registrovanih u inostranstvu kupuju kompanije u Srbiji“, rekao je Jeremić.\nTagged ALEKSANDAR VUČIĆ, DONALD TRAMP, VUK JEREMIĆ


Defektološki fakultet Beograd Rezime: Danas se smatra da je oblast obrazovanja ona ključna oblast društvene delatnosti koja treba da bude pokretač i realizator ideje inkluzije kroz zajednič ko školovanje dece sa posebnim potrebama sa ostalom decom, a to zovemo inkluzivnim obrazovanjem. U svetu se poslednjih godina dosta uradilo po ovom pitanju, pa je u skladu s tim Ministarstvo prosvete i sporta 2002. godine osnovalo ekspertsku grupu za reformu obrazovanja dece sa posebnim potrebama.\nIstina, u našoj sredini postoje otpori prema nazivu: lica sa posebnim potrebama, te autor predlaže drugačiji naziv u skladu sa tzv. socijalnim modelom ometenosti, a to je: lica kojima je potrebna posebna društvena podrška. Aktuelni sistem obrazovanja u Srbiji je organizovan u tri osnovna vida: specijalno obrazovanje u posebnim školama za decu ometenu u razvoju, specijalno obrazovanje u posebnim odeljenjima redovne škole koja su sastavljena od učenika sa istom vrstom ometenosti i redovno obrazovanje u istom odeljenju sa ostalim učenicima (integracija) ali bez sistematske podrške i prilagođavanja posebnim potrebama učenika tako da je njihov školski uspeh ispod proseka ostalih učenika.\nOdvajanja dece sa posebnim potrebama od porodice i smeštanje u institucije zatvorenog tipa i domove pri specijalnim školama najčešće ima loše efekte, a ekonomski je takođe manje isplativo od ostajanja deteta u njegovoj porodici kojoj treba pružiti stručnu i finansijsku podršku. U novoj koncepciji obrazovanja učenika sa posebnim potrebama u Srbiji, aktivnosti u vezi reforme u ovoj oblasti mogu se podeliti u četiri segmenta: 1. Izrada strategije reforme obrazovanja učenika sa posebnim potrebama; 2. Obezbeđivanje institucionalnog i zakonskog okvira za sprovođenje reforme; 3. Priprema škola, kadrova, kurikuluma, reforma Defektološkog fakulteta, priprema društvenog okruženja i javnog mnjenja i slično; 4. Implementacija novog modela obrazovanja u praksi sa prelaznim periodom mestimične primene, pilotiranja itd.\nKljučne reči: lica sa posebnim potrebama, specijalno obrazovanje, reforma, inkluzija, integracija, ometenost, socijalni model, lica kojima je potrebna posebna društvena podrška. Kada se govori o demokratizaciji nekog društva i o izgradnji građanskog društva nezaobilazno se kao deo tih procesa otvara potreba menjanja odnosa društva prema licima sa posebnim potrebama i ističe neophodnost njihovog aktivnog uključivanja i participiranja u svim oblastima društvenog života zajedno sa drugim građanima. Poslednjih decenija u svetu se razvio novi pokret za pravedniji odnos društva prema licima sa posebnim potrebama, nova humanistička ideja inkluzije u društvo, ili uključivanja svih onih koji su do sada bili isključeni u velikoj meri, segregirani, diskriminisani. Danas se smatra da je oblast obrazovanja ona ključna oblast društvene delatnosti koja treba da bude pokretač i realizator ideje inkluzije kroz zajedničko školovanje dece sa posebnim potrebama sa ostalom decom, a to nazivamo inkluzivnim obrazovanjem.\nTo znači da, na primer, neko telesno invalidno dete u invalidskim kolicima ili dete sa nekim drugim oblikom ometenosti ima pravo da se školuje u najbližoj školi u susedstvu, u koju bi inače išlo da nema posebne potrebe i da deli istu đačku klupu sa svojim vršnjakom. Pojam inkluzivnog obrazovanja obavezno i kao integralni i neodvojivi deo ovog procesa podrazumeva specifičnu pripremu i prilagođavanje postojećeg obrazovnog sistema posebnim potrebama ovih đaka, a to znači krupne promene i reforme redovnog sistema obrazovanja. Do sada je takođe postojala praksa upisivanja lakše ometene dece u redovne škole, ali su škole bile potpuno epripremljene kadrovski, programski i u pogledu tehničke opremljenosti za prihvat ovakve dece i nije postojala sistematska i stručna podrška i pomoć, a predrasude i negativni stavovi su predstavljali ogromnu barijeru u školovanju ove dece. Zato se u stručnoj literaturi često i pravi razlika između pojma integracije i pojma inkluzije. Integracija podrazumeva ubacivanje deteta u postojeći sistem onakav kakav jeste, u kome dete “pliva” zahvaljujući najviše svojoj snalažljivosti, upornosti i uz pomoć ogromnog zalaganja roditelja, dok inkluzija podrazumeva da novi reformisani sistem daje stručnu i moralnu podršku u obrazovanju i opštem razvoju i napredovanju ovakvog učenika. U mnogim evropskim zemljama ovakva nova škola po meri deteta je već stvarnost.\nNova filozofija i novi pristup u sagledavanju problema ometenosti i problema posebnih potreba jeste nešto što revolucionarno menja dosadašnji pogled na ovu problematiku i mogli bismo da ga, možda smelo, označimo kao kopernikanski obrt u ovoj oblasti. Naime reč je o novom tretmanu ometenosti kojoj se do sada pristupalo pretežno medicinski, kao individualnoj karakteristici pojedinca, sa težnjom da se takvom pojedincu pomogne da kompenzuje svoj nedostatak i tako “popravljen” uključi u postojeći sistem. Novi socijalni model ometenost tretira ne samo kao stvar pojedinca već i društvenog okruženja, proširuje definiciju ometenosti i na neadekvatno i nepodešeno društveno okruženje sa njegovim institucijama, kao što je, na primer, obrazovni sistem, koje moraju da se restrukturišu i prilagode posebnim potrebama nekih, makar i malobrojnih njegovih članova. Dakle, nova filozofija iskazana kroz tzv. socijalni model ometenosti, nasuprot medicinskom modelu, ne tretira ometenost samo kao problem individue sa nekim poremećajem već i kao problem društva, koje se mora menjati i podešavati kako bi izašlo u susret posebnim potrebama pojedinca kroz novu zakonodavnu politiku, novu obrazovnu i socijalnu politiku i prilagođavanjem društvenih institucija kroz uklanjanje različitih barijera u okruženju, od arhitektonskih do socijalnih.\nNakon uspostavljanja nove demokratske vlasti u Srbiji oktobra 2000. godine, pokrenute su reforme u mnogim važnim segmentima društva, a Ministarstvo za socijalna pitanja i Ministarstvo prosvete i sporta pokrenula su reforme u ovoj veoma zapuštenoj, kompleksnoj oblasti posebnih potreba opterećenoj brojnim problemima, od siromaštva do predrasuda. Ministarstvo prosvete i sporta je aprila 2002. osnovalo ekspertsku grupu za reformu obrazovanja dece sa posebnim potrebama koja je u aprilu 2004. završila sa radom. Ekspertska grupa imala je zadatak da izvrši analizu postojećeg obrazovanja dece sa posebnim potrebama, da komparativno prouči evropska iskustva, paradigme i praksu i da u okviru započete generalne reforme obrazovanja u Srbiji i u skladu sa njom predloži strategiju reforme obrazovanja dece sa posebnim potrebama.\nEkspertska grupa je takođe imala zadatak da uspostavi saradnju sa stručnom i naučnom javnošću, kao i sa širokom javnošću zainteresovanih, kao što su roditelji dece sa posebnim potrebama, udruženja lica sa ometenošću, mediji itd., i organizuje susrete, konferencije, okrugle stolove, tribine, na kojima bi se promovisale nove ideje vezane za reformu obrazovanja, za uvođenje inkluzivnog obrazovanja i kako bi se čulo mišljenje svih zainteresovanih za unapređenje obrazovanja lica sa posebnim potrebama.\nEkspertska grupa Ministarstva prosvete pošla je od široke definicije kategorije dece sa posebnim potrebama. Naime, danas u svetu u različ itim zemljama varira broj kategorija lica koja se tretiraju kao lica sa posebnim potrebama – od jedne ili dve (Danska), do deset (Poljska), a najčešće u pitanju je 5-6 kategorija takvih lica. Ekspertska grupa pod decom sa posebnim potrebama podrazumeva pre svega decu sa nekim oblikom ometenosti u razvoju, kao što su telesna, senzorna i mentalna ometenost, a zatim decu sa poremećajem u društvenom ponašanju, decu sa hroničnim i teškim oboljenjima koja su na dugotrajnom bolničkom ili kućnom lečenju, decu iz socijalno, kulturno i materijalno depriviranih sredina, decu bez roditeljskog staranja, zlostavljanu, izbeglu i raseljenu decu. Uključena je i specijalna kategorija nadarene ili talentovane dece, koja takođe imaju posebne obrazovne potrebe.\nU našoj sredini postoje prilično izraženi otpori prema nazivu lica sa posebnim potrebama. Negativne reakcije na ovaj “uvozni” termin postoje u stručnoj javnosti, na primer među defektolozima, ali i među samim licima sa ometenošću. Oni kažu da ova lica imaju potrebe kao i svi ostali ljudi, ali da je način njihovog zadovoljavanja različit. Predložila sam drugačiji naziv, u skladu sa pomenutim socijalnim modelom ometenosti, a to je: lica kojima je potrebna posebna društvena podrška. Ovaj novi naziv već je ugrađen u ime tek otvorene institucije koja se nazive Centar za obrazovanje lica kojima je potrebna posebna društvena podrš ka.\nAnaliza postojećeg sistema obrazovanja učenika sa posebnim potrebama u Srbiji Analiza pokazuje da je aktuelni sistem obrazovanja organizovan u tri osnovna vida: 1. specijalno obrazovanje u posebnim školama za decu ometenu u mentalnom, senzornom, telesnom i socijalnom razvoju, kojim je obuhvać eno 1% ukupne populacije učenika; 2. specijalno obrazvanje u posebnim odeljenjima redovne škole koja su sastavljena od učenika sa istom vrstom ometenosti; 3. redovno obrazovanje u istom odeljenju sa ostalim učenicima (integracija), ali bez sistematske podrške i prilagođavanja posebnim potrebama učenika, tako da je njihov školski uspeh ispod proseka ostalih učenika i sa velikim brojem ponavljača.\nDeca sa ometenošću najviše pohađaju specijalne škole, u koje se upućuju na osnovu odluke Komisije o razvrstavanju, koja procenjuje stepen i vrstu ometenosti i edukabilnosti. Ovakav pristup pati od visokog stepena diskriminacije. Druge kategorije dece sa posebnim potrebama najviše se školuju u redovnom obrazovnom sistemu, gde povremeno dobijaju pomoć od strane stručne psihološko-pedagoške službe u školi. Nastavnici nisu pripremljeni niti obučeni za rad sa ovim kategorijama dece.\nPostoji i kategorija dece sa teškim i multiplim oštećenjima, trajno smeštena u institucije zatvorenog ili poluzatvorenog tipa sa kojima se minimalno, ili nikako, sprovodi edukacija i rehabilitaciono-habilitacioni rad.\nKrupan problem predstavlja veliki broj dece sa posebnim potrebama koja su ispuštena iz sistema obrazovanja i nisu obuhvaćena nijednim vidom društvene brige i tretmana. Danas u Srbiji ne postoji sistematsko registrovanje ovih lica, tako da nemamo preciznih podataka o njihovom broju.\nSpecijalne škole funkcionišu kao nezavisan i paralelan sistem uz redovni, bez međusobne povezanosti. Dete koje jednom uđe u specijalni sistem veoma teško može da se prebaci u redovni, dok je put za prebacivanje deteta iz redovnog u specijalni sistem široko otvoren. Stranice: 1 2 3 4\t


VANREDNA SITUACIJA I UČEŠĆE RADIO AMATERA\nVlada Srbije proglasila je vanrednu situaciju na celoj teritoriji zemlje. Rukovodstvo SRS takodje prati situaciju u vezi sa najavljenim obilnim padavinama u Srbiji. Ukoliko se ukaže potreba za aktiviranjem radio-amaterske mreže u vanrednim situacijama mrežu će voditi upravna radio stanica YU1SRS, na VHF repetitoru R1 na Avali, i UHF repetitorskoj mreži preko RU1. Radio-amreža će biti proširena i na druge repetitore\nukoliko je potrebno, kao i na KT. Stanica YU1SRS će raditi iz prostorija Saveza na Trgu Republike u Beogradu. Savez raspolaže svom potrebnom opremom, operatorima za višednevno dežurstvo kao i proverenom tehničkom podrškom. SRS ima i više mobilnih repetitora koji se u kratkom roku mogu aktivirati na eventualno ugroženim područjima.\nKlubovi i pojedinci mogu da kontaktiraju SRS na telefone: 011/3033581,\n3033583 i 2634248 za svaku eventualnu pomoć .\nUkoliko se ukaže potreba za aktiviranjem radio mreže na teritoriji Vojvodine Rukovodstvo Saveza radioamatera Vojvodine će aktivirati mrežu na teritoriji Vojvodine .Upravna stanica će biti YU7APV na repetitorskim kanalima RV5 I RU5 kao i na KT 3.760 +_ QRM zajedno sa upravnom stanicom Saveza radioamatera Srbije YU1SRS.\nDežurstvo I tehničku podršku organizovaće Radio klub Novi Sad iz Novog Sadazajedno sa ostalim radio klubovima Iz Vojvodine.\nMolimo sve radioamatere da prate VHF I UHF radio mrežu I da se pridržavaju uputstava UPRAVNE STANICE.\nZa dodatne informacije telefon Saveza radioamatera Vojvodine 021/420-185\nIO Saveza Radioamatera Vojvodine\nPovodom 160 godina od rodjenja našeg naučnika Nikole Tesle Savez radio-amatera Srbije i Srpski CW klub su aktivirali dva prigodna znaka:\nYU160TESLA promovisaće ga svi članovi SRS\nYT160TESLA promovisaće ga članovi ScwC\nZnaci će biti u eteru od 01. marta do 31. decembra 2016. Plan rada se pravi kao i prošle godine za IARU znake preko sajta: http://callplan.yu1srs.org.rs/ gde možete popuniti rezervaciju za željeni termin.\nObaveza aktivatora je da dnevnik vode u elektronskom obliku i odmah posle završene aktivnosti dostave ADIF format Milanu YU1ZZ.\nIzvršni odbor Saveza radio-amatera Srbije je, na predlog Komisije za pozivne znake 2x1, usvojio novi Pravilnik o dodeli pozivnih znakova i znakova identifikacije koji vam dostavljamo u prilogu ove e-poruke.\nPrethodni Pravilnik donet 08.12.2011.g. primenjivao se 4 godine, a praksa je ukazala da su neophodne izmene kako bi se dobio Pravilnik koji jasnije definiše pravila dodele i upotrebe pozivnih znakova i znakova\nIzmene, u odnosu na Pravilnik od 08.12.2011.\nČlan 3. i 8.\nDefiniše se postojanje samo jedne komisije koja bi rešavala zahteve za 2x1 I 2x2.\nTokom primene prethodnog Pravilnika druge komisije nisu ni formirane, te se može smatrati da su nepotrebne jer poslove tih komisija obavljaju sekretari saveza.\nČlan 5. i 6.\nNadležnost dodele pozivnih znakova i znakova identifikacije se većinski prebacuje na Savez radio-amatera Srbije, što se u praksi primene Pravilnika pokazalo kao racionalno i realno.\nDve serije, predviđene za znakove identifikacije, YU0WAA – YU0WZZ i YU0YAA – YU0YZZ stavljaju se na raspolaganje Savezu radio-amatera Srbije.\nRadi se o serijama koje su bile namenjene radio-farovima i stanicama za digitalne komunikacije, a za te potrebe je sasvim dovoljna po jedna serija znakova identifikacije.\nU skladu sa izmenama člana 5. i 6. kompletnu evidenciju svih znakova void Savez radio-amatera Srbije.\nDODATAK Pravilnika - uslovi za 2x1 i 2x2\nNa osnovu iskustava iz prakse, uvodi se sledeće:\n- smanjenje vremenskog uslova za dobijanje 2x1, sa 5 na 3 godine\n- davanje mogućnosti da se sa 2x3 direktno pređe na stalni 2x1\n- za 2x1 i 2x2 uvodi se uslov minimalnog broja poena u takmičenju da bi se ostvarili poeni za 2x1 ili 2x2\nOstale izmene u Dodatku Pravilnika su pojašnjavanje uslova za 2x1 i 2x2 koji formalno nisu bili definisani.\n>>> Pravilnik o dodeli pozivnih znakova i znakova identifikacija\nVaso Nastasić YT5T\nYT15YOTA ACTIVITY PLAN\nKAOŠTO JE VEĆ NAJAVLJENO, SUTRA POČINJE YOTA MESEC,PERIOD GODINE KOJI JE IARU R1 POSVETIO PROMOCIJI MLADIH NA RADIO TALASIMA.\nOve godine učešće uzima oko40 stanica uglavnom iz Evrope, ali i 3V, ZS, J6, A2...\nOve godine će po prvi putbiti aktivnosti i iz Srbije, a prema dosadašnjim prijavama rad na YT15YOTA ćezapočeti Mirko YU3MMM a nastaviće omladinci iz Leskovca, kasnije i Sombora,Užica... Ranije je bilo najava aktivnosti i iz radio kluba YU1AKV iz Vitanovca,nadam se da tako i ostaje.\nZa razliku od standardnihjubilarnih znakova koji se tokom godine koriste u Srbiji, cilj ove aktivnosti nijeisključivo pile-up karaktera, već da se radio talasi predstave mladima, anekima i da se pruži prilika da urade svoje prve veze (kao što će to recimobiti novopečeni telegrafisti YU3VIP i YU3AWA).\nAko imate manje od 26godina, ili ako želite da iskoristite priliku da vašu aktivnost predstavitenekoj grupi omladine (poželjno klubovi u većim urbanim sredinama), prijavite sena http://callplan.yu1srs.org.rs/call/YT15YOTA\njedina obaveza pored prijaveje redovno (dnevno) slanje dnevnika rada u ADI formatu, i kratka propratnainformacija sa slikom operatora.\nZa sva pitanja stojim naraspolaganju\nYOTA - Activity:\nA number of special event stations are dedicating the whole of\nDecember to Youth activities, aiming to attract youngsters to the\nhobby. Among the calls to be active are: 3V8YOTA, 9A0YOTA,\n9A15YOTA, A2YOTA, A43YOTA, DQ0YOTA, EA1RCG/YOA, EG9YOTA, EI0YOTA,\nES9YOTA, G15YOTA, GI15YOTA, GM15YOTA, GW15YOTA, HA8YOTA, HB9YOTA,\nHG0YOTA, II2YOTA, II5YOTA, J62YOTA, LX4YOTA, LY5YOTA, LZ2015YOTA,\nOD5RI/YOTA, OE0YOTA, OE15YOTA, OH2YOTA, OL15YOTA, OM15YOTA,\nOM9YOTA, ON4YOTA, PA6YOTA, PD6YOTA, SH9YOTA, SP3YOTA, YT15YOTA, and\nZS9YOTA. QSL via OM2FY, ClubLog OQRS. http://www.ham-yota.com/\nThere is a special award available for working YOTA stations.\nIn total there can be 4 awards achieved:\nBronze: worked 5 YOTA stations\nSilver: worked 10 YOTA stations\nGold: worked 15 YOTA stations\nPlatinum: worked 25 YOTA stations\nAwards can be requested through http://www.ham-yota.com/december-yota-month/award-request/\nNove licence, Nov.2015.\nStigle su nove licence u klub, pa je to bio razlog da se društvo okupi i obeleži dogadjaj, klasično - kako mi to oduvek radimo. Stil je isti, samo se klijentela menja.\nTradicionalno dobra saradnja radio amatera i aktivista Crvenog krsta u Somboru je opšte poznata. Ipak ove jesene smo učinili korak više. Serijom predavanja i radionica namenjenih aktivistima CK smo ih obučili da koriste amaterske radio komunikacije u vanrednim situacijama. Odaziv i interesovanje je prevazišlo naša očekivanja. Mladi aktivisti su veoma pažljivo slušali predavanja, a na praktičnim radionicama uvežbavali korišćenje amaterskih radio stanica u slučaju vanrednih situacija. Nakon završenog projekta, aktivistima Crvenog krsta su uručene prigodne diplome i priredjen skroman konktel. U opuštenoj atmosferi, u prepunim prostorijama kluba smo se dogovorili o nastavku saradnje, pa je za očekivanje i nova grupa amaterskih operatora I. i II. klase. Projekat "Radio klub u vanrednim situacijama" u okviru kog je izvršena obuka je finansiran od strane Ministarstva odbrane Republike Srbije.\nJubilarno ARG takmičenje\n50 godina ARG u Somboru


Svečana premijera crtanog filma „PETAR PAN I MAGIČNA KNJIGA NEDOĐIJE” - Hej! magazin\nSvečana premijera crtanog filma „PETAR PAN I MAGIČNA KNJIGA NEDOĐIJE”\nSvečana premijera sinhronizovanog crtanog filma „Petar Pan i Magična knjiga Nedođije” biće organizovana u subotu, 22.12. u 16h u bioskopu Cineplexx Delta City. Najmlađi gledaoci će na poklon dobiti primerak Malog zabavnika uz svaku kupljenu kartu, a čekaće ih Petar Pan i Kapetan Kuka za druženje i slikanje.


Flashmob kao društveni angažman – Suština pasijansa™\nPevački performansi su posebna poslastica. Pogledajte ovo:\nO projektu Human Mirror da i ne govorim:\nI da ne gnjavim više: pratite ovaj link, pa birajte sami… I pogledajte na sat bar ponekad…\nMeđutim, pravi razlog za ovo pisanije je youtube klip na koji je juče ukazano i na portalu Blica: u nekom tržnom centru u Kvebeku, ekipa je podmetnula plastičnu flašu na pod, neposredno pored kante za otpatke. Čekali su da se neko seti da ubaci flašu u kantu, a onda…\nZaista ne znam da li bi bilo moguće napraviti nešto promućurnije od ovog: flashmob klipovi postižu visoku gledanost po definiciji, a ova poruka je eksplicitno jasna. Kapa dole onima koji su smislili ovo.\nPrethodno Prethodni prilog: Ima li mesta za revoluciju u fotografiji?\nSledeće Sledeći prilog: Fotografija dana, 29. mart 2011


Načelni dogovor o proširenju ovlašćenja Evropskog mehanizma stabilnosti (ESM), koji obezbeđuje pomoć zaduženim zemljama evrozone, postignut je pre gotovo godinu danav a ministri će početkom sledeće nedelje verovatno postići konkretan sporazum, nagađa Reuters.\n"Cilj je konačno postići dogovor o izmeni povelje o ESM-u i o ranijem uspostavljanju garantnog mehanizma u sklopu Jedinstvenog fonda za likvidaciju (banaka)", objašnjava zvaničnik evrozone koji je učestvovao u pripremama sastanka.\nPovelja o ESM-u biće izmenjena kako bi se smanjio rizik da ulagači pokušaju izvući što veću zaradu u slučaju restrukturiranja državnih dugova i kako bi se fondu osigurao veći manevarski prostor za posredovanje između država i ulagača.\nIzmene će, takođe, omogućiti ESM-u da pozajmljuje novac fondu za likvidaciju banaka u evrozoni, u slučaju da njegovi izvori presuše u eventualnoj većoj bankovnoj krizi.\nFokus je dodatno izoštrila pandemija covida 19, zbog koje je Evropa pala u recesiju i ojačao je rizik finansijske krize, dodaju.\n"Pandemija je apsolutno udahnula život procesu. Svima je odjednom sinulo da su nove finansijske i bankovne nevolje i te kako moguće i da se moramo za njih pripremiti", kazao je jedan neimenovani zvaničnik evrozone.\nMenjaju se mere s naglaskom na dublju ekonomsku integraciju evrozone i paralelno se izrađuje plan o evropskom mehanizmu osiguranja depozita (EDIS), o kojem će ministri raspravljati u ponedeljak.\n"(...) treba odraditi još ogroman tehnički posao (na EDIS-u)", dodaje visoki zvaničnik evrozone, ukazujući na razlike u stavovima zemalja članica o osiguranju depozita.\nMehanizam bi trebalo da spreči navalu na bankarske šaltere evropskom garancijom vlasnicima bankarskih depozita da će im u slučaju problema biti isplaćeno do 100.000 evra, bez obzira na to u kojoj zemlji EU žive.\n"Svi su ministri svesni koliko je važan rad (na tome) i spremni su nastaviti. Očekujem da će poslati poruku - koja će biti ponovljena na evro samitu - da je taj rad važan i da bismo trebali nastaviti", dodao je.\nBude li u ponedeljak postignut dogovor o izmeni povelje o ESM-u, vlade zemalja evrozone potpisaće njegovu izmenjenu verziju u januaru, a parlamenti bi je potom tokom godine ratifikovali. Na snagu bi trebalo da stupi pre kraja 2021. godine, dodaje Reuters.\n(UŽIVO) Svečano otvaranje spomenika Stefanu Nemanji: Veliki broj građana na Savskom trgu (FOTO)


Izvadila sam donju šesticu pre 4 dana i zbog veoma dubokog korena vađenje je trajalo malo duže, da bi na kraju stomatolog nakon što je zub pukao, izvadio jedan po jedan koren. Gazu sam držala pola sata i nakon toga držala još jednu, zato što je krvarenje bilo intezivno još uvek. Kada sam izvadila drugu gazu krvarenje se smirilo i u roku od 2-3 sata prestalo. Međutim i sada nakon četiri dana osećam pulsirajući bol na mestu rane, iako to nije bio slučaj sa prethodno izvađenom šesticom. Da li ima potrebe obratiti se stomatologu ponovo?\nAna - 11. 12. 2019.\nnakon komplikovanog vađenja zuba uobičajena je pojava bola u prvih nekoliko dana nakon vađenja, koji se postepeno smanjuje do potpunog prestanka. U tom periodu upotreba analgetika (brufen, paracetamol) će Vam biti od koristi.\nUkoliko se tegobe ne smanjuju, ili ukoliko dođe do pogoršanja tegoba, savetujemo Vam da posetite Vašeg stomatologa radi kontrolnog pregleda i terapije po potrebi.


Takmičenje mladičara u Foči!!! – Bistro Bosno i Hercegovino!\nTakmičenje mladičara u Foči!!!\n16. Decembra 2007. 5. Juna 2019. Rusko\t1 Comment\nSRD “Mladica” iz Foče organizuje tradicionalno takmičenje u pecanju mladice na Drini. Takmičeenje će se održati 22. decembra a učestovat ae 50 takmičara iz svih krajeva bivše Jugoslavije.\nObezbjeđene su vrijedne nagrade , tako da onaj ko upeca mladicu preko 70 cm bit će bogato nagrađen.\nZa detaljnije informacije kontaktirajte udruženje SRD “Mladica” iz Foče.\n← Mrežari ne miruju, a bogami ni ribočuvari!!\nSPORTSKO RIBOLOVNI SAVEZ FEDERACIJE BOSNE I HERCEGOVINE →\nFoto: Održana skupština SRS BiH\nOne thought on “Takmičenje mladičara u Foči!!!”\n1. Marta 2010. at 10:08\nPostavio Seha 29 December, 2007\nHajde bogati kad pobiju i ovu mladj drinske mladice imace skobalja kao u prici.\nPostavio svirac 28 December, 2007\nTako … u Foci prodje grandiozni skup sa jednim mladjkom od 56 cm koji je uginuo od povreda trokukom i jednom pastrmkom od 3 kg. Na vrh mi jezika SVASTA … Nekima lakse metar u guzicu, nego centimetar u glavu¨, a nisu Bihac i Krupa prekosvijeta … HALOOO nisu ovo vremena kad je rahmetli Halil Sofradzija iz Drine vadio komadine!!! Sve ste povadili sto se povaditi da … i velike, srednje, pa i male, sad nema nista! I nek’ nema kad bolje niste ni zasluzili! Evo treca godina kako se brukate! Ni ovi iz Gorazda nisu nista bolji! Sramota!\nPostavio hero 25 December, 2007\nZvao me Milenko da propratim takmicenje, jednostavno sam odbio jer zadnja dva puta kad sam bio ulovljena je jedna od 65 cm, a ostalo se svodi na zezanciju i druzenje, haj i to je ribolov al da 100 ljudi ne uhvati nista e onda je to problrm\nPostavio ADNAN 24 December, 2007\nMA MANITE SE PREPUCAVAJA SVAKO NEK DRŽI DOSEBE I BIČE SVE OK SVE ŠTO SE UHVATI ISPOD MJERE NEK SE PUSTI A KO NE PUSTI NEK NOSI NA SVOJOJ SAVJESTI I DUŠI BISTRO\nPostavio alar 21 December, 2007\nBISTRO RAJA JA SE JOS JEDNOM IZVINJAVAM AKO SAM KOGA UVRIJEDIO PA NEMOGU SE STO PUTA IZVINJAVATI HAHAH UGLAVNOM IJA SAM OD NEKOG CUO DA JE TIH DANA PRIJE TAKMICENJA NEKO NADEN NA VODI POSLIJE 23h ZNACI MOJA GRESKA STO SAM POVJEROVAO I STA SAD A STO SE TICE MLADICE I TI MENIJA PO RESTORANIMA JA MISLIM DA SU TO PROSLA VREMENA JA LICNO POSTUJEM PROPISE O SLATKOVODNOM RIBARSTVU A PONEKAD I UZMEM RIBU NORMALNO AKO TO MJERE DOZVOLJAVAJU PA NIJE TO NEKI GRIJEH BAR JA TAKO MISLIM.STO SE TICE BOS KRUPE I REVIRA KOLIKO JE MENI POZNATO TU SE POSTOJU PRAVILA A NORMALNO JE I TO DA NEKO UVIJEK ZABRLJA PA SE MALO POHVALI NEGDJE I ONDA TO OD USTA DO USTA ODE DALEKO.ALI AKO SVI REVIRI BUDU POSTOVANI I PAZENI KAO NA USK npr REVIR RIBNIK REVIR KLOKOT REVIR MARTIN BROD REVIR KRUSNICA REVIR ZA MLADICU BOS KRUPA ONDA CEMO JA SE NADAM BRZO POSTICI ZELJENI CILJ DA IMAMO RIBE ZA SVIJU I DA NASA DIJECA POMALO OD TOGA ZAPAMTE BISTRO\nPostavio Esso 21 December, 2007\nSpustite malo loptu, idu praznici. Ne postoji idealno Udruženje, niti idealan ribolovac. Usmjerite svoju energiju na konstruktivne prijedloge izmjena i dopuna Statuta, Zakona o slatkovodnom ribarstvu, Pravilnika koji su proistekli iz tog Zakona, omasovljavanju članstva i sl. Kao što rekoh praznici idu i ovom prilikom čestitke svim ribolovcima u povodu toga sa željom da vas zdravlje služi, plata vam dva SOMa bila, BABUŠKE vas zaobilazile, a MLADICE iz kreveta ne izlazile, ne hodali iŠARANih leđa,PASTRMA se na tavanu sušila, SUNČANICA i paKLENa vrućina vas zaobišla, a sekretaru se MRENA na oči spustila. Bistro i puno bolje u novoj godini i ne zaboravite, dogodine lovite dan duže i nadam se da nam neće povećati cijene dozvola zbog toga.\nPostavio diver 21 December, 2007\nE jebiga ja moslio da ce lijepoproci al nemoza i nemoze kad ljudi kiji su neupuceni komentiraju stavri na svoj nacin al hajmo po redu\n1 Alar tebi sam odgovorio sto su ljudi nadjeni poslije 23,00 mi smo im dozvilili znaci U.O2 Fejza mladica u “ALGI ” je na meniu samo iz razloga sto se covjeku neradi novi meni a ja ti sad kazem da je vlasnik jedan od pionira C&R ribolova mladice uopste na nasim prostorima .\n2 Fejza taj ko ti je dao informaciju da ribari love na keder te je slagao ili ti lazes nas a ja znam da to nisi ti ,znaci dobro razmisli i vagni ono sto ti neko kaze i neuzimaj zdravo za gotovo ,znam da ti nemoze bitii netreba jasno odnosi izmedju clanova USR”KRUSNICA”ali za informaciju samo da znas upravo ti ljudi koji tio pricaju bi najvise voljeli da je takvo stanje na vodi jer su naucili da im UNA popravlja kucni budzet al toga nema i nece biti dok je bar nekoliko casnih ljudi u rukovodstvu drustva i nezaboravite da smo mi sigurno domacini kojima nije tesko ispuniti svaku zelju nasem gostu ali i taj gost ima svoje obaveze i norme po kojima se treba ponasati .\nJer volio bih ja vidjeti gdje se jos odrzi takmicenje na onom nivou ,moze neko i naci koju zamjerku al mi ga molimo da nam je kaze da to ispravimo .\nSto se tice revira Na Krusnici to ti nevjerujem i smatram da “lazes “sve dok mi imenom i prezimenom nekazes ko je lovio i ko je to odobrio a te price tipa rekao tamo neko nesmatram vrijednim ni pomenaa pogotovo neke rasprave .\nPostavio fejza 20 December, 2007\nMa ljudi sve je to OK, Una je jedna i jedina i treba tako da ostane samo naprijed, svaka cast !!!!\nDiver skidam kapu, to sto si uradio u Krupi malo je ko uradio za svoju rijeku.\nALAR ja nemam nista skriveno i ne stidim se niti jednog svog postupka i smatram da nacin na koji zivim ribolov je ispravan.\n1. Kako to da u HALKICIMA na zatcorenju u restoranu stoji ista zasticena kraljica une na MENIJU po cijeni od skromnih 30km za porciju ? Ima mladice, akobogda bice je i jos vise, ali da je ima bas toliko to nisam znao.\n2. Kako to da kad platim dnevnu kartu na Krusnici da bih lovio u FLY FISHING REVIRU dodje lik pored mene i bacxa leptira, UREDNO, ikao su cak i strimeri zabranjeni, pitaj ROKIJA, kaze rekao MU >>>> /\n3. Kako to da se i sada lovi na kedere i to od strane ljudi , domicejelnih ribara, koji su ucestvovali na takmicenju.\n-Ljudi sve je ovo preseravanje, sebe smatram kriticarem, zaljubljenikom prirode, i ako uspijem otvoriti bar jedne oci ja sam zadovoljan.\n-ALAR za tvoju info u zadnjih godinu dana od Zvornika do Une nisam odnio sa vode niti ijednu mladicu, da li sam sta i koliko ulovio to je moja stvar.\n-Mislim da je reda da svi skupa nesto pokusamo uraditi ali malo sire, ne samo kod nas je dobro i boli me k…ac sta ce biti tamo, jer svi mi lovimo na svim tim vodama, i ako se ovako nastavi bogami bice guravo.\nPostavio alar 20 December, 2007\nIZVINJENJE FEJZI MORAM KRITIKOVATI ADEMA KAKO MENE NEBI KAD PUSTIO MALO DUZE KAD DODEM DOLE HAHAHA BISTRO\nPostavio diver 20 December, 2007\nAlar grijesis fejza i drugi ribari koji su boravili kod nas pred takmicenje imali su malo vecu toloranciju sta se tice vremenskiog perioda tako da to nije problem jedino sto se od svih gostiju trazilo da se sva uhvacena riba za vrijeme treninga vraca a to se koliko znam postovalo.\nPostavio ZANDER 20 December, 2007\nE AKO JE TAKO ONDA NEMAM NISTA VISE DA KAZEM.\nBISTRO RAJA NEMOJTE LJUDI SAMO GORE I GRDE DAJTE DA SE NAS STO VISE ODAZOVE NA OVO TAKMICENJE PA CEMO TAMO PREDLAGATI I PRICATI KAO KOD NAS U BOS KRUPI MLADICU TREBA ZASTITI ALI NEMOZE SE ZASTITITI AKO SE SVI MI MALO NE POVUCEMO RUCNU.PA AKO TREBA PAR GODINA LOVICEMO SVI SKOBALJA I MRENA A NJU CEMO PUSTITI NA MIRU A MENI SE CINI FEJZA DA JE TEBE LICNO NA TAKMICENJU U BOS KRUPI NAS NADRIBAR NASAO U LOVU POSLIJE 23 SATA NIJE SAD DA TE PROZIVAM ALI AKO JA LICNO PRAVIM GRESKE U ZAKONU O SLATKOVODNOM RIBARSTVU ONDA NEBI DRUGE SPOMINJAO BISTRO\nPostavio fejza 19 December, 2007\nMa kome prijatelju da kazem, odes na mladicu bacas cofa, pesa silkija, otkines 50 maraka dnevno, i dodje ti lovocuvar i da ti ovakav savjet: NAKEDERI TI PASTRMKU, JA SAM SA BRATOM 9 KOMADA IZVADIO ZA NOC. E prijatelju budi pametan.\n-Odem prosle godine sa Ibrom uoci takmicenja malo da istitramo terene, lik nam prica kako je postavio 7-8 nocarki i ceka mladicu da je takoreci PRIPNE za takmicenje.\nBAGRA OD PRVOG DO POSLEDNJEG. Bog me nemoze ubijediti da ljudi iz udruzenja neznaju za to kad im je to pod nosom svaki dan vec evo jebenih 10 godina.\nI da nije ono malo mladice sto izadje iz jezera da se izmrijesti u gornjem toku, ne bi je bilo sigurno !!!!!\nPostavio ZAN 19 December, 2007\nDAJ FEJZA AKO ODES PREDLOZI IM DA SE ORGANIZUJU I NEKA PAR GODINA CUVAJU MLADICU KAD JE U MRIJESTU ;ALI 24 SATA PA CE DA VIDE KASNIJE ROKEN ROLA.MORA BITI BAR 80% CLANOVA I RIBARI ALI I CUVARI I ONDA FRCERA KAO NA UNI.TO JE MOJE MISLJENJE I TO SE MOZE SAMO ZAJEDNICKI SPASITI,ALI POD OBAVEZNO\nPostavio fejza 18 December, 2007\nProblem je sto mladica iz donjeg dijela drine izlazi na mrijest i povlaci se sa mrazevima, sto se ne pobije tom prilikom unistava se tokom ljeta, mladice ima ali je sve to sitno brate. I kako kazu mjestani STO SE OBIJESI NE VRACA SE. Zalosno ali istinito, ako ovako nastave nece se vise imati sta ni loviti. Maticni primjerci se doslovce pobiju pri izlasku na mrijest u rano proljece sto u Bistrici sto uzvodno uz drinu tako da u narednih par godina nece morati ni da se trude da organizuju takmicenje. Ja cu otici i ove godine, reda radi, raja druzenje i zajebancija, al da bogda da bude ista u mjeri.\nPostavio StariAlas 17 December, 2007\nHHEHE NEMORES TI NASEM NARODU UGODIT,,,\nPostavio diver 17 December, 2007\nPa Zuby jarane sto se vec nesto ne promjeni i prosle godine organizator je napravio los termin .\nNapr . mi smo uvazili sve kritike i sugestije takmicara u 2006 god. i rezultat je ocigledan za dva dana imali smo 10 riba netreba izmisljati toplu vodu vise ljudi vise pameti to jebilo od davnina\nPostavio zuby 17 December, 2007\nTacnije, ulovljena je jedna od 65 cm, voda je bila mutna, ne bas dobra za lov, ali je cinjenica da je mladice malo. Od prosle godine prenijeto je 1000 KM za nagradu pa bi ove godine nagrada trebala biti 1500 KM. Problem je sto takmicenje pocinje u 7:00 pa za nas sa strane predstavlja problem, a i rano je za ovaj period\nPostavio svirac 17 December, 2007\nTako je Diver. Tamo ko da se trude da je sto vise izlove.\nma svirac nema se sta Drina pribljvati pa ni mi Unu neporibljavamo mladicom ,samo cuvaj brate a nase su vode bogom dane i debelo nagrade onog ko o njima vodi racuna\nPostavio dzeno 16 December, 2007\nhehe u pravu si jarane. Prošle godine je čini mi se bila jedna od kilogram i to je to.\nPostavio svirac 16 December, 2007\nIli na slovence: juce moj prijatelj Gregor Hauptman iz Medvoda ulovio mladicu tesku 14,5 kg na jednodijelnog Eleza.\nOvo takmicenje mi zadnje 2-3 godine lici na lov neke izumrle vrste. Citiram:”tako da onaj ko upeca mladicu preko 70 cm bit će bogato nagrađen!”. Ako bude kao na prethodnim takmicenjima, mrka kapa! Nabavite mladj i poribite Drinu, jadni ne bili, ugledajte se na krajisnike!!!


NOVI VETROVI U SRPSKOM SPORTU: Oktobar je, definitivno, mesec promena - Fudbal, Odbojka, Košarka, Rukomet, Ostali sportovi\nHotSport»Fudbal, Odbojka, Košarka, Rukomet, Ostali sportovi»NOVI VETROVI U SRPSKOM SPORTU: Oktobar je, definitivno, mesec promena\nNaime u tri velika srpska sporta, i jednom “malom”, kao i u organizaciji koja ih objedinjuje, došlo je do velikih promena.\nKošarkaški savez ostao je bez predsednika, mada se to već odavno znalo. Iako je jedan od najuspešnijih predsednika u istoriji saveza, Dragan Đilas se povukao sa te funkcije.\nZVANIČNO: Dragan Đilas više nije predsednik KSS\nU rukometu je bilo najviše turbulencija. U kratkom vremenskom periodu taj savez je dobio novog predsednika, a muška selekcija selektora.\nDugo su vršeni pritisci sa raznih strana da Velimir Marjanović ode sa funkcije predsednika, zbog lošeg stanja u tom, nekada, trofejnom sportu. Pričalo se da je kompletna organizacija u “njegovim rukama”, da kontroliše skupštinu i da ga je nemoguće smeniti.\nZa vreme njegovog mandata u Srbiji su održana dva velika takmičenja, prvenstvo Evrope za muškarce i svetsko prvenstvo za žene. Na oba je Srbija završila na drugom mestu.\nMeđutim, pre i posle toga nije bilo uspeha. Pokušavala je rukometna elita na čelu sa Neđom Jovanovićem da učini nešto, bilo je dosta problema sa selektorom ženske selekcije Sašom Boškovićem, kojeg je bojkotovalo nekoliko najboljih rukometašica.\nPričalo se da Marjanović, iako se formalno povukao sa tog mesta, vlada srpskim rukometom “iz senke”, ali je na to stavljena tačka, kada je na predlog rukometnog saveza Beograda, dosadašnji gen. sek. Božidar Đurković izabran za novog predsednika.\nMuška rukometna selekcija često menja selektore, pa se to dogodilo i sa prethodnim Dejanom Perićem , koji je posle neuspešnog pokušaja da se plasira na OI smenjen. Na njegovo mesto došao je Jovica Cvetković, koji je odmah na početku kvalifikacija za evropsko prvenstvo napravio dobar rezultat. Srbija je bila bolja od Poljske sa 37:32.\nDo pre nekoliko godina malo ko je i čuo za futsal, neki ga i danas zovu “malim fudbalom”. Godinama je reprezentaciju gradio i vodio Aca Kovaćević i na kraju uspeo da Srbiju odvede na svetsko prvenstvo, a zatim kao domačin šampionata 2016. godine osvoji četvrto mesto u Evropi.\nHOTSPORT SAZNAJE: Velike promene u futsalu, Srbija dobija novog selektora!\nSrbija nije uspela da izbori mesto na svetskom prvenstvu u Kolumbiji, a smena selektora najavljena je još pre dva meseca. Kovačević je imao ugovor do decembra, ali je došlo do sporazumnog prekida saradnje, pa je na njegovo mesto u oktobru došao Goran Ivančić.\nJedan od najuspešnijih saveza u poslednjih 20 godina je odbojkaški. Muška A selekcija u poslednjih 10 godina ima tri evropske bronze, redovni je učesnik svetske lige, koju je ove godine prvi put osvojila. Srbija nije u muškoj konkurenciji imala predstavnika na OI, ali su zato devojke predvođene Zoranom Terzićem osvojile prvu istorijsku medalju i to srebrnu!\nDevojke su 2011. bile prvakinje Evrope, treće 2015, kada su bile druge na svetskom kupu. Dakle, nije problem u rezultatima.\nEPILOG: Nenad Golijanin smenjen sa mesta predsednika OSS! (FOTOGALERIJA)\nIma ih i to vrhunskih, ali je politika bila ta koja je Nenada Golijanina, predsednika saveza, koštala položaja. Neverovatan presedan dogodio se na zasedanju FIVB, kada je glasano za prijem Kosova u tu organizaciju. Srpska delegacija, na čelu sa Golijaninom, bila je uzdržana, a Kosovo je primljeno u odbojkašku porodicu.\nZbog toga je Golijanin odmah smenjen, traži se naslednik.\nI na kraju, krovna sportska organizacija, Olimpijski komitet Srbije, dobiće u decembru novog predsednika. Dosadašnji, Vlade Divac, povlači se sa funkcije. On je na čelo OKS došao 2009. i to na predlog svog protivkandidata Ivana Ćurkovića, iako nije ispunjavao sve uslove za tu funkciju.\nNE IDE NIGDE: Vlade Divac produžuje vernost Sakramentu\nZa vreme njegovog mandata, Srbija je u Londonu osvojila četiri medalje, u Riju dvostruko više.\nZa sada su poznata dva kandidata za njegovog naslednika, Ivan Todorov, predsednik džudo saveza Srbije i Aleksandar Šapić, političar i bivši trofejni vaterpolista.\nPominju se još imena predsednika evropske odbojkaške federacije Aleksandra Boričića, ministra za sport i omladinu Vanje Udovičića, i bivšeg predsednika KSS Dragana Đilasa.\nOtvoren je izborni postupak i rok za dostavljanje nominacija za predsednika OKS, kao i članova Izvršnog i Nadzornog odbora je 18. novembar do 13 časova.\nTAGOVI: Vlade Divac, Dragan Đilas, Aca Kovačević, Nenad Golijanin, Goran Ivančić


BiH: Trgovinski deficit u prva tri mjeseca 2,1 milijarde KM - Klix.ba\n17.4.2008. u 13:19\nU martu ove godine BiH je ostvarila ukupni promet sa inostranstvom 1,9 milijardu KM, od čega se na izvoz odnosi 535,5 miliona KM, a na uvoz 1,368 milijardu KM.\nU okviru ukupno ostvarenog vanjskotrgovinskog prometa BiH u tom mjesecu, postotak pokrivenosti uvoza izvozom iznosio je 39,1 posto, istakao je danas na konferenciji za novinare u Sarajevu direktor Agencije za statistiku BiH Zdenko Milinović.\nU prva tri mjeseca ove godine izvoz je iznosio 1,567 milijardi KM, što je za 14,8 posto više u odnosu na isti period prethodne godine, dok je uvoz iznosio 3,673 milijardi KM, što je za 27,4 posto više u odnosu na isti period prethodne godine.\nU tom periodu procenat pokrivenosti uvoza izvozom bio je 42,7 posto, dok je trgovinski deficit iznosio 2,106 milijarde KM.\nMilinović je dodao da se u prva tri mjeseca najviše izvozilo u Hrvatsku u vrijednosti 262 miliona KM, što je 16,7 posto od ukupno ostvarenog izvoza, te u Njemačku u vrijednosti 226 miliona KM odnosno 14,5 posto od ukupnog izvoza.\nU tom periodu, najviše se uvozilo iz Hrvatske, u vrijednosti 599 miliona KM, što je 16,3 posto od ukupno ostvarenog uvoza i Njemačke u vrijednosti 458,5 miliona KM odnosno 12,5 posto od ukupnog uvoza.\nPosmatrano po sektorima harmoniziranog sistema, odnosno Carinske tarife BiH, u prva tri mjeseca najveće učešće u izvozu ostvareno je u sektoru “obični metali i proizvodi od običnih metala” 445 milijuna KM, što iznosi 28,4 posto od ukupnog izvoza, dok je najveće učešće u uvozu ostvareno u sektoru «mašine, elektrotehnička oprema» sa ukupnom vrijednošću 637 miliona KM, što je 17,3 posto od ukupnog uvoza.\nU Trebinju sutra Sajam zapošljavanja i posao za 1.600 radnika\n17.04.2008. u 11:01


Bojana Bogosav , M. Z. B.\n05.12.2017. 20:44 > 07:30\nUbica terao ženu da proda kuću i da mu da novac\nOportunitet ??? U ovakvim slucajevima predlazu nacelo oportuniteta, odnosno prijavljeni uplati odredjwni novcani iznos i delo mu se brise iz evidencije. I covek bez problema ubije nekog, i posle kazu ne znamo kako se to desilo, bio divan covek, nije nikada vodjen postupak protiv njega... Imala situaciju gde mi je osoba pretila, uhodila i sl, pet puta isla u policiju da prijavljujem i svaki put su mi govorili da imaju vecih problema od ljubavnih svadja, koja pri tom nije imala veze sa tim, sve dok nisam trazila pomoc preko visih instanci (preko veze). Tek poslw godinu ipo dana su me zvali u sud da dam iskaz i pri tom sam ja morala naknadno da im dostavljam dokaze (poruke, snimke i sl), iako sam sve to prilozila policiji prilikom podnosenja prijave. Da binnakon godinu dana od tada dobila obavestenjw od suda da je liku predlozeno nacelo oportuniteta i da je prihvatio, te da se postupak obustavlja i da nemam pravo zalbe Sta reci Azurno nam sudstvo\nVozac Mene zaustavio milicionar i rek’o da sam telefoniro, a ja nisam majke mi.. Al on kaže pisaće prijavu i drž mu nedaj, ja izvadim soma dinara i on me pusti. Taman kad je završio sambom i dom sam izlazio na put on već zaustavio drugog i parkiro ga na moje mesto ... ko zna, možda ista priča... i vraćam se ja iz suprotnog pravca posle 3 sata, a ono na istom mestu on uzima meru ko zna kom po redu... tako kuca sama dođje ...\np man ovo je poznato na zapadu kao stocking ili prevedeno na srpski uhodje... Policija i sudstvo u Srbiji se ne bavi timee sobzirom da se to kod nas smatra DELOM MALOG ZNACAJA te se onda iskljucuje protivpravnost. Tuzilac se poziva na ovo i samim tim.imamo oportunitet... A i vode see izrekom sudija se ne bavi malim stvarima, ovde bi izricanje sankcije licu izazvalo vise problema nego koristi. Jos jedan od razloga koji prestavljaju delo malog znacaja.\nMarko Ovde su zakazele instituci i tu treba neko da odgovara. Juce sam citao da je ovaj civek bio problematican i da je suspendovan iz policije, znaci nekom je odmah trebala da se upali lampica za opasnost i da se slucaj brzo resi. Retko se desi da se desilo ubistvo a da taj vec nije imao problematicnu proslost.\nGoran Da se ne lažemo, baš. Ako imaš nešto protiv policije onda ti smetaju zato što nešto muljaš i sam kršiš zakon. Ako ti neki policajac nešto protivzakonito uradi zapamti mu ime, broj, facu, bilo šta i dođi u policiju i prijavi ga i videćeš koliko će ga država štititi. Ako još dođeš sa advokatom ili ga tužiš videćeš koliko će ga štititi sudija. Policajci uglavnom žive od plate. Postoje i oni koji zloupotrebljavaju službu ali kod nas je problem u mentalitetu koji nam ne da da takve prijavimo. Ni njihovim kolegama mentalitet nije drugačiji i tu je potrebna široka kampanja da građani ne bi mislili o policiji kao da su neprijatelji. Ja svoju decu učim da je policajac tu da nas zaštiti i da mi treba da mu pomognemo ako on od nas zatraži pomoć.\nGagac Kakve veze ima odakle mu pare za kuću.poenta je odakle mu oružje pa nek je policajac 100 puta.Kada komšija prijavi komšiju lovca da je vikao u svom stanu dodje policija i oduzme mu oružje i nikada ga više ne dobije nazad.Šta je radio njegov načelnik odbacio prijavu tamo neke žene da hoće da je ubije..on je odgovoran...\nnn jos jedno bravo, ne za policiju nego tuzilastvo jer ono sve koci. a i sta ocekivati kad nam po sudovima sede tuzioci sa laznim diplomama, a takav smo i predsednika izglasali. e za ovo smo svi krivi zapravo. bravo mi.\nVera Ne treba smeniti, već uhapsiti tužioca koji ništa nije preduzeo. Pretio ženi u januaru, a slušali ga tek u oktobru, a nju nameravali da saslušaju iduće godine...ne moraju ni tada...užas...zar se tako postupa kad je neko ugrožen...\ntatjana nacelo oportuniteta ne moze biti predlozeno ako se osteceni ne slozi. tako da se tu radi o malverzaciji a ne ispravnoj primeni oportuniteta. koji se inace za ubistvo ne moze koristiti uopste.\nxaxa svuda je pravda spora ali dostizna, jedino kod nas je i spora i nedostizna. uspevamo da promenimo i sintetizovano ljudsko iskustvo sticano kroz vekove. srbi su cudo, zaista.


Mladić odbio da odgovara na Karadžićeva pitanja – mojKontakt portal – Radio Televizija Kontakt\nBivši komandant Glavnog štaba Vojske Republike Srpske Ratko Mladić položio je zakletvu ali nije želio da odgovara na pitanja na suđenju nekadašnjem predsjedniku Republike Srpske Radovanu Karadžiću, insistirajući da pročita svoju pisanu izjavu.\nIako je Mladić poslije kraće rasprave sa sudskim vijećem Haškog tribunala pristao da položi zakletvu, on je nakon svakog Karadžićevog pitanja rekao da ne može i ne želi da svjedoči iz zdravstvenih razloga.\n“Na savjet svog pravnog tima, branim svoje pravo da ne svjedočim, odbijam da svjedočim”, rekao je Mladić i naveo da bi svjedočenjem ugrozio svoje zdravlje i otežao poziciju u procesu koji se vodi protiv njega.\nSuđenje je u startu počelo pauzom, jer je general Mladić od zatvorskog čuvara zatražio da mu iz ćelije donese neke lične stvari i ortopedsko pomagalo.\nMladićeva odbrana ranije je najavila da će tražiti izuzeće generala iz ovog sudskog procesa zbog vidno narušenog zdravlja i uočljive dezorijentisanosti.\nSuđenje Karadžiću počelo je 26. oktobra 2009. godine. Tužilaštvo je završilo izvođenje dokaza u maju 2012. godine, a izvođenje dokaza odbrane počelo je 16. oktobra 2012. godine.


Održan okrugli sto o Zelenoj ekonomiji i zelenom preduzetništvu u okviru Foruma socijalnih inovacija 2019 – Smart kolektiv\nHome|Aktuelnosti, SIF|Održan okrugli sto o Zelenoj ekonomiji i zelenom preduzetništvu u okviru Foruma socijalnih inovacija 2019\nadmin2020-08-21T16:14:19+00:0030 маја, 2019|\nU okviru ovogodišnjeg Foruma socijalnih inovacija 2019 je održan okrugli sto posvećen razvoju zelene ekonomije i zelenog preduzetništva koji je okupio predstavnike sva tri sektora. Učesnici su bili Aleksandra Vučinić, rukovodilac grupe za kružnu i zelenu ekonomiju (Ministarstvo zaštite životne sredine), Dragan Srećković, direktor razvoja i politika (Trag fondacija), Siniša Mitrović, savetnik predsednika (Privredna komora Srbije), Marija Pantelić, menadžerka ljudskih resursa (Bosis), Vladimir Popović, generalni direktor (Energize), Dragan Filipović, osnivač (Fill), a u ulozi moderatorke se našla Ana Svilar ispred Green Mind.\nIspred Ministarstva zaštite životne sredine, gospođa Vučinić je pričala o Poglavlju 27 i trenutnim aktivnostima Ministarstva u vezi sa usaglašavanjem pregovaračke pozicije i slanje pozicije Evropskoj komisiji, koje je planirano da se realizuje do kraja godine. Ministarstvo je formiralo međuresornu radna grupa za cirkularnu ekonomiju u kojoj se nalaze relevantna ministarstva, predstavnici svih sektora i međunarodnih organizacija aktivnih u Srbiji, poput GIZ-a, OSCE-a i UNDP-a.\nGospodin Srećković, predstavnik Trag fondacije, na panelu je predstavio Forum za zelene ideje. Kao deo uloge civilnog sektora u razvoju zelene ekonomije, izdvojio je činjenicu da je civilni sektor na terenu i da dobro razume potrebe građana u lokalnim zajednicama. S obzirom na razumevanje potreba, civilni sektor može da doprinese razvoju biznisa koji može da odgovori na ove potrebe, a u skladu s tim takođe poveže lokalne aktere iz različitih sektora.\nSiniša Mitrović (Privredna komora Srbije), Vladimir Popović (Energize d.o.o), Ana Svilar (Green Mind)\nPored njih, gospodin Mitrović ispred Privredne komore Srbije govorio je o Akademiji cirkularne ekonomije i njihovoj osnovnoj misiji u vidu transfera znanja u sektoru mikro i malih preduzeća. Kao jedan od problema razvoja zelene ekonomije u Srbiji, gospodin Mitrović je izdvojio destimulativni regulatorni okvir i napomenuo da je zelena proizvodnja skuplja, a da nije favorizovana u javnim nabavkama, te da bi banke trebalo mnogo više da razvijaju zelene kredite, a Fond za razvoj više stimuliše zelenu proizvodnju.\nMeđu predstavnicima privatnog sektora na panelu govorila je Marija Pantelić iz kompanije Bosis d.o.o, koja je lider u proizvodnji ambalaže i posluje po principima održivog razvoja. Bosis je veoma aktivan u svojoj lokalnoj zajednici (Valjevu) u menjanju svesti kada je u pitanju upotreba ambalaže i značaj zaštite životne sredine, a takođe je jedna od retkih kompanija koja se našla na domaćoj CSR Index listi. Pored Bosis d.o.o, na panelu su govorili Vladimir Popović iz kompanije Energize d.o.o, jednog od najvećih promotera solarnih izvora energije u Srbiji, kao i Dragan Filipović iz zelenog startupa Fill, koji se bavi proizvodnjom i distribucijom papirnih slamčica.\nNakon diskusije održana je prezentacija primera dobre prakse zelenog preduzetništva iz Evrope i sveta, koju su vodile predstavnice organizacije Slap iz Osijeka, Sonja Vuković i Dragana Lisjak.\nSonja Vuković, organizacija Slap\nOkrugli sto o razvoju zelene ekonomije i zelenog preduzetništva u okviru Foruma socijalnih inovacija je deo projekta GEAR – Green Economy for Advanced Region (Zelena ekonomija za razvoj regiona), koji ima za cilj povećanje aktivnosti i uticaja organizacija civilnog društva iz Crne Gore, Srbije, BiH, Severne Makedonije i Albanije u zaštiti životne sredine kroz umrežavanje, jačanje kapaciteta i promovisanje zelene ekonomije. Projekat finansira Evropska unija u okviru Programa podrške civilnom društvu i medijima za 2016-2017, a realizuje FORS Montenegro u partnerstvu sa organizacijama Smart kolektiv iz Srbije, Centar za razvoj i podršku iz BiH, EKO Svest iz Severne Makedonije, EDEN Centar iz Albanije i Udruženjem Slap iz Hrvatske.


Na jesen bi trebalo da počne velika akcija kontrole i kažnjavanja stanodavaca koji ne plaćaju porez na iznajmljivanje nepokretnosti. Cilj je da stanodavci iz sive zone pređu u legalnu, a očekuje se da država na taj način zaradi najmanje 50 miliona evra od poreza.\nDok država očekuje da će uvođenjem stanodavaca u legalne tokove povećati prihode, podstanari strahuju da će to biti urađeno preko njhovog džepa.\nA taj strah, čini se, ima osnova jer stanodavci razmišljaju o tome da povećaju kiriju, kako bi namakli dodatnih 20 odsto novca, koliko treba da plate na ime poreza.\n"Stanodavci će u svakom slučaju pokušati da prevale taj porez na podstanare, da li ćemo u tome uspeti ili ne, vreme će pokazati, zaista ne znam. Ako ne uspemo u tome, mnogi stanodavci su već najavili da će prestati da daju stanove u zakup, jednostavno neće im se isplatiti. Odjaviće od komunalija sve što se može odjaviti, držaće prazne stanove, a oni koji nastave da daju stanove u zakup neće moći na žalost adekvatno da ih održavaju tako da će naši stanari, plašim se, stanovati u lošijim uslovima", objašnjava Dragan Cvjetićanin iz Udruženja stanodavaca Srbije.\nPodstanari pak ne odobravaju ovakvu postavku stvari. Kažu da će, ako dođe do povećanja kirije, verovatno doći i do otkazivanja stanova.\n"Obaveza nije na njima već na vlasniku stana. On je po Zakonu o porezu na dohodak građana ("Sl. glasnik RS", br. 24/2001, 80/2002, 80/2002 - dr. zakon, 135/2004, 62/2006, 65/2006 - ispr., 31/2009, 44/2009, 18/2010, 50/2011, 91/2011 - odluka US, 7/2012 - usklađeni din. izn., 93/2012, 114/2012 - odluka US, 8/2013 - usklađeni din. izn., 47/2013, 48/2013 - ispr., 108/2013, 6/2014 - usklađeni din. izn., 57/2014, 68/2014 - dr. zakon, 5/2015 - usklađeni din. izn., 112/2015 i 5/2016 - usklađeni din. izn. - dalje: Zakon) obavezan da plaća ovaj porez kao i svuda u svetu. Ako oni žele to da prevale na svoje podstanare, možda će naići na odbojnost, odnosno otkazivaće stanove koji su skuplji iz ovih razloga, a nalaziće znači stanove koji su jeftiniji", kaže Ljiljana Spasojević iz Udruženja podstanara Velegrad.\nPojedini mediji su preneli podatak da trenutno svega jedan odsto stanodavaca plaća porez. To znači da je pred poreskom upravom ozbiljan posao jer treba da identifikuje oko 257.000 stanodavaca koji to izbegavaju da urade.\nDa bi sveobuhvatna akcija kontrole i kažnjavanja stanodavaca koji ne plaćaju porez na iznajmljivanje nepokretnosti uspela, smatraju u Poreskoj upravi, potrebno je da se uključe građani. Od njih se očekuje da prijave komšiju koji iznajmljuje stan za novac. Cilj akcije - da budžet godišnje bude puniji za najmanje 50 miliona evra, nikome nije sporan. Način na koji to može da se postigne, nekima, međutim jeste.\nStrani i domaći turisti sve češće iznajmljiuju stan na dan. Da je ovaj vid iznajmljivanja profitabilan svedoči činjenica da renta za jednosoban stan u centru Beograda iznosi prosečno 300 evra, dok je dnevno iznajmljivanje u proseku 40 evra.\nRuke trljaju stanodavci, za samo sedam dana zarade mesečnu kiriju. Stan mogu da oglase sami ili da angažuju agenciju. Ukoliko to urade po Zakonu, sklapa se ugovor i plaća se porez. Međutim, mnogi ga zaobilaze.\n"Mi se zaista borimo da opstanemo na tržištu jer u 21. veku posredstvom intereneta, svako ko poseduje nekretninu može da je oglasi. Mi koji plaćamo poreze i doprinose uredno, ne možemo biti konkurentni sa cenama onima koji ilegalno izdaju nekretnine", kaže Maja Kisin iz Agencije za dnevni najam apartmana.\nProcenjuje se da svega jedan odsto stanodavaca plaća propisanih 20 odsto poreza na prihode od stanarine. Lov na nesavesne Poreska uprava najavljuje od jeseni. Spekulisalo se da će infomacije koji se stanovi izdaju dobiti iz popisa, što su poreznici demantovali. Da će tako i biti potvrdio je i Poverenik za informacije od javnog značaja i zaštitu podataka o ličnosti.\nPre kontrole poreznici pozivaju građane da sami izmire obaveze. Ukoliko to ne uspe, uzdaju se u neočekivanu pomoć. Da ih prijave njihove komšije.\nNi poreski stručnjaci nisu optimisti da će najavljene metode biti delotvorne.\n"Prva stvar koju oni moraju da urade, jeste da provere koji pojedinac ima više nego jednu stambenu jedinicu. Pa onda kad to provere, da vide gde su te stambene jedinice. Onda da vide kolike su te stambene jedinice", kaže ekonomista Milica Bisić i dodaje da se onda stanodavci pozivaju u poreski postupak.\nEngleska ima uspešan model naplate poreza na izdavanje nekretnina. Agencija tamo mora da posreduje između stanodavca i zakupca, a ujedno je i garant da će se ugovor poštovati. Sa ugovorom i poreznici znaju od koga im sleduje porez.\nIzvor: Vebsajt RTV i RTS, 24.07.2016.


PRELAZZI: Rađanje novog Seltika i 350 kilometara Brendana Rodžersa\nNedelja 09 april 2017 / Izvor: mozzartsport.com\nPočelo je tako što Seltik gubi od Linkoln Red Impsa sa Gibraltara, za najteži, najblamantniji poraz u skoro 130 godina dugoj istoriji kluba.Rodžers i Seltik bili su tada predmet sprdnje\nNa prvu loptu, bio je to potpuno proračunat potez, a proračunato u fudbalu uglavnom označava kukavičluk.\nBilo je lako misliti o dolasku Brendana Rodžersa u Seltik kao o duvanju u jogurt ili podozrivom pogledu upućenom blavoru (kad na Irskom ostrvu, gde je Rodžers odrastao, zahvaljujući Svetom Patriku, već nema zmija, on će otrovnice upoznati u Engleskoj): igranje na sigurno, u klubu koji ne bi osvojio titulu jedino ako bi ga preuzeo kolumnista MOZZART Sporta, pa i tad bismo se tukli s Aberdinom i Partikom sve do pred kraj.\nJer Seltik u Premijer ligi Škotske nema premca, ni po igračkom kadru ni po finansijama, i tako će biti sve dok se Rendžers ne vrati, mada za to trenutno nema previše izgleda, bez obzira na to što su se momci s Parkheda prikrali na svega šest titula do 54 koliko ih je pohranjeno na Ajbroksu.\nMoglo bi se tako misliti, stvarno, ali istina je negde tamo daleko od prvoloptašenja, i istina je da je Brendan Rodžers, kada je prošlog maja, negde u trenutku dok je “njegov” Liverpul gubio finale Lige Evrope od Sevilje, stavio paraf na ugovor sa Seltikom, rizikovao sve.\nČitavu karijeru, svoje ime, sve što je uradio i ono što nije uradio, a po čemu će ga se pamtiti...\nSamo je jedan par rukava u ovom konundrumu to što je Rodžers kao katolik u Severnoj Irskoj morao voleti jedino Seltik; Liverpul je bio prikladan dodatak jer je lako zavoleti crvene ako ste odrasli sanjajući u zeleno-belim štraftama. Ali ulog je bio mnogo veći: ako ne uspe da od Seltika napravi nešto, Rodžers će biti pokojni i moći će da zaboravi na svetlucavu karijeru koja mu je predviđana i da krene putem svog brata od tetke Najdžela Vortingtona, trenera koji je posle vođenja Severne Irske zabasao na dno engleske fudbalske piramide, dok su Irci počeli, uz zapaljenog Vila Griga, da igraju relevantan fudbal.\nA u teškom koferu, punom učila iz bliže prošlosti, Rodžers je na Seltik park doneo i teške tragedije.\nSamo jedna je fudbalska, ono klizanje Stivena Džerarda i gubljenje glave na Selhurstu, posle čega će i Stivi i Brendan dugo biti samo pola čoveka; druge dve su porodične, za svega dve godine, tako prerano, Rodžers je izgubio i oca i majku, i oni nisu bili fizički tu da ga vide kako stavlja šal, možda repliku istog onog koji su mu kupovali, i zauzima svoje mesto na “pankini” (potencijalno) najbučnijeg stadiona na Ostrvu.\nSve je stavio na talon Brendan Rodžers i – odneo šnjur. Barem zasad.\nSvega nekoliko dana pošto je Seltik odbranio titulu na impozantan način – posle 31 kola, imaju 28 pobeda i svega tri remija, uz gol razliku 82:19 – uprava kluba ponudila mu je novi, četvorogodišnji ugovor.\nDa li je zadrhtala ruka tipu koji se proslavio u Svonsiju pre nego što ga je jednog jutra probudio poziv iz Melvuda? Da li se setio da je i u Liverpulu, svega koji mesec nakon sada već čuvene sezone iz snova, sa brutalnim buđenjem onda kada je bilo najlepše, dobio novi ugovor, samo da bi godinu dana kasnije bio najuren, uz bes navijača, uz onaj avion sa “Rodgers Out” koji toliko ne priliči klubu koji je uvek poštovao “gaffera”, dokle god ovaj sam ne odluči da ode.\nRodžersov peščanik jeste istrošio i poslednje zrno na Enfildu – lako mu je bilo sa Suarezom, reći će neko, lako mu je bilo kada bi njegov Liverpul kao roj stršljena poveo sa 2:0 u desetom minutu, ali čim je njegova igra provaljena, ispostavilo se da nije imao nikakav Plan B, ponajmanje onaj koji bi uključivao mudro poslovanje na transfer-pijaci, niti je bio dovoljno umešan da ubedi prvo igrače da mu veruju – i jeste otvorio put za tako prirodni, tako logični dolazak Jirgena Klopa, ali dajte, svakome je moralo biti žao kada se idol oburdao u blato i kada su izmileli svi balegari, ne bi li i oni rekli kako od Severnog Irca nikada neće biti ništa.\nIz tog ugla, selidba na Seltik park, nekoliko godina nakon što se prvi put spekulisalo da bi Rodžers mogao da zameni Nila Lenona (“Došao bih pešice u Glazgov”, kazao je tada), bila je hamletovski momenat; i bilo koji rezultat sem osvajanja titule, ma bilo koji rezultat sem lakog osvajanja titule značio bi da je karijera Brendana Rodžersa dobila još jedan poziv, ovaj put sudbonosni, od tipa sa crnom kapuljačom koji tako lako šalje ambiciozne trenere u Čistilište, nudeći im da se potucaju po bližim i daljim istocima ili da se pomire sa sudbinom i, u najboljem slučaju, zauzmu mesto ispred mikrofona na kakvoj televiziji.\nA kako je počelo? Tako da je onaj dželat karijera dobrano naoštrio svoju kosu: sećate se, mada sad izgleda predaleko, kao iz nekog prošlog života, možda onog u kojem se Rodžersu smeje ceo stadion, prva je utakmica prvog kola kvalifikacija za Ligu šampiona i Seltik gubi od Linkoln Red Impsa sa Gibraltara, za najteži, najblamantniji poraz u skoro 130 godina dugoj istoriji kluba.\nRodžers i Seltik bili su tada predmet sprdnje – prednjačio je Džoi Barton, što dovoljno govori o stepenu grozote – a čak i navijači koji važe za retko odane morali su pomisliti da će ubrzo uslediti rastanak i da se mladi stručnjak iz Karnloua nikada neće oporaviti.\nAh, koliko su samo svi bili u krivu! Rodžers je prvo u Ligu šampiona vratio posrnulog giganta koji je s jedne strane toliko propatio zbog sve slabijeg škotskog prvenstva, a s druge zbog sve manje talenata kojima je nekada obilovao škotski fudbal (rezultati nacionalnog tima dovoljno govore, i ona nedavna pobeda izabranika Gordona Strahana protiv Slovenije, na mišiće, nije uspela da sakrije fakat da je Škotska sada ubedljivo najslabija od pet ostrvskih reprezentacija, ako tu računamo i Republiku Irsku), i tamo se – ako uzmemo da je ona igra mačke i preplašenih miševa završena sa 0:7 na Kamp Nou – nije obrukao. U grupi sa još Menhengladbahom i Mančester Sitijem uzeta su pristojna tri boda, da bi potom demonstrirao dominaciju kod kuće.\nOd Liverpula do Glazgova ima oko 350 kilometara, ali Brendan Rodžers sa Enfilda i Brendan Rodžers sa Parkheda, dok sa tribina odjekuje “You'll Never Walk Alone”, izgledaju tek kao blizanci sa potpuno različitim karakterima.\nDok je – što sopstvenom krivicom, što zbog notornog transfer komiteta – njegovo trošenje para u Liverpulu bilo razlog za gutanje “xanaxa” na Kopu, Rodžers je u Seltik, recimo, doveo Musu Dembelea, momka koji će obeležiti naredni prelazni rok u Evropi (čak i ako uprava kluba pokaže ambiciju da “Make Celtic Great Again”, masnoj ponudi južno od Hadrijanovog zida za nasmejanog dvadesetogodišnjaka koji je zasad dao 32 gola teško da će odoleti), za svega 500.000 funti, a razbijanje kasice-prasice za Skota Sinklera isplatilo se višestruko pošto je otpadnik iz Čelsija i Sitija dao 21 pogodak, i plus se, tek da pokaže da će ispuniti poverenje, upisao makar po jednom na pet prvih mečeva.\nJoš veće zamerke od skupocenih kikseva na tržištu Rodžersu su se upućivale za ono što se na engleskom zove man-management. Gotovo da nije bilo igrača koji je, po njegovom odlasku, imao neke lepe reči za ponašanje Rodžersa i za njegov rad na motivaciji pulena (a neki se, istini za volju, nisu libili da se požale novinarima i dok je Rodžers još bio u klubu), a još ređi su bili oni koji su vidno napredovali blagodareći savetima svog šefa.\nU Seltiku je i to preokrenuo, pa su igrači koji su pod norveškim stručnjakom Ronijem Deilom izgledali kao korov u zeleno-beloj bašti doslovce procvetali: Stjuart Armstrong je postao reprezentativac Škotske, Skot Braun igra kao da je opet mlad, i kapitensku traku nosi ne samo zbog staža u klubu, već i zato što je ponašanjem i ocenama zaslužuje, desnokrilni Džejms Forest pokazuje zašto su ga pre pola decenije stavljali među potencijalne dragulje evropskog fudbala, a levi bek Kijeran Tirni, obratite pažnju na njega, taj sa jedva 19 godina u sebi ima i nešto od Davida Alabe, i energiju Filipea Luisa, mada će stari navijači Seltika reći da ih podseća na spremnog “lisabonskog lava”, člana generacije koja je pokorila Evropu, Tomija Gemela, preminulog pre samo tridesetak dana.\nNije ni čudo što su na Tirnija bacili oko i Arsenal, i Junajted, i Čelsi, i što je i on zaigrao za reprezentaciju i doprineo pobedi nad Slovenijom.\nNije lako biti bez poraza čak ni u škotskoj ligi, a ponajmanje je lako tovariti protivnike kada izgleda kao da nemate više za šta da igrate; i to se može pripisati Rodžersu, ta motivacija koju uliva igračima, da ne stanu na tri gola protiv Rendžersa, nego da idu do kraja, da daju pet komada ako mogu... A mogli su.\nI sada, jedini trener koji za tri prve godine nije osvojio ni onaj najmanji trofej na Enfildu, juriša na triplu krunu u premijernoj sezoni.\nPosle osvojenog Liga kupa – laganih 3:0 na Hampdenu protiv Aberdina – i podmazane mašinerije u Premijeršipu, Seltiku je ostao još FA Kup, sve sa finalom pre finala sa mrskim rivalima pod britanskim zastavama, 23. aprila, takođe na stadionu koji je dom škotske reprezentacije.\nSve ovo ne znači da je sada odjednom Brendan Rodžers veliki trener i da je okajao sve svoje grehe. Titulu u škotskom fudbalskom monopolu nije teško uzeti kada imate dvostruko bolji sastav od svih zajedno i šansu da obezglavite sve svoje rivale u svakom prelaznom roku. Njegovo vaskrsnuće pokazaće se ponajpre dogodine, i to ne na polupraznim stadionima Premijeršipa.\nNeće čak ni Evropa dati vernicima s Parkheda i onima koji prate karijeru Brendana Rodžersa odgovor na pitanje da li će Severni Irac ikada iza sebe ostaviti duhove prošlosti. Jer Rodžers zna, uz svu ljubav koju ima za Seltik, da ga prilika za iskupljenje čeka tek kada se, pre ili kasnije, bude vratio u Englesku.\nPiše: Marko Prelević, urednik Nedeljnika u kolumnista MOZZART Sporta.


KRIVOKAPIĆ: „Radićemo danonoćno kako bi 2024. ušli u EU“ – Portal Luca\nKRIVOKAPIĆ: „Radićemo danonoćno kako bi 2024. ušli u EU“\nOva Vlada spremna je da radi danonoćno, kako bi Crna Gora 2024. godine ušla u Evropsku uniju (EU), rekao je premijer Zdravko Krivokapić\nKrivokapić je jutros imao radni doručak sa ambasadorima država članica EU u Crnoj Gori. Na sastanku, čiji su domaćini bili šefica Delegacije EU Oana Kristina Popa i ambasador Slovenije Gregor Presker, predstavljeni su prioriteti Slovenije koja je preuzela predsjedavanje Savjetom EU.\nKrivokapić istakao je zadovoljstvo zbog ponovnog susreta i prilike da može sa diplomatskim predstavnicima da sagleda posljednje aktivnosti na planu evropske integracije Crne Gore i sprovođenja reformi u ambijentu koji je dodatno usložila pandemija koronavirusa.\nPremijer je ponovio činjenicu da je članstvo u Evropskoj uniji, bez dileme, strateški cilj Crne Gore i opredjeljenje koje nema bolju alternativu, te da Crna Gora visoko vrednuje nedvosmislenu podršku evropskoj perspektivi Crne Gore i Zapadnog Balkana, koju je Evropska unija još jednom potvrdila novim predlogom metodologije pregovora.\n„Ambiciozni tempo koji je nova Vlada nametnula samoj sebi kako bi što prije pozitivno okončala pristupne pregovore, nadam se da će doživjeti svoju progresiju, naročito tokom predsjedavanja Slovenije Savjetom Evropske unije, na čemu Vam ovom prilikom još jednom čestitam. Svakim danom, svojim aktivnostima i nepokolebljivim pridržavanjem principa profesionalizma, stručnosti, nepristrasnosti, pravičnosti, ali i tolerantnosti, inkluzivnosti i razumijevanja, kako u sprovođenju unutrašnjih, tako i spoljnih politika, dokazujemo svoju odlučnost da dovršimo reformske procese, a to znači, nadamo se, i pregovaračke. Ova Vlada spremna je da radi danonoćno, kako bi Crna Gora 2024. godine ušla u Evropsku uniju. Ne po osnovu nikakvih privilegija, nego na osnovu dobrih rezultata”, poručio je Krivokapić.\nPremijer je kazao da vladavina prava ostaje okosnica pregovaračkog procesa i da je Vlada posvećena reformama u oblasti vladavine prava, ali da ne želi da uđe u implementaciju niti jednog rješenja koje ne bi bilo sasvim u skladu i harmoniji sa najzrelijim evropskim praksama.\n“Crna Gora mora da se okrene radu i saradnji, mora da prodiše duhom zajedništva ako želi da realizuje svoje ambicije. Vlada ne želi da se bavi političkim problemima koji najčešće nijesu esecijalni, ali jesu dirigovani i nametnuti kao da su sudbonosni. Naš zadatak je da privremena mjerila za poglavlja 23 i 24 prevedemo u završna. Kada se to desi, to će značiti da smo napravili iskorak koji nam garantuje pristupanje EU do 2024. godine. U tom pravcu, Vlada je napravila listu samoocjenjivanja koja će biti naš interni indikator koji će nam pokazivati na kom smo pristupnom nivou i koliko nam nedostaje da bi dobili ocjenu pet”, rekao je predsjednik Vlade.\nKrivokapić je istakao da će Vlada uraditi sve što je u njenoj nadležnosti i moći da uporedo sa reformama u pravosuđu i organima upravljanja, podigne standard građana na viši nivo, nedovršene infrastrukturne projekte dovrši, a otpočne i nove.\n“Sve projekte smo podijeli u pet povezanih segmenata. Prvi projekat koji se tiče drumske infrastrukture i koji želimo da realizujemo u najkraćem roku, biće put Plužine – Sarajevo. Drugi projekat, auto-put, koji je u neraskidivoj vezi sa trećim projektom, a to je Luka Bar. Aktiviranje Luke Bar u njenom punom potencijalu, smatramo da je najznačajniji privredni projekat u Crnoj Gori. U suprotnom, ako Luku ne aktiviramo u pravom smjeru, ona će ostati naš bezbjednosni problem i mjesto gdje se dešavaju mutne radnje. Četvrti projekat tiče se realizacije jadransko – jonske magistrale, kako bi naši građani i gosti mogli brže da stižu s jednog na drugi kraj zemlje. Peti projekat je jadransko – jonski gasovod. Naravno, ovom treba dodati i one “zelene projekte” koji se tiču obnovljivih izvora energije”, poručio je Krivokapić.\nPremijer je sagovornike upoznao i sa posvećenošću Crne Gore regionalnoj saradnji i dobrosusjedskim odnosima koji su jedan od ključnih prioriteta spoljne politike Crne Gore, te da Crna Gora nema otvorenih pitanja sa susjedima što je bitan faktor u njenom pozicioniranju u toku pregovora.\nAmbasador Slovenije Gregor Presker, predstavio je prioritete predsjedavanja Slovenije Evropskom unijom, poručivši da je glavni cilj te zemlje da pomogne u poboljšanju otpornosti EU, te da doprinese efikasnijem odgovoru na različite krize koje premašuju kapacitete pojedinih država članica EU.\n“Slovenija će organizovati seriju događaja i podstaći široku debatu o osnovnim pitanjima evropske budućnosti. Želimo da kroz konstruktivan dijalog predstavimo kulturu vladavine prava, da promovišemo bezbjednu i sigurnu EU, kao i da pružimo podršku zemljama Zapadnog Balkana i njihovom putu ka EU”, rekao je Presker.\nSlovenački ambasador je poručio da će Slovenija svoje napore usmjeriti na borbu protiv pandemije COVID-19 i jačanje Evropske sajber bezbjednosti.\n“Pandemija i sajber otpornost imaju značajne prekogranične efekte i zbog toga zahtijevaju zajednički odgovor na nivou EU i Slovenija će se fokusirati na to. Težićemo ekonomskom oporavku zemalja u regiji, a kako bi se osigurao održivi razvoj, Slovenija će sarađivati sa zemljama Zapadnog Balkana da bi zelena i digitalna tranzicija postala realnost, te da bi se poboljšala povezanost unutar regije i sa EU i osigurala pozitivna perspektiva za mlade iz regiona”, zaključio je Presker.\nNemojte radit ka Boga ve molim, e i ovako jedva pretiječemo\nMorate malo da otspavate -mnogo je danonoćno do 2024.godine,kafe kuharice će biti krive ako zaspite i ne ispoštujte rok…