Ja hoću život | Before After\nJednom sam okačio na FB klip iz jedne meni omiljene dekadente srpske komedije snimljene krajem osamdesetih. Neko je ispod ostavio komentar: “Ništa se nije raspadalo tako dobro kao Jugoslavija”. Jedan od boljih reprezenata tog “dobrog raspadanja” je i serija “Bolji život”. To je najuspešniji i najambiciozniji projekat Siniše Pavića, najproduktivnijeg televizijskog scenariste u Jugoslaviji, i Televizije Beograd u tom trenutku. Proizvesti 82 epizode u periodu od četiri godine je poduhvat koji nije lak ni za najveće američke televizijske produkcije. Primera radi jedna od najuspešnijih američkih serija svih vremena “The Sopranos” ima 86 epizoda ali ona je trajala osam godina. Da ne govorimo o tome da iza američkih serija stoje kreatori i šouraneri koji upravljaju brojnim timovima scenarista i reditelja, a “Bolji život” su na svojim plećima izneli jedan scenarista uz pomoć svog stalnog saradnika i supruge Ljiljane Pavić i reditelj Aleksandar Đorđević sa svojim asistentom Mihailom Vukobratovićem. U Holivudu nikome ne bi palo na pamet da na ovaj način izgura ovakav tv šou, ali Televizija Beograd je istestirala granice izdržljivosti autora i saradnika verovatno i ne shvatajući da je ovakav pristup skoro pa neozbiljan.\nKraj osamdesetih godina mirisao je na skori raspad države, preduzeća su počela da zapadaju u kolaps, afere koje socijalistički režim u posrtanju nije više mogao da krije izbijale su na površinu. “Bolji život” je sve te teme apsorbovao i uobličio u jednočasovne epizode koje kroz humor analiziraju problematiku. Siva stvarnost kroz duhovit pristup je bila ideja serije u tom trenutku publika je na takav način doživljavala. Međutim iz današnje perspektive to je serija o “lepšoj prošlosti”, jer prošlost je kao što znamo uvek lepša od sadašnjost za većinu ljudi, iako to često nije slučaj. Dok pišem ovaj tekst u toku je Boga pitaj koja repriza serije svakog jutra u 9 časova. Ako me računica ne vara prošlo je 25 godina od kako je serija zavšena tako da bi ovo trebalo da bude 25. repriza po redu. Reakcije naroda na besomučne reprize “Boljeg života”, kao i na ostatak scenarističkog opusa Siniše Pavića, su obično optužbe da RTS ne zna kako da popuni vreme, ali javni servis nije usamljen u toj praksi. I BBC takođe nepopularne termine filuje starim serijama, imaju čak i poseban kanal na kojem puštaju isključivo stare serije i tv drame. Ali bez obzira na prevrtanje očiju i negodovanje zbog stalnog repriziranja ta serija se ipak gleda i njena popularnost ne jenjava, štaviše postaje sve veća s godinama.\nRazlog se krije najverovatnije u tom nostalgičarskom faktoru, želji da se podsetimo vremena kad nam je bilo “bolje”, a ako pratite dešavanja u seriji kao dan je jasno da uopšte nije bilo dobro.\nDrugi bitan faktor su tačno postavljeni i prepoznatljivi arehetipi i stereotipi: Porodice koje grcaju u besparici, raspala državna preduzeća koje direktori poltroni čerupaju, u kojima se po štekvima kriju vinjaci i kobasice i valja švercovana roba s Istoka, ljudi koji ne mogu da dođu do stana i posla. Drugim rečima lepša vremena kada nam je život bio bolji (što se tiče publike kada je pitate danas). I naravno harizma glavnog junaka, predstavnika običnih ljudi koji se se sa svim tim problemima nosi i s kojim se svaki domaćin identifikuje a svaka žena u njemu prepoznaje svog muža – Giga Moravac.\nU vreme kada svetom a pogotovo našom sredinom nije vladao teror političke korektnosti Giga je bio apsolutni narodni heroj: čovek koji na svog direktora mufljuza urla i cepa mu revere, svojoj uglađenoj ženi, nastavnici latinskog preti da će da joj naštimuje klavir motikom, deci upućuje fizičke pretnje od kojih se ledi krv u žilama.\nDanas bio ovakav junak bio idealna meta kojekakvih nevladinih organizacija, ali tada je bio samo dobar čovek kojem su se svi popeli na k…c. Svojim pretnjama i urlicima zasmejavao je celu bivšu Jugu i osvajao simpatije, jer svi smo mi pomalo Giga Moravac, svi bismo mi, da možemo, svet oko sebe naštimovali motikom.\nU redu, stariju publiku “Bolji život” podseća na vreme pre svih užasa koji su usledili, ti užasi joj na neki način i obezbeđuju poziciju simbola boljeg vremena, ali serija ima i naklonost mlađe publike, one koja u vreme premijernih emitovanja nije ni došla na svet ili se tek rodila. I ta publika seriju prihvata, ali na nekom drugom nivou, nivou fetiša na ex YU, 90s trešofiliju. Saundtrek serije melanholična numera “Ja hoću život” u izvođenju Dade Topića često ume da se zavrti na fajrontima žurki ili se koristi kao sempl u pesmama. Mlađi umetnici često umeju u svojim radovima da se poigravaju s ikoničnim portretom porodice Popadić iz najavne špice.\nStatus u regionu je tek posebna priča. Popularnost u Sloveniji i Hrvatskoj, kao oduvek povoljnom terenu za srpsku komediju, je očekivana ali pazite ovo: nedavno je na Kosovu rađena anketa o tome šta ljudi najradije gledaju od tv sadržaja i pogodite šta je bilo na ubedljivo prvom mestu? Na teritoriji koja je sistematski prekinula veze sa srpskom kulturom i uticajem “Bolji život” je preko You Tubea našao put do publike koja je seriju prihvatila s nepodeljenim simpatijama i učinio Popadiće najboljem i jedinim ambasadorima Srbije na tom terenu. Ako imaju skepsu prema srpskim političarima, prema Gigi Moravcu očigledno nemaju. Verovatno zbog toga što ni tamošnjem stanovništvu štimovanje motikom nije strano.\n“Bolji život” je poslednji kreativni zamah Siniše Pavića, sve što je uradio posle je dekadentna silazna faza.\nNišta nakon toga nije vredno analize i pažnje, počev od bizarne i infantilne serije “Srećni ljudi” nastale u hajlajtu propasti zemlje u kojoj se lančano srozala i televizija, preko svih onih serija koje su usledile i koje su toliko besmislene da se čak i ne razlikuju jedna od druge. Jedino što je uspelo da zaživi je megalomanski princip proizvodnje serije s velikim brojem epizoda kao neka sirotinjska, balkanska verzija američke produkcije.\nSerija koja je nastajala uporedo s raspadom zemlje bila je jedan od poslednjih “jugoslovenskih” brendova, projekata koji su bili obeležje vremena i stanja. Bez sumnje Televizija Beograd pravila je i bolje i ozbiljnije serije, ali nije imala veći hit nego što je bio “Bolji život”. Uz sve svoje nedostatke ona jednostavno funkcioniše i svojim populističkim karakterom i dalje privlači publiku različitih godina i profila. Verovatno je iz tog razloga jedan veliki populista po imenu Slobodan Milošević svojevremeno izjavio da mu je to omiljeni film (film, serija…jebem li ga, to je valjda isto). Nekoga seća na bolja vremena, nekome je postmodernistički fetiš, neko se identifikuje s polukarikaturalnim junacima i zbog toga RTS treba i ubuduće da je reprizira svake godine. Ima u tome i nečeg simboličnog. Sivkasta stvarnost koja se vrti u krug, dan mrmota koji se ponavlja u nedogled, serija koju gledamo iznova i iznova dok čekamo i nadamo se da će doći dan kada će se nešto promeniti i život nam postati bolji.\n22.11.2016. at 13:41\ns tim sto Srecni Ljudi nisu nimalo infantilna serija. jesu esidaška serija napucavana i prepumpavana, ali su u par nivoa čak iznad i ispred Boljeg Života.\nsve što stoji za BŽ, mora stajati i za Srećne Ljude.\nObavezno ime says:\n10.12.2016. at 22:47\n22.11.2016. at 16:22\nNajjači lik je Saša alias Guza, a evo šta stručnjaci kažu o njegovom nadasve burnom ljubavnom životu:\n24.11.2016. at 02:01\nKao odgovor na pitanje iz poslednjeg pasusa – film ili serija: zaista je snimljen i “Bolji život – The Movie”, na filmskoj traci, standardnih 100 minuta filmovskog trajanja, sa nešto jačom glumačkom postavom (Mira Furlan, kao glavna epizodistkinja, ako me sećanje ne vara), i scenario tipa “road movie, the Serbian way”. Užasno popularan vhs za putovati autobusom do CG primorja sredinom devedesetih :)\n24.11.2016. at 15:45\nJa volim taj film i tradicionalno ga puštam porodici svako badnje veče since 2012. Tradicija duga 4 godine.\n25.11.2016. at 12:23\nDa li ta kosovska anketa stvarno postoji? Molimo izvor? Pošto ovako zvuči kao neka rekla-kazala legenda.\n11.12.2016. at 13:52\nFilm Bolji život se i dalje tradicionalno pušta na RTS-u za 8. Mart, valjda zato što je tematski vezan za osmomartovsku kolektivnu ekskurziju preko sindikata. Giga Moravac u raljama žena. Meni je užasno zanimljiv tretman svih ljubavnih odnosa u seriji od Emilije i Terminatora, preko Gige i Emilije, Gige i sekretarice Dare, Lukšić-Violeta, Violeta-Žutić, Violeta-Štrljić, Guza-Blagojević, Guza-Koka, trougla Kurčubić-Jataganac-Nina, do Nina-Boba, Boba-Ljiljana, Jataganac-Stjepanović, švalerka u podvezicama, preko Furlan-Nikolić, Nikolić-Mijatović apsolutno su pokrivene sve vrste odnosa koje postoje.\n05.04.2020. at 14:27\nSrećni Ljudi su za više koraka ispred Boljeg Života. Ostalo što je rekao je okej, osim možda i one “kosovske ankete”.


(2018) Dizalični uređaji – Zbirka rešenih zadataka – Nenad Miloradović, Rodoljub Vujanac\nBack NIR Izdavačka delatnost Publikacije (2018) Dizalični uređaji – Zbirka rešenih zadataka – Nenad Miloradović, Rodoljub Vujanac\nNapomena: Udžbenik "Dizalični uređaji – Zbirka rešenih zadataka" možete kupiti u biblioteci Fakulteta inženjerskih nauka. Cena udžbenika (tvrdi povez) je 1500,00 dinara.\nNaslov: Dizalični uređaji – Zbirka rešenih zadataka\nAutori: Nenad Miloradović, Rodoljub Vujanac\nIzdavač: Fakultet inženjerskih nauka Univerziteta u Kragujevcu, Kragujevac, 2018.\n„Dizalični uređaji – Zbirka rešenih zadataka“ je koncipirana kao pomoćni univerzitetski udžbenik namenjen studentima Fakulteta inženjerskih nauka Univerziteta u Kragujevcu koji slušaju nastavu iz predmeta „Osnovi transportnih mašina“ i „Dizalice“ na studijskom programu Mašinsko inženjerstvo.\nZbirka odgovara nastavnim programima navedenih predmeta i pripremana je sa namerom da studentima olakša usvajanje znanja iz oblasti dizaličnih uređaja i sa željom da ih predstavljena rešenja dodatno zainteresuju za rad u oblasti mehanizacije.\nTakođe, zbirku zadataka mogu da koriste i studenti drugih tehničkih fakulteta koji slušaju predmete sličnog sadržaja kao i inženjeri iz ove oblasti.\nStrukturu zbirke čine tri poglavlja u kojima je kroz praktične primere proučeno ponašanje dizaličnih uređaja u karakterističnim radnim uslovima. Razmatrani su elementi pogonskih mehanizama, njihov proračun i izbor. Zadaci se odnose na mehanizme za dizanje tereta, a urađeni su i primeri vezani za mehanizme za kretanje kolica i dizalica. Postupci rešavanja zadataka su detaljno objašnjeni, u skladu sa najnovijim standardima iz oblasti dizalica.\nKragujevac, 2018 godine\nSpisak korišćenih oznaka\n1. MEHANIZMI ZA DIZANJE TERETA\n1.1 Uređaji sa ručnim pogonom\n1.2 Uređaji sa motornim pogonom\n2. MEHANIZMI ZA KRETANJE DIZALIČNIH UREĐAJA\n2.1 Mehanizmi za kretanje kolica dizalice\n2.2 Mehanizmi za kretanje dizalice\n3. SPECIFIČNI DIZALIČNI MEHANIZMI


K-HAIR anti frizz sprej, 100 ml - Ecco Verde web trgovina\nAlkemilla Eco Bio Cosmetic K-HAIR anti frizz sprej\nIma razmrsujuća i ukroćujuća svojstva!\nsa ekstraktom zobi\nsmanjuje nepoželjno kovrčanje kose\ntestiran na nikal i veganski proizvod\n88,60 Kn (88,60 Kn / 100 ml)\nBr. proiz. ALK-0166, Sadržaj: 100 ml\nOva njega u spreju bogata je ekstraktima lana, zobi, badema, limuna i kamilice zahvaljujući kojih se smanjuje neželjeno kovrčanje kose odnosno takozvani frizz. Sprej ima laganu formulu koja ne otežava kosu. Osim toga sadrži hidratantni pantenol te proteine soje koji posjeduju zaštitna svojstva.\nRavnomjerno poprskati po opranoj i ručnikom osušenoj kosi i zatim osušiti kosu.\nveganski i cruelty-free proizvod\ntestiran na nikal, krom i kobalt\nRok nakon otvaranja: 6 mjeseci\nPitanja i odgovori na temu Alkemilla Eco Bio Cosmetic K-HAIR anti frizz sprej\nBiofficina Toscana Sprej za kovrče i volumen\nDomus Olea Toscana UNDICI Aktiv-krema za kovrče\nKupci koji su kupili "K-HAIR anti frizz sprej" , kupuju i:\nAlkemilla Eco Bio Cosmetic K-HAIR šampon za sjaj\nMatarrania VITAL organski šampon u obliku sapuna\nNaturaequa Gel za tuširanje - vanilija


Adapteri za cevi: kako urediti vezu cevovoda različitih - Udžbenici vodovoda\nAdapteri za kanalizacione cijevi, vodovod, grijanje itd. su oni elementi bez kojih bi bilo postavljanje komunikacija u principu nemoguće. Spisak zadataka koji su rešeni uz pomoć takvih proizvoda je skoro bezvredna, pa ćemo u nastavku navesti samo najvažnije informacije o ovoj temi.\nPrvo moramo razumjeti suptilnosti terminologije.\nPo pravilu, bilo koji deo koji se koristi za povezivanje dva ili više dijelova cevovoda ili za povezivanje ventila, naziva se fitingom. U ovom slučaju, termin "adapter" se obično zove samo onaj pribor koji vam omogućava da se priključite cevima različitih prečnika.\nStoga se zaključak može učiniti prilično jednostavan: svi adapteri pripadaju grupi fitinga, ali ne može se nazvati adapterom.\nObratite pažnju! Zapravo, takva tačnost je karakteristična samo za profesionalnu literaturu. U praksi čak i stručnjaci greškuju u korišćenju ovih koncepata, na primjer, prilikom kupovine vodovoda i adaptera u prodavnici, neophodno je precizirati tačno šta mislite.\nAdapteri za kanalizacione cijevi, za vodovodne sisteme itd. može imati drugačiju konfiguraciju. U donjoj tabeli daju primeri najčešće korišćenih vrsta takvih proizvoda:\nAdapter Type Obim primene\nKvačilo Koristi se za povezivanje dijelova cevovoda bez promene smera, kao i za povećanje dužine cijevi. Dizajniran je tako da osigurava maksimalnu zategnutost spoja.\nSpojnice, koje se koriste za smanjivanje prečnika, često nazivaju smanjenja.\nT-konektor Montira se za pražnjenje sa glavne linije preseka sa manjim prečnikom ili za širenje cjevovoda u dva rukava.\nKoleno Koristi se za okretanje pod različitim uglovima. U ovom slučaju, kolena pod različitim prečnicima su prilično retka: obično se takva instalacija ne praktikuje zbog rizika od nejednakog raspoređivanja pritiska.\nCross Ima četiri izlaza, koji se mogu locirati i perpendikularno i pod različitim uglovima. Koristi se za formiranje cevi.\nNaravno, ovo je samo najopštiji opis. Drugi adapteri za plastične cijevi i fitinge za metalnu komunikaciju mogu se naći na tržištu, ali će obavljati približno iste funkcije.\nPrilikom sklapanja metalnih cjevovoda za vodosnabdevanje i odvodnjavanje najčešće se koriste metalni elementi. Obično su napravljeni od čelika (za liveno gvožđe - od livenog gvožđa), a za poboljšanje anti-korozivnih svojstava obloženi su obojenim metalima (hromiranje, niklanje). Adapteri od tehnoloških legura, koji prvenstveno uključuju bronzu i mesing, takođe su popularni.\nObratite pažnju! Proizvodi od bronze i mesinga traju duže, ali njihova cena je veća od čelika sa različitim zaštitnim premazima.\nPrema konfiguraciji postoje takvi proizvodi:\nModeli za zavarivanje ili lemljenje. Zavarene sorte se obično montiraju od kraja do kraja, ali one koje su namenjene za povezivanje sa lemljenim gvožđem najčešće su opremljene sa utičnicama na krajevima namenjenim za ugradnju segmenata cijevi.\nAdapteri sa elastičnim lisicama. Koristi se za ugradnju sistema bez pritiska, najčešće - u kanalizaciju. Takođe, prema ovoj tehnološkoj šemi, proizvedeni su adaptori za ventilacione cevi srednjeg i velikog prečnika, ali njihov spoj može biti ojačan pomoću dodatne spone.\nKonstrukcija prirubnice. Koriste se za opremanje cevovoda velikog prečnika, pružaju visoku pouzdanost čak i uz značajan pritisak.\nObratite pažnju! U brojnim situacijama koriste se kombinovani modeli, u kojima je na jednom kraju postavljena prirubnica, a na drugom kraju postavljena mlaznica za navođenje ili zavarivanje.\nPravo navojne veze (na spoljašnjem ili unutrašnjem konusu). Koristi se za spajanje različitih cjevovoda, zajedno sa zaptivnim zaptivkama i navrtkama za pričvršćivanje delova u priključenom stanju.\nFitingi za bakarne cevi za ugradnju presostatih rukava. Obezbedite prilično brzu i pouzdanu instalaciju zbog upotrebe specijalnog presovanja. Nedostatak takvih delova je nemogućnost demontaže bez narušavanja integriteta proizvoda.\nPlastični adapteri za plastične cevi su takođe dostupni u prilično širokom opsegu. Karakteriše ih manje pouzdanost od metalnih, ali su mnogo jeftinije i mnogo je lakše sklapati s vlastitim rukama.\nMeđu sortama mogu se identifikovati:\nPolivinilklorid i proizvodi od polietilena za ugradnju pomoću gumenih manžeta. Montira se bez dodatnog pričvršćivanja, fiksacija obezbeđuje unutrašnji elastični prsten. Koristi se u kanalizacionim sistemima bez pritiska.\nPVC armature za montažu lepkova. Bolj pouzdan od prethodnih, ali i ne može izdržati visok pritisak.\nAdapteri sa navojima od polimera. Koriste se relativno retko zato što nisu u stanju da osiguraju pravilno zatvaranje pod opterećenjem. Može se primjenjivati u cjevovodima niskog pritiska, u ventilaciji itd.\nAdapteri od polipropilena, zavareni. Održavajte visok nivo pouzdanosti, ali formirajte jednokomponentnu vezu. Za rad sa takvim priključcima koriste se specijalne lemilice sa setovima mlaznica, čija veličina odgovara prečniku cevovoda.\nMetalne i kompozitne strukture, koje uključuju plastične ljuske i čelik (ponekad bronzani ili mesingani) elementi za pričvršćivanje. Ova grupa uključuje crimp adaptere za metal-plastične cevi, kao i kombinovane armature, sa kojima možete organizovati tranziciju "plastika-metal".\nSavjet! Ako deo nema utičnicu, onda je najbolji adapter od cijevi od livenog gvožđa do plastičnog uređaja samo presostat.\nObim ovih ili tih proizvoda u velikoj meri određuje karakteristike sistema:\nU sistemu kanalizacije praktično se mogu koristiti bilo koji prelazni elementi - pritisak unutar cevi je nizak, tako da se zapremina može postići gotovo bez napora.\nBiće nešto teže sa vodovodnim instalacijama. Ovde su najbolji načini instalacije plastično zavarivanje, kao i upotreba navojnih spojeva sa metalnim dijelovima.\nZa sistem tople vode poželjno je uzimati kompozitne materijale ojačane staklenim vlaknima ili metalom, pošto se razlikuju nižom temperaturnom deformacijom.\nAdapteri za PVC cijevi, kao i pribor za proizvode iz drugih polimera i metala mogu imati različite oblike i dizajn. Istovremeno, trebalo bi da obezbede najpouzdanije i čvrste veze cevovoda različitih prečnika, što se često zahteva prilikom polaganja komunikacije.\nVideo u ovom članku će vam pomoći da razumete nijanse izbora i instalacije ovih delova, tako da prije početka rada treba dati vrijeme da ga pogledate.\nПредыдущаяModerno grijanje drvo - oprema i karakteristike\nСледующаяŠta će se dogoditi ako bacite kvasac u toalet - u stan i


Dokle seže Erdoganova ruka na Balkanu? | Izbor iz štampe | DW | 06.01.2017\n„Migraciona kriza je dozvala u sećanje opštepoznatu mudrost: Balkan pripada Evropi. Ono što se tamo dešava, nije beznačajno za EU – vidi primer Balkanske rute. Ona nije ni izbliza tako otvorena kao što je to bila još 2015, jer su pre svega Makedonija, Srbija i Bugarska, iako to ništa ne menja na dogmi koju širi vladajući ured u Berlinu, podigle zidove i ograde koje oni tamo dalje, na severu, nikako ne žele da imaju. Pretnja turskog predsednika Redžepa Tajipa Erdogana da bi Turska u svako doba mogla da pošalje stotine hiljada migranata put Evrope, zato je škakljiva za Grčku koja je članica EU, ali do nekontrolisane seobe naroda preko Balkanske rute 2015. više ne može da dođe tako lako".\nAutor teksta Mihael Martens se u nastavku bliže pozabavio uticajem Turske na Balkanu, koji je, zajedno sa stabilnošću tog regiona, bio tema konferencije održane u Berlinu u organizaciji Fondacije za nauku i politiku (SWP). Na konferenciju su nedavno pozvani turski, jugoistočnoevropski i drugi poznavaoci Balkana. U tekstu se najpre objašnjava da „Rusija u regionu već godinama polaže na ometajuću političku, diplomatsku i medijalnu paljbu, na primer u Srbiji beogradskom radio-stanicom Sputnjik Srbija koji ima i svoj portal vesti. Sputnjik Srbija pouzdano snabdeva slušaoce i čitaoce ružnim vestima iz navodno moralno posrnule EU, i začinjene jakom dozom antiintelektualizma. Da ne bi sve bilo samo mračno, Sputnjik obogaćuje program dobrim vestima iz Rusije, koja se predstavlja kao milostiva sila-zaštitnica Srbije. Uz to antievropske srpske stranke i pokreti iz Moskve ne dobijaju samo moralnu podršku. A šta se uz to uz rusku pomoć dešava u podzemnim slojevima interneta, to se samo može naslutiti".\n„Šta bi bilo kada bi i Turska u jeku svog približavanja Rusiji i Kini počela da sledi sličnu politiku na Balkanu? U Srbiji sa tim, doduše, ne bi imala nikakve šanse, ali u drugim delovima Balkana, kao među Bošnjacima, dakle bosanskim muslimanima, Turska je ubedljivo najomiljenija država. U jednoj nedavno objavljenoj studiji SWP o ulozi Turske na Balkanu, citiraju se rezultati jedne turske ankete među 2000 bošnjačkih akademskih građana, prema kojima bi gotovo 75 odsto njih izabralo Erdoganovu državu kao cilj – kada bi moralo da se iseli".\nMartens napominje da i Turska ima instrumenata za uticanje na balkansko javno mnjenje,na primer, državnu stanicu TRT „koja non-stop emituje Erdoganovu propagandu", a tu su i radio-stanice i internet-portali na jeziku regiona. Novinska agencija Anadolu ima veliki biro u Sarajevu, iz kojeg izveštava Bosance na njihovom maternjem jeziku. „Od 2008. ima i biro u Skoplju, koji proizvodi vesti na albanskom i makedonskom.\nAutor piše da ekonomski uticaj Turske na Balkanu nije veliki, pogotovo ako se zna – kao što je konstatovano i na konferenciji SWP – da su šest balkanskih država zapravo pasivne članice EU, jer su sa zemljama te zajednice infrastrukturno i politički već sada tesno povezane. „Tako Turska čak i u Bosni i u dvojim balkanskim državama u kojima muslimansko stanovništvo čini apsolutnu većinu, Kosovu i Albaniji, često stiže do granica svog uticaja". Mihael Martens podseća da su turske diplomate tražile da se iz (inače nacionalizmom zadojenih) istorijskih udžbenika u Albaniji uklone „antiosmanski" tekstovi, tvrdeći da osmansko osvajanje Balkana nije bilo invazija.\n„Slično je i sa sporom oko škola pokreta muslimanskog propovednika Fetulaha Gulena. One u regionu predstavljaju važnu dopunu držvnaih školskih sistema, koji baš ne briljiraju kvalitetom". Turski političari traže da se Gulenove škole u Albaniji zatvore, iako su, kako je to rekao jedan albanski diplomata, pre nekoliko godina tražili da se iste te škole podrže svim sredstvima. Autor citira albanskog premijera Edija Ramu koji je posle Erdoganove posete u maju 2015. rekao: „Turski predsednik nas je posetio i hteo je da zatvorimo (Gulenove) škole. On je to rekao kao ko? Kao brat? Kao prijatelj? Ne. On je to rekao kao naš otac", rekao je Rama da bi onda dodao da Albancima nije potreban nikakav otac iz inostranstva: „Mi nismo turska kolonija."\nRamuš Haradinaj, 29.11.2012. u Hagu.\nŠvajcarski dnevnik Noje cirher cajtung se pozabavio i hapšenjem bivšeg kosovskog premijera Ramuša Haradinaja u francuskom delu Bazela na osnovu srpskog naloga za hapšenje. „Haradinaj je rođen 1968. u regionu Dukađini na zapadu Kosova. Živeo je privremeno u Švajcarskoj, ali se vratio u otadžbinu kada je izbio rat. Tamo se borio protiv srpskih specijalaca a uspeo je i da pobedi u konkurenciji sa drugim gospodarima rata. Postao je komandant u UČK i potkraj rata je kontrolisao zapadni deo zemlje. Godine 2000. je osnovao AAK (Alijansa za budućnost Kosova) i postao takmac Hašima Tačija."\n„Zapadne diplomate su uzele novopečenog političara u svoje okrilje. Hvalili su ga kao sposobnog da uči i kooperativnog i cenili poštovanje koje je pokazivao prema njima. Tek su u proleće 2004. primetili da taj paternalistički odnos nikako ne odgovara realnim odnosima moći. Mnogi Kosovari su tada bili razočarani zbog toga što su „međunarodnjaci" hteli da o statusu zemlje razgovaraju tek kada budu ispunjeni „standardi" koje su oni postavili. Izbio je pogrom koji je delom bio spontan, a delom orkestriran."\n„On je bio usmeren pre svega protiv manjina, ali i protiv međunarodnog prisustva. Sada je bilo jasno: vlast se na Kosovu nije nalazila u rukama „međunarodne zajednice", već onih bivših gospodara rata koji su svakog trenutka mogli da dovedu do vanrednog stanja. Ramuš Haradinaj je bio jedan od najpoznatijih predstavnika te grupe. Šef misije UNMIK, Soren Jesen-Petersen, potražio je zato njegovu blizinu. Iz toga je nastao savez u vidu muškog prijateljstva".\nAutor naglašava da su „međunarodnjaci" sve više preuzimali u svoje ruke agendu nezavisnosti koju je pravila domaća elita, ali su bili upućeni na tu elitu da bi protektorat bio stabilan. „Kada je protiv Haradinaja u martu 2005. Tribunal za ratne zločine podigao optužnicu, Jesen-Petersen ga je nazvao prijateljem i podrškom. Glavna tužiteljka Haškog tribunala Karla del Ponte se kasnije žalila da joj u istrazi nisu pomagali ni UNMIK ni NATO."\n„Kada je Haradinaj poslednji put uhapšen u Sloveniji u junu 2015, vlast ga je nekoliko dana kasnije pustila na slobodu zbog njegovog imuniteta. Kada bi Francuzi sada doneli drukčiju odluku, to bi bila prava senzacija."\nKljučne reči Erdogan, Haradinaj, Balkan, Turska, Bosna i Hercegovina, Albanija, štampa\nTrajni link https://p.dw.com/p/2VOTE


Vesti - Komentar dana: Rebrendiranje opozicije\n<< VESTI | | 11.08.2020 11:51\nSavez za Srbiju minus Dveri jednako je Udružena opozicija Srbije. Osim što je trupa opozicionih lidera SzS-a ostala bez Boška Obradovića i promenila ime u UOS, sve drugo je suštinski ostalo isto. Kao što je cilj dvanaest žigosanih u istoimenom ratnom spektaklu Roberta Oldriča bio da uništi dvorac u okupiranoj Francuskoj u kome se nalazi nacistički štab, tako je proklamovani cilj dvanaestorice lidera UOS-a, koje su pinkovi i informeri žigosali kao narodne neprijatelje, da unište vlast Srpske napredne stranke u okupiranoj Srbiji – naravno bez eksplicitnih scena nasilja po kojima se The Dirty Dozen proslavio.\nOsim što smo saznali da UOS više nalikuje nekakvoj konfederaciji nego federaciji, da svako unutar ovog političkog udruženja ima pravo da radi šta hoće i da samog sebe promoviše do mile volje, sve dok ne sarađuje sa političkom mašinerijom Aleksandra Vučića, i da su dobrodošli svi koji žele da se priključe borbi protiv autokratije, partokratije, vlasti jednog čoveka i tako dalje, ono za SzS nerešivo pitanje ostalo je bez odgovara i za UOS: kako se suprotstaviti vlasti koja kontroliše i zloupotrebljava gotovo sve državne institucije, resurse i masovne medije i koju i dalje podržavaju, ili makar ništa protiv nje ne čine, i Brisel i Vašington i Moskva i Peking?\nU Pregledu dana Newsmax Adria, Vuk Jeremić je u ponedeljak objašnjavao da je prvo potrebno izgraditi partijsku infrastrukturu, kako bi se na raspolaganju imalo partisjkih predstavnika u svakoj lokalnoj sredini, ne samo da bi se vodila politička kampanja, već i da bi se jednog dana, kada budu bili održani predsednički izbori, moglo biti u stanju da se kontrolišu kutije sa izbornim listićima. Jeremić, međutim, nije objasnio da li bi UOS zajednički gradio takvu infrastrukturu i kako bi je vanparlamentarna opozicija uopšte finansirala. Ali je zato većinu vremena svog gostovanja posvetio promovisanju svoje Narodne stranke.\nLider Stranke slobode i pravde Dragan Đilas je izrazio nadu da ova vlast, ovako nenormalna kakva jeste, u ovakvom obliku možda i neće dočekati predsedničke i beogradske izbore 2022. godine, mada nije objasnio na čemu zasniva takvo mišljenje. U ovom trenutku se ni najmanje ne čini da bi moglo doći do nekakve narodne pobune zarad nekakvih demokratskih vrednosti – slobodnih i fer izbora i slobodnih i fer medija, a još manje da bi se vlast Aleksandra Vučića dobrovoljno odrekla svih prednosti koje ima u odnosu na slabašnu opoziciju.\nSažeto: lideri UOS-a moraju da pođu od toga da će svakako doći do manje ili više masovnih i manje ili više nasilnih demonstracija iz ko zna kojih razloga na ulicama srpskih gradova, ali da zarad demokratije i demokratskih vrednosti građani Srbije neće pohrliti u odsudnu bitku protiv ove vlasti. Isto tako, A. Vučić, njegova Skupština i njegova Vlada neće promeniti izborne uslove, ne pada im na pamet da urade bilo šta što bi moglo da ugrozi njihovu vlast, koju žarko žele i koja je za mnoge postala pitanje života i smrti. Naprotiv, represija i favorizovanje vladajućih struktura mogu samo da se povećaju.\nKampanja za predsedničke i beogradske izbore 2022. godine je već počela. Vlast A. Vučića u njih ulazi jača nego ikada, opozicija okupljena oko UOS-a slabija nego što je ikada bila i još uvek bez prepoznatljive vizije kako da rasprostranjeno nezadovoljstvo građana protiv ove vlasti pretvori u podršku za sebe i nekog svog budućeg, neznanog zajedničkog predsedničkog kandidata.\nŠta nam predstoji, makar što se vlasti tiče, najavljeno je u filmu Hous of lies – "mirni" protesti u Srbiji emitovanom u okviru dnevnika na Pinku, a u kome je "nasilje predstavljeno kao glavni oslonac političkog delovanja Dragana Đilasa i Boška Obradovića".


"Dvoglava aždaja" sa srpskim vojnicima PREŠLA SOLUNSKI FRONT: Danas postoje samo dve takve lokomotive u svetu | Najnovije vesti - Srbija danas\n30.12.2019. • 19:29 RINA\n"Dvoglava aždaja" sa srpskim vojnicima PREŠLA SOLUNSKI FRONT: Danas postoje samo dve takve lokomotive u svetu\nU Železničkom muzeju u Požegi danas se mogu videti vozovi koji su korišćeni u ispisivanju najslavnijih stranica srpske istorije.\nSa srpskim vojnicima,Solunski front prošla je i parna lokomotiva, koja je tokom Velikog rata stigla u pomoć od Francuza. Simbolično je nazvana "Dvoglava aždaja" i danas se čuva u Železničkom muzeju, na Odeljenju uzanih pruga koje se nalazi u Požegi.\nTRESLA SE CENTRALNA SRBIJA: Novi zemljotres pogodio našu zemlju!\n- Ona ima jednu upravljačnicu, ali dva kotla, što joj je omogućavalo da se kreće i kad bi u ratu bila oštećena. Zato je i dobila naziv "Dvoglava aždaja”. Služila je za dopremenje municije od utvrđenja do bojišta i bila od velike pomoći ratnicima. Nesmetano se kretala u oba pravca i nikad nije kasnila”, kaže Ivana Jovičić Ćurčić iz Želzničkog muzeja.\nOva parna lokomotiva proizvedena je 1916. godine u Filadelfiji, po narudzbi francuskih vlasti i mogla je da razvije brzinu od 12 kilometara na čas. Nakon rata, pojavila se 1941. godine u rudniku Kostalac, gde je prevozila rudu od stare jame do Dunava, a zatim je stigla u Požegu\n- Danas su sačuvane samo dve takve lokomotive u celom svetu. Jedna se nalazi u Drezdenu, a druga kod nas, zato ima veliki čak i međunarodni značaj. Prošle godine na obeležavanju stogodišnjice od završetka Velikog rata, lokomotiva je iz Požege otpremnjena za Pariz kao jedan od simbola tog doba, a njena istrijska vrednost je izuzetno velika - rekla je Ivana.\nMeđutim, pored ove, u Požegi se mogu videti i druge lokomotive koje su se među prvima vozile Srbijom, a na šinama i dan danas ponosno stoji "Kralj Milan".\n- To je prva parna lokomotiva izgrađena na tlu Srbije. Napravljena je ručno u bravarskoj radionici rudnika Majdanpek 1882. godine, a točkovi i osovine su dopremljeni iz Engleske. Kretala se oko 20 km na čas i služila je za prevoz rude. Bila je izgrađena još jedna, koju su rudari nazvali Ntalija, ali njoj se izgubio svaki trag dok je Kralj Milan sačuvan - izjavila je Ivana.\nNa uzanoj pruzi čuva se još jedan od svetskih rariteta – lokomotiva "Rama" proizvedena 1873. godine u Minhenu, a koja je dovukla prvi svečani voz u Sarajevo, ali tu su i specifična kola četvrtog razreda u kom se nalazila samo peć i mesta za stajanje.\n- Ovo odeljenje u Požegi svake godine beleži oko 4000 posetilaca iz zemlje i instranstava. Ljubitelji vozova ne ostaju imuni na sve istorijske eksponate koji se ovde nalaze, a vrlo česti gosti su nam i učenici osnovnih i srednjih škola - izjavila je Ivana Jovičić Ćurčić.\nŽeleznički muzej osnovan je 01. februara 1950. godine i sledeće godine slavi jubilej od 70 godina postojanja i može se pohvaliti velikim fondom retkih ekponata, knjiga i velikim fondom arhivkse građe, a u njegovom sklopu je i Muzejsko – turistička železnica "Šarganska osmica".\nPRAVA ZIMSKA IDILA KOD NOVE VAROŠI: Srpski domaćin objavio fotografiju koja ostavlja BEZ DAHA (FOTO)\nIZ MINUSA U PLUS! Danas nas očekuje SNEG CELOG DANA, a onda VREMENSKI PREOKRET!\nNEVREME ŠIROM SRBIJE! Tri porodice sa malom decom ODSEČENE OD SVETA: Pogledajte kakva nas ZIMA OČEKUJE!\nALARMANTNO! U Srbiji i dalje više umrlih nego rođenih\nRina Požega Železnički muzej Požega Srpska vojska Prvi svetski rat Solunski front Ivana Jovičić Ćurčić rudnik Kostolac Kralj Milan Obrenović


Grci trojkama pogodili osminu finala, Poljaci moraju kući\nFoto: MARKKU OJALA / EPA;\nKošarkaši Grčke su uspeli da pobede Poljsku, na kraju sa ubedljivih 95:77 (23:29, 26:14, 21:24, 25:10) u poslednjem kolu grupe A, i ostanu na Evrobasketu, a rivala pošalju kući.\nGrčka je zauzela četvrto mesto u grupi A i u osmini finala odmeriće snage sa Litvanijom, prvoplasiranom iz grupe B.\nSlukas, Kalates i saigrači su se dugo mučili i tek u poslednoj četvrtini uspeli da se odlepe, zahvaljujući trojkama. Ceo tim pogodio 13 šuteva od 20 pokušaja za tri poena. Najefikasniji u pobedničkom timu bio je Kostas Slukas sa 26 poena, uz pet trojki, a Nik Kalates je dodao 24, uz četiri trojke. Damijan Kulig je predvodio Poljsku sa 26 poena, uz sedam skokova.\nKako su igrali na ovom turniru (trijumf nad Islandom na startu, a onda vezana tri poraza - Francuska, Slovenija, Finska), tako su Grci ušli u odlučujući meč za opstanak na prvenstvu, odnosno selidbu u Istanbul na nokaut fazu. Nisu bili ubedljivi, nisu demonstrirali kvalitet koji nesumnjivo poseduju, pa se činilo da ih čeka još jedna gorka pilula u Helsinkiju.\nSve do polovine prve četvrtine Grčka je, zahvaljujući najpre Slukasu, držala rezultatski priključak, a onda se Poljska odlepila i zapretila favoritu nokautom. Upravo Slukas je poenima u poslednjim sekundama smanjio na pristojnih 23:29 pred prvi odmor.\nUvidevši da ih takva igra vodi u tragediju, Grci su po povratku na parket dali gas i serijom 9:0 vratili prešli u vođstvo. Papanikolau se raspucao, Printezis i Slukas su ga pratili i potomci Helena su na veliki odmor otišli sa 49:43.\nTreća deonica je pripala Poljskoj. Kulig je zatrpavao koš Grčke i uvodio meč u neizvesnost, o čemu je svedočio i rezultat pred poslednju četvrtinu - 70:67.\nI onda, konačno, publika u Helsinkiju je videla pravu Grčku, bar potajnog favorita za medalju na Evropskom prvenstvu. Kad su Kalates i Slukas vezali trojke, za beg na 80:71, bilo je jasno ko će u osminu finala. Izabranici selektora Misasa do kraja su povećavali prednost i ostvarili ubedljivu pobedu - 95:77.\nNajefikasniji u pobedničkom timu bio je Slukas sa 26 poena, uz pet trojki. Kalatesa je dodao 24, uz četiri trojke, a ceo tim je pogodio 13 šuteva od 20 pokušaja za tri poena.\nKulig je predvodio Poljsku sa 26 poena, uz sedam skokova.\nSlovenija - Poljska 90:81\nIsland - Grčka 61:90\nFrancuska - Finska 84:86\n2. kolo, subota\nPoljska - Island 91:61\nGrčka - Francuska 87:95\nFinska - Slovenija 78:81\n3. kolo, nedelja\nFrancuska - Island 115:79\nSlovenija - Grčka 78:72\nFinska - Poljska 90:87\n4. kolo, utorak\nIsland - Slovenija 75:102\nPoljska - Francuska 75:78\nGrčka - Finska 77:89\n5. kolo, sreda\nSlovenija - Francuska 95:78\nGrčka - Poljska 95:77\nFinska - Island 83:79\n3. Francuska 5 3 2 450:422 9\nTri meča na Evrobasketu, dve pobede, a poslednja - sjajna, nad domaćinom Turskom (74:80) u Istanbulu. Vremena za slavlje, a ni za odmor nema: u utorak od 16 sati po srednjeevropskom vremenu, naša košarkaška reprezentacija igra protiv Velike Britanije.\nBlicsport sa Marinom Maljković u Istanbulu: Sale je napravio pobednike\nBivša selektorka ženske košarkaške reprezentacije s kojom je stigla do evropskog zlata i olimpijske bronze, a sada u ulozi trenera košarkašica Galatasaraja, govorila je o životu u Turskoj, novim izazovima, Pokretu za žensku košarku.\nFIBA NE PRIZNAJE ZLATA SRBIJI Kao da nismo igrali košarku svih ovih godina\nU hodnicima istanbulske Sinan Erdem arene stoje panoi FIBA sa zastavama svih selekcija koje su izborile učešće u osmini finala Evrobasketa, kao i njihovim najboljim ostvarenim rezultatima na šampionatima Evrope.\nISTANBUL NA DAN FINALA "Organizovani haos" iz TV serija koji toliko prija\nNa dan velikog finala, kakvo borba za zlato na Evrobasketu svakako jeste, iščekivanje je nabolje pobediti obilaskom grada, bilo sa kopna ili brodom.


I ove godine: Počele prijave za letnji origami kamp za decu - Portal Moj Bečej - Bečejske opštine iz ugla građana!\nNaslovna Aktuelne vesti bečejskih opština Društvo I ove godine: Počele prijave za letnji origami kamp za decu\nI ove godine: Počele prijave za letnji origami kamp za decu\nDruštvo učitelja Bečeja i Narodna biblioteka Bečej i ove godine organizuju Origami kamp za decu iz osnovnih škola.\nOrigami, tradicionalnu japansku veštinu kreiranja oblika od papira, polaznicima će prikazati članice Društva učitelja Bečeja (DUB), koje iza sebe imaju dugogodišnje iskustvo kad je ova tehnika u pitanju.\nLetnji origami susreti u Narodnoj biblioteci su peti po redu, održava se od 15. do 26. juna, radionice traju sat vremena dnevno i besplatne su. Zainteresovani dečaci i devojčice mogu da se prijave u biblioteci do popune mesta.


D. C. 13. aprila 2014. 05:00\nKada se u javnosti pomene legalizacija marihuane, mnogi pomisle da će se prodaja droge potpuno legalizovati. Termin je u stvari zlupotrebljen jer se radi o legalizaciji upotrebe marihuane u medicinske svrhe.\nU nekim zemljama je upotreba marihuane u medicinske svrhe već dozvoljena, a u nekima se vodi rasprava o tome.\nPojedinci (stručnjaci i laici) smatraju da se marihuana može koristiti za lečenje pojedinih vrsta bolesti ili kao sredstvo za ublažavanje bolova kada klasična medicina ili klasični lekovi ne pomažu.\nSa druge strane, „protivnici“ smatraju da to nije tačno i da se samo ide na ruku nekim interesnim grupama.\nDa ne bismo bili „najpametniji“, trebalo bi da vidimo šta radi razvijeni svet pa da tako i mi postupamo, a ne da donosimo brzoplete odluke i ocene.\nKao jedan od primera možemo navesti SAD, gde je u nekim državama upotreba marihuane u medicinske svrhe već dozvoljena, u nekima su svi oštro protiv, a u nekima se vodi diskusija o tome da li marihuanu za lečenje treba i kako dozvoliti.\nSajt koji se bavi medicinskim pitanjima „WebMD“ izvršio je anketu oko 1.500 lekara u 10 američkih država.\n69% lekara kaže da marihuana pomaže u određenim tretmanima i uslovima\n67% lekara smatra da marihuana treba da bude jedna medicinska opcija\n56% daje podršku donošenju zakona o legalizaciji\n50% onih u čijim državama nije legalizovana, kaže da treba da bude legalizovana\nStručnjaci se slažu da treba dozvoliti istraživanja o mogućnostima marihuane kao „leka“ da bi se znalo na čemu smo, ali sada su takva istraživanja u mnogim zemljama zabranjena.\nPojedinci smatraju da će možda marihana pružiti nove mogućnosti u lečenju epilepsije.\nDr Dastin Sulak navodi kako bi marihuana mogla pomoći pri lečenju multiple skleroze, šizofrenije i inflatornih bolesti creva.\nPojedinci se u Americi boje da ne dođe do situacije kao u Koloradu, gde se marihuana u raznim oblicima i vrstama može kupiti bez većih problema, mada postoji kontrola i ograničenje.\nNaše skromno mišljenje je da treba uvažiti svetska iskustva, a ako bude dozvoljna upotreba mrihuane u medicinske svrhe, onda to treba zakonski regulisati i oštro kontrolisati da ne bi došlo do zloupotrebe.\nkanabisdrogazloupotreba drogamarihuanamedicinska upotreba droge


SPS: Poziv na Prvomajski uranak | Ritam Grada - vesti Kragujevac\nSPS: Poziv na Prvomajski uranak\nSocijalisti Kragujevca, Prvi maj obeležavaju u znaku poruka za reafirmaciju vrednosti rada i radničkih prava, stvaranja uslova za brže i efikasnije zapošljavanje i ostvarenje socijalne pravde, kao temeljnog principa levice, ističu u Gradskom odboru SPS-a Kragujevca.\nU oviru svečanog obeležavanja Praznika rada, Gradski odbor SPS-a Kragujevca organizovaće prvomajski uranak (sreda, 1. maj, 8,00), u Šumaricama.\nKulturno-umetnički program, u kome će učestvovati folklorni ansambli, izvorne grupe, vokalni interpretatori, instrumentalisti, glumci i pesnici, počinje u 9 časova. Obezbeđeno je i tradicionalno posluženje – kačamak i šumadijski čaj.


Pokajanje i izvinjenje najboljeg sportiste sveta Novaka Djokovica – NovostiDana.rs\nNajbolji teniser sveta Novak Đoković nalazi se pod pritiskom i zahtevom da podnese ostavku na mesto predsednika Saveta ATP igrača.\nAmerički sportski časopis Sports ilustrejted tvrdi da se Đokovićeva ostavka nalazi na stolu i da bi o njoj trebalo da se raspravlja.\nPrema pisanju tog lista, više predstavnika u Savetu igrača traži ostavku srpskog tenisera.\nĐoković, kao organizator turnira, kako smatra švajcarski Blik, na osnovu reakcija i posledica, nije se poneo odgovorno u ulozi koja zahteva odgovornost.\nZnatno oštriji u napadima bili su Britanci, posebno dopisnik portala “Gol” Čarls Vots.\n– Novak čini sve da osvoji nagradu za idiota godine.\nSlično mišljenje imala je i novinarka agencije AFP Rajan Musalem.\n– Organizovanje “Adrija tura” u ovakvim okolnostima bio je jedan od najneodgovornijih poteza vrhunskog sportiste. Nije mi jasno kako su nadležni organi dozvolili prisustvo navijača i nepoštovanje zdravstvenih protokola. Karma? – poručila je ona.\nA, novinar “Njujork Tajmsa” Ben Rotenberg koji otvoreno ima pik na Novaka je podelio vest na društvenim mrežama i podsetio kako je Đoković imao razgovore na “Instagramu” sa iranskim nutricionistom Šervinom Džafarijehom kada je spominjao “lekovitu vodu”, kao i da je njegova supruga Jelena imala objave o “5G mreži”.\nNajbolji svetski teniser Novak Đoković uputio je putem društvenih mreža javno izvinjenje za svoje prethodne postupke, i to nekoliko sati nakon što je utvrđeno da je pozitivan na kornavirus.\nPrvi reket sveta je večeras još jednom izrazio žaljenje zbog novonastalih događaja.\n„Duboko se izvinjavam svima kojima je turnir naneo štetu. Sve što smo organizatori i ja uredili u prethodnih mesec dana, uradili smo sa iskrenom namerama i čistim srcem.\nVerovali smo da je turnir ispunio sve zdravstvene protokole i da je naš region bio u dovoljno dobrom stanju da ujedini ljude iz filantropskih razloga.\nPogrešili smo, bilo je prerano. Ne mogu da vam opišem koliko mi je žao zbog apsolutno svakog slučaja zaraze“, inapisao je Đokoković u prvom delu svoje poruke i najavio pomoći ljudima u Beogradu i Zadru, gde su prethodno održani turniri njegove jadranske turneje.\n„Ako ste bili na Adrija turu, ili ste bili u blizini nekog od učesnika, molim vas testirajte se i poštujte socijalnu distancu.\nZa one u Beogradu i Zadru, sa njima ćemo podeliti zdravstvene resurse u bliskoj budućnosti. Ostatak Tura je otkazan i ostaćemo fokusirani na one koji su pogođeni. Moliću se za pun oporavak svih“, dodao je Đoković.


TIMSKI RAD U TOKU | rsl.srpskiinstitut.hu szerb latin oldal\nTIMSKI RAD U TOKU\nPosted on 2021-08-16 by sofiakaplan\tin Vesti.\nTrenutno se vrši rad o analizi manjinskih samouprava u Budimpešti sa parterima iz Beograda i sa našim saradnicima povodom konkursa koju je raspisao nadležni sektor Mađarske Vlade. Članove stručne ekipe čine sociolozi, etnolozi i politikolozi koji trenutno rade na obradi upitnika i intervjua.\nPrvi rezultati istraživanja očekuju se u okviru konkursa, u septembru.


NOVI SISTEM NAPLATE U JAVNOM PRIJEVOZU U SARAJEVU | Hayat.ba\nMinistar saobraćaja KS Adnan Šteta izjavio je da su elektronska naplata karata i izgradnja novih tramvajskih stajališta u sklopu jednog projekta koji će sadržavati saobraćajni centar iz kojeg će se voditi kompletna kontrola svih linija i redoslijeda vožnji u KS.\nTo znači da ćemo mi u budućnosti, već u idućoj godini, imati na svim našim stajalištima displej table koje će najavljivati kada dolazi vozilo, a bit će postavljene i kamere. Preko GPS-a ugrađenog u vozilima građani će putem aplikacije moći vidjeti dokle je došlo vozilo, a sve će se to sinhronizirati i pratiti iz saobraćajnog centra – dodao je Šteta.\nDanas imamo neuređen sistem naplate karata, jedna cijena je u trafici, druga kod vozača, a vožnja košta isto vozili se dvije ili 22 stanice. Kroz novi tarifni sistem i elektronsku naplatu karata to se mijenja, vožnja će moći biti po vremenskom intervalu, a jedinstvena beskontaktna karta će se moći dopunjavati, te koristiti u vozilima javnog prijevoza kod oba prijevoznika u KS – dodao je Šteta, napominjući da je to važno i za sve brojnije turiste koji posjećuju Sarajevo.\nDo kraja godine ćemo krenuti s popunjavanjam softverskog i hardverskog dijela saobraćajnog centra koji će se za početak nalaziti na Skenderiji, a kasnije, nakon rekonstrukcije GRAS-ovog objekta na Čengić-Vili, iz kojeg ćemo kontrolirati javni prijevoz – dodao je Šteta.\nGovoreći o budućim projektima, Šteta je izdvojio da bi na proljeće iduće godine trebala početi rekonstrukcija kompletne pruge od Marindvora do Ilidže, zatim planirana je nabavka novih tramvaja, trolejbusa, proširenje trolejbuske mreže do Vogošće, izgradnja tramvajske pruge od Ilidže do Hrasnice…\nTo su sve stvari koje bi trebale biti realizirane u naredne dvije godine. Naša su očekivanja da će se, kada se sve ove stvari poslože, broj korisnika javnog prijevoza povećati za 30 do 40 posto – naveo je Šteta, dodajući da se niz projekata realizira i planira i na cestovnoj infrastrukturi.\nŠto se tiče KJKP GRAS, ovo preduzeće ima 320 miliona KM akumuliranog gubitka, ali treba uzeti u obzir, kako je kazao, važnost javnog prijevoza, tradicije ovog preduzeća, kao da tamo ima 1.400 uposlenika.


Novaku Đokoviću stanje se pogoršalo (VIDEO) Najbolji teniser svijeta Novak Đoković plasirao se u finale Mastersa Cincinnati pobjedom protiv Roberta Bautiste Aguta 4:6, 6:4, 7:6 (7:0,) ali tokom duela bilo je jasno da se ne osjeća najbolje.\n29. 08. 2020. u 08:06 Face.ba\nOrganizatori su nedugo poslije polufinalnog duela saopštili da se Đoković nije osjećao dobro na terenu i da mu se stanje pogoršalo nakon meča.\n"Medicinski tim turnira savjetovao mu je da danas ne dolazi na konferenciju za medije" dodali su organizatori.\nSrbina je tokom polufinalnog meča ponovo mučio vrat, a imao je i problem sa stomakom. Međutim, i pored velikih ograničenja, Novak je uspio da savlada upornog Španca i u subotu u 19 časova će protiv Miloša Raonića igrati sa 80. trofej u karijeri, odnosno drugi u Cincinnatiju.\nPrenos odlučujućeg duela je u subotu u 19 časova na SK1.


U Banjaluci prezentovan digitalni šalter: Jednim klikom do osnovnih dokumenata | Banja Luka 24 sata\nHome Banjaluka U Banjaluci prezentovan digitalni šalter: Jednim klikom do osnovnih dokumenata\nU Banjaluci prezentovan digitalni šalter: Jednim klikom do osnovnih dokumenata\nDigitalni šalter, odnosno uređaj za automatsko izdavanje uvjerenja iz matičnih knjiga, uvjerenja o državljanstvu i drugih obrazaca, predstavljen je danas.\nOvaj uređaj, koji je proizvelo preduzeće “Elas Metaleksport”, je prvi uređaj te vrste u BiH, koji je osmišljen i realizovan u Banjaluci.\nPrezentaciji je prisustvovao gradonačelnik Igor Radojičić, koji je kazao da su u strategiji razvoja grada definisana četiri strateška cilja: razvoj grada kao grada s povoljnim poslovnim okruženjem, ‘zeleni grad’, ‘pametni grad’ i grad s razvijenim društvenim djelatnostima.\n“‘Pametni grad’ je širok pojam i on podrazumijeva dva smjera – modernizaciju komunalne infrastrukture i modernizaciju usluga, što se odnosi upravo na ovaj uređaj”, objasnio je Radojičić.\nDodao je da se dokumenti, uvjerenja i sva papirologija mogu dobiti na brz i savremen način putem usluge koju nudi ovaj uređaj.\n“Vjerujem da ćemo ga imati kao pilot projekat u gradu, čak je tehnika u ovom slučaju otišla ispred propisa, jer sada valja uporediti sve ovo što je raspoloživo ovdje sa svim našim propisima”, istakao je Radojičić.\nDodao je da je pitanje kada će ovaj uređaj biti instaliran u Gradskoj upravi stvar dogovora s proizvođačem, ali da to zavisi i od procedura.\n“Za svaki od ovih papira, dozvola ili dokumenata moramo provjeriti šta kažu propisi. Znači, gdje mora biti pečat, kako se smije koristiti određeni dokument, gdje mora biti potpisan službenik ili taj dokument može odmah biti izdat. Najprije bismo krenuli s pilot projektom da vidimo kako to ide pa nakon toga možemo razgovarati”, rekao je Radojičić.\nŽeljko Petrović, direktor preduzeća “Elas Metaleksport”, rekao je da se preko ovog šaltera mogu dobiti osnovni dokumenti i istakao da on može da radi 24 časa i da ne bi bilo ograničeno izdavanje bilo kog dokumenta koje se dogovori s IT sektorom Gradske uprave.\n“Zeleni grad” za održivi razvoj\nUz izradu strategije razvoja grada i novog urbanističkog plana, Banjaluka je počela pripremu akcionog plana “Zeleni grad”, a njegovu izradu EBRD finansira grantom od 300.000 evra.\n“Ovaj plan je sistematičan dokument, koji treba da planira održivi razvoj za narednih 10 godina”, rekao je gradonačelnik Igor Radojičić na sastanku za pripremu akcionog plana “Zeleni grad”, kojem su u Banskom dvoru prisustvovali i predstavnici EBRD-a u BiH, nadležnih ministarstava i institucija, preduzeća i nevladinog sektora.\nRadojičić je naglasio da će to biti treći veliki temeljni dokument koji treba da planira razvoj grada za narednih deset godina.\n“Banjaluka će pokušati da dobije prvi akcioni plan ‘Zeleni grad’ u BiH i ne samo zato što je to standard u evropskim gradovima, nego što nam to treba”, istakao je Radojičić.\nDodao je da se više oblasti podrazumijeva pod segmentom “zeleni grad”, između ostalog: saobraćaj, energetska efikasnost, zelene površine, održivi razvoj, vodosnabdijevanje, pitanje kanalizacije, odlaganje i prerada otpada, urbane kreacije i aktivnosti, od kojih će svaka biti posebno razrađena.\nJan Braun, šef Kancelarije EBRD-a u BiH, rekao je da je ideja da se identifikuju svi izvori zagađenja i ekološki problemi u gradu i onda daju prijedlozi kako ih riješiti jedan po jedan.\n“Treba da imamo konkretan plan koji grad treba da sprovede, riješi utvrđene probleme i postane ‘zeleni grad'”, istakao je Braun.


Pustila dete u svoje dvorište, dobila pretnju od komšinice: 'Zvaću policiju, uznemiravaš mi pse'\nIzvor: B92, 02.Jun.2020, 19:51\nPustila dete u svoje dvorište, dobila pretnju od komšinice: "Zvaću policiju, uznemiravaš mi pse"\n"Ove nedelje, svaki dan kada >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << je bilo lepo vreme i prozori otvoreni, ti si puštala svoje malo dete da trči po dvorištu, smeje se i kikoće do beskraja. To veoma uznemirava moja dva psa i pticu koja je pored prozora i voli da gleda u tvoje dvorište. Možda bi mogla da zamoliš dete da bude malo tiše, ili bar da mu ograničiš boravak napolju na 15-20 minuta dnevno, da moji psi mogu biti napolju a da ga ne gledaju kako trči. Ako se ovo nastavi, zvaću policiju", napisala je komšinica..\nKomentari na društvenoj mreži Tviter, gde je Hinemanova i objavila ovo pismo uz opis "Da, ovo je stvarno", uglavnom su osuđivali njenu komšinicu.\n"Ovo je neverovatno. Pretpostavljam da je u redu da se dete zaključa u kuću, kako bi pas i ptica bili srećni?", jedan je od komentara.


DOKTOR ALEN AZARIĆ TVRDI:“Samo Gospod je iscelitelj“! | Balkan Lifestyle\nI kao što se milion puta do sada pokazalo, živimo u državi u kojoj će Vam oprostiti sve osim uspeha! Sa tim se ovih dana suočava i nadaleko tražen doktor prirodne medicine Alen Azarić, koji se svakodnevno trudi da pomogne svima koji traže pomoć od njega.\nDoktor Azarić već godinama unazad leči decu besplatno.Kako je, zbog svega što se dešavalo u našoj državi, stopa obolelih od najtežih bolesti, sve veća, doktor Azarić je, sa svojim timom, došao na ideju kako će izaći svoj deci u susret i dalje, kao i siromašnima i kako će svi moći da dobiju adekvatnu terapiju, pa se odnedavno njegova prodavanja naplaćuju po hiljdu dinara, što siu mnogi osudili, o čemu Azarić kaže:\n„Tačno je da već godinama unazad lečim besplatno decu, kao i siromašne.Međutim, kako je sve veći broj obolelih koji se javljaju za pomoć, došao sam u situaciju da ja moram da pozajmljujem novac, kako bih svakom detetu i svim ljudima koji nisu u mogućnosti, obezbedio lek.To bi značilo vrlo brzo moj bankrot, pa smo ja i moj tim morali da nađemo način kako bi mogli to da dovedemo do nekog stepena, gde bi se bar ublažili troškovi, kako ne bih morao da pozajmljujem novac za lečenje tih ljudi.Tako smo osnovali fond, u koji ide novac koji se plaća kao donatorska karta u isznosu od 1000 dinara po čoveku za moja predavanja“-kaže Azarić.\nMeđutim, kako mnogi nisu shvatili poentu priče i kako su navikli da doktor Azarić većinu stvari, poput pregleda, radi besplatno, krenule su i prve osude, za koje Azarić kaže sledeće:\n„Činjenica je da mnogi doktori naplaćuju preglede od 3000 dinara, pa naviše.Da ne pominjem one koji preglede naplaćuju i po 100e.Ja to nikada nisam naplaćivao, kao i predavanja.Kako su ljudi navikli da je sve to džabe, počeli su da se bune za 1000 dinara koje moraju da daju kako bi bi prisustvovali predavanjima.Ja Vas sada pitam, ako uzmete u obzir gore pomenute cifre, da li je mnogo 1000 dinara, posebno ako se uzme u obzir da tim novcem nekom pomažete?! Svaki put na predavanjima to objasnim i svaki put kažem gde ide tačno taj novac koji daju i da to nije novac koji ide na pregled, nego u donatorski fond, što uredno piše i na svakoj ulaznici“-tvrdi Azarić.\nInteresovanje za Azarićeva predavanja je sve veće, pa se neretko desi da na predavanja dođe do 2000 ljudi.Ipak, pored svega navedenog, Azarić se ovih dana suočava i sa napadima od strane Crkve, zbog egzorcizma, koji radi, zbog čega se nedavno i lično obratio pojedincima na svojoj zvaničnoj Facebook stranici, napisavši sledeće:\n„Ne znam kako bih Vam rečima preneo ono što želim da Vam kažem, a da pri tom nikog ne uvredim i nenaružim, jer to nije moj stil, ali moram da Vam kažem i prenesem neke stvari, sa kojima se suočavam u poslednje vreme…\nKoliko god da sam tu za sve ljude dobre volje, koji vole Gospoda i koji veruju u bolje, u poslednje vreme me napadaju pojedinci koje nisam ni pogledao ružno, a kamoli izrekao nešto na njihov račun…Tu sam da pomognem ljudima i pratim Gospoda u svemu, kog volim i uvek stavljam na prvo mesto, međutm moja vera izgleda smeta onima koji bi trebali da mu služe, možda mnogo više nego svi mi, jer su se zakleli u to…\nOvih dana se moji sugrađani u Novim Kozarcima, selu u kom sam odrastao i od kog se trudim da napravim turističko mesto, kako bi svim ljudima bilo bolje i lepše i kako bi ljudi, posebno mladi, ostali na svom ognjištu i živeli tamo gde su rođeni, a ne napuštali svoje rodno mesto, trbuhom za kruhom, pronela ponovo loša vest o meni…\nKako su mi mnogi rekli, pojedinci koji prate upustva Vladike Nikanora, od kog je sve poteklo, samo zato što sam na poslednjem predavanju otkrio šta radi i čime se bavi, neko ko bi trebao da predstavlja dragog Gospoda, pronose vest da sam ja obučavan u evropskom centru satanizma za ono što radim, po čemu bi trebalo da znači da sam ja, Alen Azarić satanistički vojnik…\nPitam Vas, da li neko, ko godinama unazad decu i siromašne leči BESPLATNO, pomaže ljudima sa najtežim obolenjima, od kojih sam izlečio preko 1500 ljudi, što imam dokumentovano, može da bude satanistički vojnik’\nVoleo bih da mi direktno Vladika Nikanor kaže, na osnovu čega je to zaključio?!\nJa o svojim delima ne pričam, niti samnikada pričao…To prepuštam drugima…Za mene postoje samo dela, jer mi reči odavno ništa ne znače…Samo DOKAZI!\nKažu da me je lično Vladika Nikanor prokleo…I mene i moju porodicu, samo ne zna da nije prokleo samo mene nego je prokleo i sve one ljude koji dolaze na moja predavanja…I eto ja ispade sluga satanizma, a on sluga Gospoda…Ja pomažem, a on proklinje…Pa je nejasno ko je tu šta…Opet DELA pričaju za sebe…\nOvo je poslednji put da pričam o ovome…Ja sebi više neću dozvoliti da se spuštam na ovako niske grane, ali sam, kao čovek koji ljudima prilazi otvorenog srca, osetio potrebu da sve ovo kažem zbog ljudi koji mi veruju…Zbog svih mojim pacijenata i onih koji služe Gospodu na pravi način…Sa verom u Boga, otvorenog i čistog srca…\nOd danas, možete pričati šta god hoćete, ali znajte da će Vam ljudi verovati samo onda kad POKAŽETE DELA…DELA, NE REČI!\nMoj jedini cilj vezan za Crkvu je bio da ljude vratim u istu, zato sam im stalno savetovao da poste i da idu na pričest, ali izgleda da je to zasmetalo! Kada realno razmislim, možda i ne bi trebao da dozvolim da me ovakve priče potaknu, jer Otac Tadej je imao takođe problema sa Vladikama…Setite se samo da su takvog velikana proterali iz Crkve upravo baš Vladike, da bi se pred samu njegovu smrt pokajali i pokušali da izglade odnose sa njim, želeći da ga vrate tamo gde pripada što Otac Tadej nije dozvolio, pa je zabranio i prisustvo Vladika na njegovoj sahrani…\nDaleko od toga da sebe poredim sa takvim velikanom i svecom kakav je Otac Tadej, ali sam poređenje upotrebio samo iz razloga što se jedan Vladika i na mene i moja dela oglušio…\nNe mogu da se ne zapitam za kraj, da li ste se poštovani Vladiko Nikanoru zapitali zašto Vam je Crkva u Novim Kozarcima prazna?Zašto Vam ne dolaze ljudi?\nJa ću Vam dati odgovor na to pitanje.Vrlo je jasno sve…Ljudi sve vide i sve im je jasno…Baš iz tog razloga, Dom Kulture u Novim Kozarcima je postao mali za sve ljude koji žele da prisustvuju mojim predavanjima, pa će, ako dragi Gospod da, sledeće predavanje u ovom mestu biti na otvorenom, na stadionu, a dok je Crkva u istom mestu prazna…Sve je jasno…\nNE REČI, SAMO DELA I ČISTO SRCE“-napisao je Azarić.\nPored vladike Nikanora, glas protiv Azarića su digli i jeromonah Rafailo podmajne, Ammfilohije Radović, kao i otac Sergej sa Ostroga, o čemu Azarić kaže:\n„Znam neke manastire u kojima se radi egzorcizam i krije se o tome, ali je problem što to radim ja i to vrlo uspešno.Ne znam čega se ti ljudi plaše, kada dižu glas protiv mene? Ja nenaplaćujem te usluge i pomogao sam mnogim ljudima koji su bili opsednuti, što mnogi mogu potvrditi i uvek naglašavam da nisam ja taj koji isceljuje, jer samo Gospod isceljuje!Da li se pomenute osobe plaše da će se saznati čime se bave, obzirom da bi trebali biti čisti, jer služe Gospodu i da se ne bi trebali baviti zelenašenjem i mnogim prljavim stvarima koje rade po svetim kućama? Da li se plaše Gospoda? Ja sam čoek koji se iskreno i srcem moli Gospodu, koji 365 dana godišnje posti i svake nedelje se pričestuje, ja nemam čega da se bojim, jer pomažem ljudima, iskreno i iz srca.Tako da jedino što imam da kažem, ne u svoju odbranu, jer nema od čega i od koga da se branim, nego iz srca i iskreno je da sam im svima oprostio, šta god rekli ili uradili i da me mišljenje zavidnih i ljubomornih ljudi ne dotiče, jer ja služim samo i isključivo Gospodu, od kog sam i dobio dar.Oni neka se zapitaju zašto je Gospod izabrao baš mene i meni dao dar, a ne njima koji mu služe u Crkvi i Manastirima“-kaže za kraj doktor Azarić!\nUz pomoć doktora Alena Azarića sam izlečila tumor na mozgu! Fondacija doktora Azarića prati svetske prvake u boksu! ZAKLELA SE ZEMLJA RAJU!Doktor Alen Azarić podnosi krivičnu prijavu protiv saradnice koja vara bolesne ljude, pozivajući se na njegovo ime! PODRŠKA STIŽE SA SVIH STRANA:Aleksandar Požgaj i Nenad Marinković Gastoz među prvim članovi političke stranke doktora Alena Azarića!


Tramp šalje Vučiću plan za Kosovo | Afera\nTramp šalje Vučiću plan za Kosovo\n12. марта 2018. Srećko Milovanović 0 Comments\nPredsedniku Srbije Aleksandru Vučiću narednih nedelja biće predstavljen dokument o rešavanju pitanja Kosova i Metohije koji su pripremile Sjedinjene Američke Države. Novi pomoćnik državnog sekretara SAD za Evropu i Evroaziju Ves Mičel dolazi sutra u Beograd i nije isključena mogućnost da srpskim vlastima predoči nacrt teksta koji se tiče statusa južne srpske pokrajine i može da odredi budući strateški pravac naše države.\nDokument Vašingtona sadrži četiri tačke i predviđa da Zajednica srpskih opština (ZSO) dobije šira izvršna ovlašćenja i pojačane nadležnosti u oblastima zdravstva, prosvete i kulture. ZSO bi bila tesno institucionalno povezana s potpredsednikom kosovske vlade, koji bi dolazio iz redova srpskog naroda i praktično bio kontrolor njenog rada i sprovođenja ovlašćenja. Od Beograda se, zauzvrat, očekuje da omogući ulazak Prištine u međunarodne organizacije. Prihvatanjem uslova, našoj zemlji bi bio omogućen ulazak u EU i SAD bi joj garantovale širu ekonomsku i diplomatsku podršku u međunarodnoj političkoj areni. Odnosno, ako bi Beograd i predsednik Vučić odbili paket SAD, usledila bi blokada evrointegracija Srbije i gubitak direktnih stranih investicija, pre svega iz država EU, što bi bio ozbiljan udarac za srpsku privredu.\nOvaj predlog administracije američkog predsednika Donalda Trampa, prema mišljenju političkog analitičara Dragomira Anđelkovića, nije pronalazak kompromisnog rešenja o statusu KiM.\n– A predsednik Vučić je kazao da neće prihvatiti ništa sem fer kompromisa. Ne nudi se ništa novo, već samo reciklirani plan Martija Ahtisarija, i to manje nego što je nudio i sam Ahtisari. Srbija je pre 12 godina odbila Ahtisarijev plan, kada su SAD bile na vrhuncu snaga, pa nema logike da ga prihvati sada kada Amerika gubi geostrateški rat sa Rusijom i Kinom – navodi Anđelković.\nOn smatra da nisu ostvarive pretnje o blokadi investicija i puta Srbije ka EU.\n– I 2006. su pretili da će blokirati put evropske integracije Srbije, pa se to nije desilo. Konačno, nije EU iznad nacionalnih interesa. To je manja šteta nego da popustimo jer, kada se to jednom desi, onda ne postoji garancija da im jednog dana neće pasti na pamet da traže i Vojvodinu i Rašku oblast – navodi Anđelković.\nDirektor Foruma za etničke odnose Dušan Janjić smatra da se na ovaj način Vašington priprema za novu fazu dijaloga, koji bi trebalo da bude nastavljen u maju.\n– SAD definišu strategiju prema Srbiji i pokazuju da će pratiti dijalog. Ovo su poznati stavovi Amerike – da podržavaju normalizaciju odnosa Beograda i Prištine, kao i da insistiraju da se ne blokira članstvo Kosova u međunarodnim organizacijama. Nije to poziv da Beograd prizna nezavisnost, niti da glasa za članstvo Kosova u UN, jer je za to neophodno obezbediti 127 glasova – ocenjuje Janjić.\nAmerika se, kako pišu Večernje novosti, odlučila na ovaj korak jer su nezadovoljni inertnošću Brisela kada je reč o kosovskom pitanju, ali i zbog sve glasnije priče o podeli KiM jer Vašingtonu ne odgovara da Beograd i de jure preuzme sever, jer bi se time stvorila tampon-zona između Bošnjaka i Albanaca, a Srbija bi preuzela kontrolu nad Kopaonikom i Zubinim Potokom, koji su važne strateške tačke. Pretpostavlja se da bi ovom inicijativom SAD mogla da padne u drugi plan priča evropskih zvaničnika o „pravnoobavezujućem sporazumu Beograda i Prištine“.\n← LETELO PERJE U SRS: Šešeljevke se potukle zbog Vjerice Radete!\nŽena Saše Popovića na lekovima za smirenje zbog pljačke! →\nMAKEDONIJA PRED CEPANJEM: Albanci neće u vladu Zaeva bez „Tiranske platforme“!\nTRAGEDIJA: GLUMICA IZ „SELO GORI“ PRONAĐENA MRTVA U STANU SVOG PRIJATELJA!


Foto: Ilustracija | U Banjaluci od danas izmijenjen režim saobraćaja\nN.N. 21.07.2019 08:47\nBANJALUKA - U Banjaluci će od danas do 4. avgusta zbog manifestacije "Ljeto na Vrbasu 2019" na mostu "Patre" (Gradski most), obalama rijeke Vrbas kod mosta, plaži ispred dvorane Obilićevo, plaži Abacija i plaži kod Zelenog mosta biti obustavljen saobraćaj.\nObustava saobraćaja danas stupa na snagu u 9.00 časova, a trajaće do 17.30 časova. Vozila neće moći prolaziti na dijelu Ulice Cara Lazara - jednom (istočnom) saobraćajanom trakom od kružnog toka do Gradskog mosta, preko Gradskog mosta i u Ulici Patre, od Gradskog mosta do kružnog toka.\nDušan Kecman o sjećanju na zemljotres: Solidarnost ga odvratila od Argentine


Miroslav Lajčak se u Berlinu sastao sa Heikom Massom (EPA)\nStabilnost i razvoj Zapadnog Balkana su od vitalnog značaja za Evropu, a za trajnu stabilnost je potreban sveobuhvatan i održiv sporazum Srbije i Kosova, saopćilo je Ministarstvo vanjskih poslova Njemačke nakon sastanka šefa diplomatije Heika Maasa sa specijalnim predstavnikom Evropske unije za dijalog Kosova i Srbije Miroslavom Lajčakom.\nZapadni Balkan je visoko na agendi njemačkog predsjedavanja Vijećem EU-a, navodi Ministarstvo na Twitteru, prenosi Tanjug\nIt’s good that @MiroslavLajcak brings new momentum to the EU-led Belgrade-Pristina dialogue and sets ambitious goals. We want fast visible progress for people in the region. The future of the Western Balkans lies in Europe. Hence, the EU has to play a leading role – @heikomaas pic.twitter.com/P5cfKngG0o\n“Želimo brz, vidljiv napredak za ljude u regiji. Budućnost Zapadnog Balkana je u Evropi. Zato EU mora imati vodeću ulogu”, poručuju iz Ministarstva, prenosi Tanjug.\n“To je ključni preduslov za realizaciju evropske perspektive obje zemlje.”\nVideosamit u petak\nLajčak se u Berlinu sastao s njemačkim predsjednikom Frankom Walter Steinmeierom, Massom i savjetnikom kancelarke Angele Merkel za vanjske poslove Janom Heckerom.\n“Razgovarali smo o dijalogu Srbije i Kosova, kojem posreduje EU, i važnosti prvog sastanka na visokom političkom nivou, koji se organizira 12. jula, nakon pariškog samita”, naveo je Lajčak na Twitteru.\nMerkel i francuski predsjednik Emmanuel Macron u petak će organizirati videosamit posvećen Zapadnom Balkanu i dijalogu Srbije i Kosova.\nNa inicijativu francuskog predsjednika, u petak će biti održan videosamit, kako bi se oživio dijalog Srbije i Kosova.


Novi izgled Nort Dama :: Sveze zanimljivosti iz zemlje i sveta\nTema: Novi izgled Nort Dama (Moderator: Anea)\nTrenutno vreme je: 06. Jun 2020, 15:52:41\nTema: Novi izgled Nort Dama (Pročitano 1503 puta)\n27. Apr 2020, 10:35:06\nKako će izgledati Notr Dam – moderna katedrala sa vrtom za siromašne\nRenomirani arhitekta, belgijanac koji stvara u Francuskoj, Vinsent Kalebo objavio je svoj predlog za rekonstrukciju krova katedrale Notr Dam. Pod nazivom „Palingenesis“, ili ponovno rođenje, ovaj koncept ima za cilj da ujedini duhovnost, umetnost i nauku.\nKalebo je ključne delove gotske arhitekture katedrale sastavio u jednu čistu liniju koja se pruža prema nebu. Dizajn za novi krov je fokusiran na održivost životne sredine, sa malim ugljeničnim otiskom, solarnom energijom i urbanim vrtom integrisanim u konstrukciju, koji može da pomogne da se prehrane siromašni i beskućnici.\nKrovni i deo u potkrovlju katedrale pruža termalni zaštitni prostor, koji zimi akumulira topli vazduh kako bi se katedrala bolje izolovala i grejala, a leti imi svež vazduh pomoću biljaka.\nTako bi katedrala postala uzorna ekoinženjerska struktura, a crkva istinski pionir u zaštiti životne sredine.\nU svom središtu projekat ima vrt posvećen kontemplaciji i meditaciji. Ideja je da vrt obrađuju volonteri i dobrotvorna udruženja i da tako proizvode do 25 kilograma voća i povrća po kvadratnom metru godišnje. Tako bi se svake godine moglo ubrati do 21 tone voća i povrća i podeliti besplatno.\nU tom cilju, svake nedelje bi se u predvorju Notr Dama organizovala zelena pijaca. Ovo gradsko poljoprivredno dobro Kalebo je postavio u potkrovlju crkve.\nStakleni krov sa drvenom konstrukcijom predstavlja modernu adaptaciju originala, a ispoštovana je i izvorna geometrija potkrovlja. Projekat je inspirisan biomimikrijom i zajedničkom etikom za pravičniji simbiotski odnos između ljudi i prirode.Kalebo veruje da će katedrala Notr Dam postati moderna zgrada.\nPoruka #1 27. Apr 2020, 10:36:01\nМормонима се ово допада.\nPoruka #2 27. Apr 2020, 11:54:51\nКвазимодо се у гробу преврће.\nOznake: Dama izgled Novi Nort


Preminuo Kofi Anan | N1 Srbija\n18.08.2018. |11.53 >14.41 |\nNekadašnji generalni sekretar UN Kofi Anan preminuo je u 81. godini, prenosi BBC, pozivajući se na međunarodne diplomate.\nAnan je bio prvi crnac na mestu vodećeg svetskog diplomate, a na toj poziciji bio je u dva mandata, od 1997. do 2006. godine.\nKasnije je bio specijalni izaslanik UN za Siriju, gde se zalagao za mirno rešenje sukoba.\nZa svoj humanitarni rad je dobio Nobelovu nagradu za mir.\nGotovo celu karijeru je proveo radeći za različita tela UN, a pre nego što je postao generalni sekretar bio je šef za mirovne operacije i specijalni izaslanik za bivšu Jugoslaviju.\nTokom njegovog mandata generalnog sekretara su se desili neki od najvećih neuspeha i skandala u UN i to je bio jedan od najnemirnijih perioda od osnivanja te organizacije, a dok je, pre toga, bio na čelu mirovnih operacija desili su se genocid u Ruandi 1994. i masakr u Srebrenici 1995. godine.\nAnan je rođen 8. aprila 1938. godine u Gani, kao sin provincijskog guvernera i unuk dvojice plemenskih vođa.\nZvaničnici UN izrazili žaljenje: Bio je prijatelj i lider\nGeneralni sekretar Ujedninjenih nacija (UN) Antonio Gutereš izrazio je žaljenje zbog smrti bivšeg šefa UN Kofija Anana rekavši za njega da je uveo tu organizaciju u novi milenijum uz dostojanstvo i odlučnost.\nGutereš je rekao da je Kofi Anan na "mnoge načine" bio sinonim za Ujedinjene nacije.\nVlada i narod Gane "duboko su ožalošćeni vešću o njegovoj smrti u Bernu, u Švajcarskoj", naveo je predsednik Gane na društvenoj mreži Tviter (Twitter).\nOrganizacija "Mudraci" (The Elders), koja se bori za mir i ljudska prava, a koju je osnovao Nelson Mandela, izrazila je žaljenje zbog smrti njihovog kolege Kofija Anana, navodeći da je on bio "glas velikog autoriteta i mudrosti".\nZa pocetak on je bio americka marioneta, slusao je Klintona, kad je uradio sta je trebalo Bus ga je smenio. Za pocetak on nije nista pomogao ni svojoj zemlji. Ne vidim razlog za dobijanje Nobelovenagrade za mir, ali nije jedini koji je ne zasluzuje. Sto se tice bombardovanja 1999. ama bas nista nije ucinio, naprotiv opravdavao je bombardovanje. Sto se tice Srebrenice u to vreme je bio zaduzen za mirovne procese pri ujedijenim nacijama i opet nije se nesto oglasavao. Tokom cele karijere je vise pricao, a gotovo nista konkretno nije radio.\nButros Butros Gali je poslednji generalni sekretar UN koji se nešto pitao i koji je valjao.\nLik je imao skučen prostor za delovanje, kao i svaka marioneta na mestu gen.sek. OUN. Iako gen.sek. nema ozbiljnijih poluga za delovanje, na to mesto je potrebno birati ne karijerne diplomate, već ličnosti etablirane i poštovane u širem svetskom miljeu. Takve ličnosti, nezavisne i etablirane, snagom svog autoriteta, popularnosti - mogu doprineti korekciji svetskih odnosa, uticati na zdravorazumske i međunarodno-pravne poteze velikih sila.


Iz Budvanske rivijere tvrde: U hotelu neće biti stanova za tržište\nNOVI ANEKS ZA HOTEL KRISTAL RIVIJERA\n“Na zemljištu Budvanske rivijere planiran je isključivo hotel sa sobama različite strukture, kategorije pet zvjezdica”\n24.05.2017. 19:48h Ažurirano: 24.05.2017. 19:48h\nHotelska grupa Budvanska rivijera i kompanija Euromix trade pripremaju novi aneks ugovora za hotel Kristal rivijera u Petrovcu, ali iz Budvanske rivijere tvrde da njime nije predviđeno pretvaranje hotela u apartmane za tržište.\n"Pretvaranje hotelskog kompleksa na zemljištu Budvanske rivijere u apartmane za tržište, nikada nije bilo predmet razgovora između Hotelske grupe Budvanska rivijera i Euromix tradea, pa shodno tome neće i ne može biti predmet budućeg aneksa ugovora", saopštili su "Vijestima" iz Budvanske rivijere, čime su odbacili spekulacije da će hotel biti pretvoren u kondo hotel.\nUgovor o zajedničkom ulaganju između Budvanske rivijere i Euromix toursa zaključen je krajem maja 2011. Njime je predviđeno da od ukupno 269 smještajnih jedinica u budućem hotelu 48 pripadne odvojenom hotelu Kristal i pređe u vlasništvo Budvanske rivijere. Rok za završetak odvojenog hotela bio je 1. oktobar prošle godine.\nIzgradnja Kristal rivijere podijeljena je u faze. Prva faza obuhvata izgradnju objekata A i B, ukupno 172 smještajne jedinice, a druga završetak objekta C, odnosno 97 smještajnih jedinica i obuhvata garažu, spa&wellness...\nSpekulacije da bi se blok C mogao pretvoriti u kondo hotel, probudilo je mišljenje Ministarstva održivog razvoja, koje je dalo na zahtjev Euromix tradea.\nEuromix trade je sredinom aprila tražio mišljenje da li je moguće da se dobije dozvola za gradnju objekta C - Rivijera kristal, u svjetlu opštinske odluke o stavljanju van snage DUP-a “Petrovac centar“.\n"Rekonstrukcija postojećeg hotela u kondo hotel sa aspekta navedene odluke nije moguća“, navodi se u odgovoru resornog Ministarstva.\nIz Budvanske rivijere kazali su da se takozvani objekat C koji je fizički odvojen od ostatka hotela, nalazi na zemljištu Euromix tradea i nije predmet međusobnog ugovora, tako da Budvanska rivijera nije upoznata sa aktivnostima Euromix trade o promjeni statusa tog objekta.\n"Na zemljištu Hotelske grupe, koje je ulog ovekompanije u zajedničkom projektu i predmet postojećeg ugovora, planiran je isključivo hotel sa sobama različite strukture ekskluzivne kategorije pet zvjezdica i pratećim sadržajima“, ističu iz Hotelske grupe.\nKoncept kondo hotela je prepoznat po krilatici „odmaram se u vlasništvu”. On podrazumijeva da investitor dio kapaciteta može prodati, ali da i dalje cijeli kompleks funkcioniše po principu hotelskog objekta, odnosno da ima svoj servis i uslugu.\nVlasnik kondo apartmana može ga godišnje koristiti nekoliko mjeseci, a onda ga izdavati turistima. Ovaj vid investiranja u nekretnine je cijenjen jer njime dobija i investitor od prodaje i novi vlasnik od iznajmljivanja apartmana.\nBudvanska rivijera trebalo bi da zaključi novi aneks ugovora sa kompanijom Euromix trade o završetku petrovačkog hotela Kristal rivijera. Prethodni tekst aneksa koji je bio usaglašen i usvojio ga je Savjet za privatizaciju, zastario je, jer su njime predviđeni rokovi istekli, pa je u toku usaglašavanje novog teksta aneksa.\nEuromix trade je ponudio bankarsku garanciju ako projekt ne završi u roku, a sa druge strane zbog kredita koji bude uzeo da bi dovršio hotel, na zemljištu Budvanske rivijere neće biti upisana hipoteka.\n"Na snazi je ugovor koji je Budvanska rivijera potpisala sa kompanijom Euromix Trade o zajedničkoj gradnji/zajedničkom ulaganju u novi hotel u Petrovcu, kategorije pet zvjezdica. Ugovor predviđa da na ime ustupljenog zemljišta, jedan dio novog hotela koji predstavlja funkcionalnu cjelinu bude u vlasništvu i pod upravom Budvanske rivijere. Kako u planiranom roku od strane investitora nije došlo do završetka projekta, pokrenuta je procedura za zaključivanje aneksa ugovora, kojim bi se u skladu sa zakonom i stvarnim stanjem na terenu izvršilo produženje roka za završetak objekta koji će pripasti Hotelskoj grupi Budvanska rivijera”, rekli su iz kompanije.\nDodaju da je aneksom predviđena saglasnost Hotelske grupe za upis hipoteke na zemljište koje će biti prenijeto Euromix tradeu, nakon završetka objekta, shodno osnovnom Ugovoru.\n"Upis hipoteke, kao obezbjeđenje kredita koji Euromix trade bude dobio od kreditora, nije dozvoljen na dijelu hotela sa zemljištem koje treba da ostane vlasništvo Budvanske rivijere“, saopštili su iz službe za informisanje Hotelske grupe.\nAneks će precizirati rokove, ali i raskidne odredbe\nIz Budvanske rivijere su istakli da su pojedini rokovi predviđeni aneksom u momentu kada ga je usvojio Savjet za privatizaciju i kapitalne projekte već bili istekli, te on nije potpisan.\n"Zbog iskazanog interesovanje pojedinih kreditora da podrže nastavak izgradnje hotela u najkraćem roku, pristupilo se novom usaglašavanju teksta aneksa, koji će biti predmet odlučivanja Odbora direktora i Savjeta za privatizaciju i kapitalne projekte. Aneks će precizirati rokove i kaznene, odnosno raskidne odredbe“, saopštili su iz Hotelske grupe.\nOsnovnim ugovorom o zajedničkom ulaganju, kako su pojasnili iz Budvanske rivijere, Euromix trade je bio dužan da obezbijedi bankarsku garanciju za dobro izvršenje posla na iznos od 1.008.000 eura i ta garancija je i dalje važeća i naplativa na prvi poziv.\nhotel KristalEuromixMinistarstvo održivog razvojaHG Budvanska rivijeraPetrovac\n22.10. 06:15 h\t126\t100324\n22.10. 08:48 h\t684\t99859\n22.10. 16:43 h\t193\t75598\n22.10. 16:32 h\t94\t71337


Godišnja studentska karta 33 KM - Klix.ba\nMogući popusti za studente\nGodišnja studentska karta 33 KM\n11.6.2009. u 17:00\nNa tramvajskim stanicama u Sarajevu, na potezu od Zemaljskog muzeja do Stupa te u unutrašnjosti tramvaja jučer su postavljene naljepnice sa znakovitim natpisom "JKP GRAS ponosno predstavlja novu ponudu za studente - 33KM godišnja studentska karta".\nKako saznajemo, Studentski parlament, krovna organizacija koja predstavlja interese studentske populacije na nivou Univerziteta u Sarajevu, još prošle godine pokrenuo je inicijativu da se za studente uvedu godišnje karte za prijevoz, te u skladu s tim počeli pregovarati sa javnim preduzećem GRAS i Vladom Kantona Sarajevo.\nJedna od ideja je bila da svaki student upisom na fakultet, prilikom plaćanja upisnine i drugih obaveza, plaća i godišnju kartu za javni gradski prevoz koja bi koštala 33 KM.\nPredsjednik Studentskog parlamenta Adi Džamalija za Sarajevo-x.com je izjavio da je preduzeće GRAS dalo načelnu saglasnost za realiziranje ove ideje, no potrebno je da kantonalna vlada sufinansira cijeli projekat.\n"Resornom ministarstvu smo poslali naš prijedlog, a oni su ga uzeli u razmatranje. Još nismo uspjeli pronaći neko rješenje, jer nije poznato da li ima dovoljno novca za subvencije, te da li se taj sistem treba uvesti na obaveznoj ili dobrovoljnoj osnovi“, naglasio je Džamalija, dodajući kako bi uskoro trebali saznati i koji je zvaničan stav kantonalne vlasti o ovom pitanju.\nPodsjećamo, na državnom nivou još nije usvojen Zakon o studentskom standardu, jedan od presudnih zakona kojim bi se uredila do sada neriješena studentska pitanja, kao što je plaćanje hrane, prijevoza, smještaja. U drugim evropskim zemljama u kojima je usvojen ovaj zakon studenti plaćali tek simbolične iznose za javni gradski saobraćaj.\nNATO odobrio smanjenje snaga na Kosovu\n11.06.2009. u 17:12\nOkončano izvođenje dokaza na suđenju Vukoviću i Tomiću\n11.06.2009. u 16:53


Chanel proleće/leto 2019 - Lux Life luksuzni portal: Moda, Stil, Trendovi, Kolekcije 2019/2020...\nPoslednjeg dana Nedelje mode u Parizu ovaj modni vizionar je odveo svoju publiku na plažu, kako bi prikazao Chanel kolekciju za proleće 2019. godine. Praksa je da kao jedna od najuticajnijih modnih kuća, Chanel zatvori svojom revijom Fashion Week. Chanel ne radi jednostavne i obične stvari, pa kada su u pitanju pista i scenografija, ni ove godine nije napravljen izuzetak.\nRevija je upriličena u Paris Grand Palais (Velika palata) koja je za prezentaciju revije pretvorena u Chanel primorski grad, sa sve plažom, pravim peskom i talasima, toliko realnim da je delovalo da je revija u nekom otvorenom čarobnom gradu na francuskoj rivijeri. Predivna plaža bila je čak upotpunjena sa tiki kućicom i mini šetalištem, na kom se Lagerfeld pojavio na kraju.\nNaravno da bismo sada svi poželeli da se transportujemo na Chanel plažu i posmatramo manekenke koje su nonšalantno bosonoge koračale po pesku noseći obuću iz najnovije kolekcije.\nLegerfeld je definitivno bio inspirisan siluetama 80-tih godina prošlog veka. Publika je bila u prilici da vidi klasične Chanel jaknice od buklea i tvida u oversized verziji kao i biciklističke pantalone, a kasnije su na pisti viđeni vrlo slični oversized odevni komadi od kože. Poznato je da Lagerfeld jako dobro poznaje svoju mlađu publiku, pa su na reviji manekenke nosile slamnate šešire i kačkete s nazivom brenda, lance, minđuše, kaiševe s privescima s prepoznatljivim logotipom ili ispisom Chanel.\nZa svaku pohvalu je i način na koji je Lagerfeld pokazao kako se nose dve Chanel tobice odjednom na istom lancu. Deluje kao da je novi trend na pomolu. Nakon serije odličnog džinsa, plažom su prošetale manekenke u odeći za večernje prilike kreiranoj od svile, šifona, čipke, a sve začinjeno šljokicama.\nSve u svemu, biće ovo revija o kojoj će se dugo pričati u modnim kuloarima.\nFoto:Kim Weston Arnold / Indigital.tv\nPROČITAJTE SLEDEĆI TEKST: Balmain kampanja jesen /zima 2018


POČETNAVRSTE VOZILAEkološki prihvatljivo razdoblje započinje u javnom prevozu u Samsunu\n17 / 07 / 2021 VRSTE VOZILA, električni, GENERAL, Manžeta, MARKE, autobus, Turske marke automobila, TEMSA, VRSTE GORIVA\nEkološki prihvatljiva era započinje u javnom prevozu u Samsunu\nMinistar industrije i tehnologije Mustafa Varank izjavio je da će stanovnici Samsuna s projektom sistema brze i pune infrastrukture za punjenje i infrastrukture punjenja imati kvalitetnu, ekološku, bešumnu i modernu uslugu i rekao: Općina Samsun Metropolitan sastojat će se od električnih vozila. " rekao je.\nCeremonija potpisivanja protokola za projekat ultra brzog sabirnice za punjenje i infrastrukturu punjenja održana je u dvorani Martyr Ömer Halisdemir, općine Samsun. Pored ministra Varanka, guvernera Samsuna Zülkifa Dağlı-a, zamjenika stranke AK Samsun Fuat Köktaş-a i Orhana Kırcalı-a, gradonačelnika grada Mustafe Demira, predsjednika KOSGEB-a Hasana Basrija Kurta, predsjednika provincije AK-a Ersana Aksu-a, predsjednika ASELSAN-a i generalnog direktora Haluka Görgüna i menadžera TEMSA Prisustvovao je i Tolga Kaan Doğancıoğlu.\nSJEDITE NA SEDIŠTE VOZAČA\nMinistar Varank i njegova pratnja došli su iz guvernerstva Samsuna u dvoranu u kojoj je održana ceremonija, uz Avenue EV, 100% domaći električni autobus razvijen u saradnji ASELSAN-a i TEMSA-e. Ministar Varank je koristio autobus. Govoreći na ceremoniji, Varank; Istakao je da će gradska opština Samsun, koja će provesti novi, ekološki prihvatljiv projekat električnog autobusa, ovom investicijom započeti novu eru u uslugama gradskog javnog prijevoza.\nNapominjući da je sistem električnih autobusa s projektom ultra brzih stanica za punjenje i punjenje izveden po modelu Projekta industrijske suradnje (SIP), Varank je naglasio da je i gradonačelnik općine Samsun Demir poduzeo važnu inicijativu u ime domaće i nacionalne proizvodnje. Ističući da je Demir radije dao primjer Turskoj, Varank je rekao: „Surađivao je s ASELSAN-om, jednom od vodećih svjetskih kompanija odbrambene industrije, i TEMSA-om, jednom od duboko ukorijenjenih organizacija naše zemlje. Ovim radom stanovnici Samsuna imat će kvalitetnu, ekološku, bezšumnu i modernu uslugu. " rekao je.\nNAPLATA ZA 15 MINUTA\nNapominjući da će se nakon završetka projekta cjelokupna autobusna flota gradske općine Samsun sastojati od električnih vozila, rekao je Varank, „Na kraju prve faze, 10 aerodroma sa ultra brzim punjenjem počet će služiti na aerodromu Taflan i region Soğuksu. Ova se vozila mogu potpuno napuniti za 15 minuta. U vozilima će se koristiti sistemi akumulatora i vuče koje je 100% razvio ASELSAN u zemlji i zemlji. Pored toga, ASELSAN će lokalizirati mnoge podsisteme poput sistema za hlađenje motora, računara za upravljanje vozilom, instrument table vozača. koristi fraze.\nNAJNOVIJI MODEL ELEKTRIČNOG AUTOBUSA\nNaglašavajući da će stanovnici Samsuna imati najnovije modele električnih autobusa sa domaćim, nacionalnim i modernim linijama, Varank je rekao, „Provedbom projekta naša će općina steći značajnu prednost i uštede u fosilnom gorivu te troškove održavanja i popravke. Ova ekološki prihvatljiva vozila spriječit će 200 tisuća kilograma emisije ugljika. " rekao je.\nBIĆEMO JEDAN OD PIONIRA U ELEKTRIČNOM VOZILU\nPodvlačeći da projekt također igra važnu ulogu u ubrzanju ekosistema električnih vozila, Varank je rekao da će se svo znanje koje se stekne u ovom kontekstu koristiti za poboljšanje kapaciteta sektora. Varank se dotaknuo i inicijative za samovozeći električni autobus koju je prošle godine predstavio predsjednik Recep Tayyip Erdoğan, a zajednički su je proizveli Karsan i ADASTEC, te rekao da će tim razvojem "Turski automobil" biti spreman za masovnu proizvodnju do kraja 2022. godine, i da je ta zemlja jedna od vodećih na tržištu električnih autonomnih vozila.\nOD SIP-aZAMKORIST NA RAZINI\nIstičući da su sve provincije dale značajan doprinos zabilježenim događajima, Varank je rekao: "Ako to možemo proširiti javnim nabavkama u okviru SIP-a, naša zemlja će pojačati." dao poruku. Varank nudi općinama i javnim institucijama azamPozvao ih je da to iskoriste na visokom nivou i tako doprinesu Nacionalnom tehnološkom pokretu.\nDOMAĆA I NACIONALNA TEHNOLOGIJA\n"Postizanje naših ciljeva za 2023., 2053. i 2071. biće moguće samo zahvaljujući dodanoj vrijednosti koju ćemo stvoriti domaćim i nacionalnim tehnologijama." Varank je zahvalio onima koji su doprinijeli realizaciji projekta ultra brzog sabirnice za punjenje i sistema punjenja.\nNakon govora, ministar Varank, Görgün i Demir potpisali su protokol u vezi s projektom i snimljena je fotografija suvenira.\nDruga stranka okoliša prihvatljivih žutih limuna došla je u Mersin


"Ćiro" ponovo na relaciji Sarajevo-Pale-Višegrad? - Klix.ba\nPlanovi udruženja "Ćiro" "Ćiro" ponovo na relaciji Sarajevo-Pale-Višegrad?\nPlanovi udruženja "Ćiro"\n"Ćiro" ponovo na relaciji Sarajevo-Pale-Višegrad?\n24.11.2012. u 10:21\n"Radi se o ambicioznom turističkom projektu u koji će biti uključen i turistički master plan za Jahorinu, kanjoni Prače i Miljacke, ekološki turizam, proizvodnja organske hrane, te lov i ribolov, a "kičma" projekta će biti uskotračna pruga Sarajevo-Pale-Višegrad", naglasio je Čordalija.\n"Prva etapa uređenja pruge, od Sarajeva do Pala u dužini od oko 11 kilometara, trebala bi biti završena do 2014. i nadamo se da će se uklopiti u obilježavanje 100-godišnjice Sarajevskog atentata", kazao je Čordalija.\nNisu svi hitni slučajevi 510\nprije 19h 15m 166\nTežak prekršaj 890\nprije 19h 50m 101\nPosjeta Budimpešti 274\nprije 10h 33m 180\nprije 21h 19m 166\nprije 18h 34m 56


Preporuka: 330 / Link / Replika: 17 / Molimo vas da se ulogujete ili registrujete da biste mogli da šaljete komentare.\nPreporuka: 1650 / Link / Replika: 30 / Molimo vas da se ulogujete ili registrujete da biste mogli da šaljete komentare.\nPreporuka: 1870 / Link / Replika: 10 / Molimo vas da se ulogujete ili registrujete da biste mogli da šaljete komentare.


» Dženifer Aniston u vezi sa producentom filma?!\nprema pisanju američkim tabloida, uživa u društvu 40-godišnjeg producenta Scotta Stubera, koji se, zgodne li koincidencije, nedavno razveo od supruge, glumice Rachel Nichols s kojom je u braku bio svega sedam meseci. Stuber je inače producirao njezin filmski hit ‘Prekid’, ali i novi film ‘Love happens’.\n„Jennifer i Stuber su jako dobri prijatelji već godinama, a iako je među njima uvek bilo hemije, tajmnig za nešto više dosad je uvek bio loš“-kaže izvor .\n„Jen i Scott se znaju godinama. Imaju sjajan poslovni odnos koji je sad prerastao u romansu“, tvrde, kao i uvek, neimenovani izvori. Iskre među njima su frcale još pre dve godine na rođendanskoj zabavi njezinog tadašnjeg dečka, glumca Vincea Vaughna. Također su fotografirani kako se drže za ruke na setu filma ‘Love happens’.\nTagovi: [ dženifer aniston, nova ljubav, producent filma ]\nNema komentara na “Dženifer Aniston u vezi sa producentom filma?!”\n« Kusta: Sve što sam rekao za Bregu i dalje stoji!\nDok Anđelina Džoli mrša, Bred Pit se opija! »


25-11-2015 18:00 Planeta Svet\nKABUL - Komandant američkih snaga u Avganistanu general DŽon Kembel izjavio je danas da je za američki napad na bolnicu organizacije Lekari bez granica u Avganistanu 3. oktobra prvenstveno kriv ljudski faktor i obećao disciplinski postupak.\nAmerikanci bombardovali bolnicu (Foto: Printskrin)\nOn je rekao da su oni koji su imali veze sa incidentom suspendovani i najavio da će uskoro biti saopšteni rezultati istrage. Na bolnicu u Kunduzu u Avganistanu izvršen je snažan napad američkog borbenog aviona AC-130 koji je izazvao međunarodnu osudu. Ova tragična nesreća koja se mogla izbeći izazvana je prvenstveno ljudskom greškom, " rekao je Kembel na konferenciji za štampu u sedištu NATO u Avganistanu. "Pripadnici američkih snaga su pogrešno identifikovali bolnicu kao metu verujući da napadaju drugu zgradu udaljenu nekoliko stotina metara u kojoj je, prema izveštajima, bilo boraca," naveo je Kempbel. "Oni koji su tražili napad i oni koji su ga izveli iz vazduha nisu preduzeli odgovarajuće mere da provere da li je objekat legitimna vojna meta." Neki od onih koji su bili uključeni u napade nisu sledili pravila angažovanja, izjavio je general Vilson Šofner na istoj konferenciji za štampu. "Mi smo izvukli pouku iz ovog strašnog incidenta," rekao je Kembel. Mi ćemo preduzeti administrativne i disciplinske mere," dodao je on.\nHAOS U TURSKOJ: Nekoliko eksplozija u Ankari – mogući bombaški napadi! (VIDEO)\nPOČELA RUSKA OSVETA: Satiranje kod mesta rušenja Suhoja\nRUSKI AMBASADOR O TALIBANIMA: Da li je rano za zaključke?\nTALIBANI IMAJU PORUKU ZA NEMAČKU: Evo šta traže od Berlina\nBITKA ZA PANADŽŠIR: Šef pakistanskih špijuna u Kabulu, počeo opšti ustanak\nNATO POSLE AVGANISTANA: Šta će biti sa Alijansom?\nTALIBANI VEĆ POČELI DA GUBE TERITORIJE: Pokret otpora krenuo u akciju\nI VATIKAN JE LJUT NA VAŠINGTON: "Katastrofa"\nSRPSKI DRŽAVLJANI USPEŠNO EVAKUISANI IZ AVGANISTANA: Stigli u Srbiju, evo šta je jedan od njih rekao\nVANREDNI SASTANAK NATO PAKTA: Tema poznata\nTEŠKO NAORUŽANJE SPREMNO: Turkmenistan dovukao vojsku na granicu sa Avganistanom\nODLAZE AMERIKANCI, DOLAZE TURCI: Ankara preuzima strateški važan vojni aerodrom\nAMERIKANCI IZ IRAKA U SIRIJU PREBACILI GOMILU OPREME: Koliko se vojnika tamo nalazi?\nSLAGALI SU TRAMPA: Koliko je Amerikanaca ostalo u Siriji i da li su se uopšte povlačili?


Datum kreiranja: 28 decembar 2019 | Štampa\t| El. pošta\t| Pogodaka: 409\nDecembar i pretpraznična atmosvera! Mjesec kada se sumiraju utisci, osjećanja, ono što smo realizovali tokom godine, zadovoljstva ispunjenim, a i osjećanja za ono što nijesmo realizovali, a za koje prikupljamo novu energiju, entuzijazam, ideje i nadu da ćemo ga uspješno realizovati u narednoj godini.\nKako bi cjelokupan rad bio uspješan, zaslužni su i naši prijatelji ili kako mi kažemo drugari, koji nastoje ispratiti naš rad i na svoj način dati doprinos ili pohvalu koja je potvrda, lično mjerilo i podsticaj u daljim stremljenjima. Tokom decembra željeli su nam uljepšati predstojeće praznike i svojim posjetama iskazati podršku postojećem radu. Ovom prilikom zahvaljujemo se:\n- Sindikalnoj organizaciji zaposlenih Elektroprivrede Crne Gore\n- Centru za socijalni rad za opštine Nikšić, Šavnik i Plužine\n- JU Narodna biblioteka “Njegoš”\n- Unified klubu JU Ekonomsko – ugostiteljska škola Nikšić\n- Fudbalerima timova “Trebjesa” I “Ozrinići”\n- Volonterskom klubu “Alfa centra”, kao I\n- Gdinu Brajović Marku i gdinu Ličina Suadu\nkoji su prigodnim novogodišnjim poklonima obradovali naše korisnike.\nTokom prethodnih dana obišli smo naše korisnike i ovom prilikom njihovim roditeljima uručili Individualne planove rada\nMalo vježbica i zabave dok smo kod kuće - Video 2\nVi ste ovdje: Home Novogodišnji praznici\nOve nedjelje 1275\nOvog mjeseca 778


Automatizovana vožnja - Kako Toyota želi da spasi živote\nKako Toyota želi da spasi\n1.3 milion života\nAutomatizovana vožnja, kao Toyotina vizija o smanjenju broja saobraćajnih nesreća.\n• Na nedavno održanom seminaru o naprednim tehnologijama u R&D centru u Zaventemu u Belgiji, Toyota je predstavila svoju globalnu viziju o nultom broju saobraćajnih nesreća.\n• U zajedničkom intervjuu, Seigo Kuzumaki, glavni inženjer TMC-a, zadužen za bezbednost i Gill Pratt, CEO Toyotinog istraživačkog instituta, detaljno su objasnili Toyotin pristup automatizovane vožnje, temi koja je veoma brzo postala važna u automobilskoj industriji.\nP: Šta je pokretačka snaga za Toyotu kada je u pitanju program automatizovane vožnje?\nKuzumaki: Toyota želi bolju bezbednost i mobilnost za sve. Ne želimo da se ljudi brinu o mogućim nesrećama. Umesto „vozite bezbedno“, jedni drugima bi trebalo da poželimo zabavnu vožnju. Automatizovanom vožnjom želimo da postignemo smanjenje broja stradalih u saobraćajnim nesrećama, koji na godišnjem nivou iznosi 1.3 miliona.\nPratt: Kao dodatni benefit istakao bih činjenicu da bi svi, uključujući starije osobe i osobe sa invaliditetom, bili u mogućnosti da se bezbedno kreću.\nP: Na koji način ćete to postići?\nKuzumaki: Buduća mobilnost, kako smo je mi zamislili, izgrađena je na konceptu gde će vam automobil pomoći da ostanete bezbedni. Vi i vaš automobil ste tim, on brine o vama, kao što bi to činio svaki član tima. Upravo iz tog razloga smo naš koncept mobilnosti nazvali „Timski koncept mobilnosti“.\nPratt: Tokom vremena razvoja veštačke inteligencije, auto će naučiti navike i preferencije vozača i putnika. Veštačka inteligencija će ponekad pratiti ove preferencije, a u nekim slučajevima će upozoriti vozače. Automobil i vozač razvijaće se zajedno i postaće nerazdvojni.\nP: Kako to funkcioniše u praksi?\nPratt: Toyota razlikuje dve vrste automobilske autonomije: „Šofer“ i „Čuvar“. Koncept šofera je aktivan u slučaju kada vozač ne želi ili nije u mogućnosti da vozi. Koncept čuvara podrazumeva da osoba vozi uz podršku sistema napredne vozačke asistencije. Ono što je bitno napomenuti jeste da je izbor na vozaču. Čak i u slučaju kada je auto u potpunosti automatizovan, vozači će biti u mogućnosti da uživaju u vožnji, jer je sve podesivo po njihovoj želji.\nKuzumaki: Napredna bezbedonosna tehnologija je samo jedna strana jednačine. Pored toga, razvojem naprednih tehnologija, radimo na popularizaciji sigurnosnih funkcija na pristupačniji način, u našem domenu. Stvarna razlika je vidljiva samo kada su sigurnosne tehnologije podešene za sve, uključujući i početne modele. Ponosni smo zbog činjenice da su naši sigurnosni sistemi ugrađeni u 92% evropske prodaje. To nam pomaže u našoj misiji smanjenja broja saobraćajnih nesreća.\nP: Zvuči obećavajuće, međutim kada ćemo moći da vidimo sve ovo na putu?\nKuzumaki: U 2020. predstavićemo „Highway Teammate“ program. Ovaj sistem predstavlja automatizovanu vožnju na autoputu: spajanje ili izlaz sa autoputa, preticanje drugih vozila i promena trake. Sve prema preferencijama vozača. U skladu sa našim željama, sistem će uvek sarađivati sa vozačem.\nP: To znači da na običnim putevima automatizovana vožnja neće moći da se koristi?\nPratt: Početkom 2020-ih, planiramo da predstavimo sistem „Urban Teammate“. To je automatizovana vožnja na običnim putevima. Sa naprednijom veštačkom tehnologijom, sistem će omogućiti dalju automatizaciju vožnje.\nP: Kakav je vaš stav o saradnji sa konkurencijom na ovom polju?\nPratt: Kada je u pitanju saradnja, mi smo veoma otvoreni. Zajednička saradnja sa konkurencijom mora da bude dobro organizovana i vođena, obzirom da živimo u okruženju koje se brzo menja.\nKuzumaki: Upravo tako, treba da se postavi jasna granica na kom polju će kompanija sarađivati sa konkurencijom, a na kom takmičiti. Npr., precizno mapiranje je oblast u kojoj informacije mogu da se dele. Saradnja je veoma važna, ali je važno i nadmetanje u inovacijama.\nP: Na koji način se TRI uklapa u globalnu Toyotinu R&D strukturu?\nPratt: U Toyoti, Kaizen i kontinuirani razvoj su u središtu svega što radimo. To je temelj i naša velika snaga. Međutim, u današnjim vremenima neophodni su nam dodatni pristupi. Morate preduzeti korake koji vrlo često rezultiraju neuspehom. Ukoliko imate sreće, nakon neuspeha doći će i uspeh. Misija TRI-ja je da istraži prostor i napravi ove korake za Toyotu. Kao dodatak onome što mi radimo, nedavno smo osnovali i kapitalni korporativni fond Toyota AL Ventures, sa ciljem da investiramo u preduzetnički duh start up-ova u oblasti podataka, veštačke inteligencije, mehanizacije i robotike.\nP: Na koji način ćete postići najveći nivo sigurnosti? Koja količina sigurnosti je dovoljna?\nPratt: Pisanje softvera je relativno lak zadatak. Najteži zadatak je predvideti ljudsko ponašanje. Da li će auto skrenuti levo ili desno? Da li će dete pratiti loptu? Radimo na izgradnji statističkog modela na osnovu zadataka prikupljenih iz stvarnog ljudskog ponašanja. Na osnovu ovih statistika simuliramo okruženje i testiramo kako naš softver reaguje na promene.\nMeđutim, ovo nije dovoljno. Simuliramo mnogo većoj razdaljini i u mnogo lošijim saobraćajnim uslovima nego što je u to u stvarnosti. Na kraju, ove simulacije dopunjujemo fizičkim testiranjem, jer je ponašanje na putu najbolji test. Kombinujući simulacije sa stvarnom vožnjom, težimo da dostignemo trilionski broj kilometara, izazov koji je Toyota sebi postavila.\nKuzumaki: Od velike je važnosti da automobil bude u potpunosti bezbedan, bez potrebe za interakcijom sa infrastrukturom ili drugim vozilima. Ovo omogućava bezbedno kretnje vozila bez obzira na nedostatak usluga uzrokovanih npr. prirodnim katastrofama. Obzirom da će auto morati da se suoči sa ekstremnim vremenskim i saobraćajnim uslovima, sistem zahteva mix komplementarnih različitih senzora. Npr., Lidar se sada bori sa snegom.\nP: Da zaključimo, koji su preostali izazovi za budućnost mobilnosti?\nKuzumaki: Prvo, legislativa. Neophodne su nam jedinstvene odredbe ukoliko želimo da bezbedno uvedemo automatizovanu tehnologiju u različite regije. Drugo, automatizovana vožnja zahteva razmenu velike količine podataka. Ujedno je veoma važna zaštita i ovih i ličnih podataka.\nPratt: Dostignuti peti nivo autonomije je jedan od preostalih izazova. Veštačka inteligencija trenutno nema dovoljan nivo ljudskih razmišljanja. Izazivam sve koji kažu da znaju kada će dostići nivo 5. Društveno prihvatanje je drugi izazov. Nisu svi spremni da prihvate veštačku inteligenciju. Međutim, počeli smo da uviđamo promene u razmišljanju. Sećate se liftova u prošlosti? Tokom vremena, automatizovani liftovi su prihvaćeni. Moramo da obezbedimo sigurnost naših vozila i da se automatizovani automobili ponašaju značajno bolje nego vozači, ukoliko želimo da poverimo nečije dete automatizovanom automobilu.\nToyota na Sajmu automobila u Parizu 2014. Svetske premijere i novosti sa Sajma automobila u Parizu. Toyotina vizija krosovera iz C segmenta TOYOTA C-HR koncept je imao svetsku premijeru na ovogodišnjem Sajmu automobila u Parizu. Harizmatični predsednik Toyote proglašen za svetsku automobilsku ličnost godine Žiri World Car Award, sastavljen od preko 90 specijalizovanih novinara iz čitavog sveta, proglasio je Akija Toyodu za Svetsku automobilsku ličnost godine za 2021. Toyota pokreće KINTO Europe Nova kompanija za inovativne usluge mobilnosti u regionu