Švajcarski list među važne ličnosti uvrstio i Anu Brnabić – GayEcho\nŠvajcarski list među važne ličnosti uvrstio i Anu Brnabić\nŠvajcarski dnevnik “Noje ciriher cajtung”, među 32 ličnosti koje su u različitim oblastima bili u fokusu u 2017. uvrstio i premijerku Srbije Anu Brnabić.\n“Ana Brnabić kao predsednica Vlade propagira neumorno imidž Srbije kao moderne zemlje, a to što se otvoreno izjašnjava kao lezbijka joj u tome pomaže”, ističe list.\nNoje cirihe cajtung ukazuje da je Brnabić u septembru, kao premijerka, učestvovala na Prajdu, i da je tada vladala mirna atmosfera – normalnost koja je bila ogroman kontranst događajima iz 2010. kada je više od stotinu ljudi povređeno u napadu verskih fanatika.\nTo je, kako ističe list, i zasluga Brnabić, koja je kao prva lezbejka, koja na konzervativnom Balkanu predvodi jednu vladu, simbolična figura. Prema pisanju dnevnika, toga je svesna Brnabić, iako ističe da sebe ne vidi kao aktivistkinju.\n“Ja ne krijem svoju homoseksualnost i to je važno za Srbiju. Ljudi treba da razumeju da nije važno koga voliš, već ko si”, objasnila je ona švajcarskom listu.\nTo ne znači, kako dodaje, da se politički zalaže za brzo poboljšanje položaja seksualnih manjina, te da brak ili usvajanja istopolnih parova nije na agendi, a priznanje istopolnog partnerstva se proverava.\nTo je ono što je realnopolitički izvodljivo i pragmatičarka Brnabić se drži toga, ukazuje “Noje cirihe cajtung”.\nList prenosi da tehnokratkinja ima važnu ulogu, podsećajući da je predsednik Aleksandar Vučić, koji ju je postavio na ovu funkciju, okarakterisao kao “ekonomsku premijerku”, koja kompetentno treba da sprovede reforme. Njena značajna uloga je i predstavljanje Srbije u svetu.\n“Neumorno ona putuje oko sveta, kako bi promovisala svoju zemlju. Pri tom se radi o investicijama i pre svega približavanje EU. Ona zemlju predstavlja kao ekonomski otvorenu i modernu državu. Pri čemu pragmatičarka i njen mentor Aleksandar Vučić odlično znaju da njena biografija i seksualni identitet taj imidž čine verodostojnim”, konstatuje list.\nČITAJTE: Adam Santovac: Očekivanja od Brnabić veća kada je reč o gej pravima\n“To što sam ja, koja otvoreno govorim o svojoj homoseksualnošću, postala premijera pokazuje svetu kako se Srbija promenila”, zaključila je Brnabić.\n« Transrodne osobe od ponedeljka mogu u američku vojsku\nKako danas izgledaju članice grupe “t.A.T.u.”? »


Kopiranje datoteke i fascikle između usluge OneDrive for Business i SharePoint lokacije - Office podrška\nKopiranje datoteke i fascikle između usluge OneDrive for Business i SharePoint lokacije\nPrimenjuje se na: SharePoint Online OneDrive for Business SharePoint Online Small Business SharePoint Online centar administracije Još... Manje\nKada želite da delite datoteke sa različitim tim ljudi, ili čak i drugim timovima vlasništvo, možete da kopirate datoteke između OneDrive for Business i SharePoint lokacije. Možete da kopirate datoteke i fascikle iz OneDrive da SharePoint, iz SharePoint da OneDrive, u okviru SharePoint lokacije ili između lokacija. Čak možete da kopirate datoteke iz neke druge osobe OneDrive u sopstveni OneDrive.\nNapomena : Ako ne vidite komandu Kopiranje , verovatno koristite klasični OneDrive for Business ili lokalno instance OneDrive for Business. Ako je tako, pratite korake SharePoint 2016 da premestite ili kopirate datoteke u okviru ili između lokacija.


Intenzivni kurs engleskog jezika za sve generacije. Kursevi i radionice na popustu do 90%.\nIntenzivni kurs engleskog jezika za sve nivoe\nIntenzivni početni, srednji ili napredni kursevi engleskog jezika\nKursevi traju 5 nedelja, 36 časova - 3 puta nedeljno


Crnomorska ekonomska saradnja je ustanovljena na Samitu šefova država i vlada jedanaest zemalja crnomorskog regiona 25. juna 1992. godine na inicijativu Turske, u Istanbulu, usvajanjem Deklaracije o crnomorskoj ekonomskoj saradnji.\nII - DATUM OSNIVANjA - 5. juna 1998. godine\nPotpisivanjem Povelje Organizacije za crnomorsku ekonomsku saradnju, 5. juna 1998. godine, na Jalti, osnovana je Organizacija za crnomorsku ekonomsku saradnju (BSEC). Povelja je stupila na snagu 1. maja 1999. godine i predstavlja pravni osnov za funkcionisanje Organizacije i njen međunarodnopravni identitet.\nIII - SEDIŠTE – Istanbul, Turska (Stalni međunarodni Sekretarijat BSEC)\nBSEC danas ima 12 zemalja članica - Albanija, Azerbejdžan, Bugarska, Gruzija, Grčka, Jermenija, Moldavija, Rumunija, Rusija, Srbija, Turska i Ukrajina, a određen broj zemalja i drugih organizacija ima status posmatrača (Austrija, Belorusija, Hrvatska, Češka, Egipat, Francuska, Izrael, Italija, Poljska, Slovačka, Tunis i SAD).\nNa 31. sastanku Upravnog odbora Poslovnog saveta BSEC, održanog 20.aprila 2006. godine u Bukureštu, Privredna komora Srbije zvanično je primljena u članstvo Poslovnog saveta ove organizacije.\nU organizacionom smislu u okviru BSEC postoje Savet ministara spoljnih poslova zemalja članica, Komitet visokih predstavnika MSP, Parlamentarna skupština zemalja članica, Poslovni savet, Crnomorska trgovačka i razvojna banka, Međunarodni centar za crnomorske studije i 18 radnih grupa u skladu sa ciljevima Organizacije. Radni jezici sastanaka su engleski i ruski a za pisana dokumenta samo engleski jezik.\nOsnovni cilj BSEC je podsticanje, unapređivanje i razvijanje aktivnosti između zemalja članica na stvaranju i unapređenju povoljne ekonomske i političke klime za saradnju u regionu, pre svega, u oblasti privrede. Saradnja je danas, međutim, proširena i na mnoge druge vidove, kao što su: bankarstvo i finansije, komunikacije, energija, saobraćaj, poljoprivreda, zdravstvena zaštita, zaštita životne sredine, turizam, nauka i tehnologija, obrazovanje, kultura, saradnja carinskih službi, saradnja u slučaju vanrednih situacija, državna uprava, mala i srednja preduzeća, borba protiv organizovanog kriminala i trgovine drogom, oružjem i radioaktivnim materijalima, kao i protiv svih vidova terorizma i ilegalnih migracija. U poslednje vreme aktivnosti BSEC čine i nastojanja da se region približi standardima EU, čime bi se omogućilo njegovo uključivanje u evropske ekonomske tokove.\nUčešće na sastancima Upravnog odbora Poslovnog saveta BSCE i redovnim sednicama Poslovnog saveta BSEC u tekućoj godini.\nUčešće predstavnika PKS u ostalim aktivnostima BSCE u tekućoj godini značajnim za privredu Srbije.


Huawei priprema novi pametni sat | PC Press\nHuawei priprema novi pametni sat\n4. juli 2018. 8. juli 2018. Milan Živanović\nHuawei je patentirao pametni sat koji dolazi u paketu sa par ugrađenih Bluetooth slušalica, što ukazuje na to da kompanija razmatra drugačije načine za uklapanje bežičnih slušalica u novije modele pametnih satova.\nPatent ukazuje na nekoliko načina za čuvanje slušalica, te jedan opisuje kapsulu koja ima mehanizam sa oprugom, zahvaljujući čemu bi se lako otvarala i zatvarala, dok drugi govori o slušalicama koje bi uz pomoć magneta bile pričvršćene za kaiš sata. Bežične slušalice su, kako se navodi u patentu, otporne na vodu, te imaju sistem za smanjivanje buke iz okruženja, a omogućavale bi da korisnici odgovaraju na pozive, te kontrolišu jačinu zvuka jednostavnim pokretanjem zgloba.\nPatent je odobren 28. juna, te bi mogao da ukaže na to šta može da se očekuje od modela Watch 3, budući da je prethodni model kompanije Huawei pretrpeo kritike, a koje su najpre bile u vezi sa softverom, te nedovoljno dobrim kvalitetom baterije.\nTagovi: bežične slušalice, Bluetooth, Huawei, pametni satovi, Watch 3\n← AOC najavio novu V2 seriju monitora\nVrednost kriptovaluta na dan 4.7.2018. →


Direktoru iz Futoga prijava zbog utaje poreza | Novosadski informativni portal 021\nDirektoru iz Futoga prijava zbog utaje poreza\nPoreska policija podnela je krivičnu prijavu protiv B.V. direktora privrednog društva "Omni-coop" iz Futoga zbog sumnje da je poreskom utajom oštetio državni budžet za oko 22,9 miliona dinara, saopštila je danas Poreska uprava.\nNovi Sad 19.05.2010. | 16:21\nKrivičnom prijavom koja je podneta Višem javnom tužilaštvu u Novom Sadu, B.V. se tereti da je ta krivična dela izvršio od januara do decembra 2009.\nU tom periodu, okrivljeni je, između ostalog, nabavljao robu na nelegalan način, kao i lažne ulazne račune od dobavljača, a umanjivao je i plaćanje poreza na dodatnu vrednost.


Još jedna uspešna godina je za nama.\nTakmičili smo se, učili, trčali, slikali, glumili i u svemu tome pobeđivali. Individualno ili timski, donosili smo medalje. Radovali smo se uspesima i slavili pobede.Iskreno, nije teško pobeđivati, kada se nešto radi iz ljubavi.\nLjubav je pokretač svega što nas okružuje. Kada radimo ono što volimo – uspeh je zagarantovan rezultat!\nAh, ljubav, gde sve ona ne umeša svoje prste.\nJeste li razmišljali, da li na svetu postoji nešto što se iz ljubavi nije rodilo. Koliku stvaralačku snagu krije ova tako svakodnevna reč.Najlepša umetnička dela, najdivnija muzika, revolucionarna otkrića - sve se to iz ljubavi stvorilo.Zbog ljubavi su počinjali ratovi, zbog ljubavi su se ratovi i prekidali...\nSvemoguća snaga, podarena svakom od nas podjednako. Pa ipak,ponekad se čini da je mnogo onih koji tu snagu ne znaju da podele ili nisu svesni da je poseduju.Ali, ljubav nije samo davanje ili uzimanje, kaže Mihajlo Pantić u vašim Čitankama za osmi razred.\n„Misliti na nekog, to je već ljubav. Ljubav nije samo davanje ili uzimanje, jer ako jeste samo to, nekog časa će početi merenje ko više daje, ako više uzima, pa izlazi da je ravnoteža između davanja i uzimanja u stvari ljubav. A nije, ljubav je vreme, pre svega vreme, spremnost da naše sebično vreme podelimo s nekim“\nPogodili ste, tema ovog časopisa jeste ljubav! Mi vam nećemo iznositi teorije i citirati lepe misli o ljubavi, jer su svi mudraci ovog sveta ostavili svoje zapise o njoj.\nPred vama je školska 2015/2016. godina. Pa ako je ljubav vreme, onda uživajte u ljubavi koju smo svi zajedno stvarali.\nPreuzmi Pčelicu 3


Svetski dan zdravlja-Agencija "Sigurna nega" | Unija Poslodavaca Srbije\nU sadašnjim vanrednim okolnostima od velikog značaja su sve one kuće koje se bave brigom o starim licima ili licima kojima je potrebna posebna pažnja i nega. Od nedavno nam je svoje poverenje ukazala i Agencija Sigurna nega.\nAgencija licencirane negovateljice koja na pravilan, pouzdani human način brine o svojim korisnicima i njihovim socijalnim, zdravstveno preventivnim i opštim potrebama svakodnevnog života.Agencija ima negovateljice i gerantodomaćice, licencirane i obučene za obavljanje delatnosti pravilne brige o starim, bolesnim i nemoćnim osobama i pomoći u kući. Agencija po potrebi angažuje i svo neophodno pomoćno medicinsko osoblje koje može da pruži odgovarajuće usluge medicinskog nadzora i brige svojim korisnicima.\nAgencija Sigurna nega ima svoje organizovane službe u okviru kojih rade stručni i dobro obučeni zaposleni i to negovateljice, gerantodomaćice, medicinske sestre, kurirsku službu, majstore u kući kao i potrebnu pratnju.\nBriga o licima kojima je neophodna nega zahteva angažovanje i poslodavca i njegovih zaposlenih sa posebno izraženom empatiju i željom da pomognu bolesnima i njihovim porodicama. Ova humana delatnost mora imati u zakonskim regulativama jasne smernice i podsticaj da se time bave samo provereni i najkvalitetniji poslodavci.


Pljevlja: Visoko zagađenje iako se još ne greje intenzivno - NOVA portal\nSvet Autor:Vijesti 25. Okt. 202020:06\nU Pljevljima su prethodnih dana registrovane visoke koncentracije sumpor dioksida (SO2) u vazduhu, uprkos činjenici da mnoga domaćinstva još nisu počela intenzivno da lože zbog visokih spoljnih temperatura za ovo doba godine.\nOsim Termoelektrane, mnogi označavaju individualna ložišta kao jedan od najvecih zagadivaca životne sredine u Pljevljima.\nNajveće koncentracije sumpor dioksida izmerene su u subotu u 16 časova kada je koncentracija ovog gasa iznosila 737,9 mikrograma po metru kubnom, a sat kasnije 632,7.\nDozvoljena dnevna koncentracija sumpor-dioksida u Crnoj Gori je 125 mikrograma po metru kubnom.\nDanas su u 15 sati u Pljevljima izmerene koncentracije sumpor dioksida u vazduhu od 231,4 mikrograma po metru kubnom.\nPreporuke Instituta za javno zdravlje je da u slučaju veoma visokog zagađenja vazduha, osobe sa srčanim i plućnim oboljenjima, starije osobe i deca treba da izbegavaju bilo kakvu aktivnost na otvorenom.\nCrna GoraNikšićPljevljasumpor dioksidtermoelektranazagađenost vazduha


Wigemark: BiH je ispunila tri važna uvjeta na putu ka EU, ali nema napretka u smislu reforme javne uprave - Reforma.ba | Monitoring implementacije socio-ekonomskih reformi u BiH\n"Ja sam već rekao da smo istakli važnost i napredak u smislu strategije transporta. To je dobar uvod da se usvoje strategije i u tri važne oblasti i to poljoprivrede, okoliša i energetike", rekao je Wigemark.\n"Puno posla je pred nama. Evropska unija ostaje da vam nastavi pružati podršku. Izvještaj predstavlja dobru analizu oblasti u smislu šta je potrebno dalje raditi i gdje postoji napredak. Ono što je najvažnije jeste da imamo kontinuiranu provedbu reformi", rekao je Wigemark.\n"Posebno me raduje činjenica da se na Vijeće ministara, kao i na entitetske vlasti, gleda kao na generatore evropskih procesa. Ta uloga nas raduje, ali i dodatno obavezuje. Mi ćemo vrlo aktivno nastaviti raditi na svim zadacima i siguran sam da ćemo spremno dočekati 9. decembar, kada ćemo dobiti upitnik. Sva tijela koja će raditi na tome bit će formirana", rekao je Zvizdić.\n"Uspjeli smo vrlo koordinirano i unutar predviđenih rokova riješiti tri teška zadatka - reformska agenda, SSP i mehanizam koordinacije. Bilo je teško s obzirom na uvjete i na kompleksan sistem u BiH. Činjenica je da je usvojen veliki broj potrebnih strategija - od transporta i upravljanja granicom, napravljen je napredak u borbi protiv diskriminacije i za ljudska prava, a unaprijeđena je i borba protiv korupcije i svih oblika ekstremizma. Važno je istaći da je napredak BiH ka evropskim integracijama primjetan te da ove vlasti i dalje snažno stoje iza evropskih integracija kao najvažnijeg vanjskopolitičkog i unutarpolitičkog cilja", zaključio je Zvizdić.


Crnogorci Prevlaku predali Hrvatima!? | | Trebinje Danas\n„Tvrđava Prevlaka je simbol slobodne i suverene Hrvatske i sramota je za sve sudionike da je takav objekat zapušten, zarastao, uništen“, izjavio je tom prilikom ministar Marić. Predsjednik Društva prijatelja dubrovačke starine Niko Kapetanić takođe je izjavio kako je njihova želja da stave tvrđavu na Prevlaci u „funkciju na čast Hrvatske“.\nO tome kakvo je zaista realno stanje stvari na terenu možda najbolje govori i epizoda od prije neku godinu sa hercegnovskim ribarima, koji su ribareći u blizini Prevlake završili u dubrovačkom zatvoru. A takođe je zanimljivo da je do sada bilo više incidenata i hapšenja crnogorskih ribara zbog ulaska u hrvatske teritorijalne vode, ali nikada nijednog slučaja ulaska hrvatskih ribarskih brodova u crnogorske. Utoliko se čini da povremene izjave crnogorske strane da je pitanje Prevlake između Hrvatske i Crne Gore i dalje otvoreno najprije služe kao zamazivanje očiju javnosti.\n„Priželjkujemo da to riješimo bilateralnim putem, ako ne idemo na međunarodne mehanizme koji su poznati i u koje moramo vjerovati. To pitanje neće ugroziti naše odnose“, saopštio je Darmanović. Nažalost, vjerovatno imaju za pravo oni koji misle da je Crna Gora već ispustila šansu da pitanje Prevlake riješi pozitivno i to još tokom pregovora o ulasku Hrvatske u Evropsku uniju, dok danas kada je Hrvatska i formalno članica EU, ta država ujedno ima i pravo veta na evropske integracije Crne Gore, pa time i veoma snažan mehanizam uticaja.\nPo svemu sudeći, Crna Gora je po pitanju Prevlake dobrano zakasnila, pa teško da će u budućnosti imati realne šanse da diplomatskim putem za sebe iskamči bilo kakvu povoljnost. A ko zna, možda su i svi ti silni međunarodni procesi za koje je bila potrebna podrška Hrvatske, poput pristupanja zemlje u NATO ili zataškavanja uloge pojedinih crnogorskih prvaka u pohodu na Dubrovnik, bili dovoljni da obezbijede ovako nekompetentan i pasivan pristup crnogorske strane. Ali najvjerovatnije je da to tako obično i biva. U državama čije je rukovodstvo u potpunosti zavisno od uticaja i ucjena inostranog faktora, prva žrtva su uvijek, po pravilu, državni i nacionalni interesi, kao i samo dostojanstvo zemlje, završava „Sputnjik“.


Arselor Mital Prijedor: Satovi za 18 radnika sa 20 godina staža - FOTO/VIDEO - PrijedorDanas.com - Prijedorski gradski portal\nU Rudniku “Arselor Mital Prijedor” danas su uručeni satovi jubilarcima – radnicima koji su navršili 20 godina staža, čime je nastavljeno obilježavanje Dana rudara i 15 godina rada ove kompanije u gradu na Sani.\nDirektor Sektora kadrovskih, pravnih i opštih poslova kompanije “Arselor Mital Prijedor” LJiljana Vujičić Štrbac rekla je da satove ove godine dobija 18 radnika.\n“Ovo je tradicija u našoj firmi. Otkad je osnovan `Arselor Mital Prijedor`, 2004. godine, mi smo preuzeli tu tradiciju od Rudnika željezne rude /RŽR/ `LJubija`, kao našeg osnivača”, rekla je Štrpčeva novinarima u Prijedoru.\nŠtrpčeva je izrazila nadu će ta tradicija nastaviti da živi dok radi i Rudnik, te da se svi radnici nadaju da će to biti što duže moguće.\nMladen Drinčić, koji je zaposlen na radnom mjestu sistem administratora, jedan je od radnika koji je danas dobio sat povodom 20 godina radnog staža, prvo u Rudniku željezne rude “LJubija”, a potom u “Mitalu”.\n“Izuzetno mi je drago za ovu nagradu danas. Nastavlja se tradicija i nadam se da će mnogi drugi doživjeti svojih 20 godina radnog staža u ovoj firmi”, rekao je Drinčić.\nObilježevanje Dana rudara i 15 godina rada rudnika “Arselor Mital Prijedor” počelo je akcijom dobrovoljnog davanja krvi kojoj se odazvalo 85 radnika, a nastavljeno planinarskim maršom “Rudarska transverzala”, te parastosom za poginule i umrle radnike.\nZa petak, 13. decembar, najavljen je svečani prijem za goste i poslovne partnere, a za dan kasnije tradionalno rudarsko veče.\nRudarske sportske igre biće održane u utorak, 17. decembra, a 26. i 27. decembra, kada će biti dodijeljeni paketići djeci radnika, biće završen program ovogodišnjeg obilježavanja Dana rudara i proslave petnaestog rođendana kompanije.\nU bivšoj Jugoslaviji Dan rudara bio je 21. decembar, a od osnivanja Republike Srpske Dan rudara je Sveta Varvara – zaštitnica rudara, koja se proslavlja 17. decembra.\nArselor Mital Prijedor, satovi\n« “Golf” završio na krovu nakon sudara sa “Pasatom”: Intervenisala hitna pomoć – FOTO\nU četvrtak prijedorska premijera filma “Srećan put, komšija” »


Oh là là: Maybelline Sunny Surprise\nMaybelline Sunny Surprise\nOnaj osećaj kada vas neko izenadi bilo poklonom, osmehom, zagrljajem je neprocenjiv. Tako me je pre dva dana iznenadioMaybelline. U paketu su se našli sjajni proizvodi iz novih linija i prelistavajući nove kataloge već sam izabrala par njih koje jednostavno moram imati ovog leta u svojoj kolekciji šminke.\n- Colorama proizvodi se mogu pronaći u svim Lilly objektima već od 1. avgusta\n- Luksuznija ponuda Maybelline proizvoda biće dostupna u izabranih 20 Lilly objekata od 1. septembra\nexpert wear rumenilo\nmatte mousse penasti puder\nsjaj za usne (čak 10 sjajnih nijansi)\nlak za nokte u omiljenoj nijansi\np.s. napravite i vi svoju must have listu od novih Maybelline proizvoda\nPosted by Dragana Daša at 7:19 AM\nLabels: Maybelline, pokloni, šminka\nMy Perfect Lounge August 1, 2012 at 7:22 AM\nRumenilo i lakici <3 Kod nas ce to da stigne oktobra..:(\nM. August 1, 2012 at 7:46 AM


Kako da kopirate podatke iz o?te?enog korisni?kog profila u novi profil\nIdentifikator ?lanka: 811151 - Prika?ite proizvode na koje se odnosi ovaj ?lanak.Pro?iri sve | Skupi sveNa ovoj straniciREZIMEOvaj ?lanak opisuje kako da kopirate korisni?ke podatke iz Windows XP profila u novi profil. Kada kopirate korisni?ke podatke u novi profil, novi profil postaje skoro identi?an duplikat starog profila i sadr?i iste ?eljene opcije, izgled i dokumente kao i stari profil. Ako je stari profil na neki na?in o?te?en, mo?ete premestiti datoteke i postavke iz o?te?enog profila u novi profil.Napomena Metod koji je opisan u ovom ?lanku mo?da ne?e preneti Outlook Express korisni?ke podatke sa e-porukama i adresom koji su povezani sa korisni?kim profilom sa kojeg prenosite podatke. Kada izbri?ete stari profil, mo?ete izbrisati te podatke ako ih prvo ne prenesete pomo?u nekog drugog metoda. Za vi?e informacija o prenosu Outlook Express korisni?kih podataka kliknite na slede?i broj ?lanka da biste videli ?lanak Microsoft baze znanja:\nOLEXP: Fascikle sa po?tom, adresari i e-poruke nedostaju nakon nadogradnje na operativni sistem Microsoft Windows XP (Ova veza mo?e da vodi do sadr?aja koji je delimi?no ili u potpunosti nepreveden.)Nazad na vrh | Po?aljite povratne informacijeDODATNE INFORMACIJEKreiranje novog korisni?kog profila u operativnom sistemu Windows XP ProfessionalPrijavite se kao administrator ili kao korisnik sa administratorskim akreditivima.Kliknite na dugme Start i zatim izaberite stavku Control Panel (Kontrolna tabla).Izaberite stavku User Accounts (Korisni?ki nalozi).Izaberite karticu Advanced (Vi?e opcija) i zatim kliknite na dugme Advanced (Vi?e opcija).U levom oknu izaberite fasciklu Users (Korisnici).U meniju Action (Radnja) izaberite stavku New User (Novi korisnik).Unesite odgovaraju?e korisni?ke informacije i zatim kliknite na dugme Create (Kreiraj).Kreiranje novog korisni?kog profila u operativnom sistemu Windows XP Home EditionPrijavite se kao administrator ili kao korisnik sa administratorskim akreditivima.Kliknite na dugme Start i zatim izaberite stavku Control Panel (Kontrolna tabla).Izaberite stavku User Accounts (Korisni?ki nalozi).U okviru Pick a task (Odaberite zadatak) izaberite stavku Create a new account (Kreiraj novi nalog).Otkucajte ime za korisni?ke informacije i zatim kliknite na dugme Next (Dalje).Izaberite tip naloga i zatim kliknite na dugme Create Account (Kreiraj nalog).Kopiranje datoteka u novi korisni?ki profilPrijavite se kao korisnik koji nije korisnik iz ?ijeg profila kopirate datoteke ili u ?iji profil kopirate datoteke.U programu Windows Explorer u meniju Tools (Alatke) izaberite stavku Folder Options (Opcije fascikle), izaberite karticu View (Prikaz), izaberite opciju Show hidden files and folders (Prika?i skrivene datoteke i fascikle), opozovite izbor u polju za potvrdu Hide protected operating system files (Sakrij za?ti?ene datoteke operativnog sistema) i zatim kliknite na dugme OK (U redu).Prona?ite fasciklu C:\_Documents and Settings\_Old_Username, gde je C disk jedinica na kojoj je instaliran Windows XP i Old_Username je ime profila iz kojeg ?elite da kopirate korisni?ke podatke.Pritisnite i dr?ite pritisnut taster CTRL dok birate svaku datoteku i potfasciklu u ovoj fascikli, osim slede?ih datoteka: Ntuser.datNtuser.dat.logNtuser.iniU meniju Edi (Ure?ivanje) izaberite stavku Copy (Kopiraj).Prona?ite fasciklu C:\_Documents and Settings\_New_Username, gde je C disk jedinica na kojoj je instaliran Windows XP a New_Username je ime korisni?kog profila koji ste kreirali u odeljku ?Kreiranje novog korisni?kog profila?.U meniju Edit (Ure?ivanje) izaberite stavku Paste (Nalepi).Odjavite se sa ra?unara i zatim se prijavite kao novi korisnik.Napomena Morate uvesti e-poruke i adrese u novi korisni?ki profil pre nego ?to izbri?ete stari profil. Za vi?e informacija kliknite na slede?i broj ?lanka da biste videli ?lanak u Microsoft bazi znanja:\nOLEXP: Fascikle sa po?tom, adresari i e-poruke nedostaju nakon nadogradnje na operativni sistem Microsoft Windows XP (Ova veza mo?e da vodi do sadr?aja koji je delimi?no ili u potpunosti nepreveden.)Nazad na vrh | Po?aljite povratne informacijeSvojstvaIdentifikator ?lanka: 811151 - Poslednji pregled: 10. avgust 2006. - Revizija: 4.5ODNOSI SE NAMicrosoft Windows XP Home EditionMicrosoft Windows XP ProfessionalKlju?ne re?i:�\nkbpubtypekc kbacwsurvey kbhowto KB811151Nazad na vrh | Po?aljite povratne informacijePo?aljite povratne informacije Da li su ove informacije bile korisne?DaNeDonekleKoju koli?inu li?nih napora ste ulo?ili u kori??enje ovog ?lanka?Veoma maluMaluUmerenuVelikuVeoma velikuSaop?tite nam za?to i ?ta mo?emo da u?inimo kako bismo pobolj?ali ove informacijeHvala vam! Va?e povratne informacije poma?u nam da pobolj?amo sadr?aj za podr?ku. Dodatne opcije za pomo? potra?ite na mati?noj stranici za pomo? i podr?ku.


Placevi , Stara Pazova 5794 prodaja 173,800€ , 348926 | SrNe Nekretnine\nID nekretnine: 348926\n10-3-2, E Maredpally Rd, Adda Gutta, East Marredpally, Secunderabad, Telangana 500026, Ð˜Ð½Ð´Ð¸Ñ˜Ð°\nStara Pazova u neposrednoj blizini auto puta Beograd-Novi Sad, Sifra 014\nPlac u poslovno-komercijalnoj zoni u Staroj Pazovi, na idealnoj lokaciji i u neposrednoj blizini auto puta Beograd-Novi Sad kao i magistralog (starog) puta Beograd – Novi Sad. Urađeno rešenje o lokacijskoj dozvoli, idealno za gradnju poslovno-magacinskog kompleksa, dimenzije placa 50m x 120m. Šifra 014;\nPovršina nekretnine m2: 5794\nBroj poseta #348926\nu neposrednoj blizini auto puta Beograd-Novi Sad, Sifra 014Posećen: 234 puta


SAOPŠTENJE POVODOM PREDLOGA ZAKONA O MANJINSKIM PRAVIMA I SLOBODAMA | GAMN\nSAOPŠTENJE POVODOM PREDLOGA ZAKONA O MANJINSKIM PRAVIMA I SLOBODAMA\nObjavljeno: 29. Maj 2015.\nPodsjećamo da GA već duži niz godina prati rad Fonda i da smo javnost obavještavali o brojnim neregularnostima u radu istog. Takođe, i o nezakonitom i netransparentnom radu, koji je suštinski bio označen konfliktom interesa, finansiranjem nacionalističkih projekata i nepoštovanjem procedura, što su ukazale i državne institucije, međunarodne organizacije, druge NVO, mediji, ali i sami članovi Upravnog odbora Fonda.\nPredstavnik GA učestvovao je i u radu radne grupe za izradu ovog Zakona, koja je imala cilj da predloži nova rješenja koja će prije svega isključiti konflikt interesa. Podrška Evropske komisije i drugih međunarodnih organizacija i tijela bila je veoma važna za definisanje ovakvog predloga zakona.\nSmatramo da će ovako predloženi zakon biti dobro rješenje i nadamo se da će pojedinaci koji će htjeti u praksi da ga „popravljaju”, što su do sada otvoreno govorili i radili određeni pojedinci iz Fonda, dati garancije da rad Fonda bude u interesu prije svega manje brojnih naroda u građanskoj državi, a ne kao do danas u interesu pojedinih njihovih beskrupuloznih pripadnika.\nImajući u vidu da su vršeni pritisci da se ne uvede red u funkcionisanje Fonda, od onih koji su prethodnih godina na volšebne načine prihodovali enormna sredstva, kao i zbog značajnog kašnjenje za usvajanje istog, pozivamo Skupštinu Crne Gore da ovaj zakon stavi hitno na dnevni red kako bi smanjila prostor za bilo kakve dalje zloupotrebe.


Vila Panorama - Asprovalta apartmani Grčka - Balos Travel letovanje 2020\nVila Panorama – Asprovalta\nKoliko je: 16 + 2?\nKoliko je 17 + 17?\nVila Panorama se nalazi u samom centru Asprovalte na oko 200m od plaže...\nVila Panorama se nalazi u samom centru Asprovalte na oko 200m od plaže…\nvila Panorama Asprovalta apartmani Grcka leto\nVila se sastoji od dve zgrade i dva depadansa koji su u okviru glavne zgrade.vila panorama asprovalta apartmani grcka leto\nPoseduje bar i parking. Okružuje je predivno dvorište, sa bujnom vegetacijom. U našoj ponudi imamo dvokrevetna i trokrevetna studija, koja su smeštena vila panorama asprovalta apartmani grcka leto\nAsprovaltavila panorama asprovalta apartmani grcka leto\nJoš jedno popularno mesto pre svega za letovanje turista iz Srbije. Asprovalta je mesto ušuškano u zaliv Strimonikos, pa pored Nea Vrasne i Stavrosa čini vrlo atraktivnu regiju za turiste koji dolaze iz Srbije. Pripada opštini Sveti Đorđe, pa ćete često čuti da se sva tri mesta (Asprovalta, Nea Vrasna i Stavros) nazivaju regijom Svetog Đorđa. Asprovalta je od Soluna udaljena oko 70km. Autoput koji se dalje nastavlja ka Kavali vodi kroz ovo mesto pa se tako do glavnog grada oblasti Makedonija stiže automobilom za oko sat vremena. Sve ono što vam treba za kvalitetno letovanje i odmor, velika plaža sa sitnim peskom, mestimično sa šljunkom, toplom vodom, velikim šetalištem sa nebrojano taverni, restorana, kafića i svega onoga što letovanje u Grčkoj učini prijatnim. Plaža je duga skoro 6 km. Bez obzira na gužvu u špicu sezone na vašem letovanju, ovde ćete uvek imati osećaj da je plaža samo vaša. Nagrađena je plavom zastavom za čistoću od strane EU, a na njoj uz piće ili doplatu u dobro organizovanim beach barovima možete uživati čitav dan na letovanju u Grčkoj. Ovo su pre svega porodična mesta, ali Asprovalta ipak previla panorama asprovalta apartmani grcka letodnjači i sa veoma bogatim noćnim životom. Dosta mladih, kako turista tako i stanovnika upravo ovde dolazi da se zabavi. Apartmanski smeštaj u Asprovalti je vrlo kvalitetan. Mahom se nalazi između glavne ulice i šetališta koji su paralelno uz plažu. Dosta je manjih prodavnica (oko 300) ali i većih marketa (market Lidl ka Nea Vrasni udaljen oko 1km). Asprovaltu okružuje sa istoka planina Pangeo (200m) na zapadu planina Stratoni, a na severu planina Kerdilio pa samim tim je ovo zelena oaza sa izuzetno čistim vazduhovila panorama asprovalta apartmani grcka letom i mikroklimom koja povoljno utiče na zdravlje.vila panorama asprovalta apartmani grcka leto\nu prizemlju i na prvom spratu. Svaka od smeštajnih jedinica ima opremljen kuhinjski deo, kupatilo, terasu, TV, klima uređaj (uz doplatu na licu mesta 5 € dnevno), WiFi.\nAsprovalta Još jedno popularno mesto pre svega za letovanje turista iz Srbije. Asprovalta je mesto ušuškano u zaliv Strimonikos, pa pored Nea Vrasne i Stavrosa čini vrlo atraktivnu regiju za turiste koji dolaze iz Srbije. Pripada opštini Sveti Đorđe, pa ćete često čuti da se sva tri mesta (Asprovalta, Nea Vrasna i Stavros) nazivaju regijom\nLokacija: Vila se nalazi u samom centru Asprovalte na oko 200m od plaže. Vila se sastoji od dve zgrade i dva depadansa koji su u okviru glavne zgrade.\nPoseduje bar i parking. Okružuje je predivno dvorište, sa bujnom vegetacijom. U našoj ponudi imamo dvokrevetne i trokrevetne studije, koja su smešteni u prizemlju i na prvom spratu. Svaka od smeštajnih jedinica ima opremljen kuhinjski deo, kupatilo, terasu, TV, klima uređaj uz doplatu na licu mesta, W-iFi.\nGPS KOORDINATE: 40°43'20.9"N 23°42'28.4"E\nJoš jedno popularno mesto pre svega za letovanje turista iz Srbije. Asprovalta je mesto ušuškano u zaliv Strimonikos, pa pored Nea Vrasne i Stavrosa čini vrlo atraktivnu regiju za turiste koji dolaze iz Srbije. Pripada opštini Sveti Đorđe, pa ćete često čuti da se sva tri mesta (Asprovalta, Nea Vrasna i Stavros) nazivaju regijom Svetog Đorđa. Asprovalta je od Soluna udaljena oko 70km. Autoput koji se dalje nastavlja ka Kavali vodi kroz ovo mesto pa se tako do glavnog grada oblasti Makedonija stiže automobilom za oko sat vremena. Sve ono što vam treba za kvalitetno letovanje i odmor, velika plaža sa sitnim peskom, mestimično sa šljunkom, toplom vodom, velikim šetalištem sa nebrojano taverni, restorana, kafića i svega onoga što letovanje u Grčkoj učini prijatnim. Plaža je duga skoro 6 km. Bez obzira na gužvu u špicu sezone na vašem letovanju, ovde ćete uvek imati osećaj da je plaža samo vaša. Nagrađena je plavom zastavom za čistoću od strane EU, a na njoj uz piće ili doplatu u dobro organizovanim beach barovima možete uživati čitav dan na letovanju u Grčkoj. Ovo su pre svega porodična mesta, ali Asprovalta ipak prednjači i sa veoma bogatim noćnim životom. Dosta mladih, kako turista tako i stanovnika upravo ovde dolazi da se zabavi. Apartmanski smeštaj u Asprovalti je vrlo kvalitetan. Mahom se nalazi između glavne ulice i šetališta koji su paralelno uz plažu. Dosta je manjih prodavnica (oko 300) ali i većih marketa (market Lidl ka Nea Vrasni udaljen oko 1km). Asprovaltu okružuje sa istoka planina Pangeo (200m) na zapadu planina Stratoni, a na severu planina Kerdilio pa samim tim je ovo zelena oaza sa izuzetno čistim vazduhom i mikroklimom koja povoljno utiče na zdravlje.\n– najam studija/apartmana na bazi 10 noćenja,\n– usluge predstavnika agencije,\n– korišćenje klima uređaja u Vili Ivelinas,\n– autobuski prevoz,\n– zdravstveno osiguranje\n– boravišnu taksu (plaćanje na licu mesta): 0,5 eura dnevno po studiu/apartmanu,\n-doplata za korišćenje klima uređaja (osim u Vili Ivelinas gde je uračunata u cenu) u vilama Vasilis, Eva, Nick, Xenia Palace, Dimitris, Dimitris 1, Dimitris 2 i Panorama 5 evra po danu (plaćanje na licu mesta).\n, Asprovalta apartmani 2020\nVila Panorama se nalazi u samom centru Asprovalte na oko 200m od plaže… vila Panorama Asproval\nKoliko je 15 + 10?


VTK/STK BiH u posjeti kompanijama iz tekstilne industrije – Vanjskotrgovinska komora BiH\nU okviru obilaska članica Asocijacije tekstila, odjeće, kože i obuće u Bosni i Hercegovini radi upoznavanja sa njihovim proizvodima, uslugama, kapacitetima i tržištima na kojima posluju, ali isto tako i sa eventualnim problemima sa kojima se susreću u svom poslovanju, sekretar Asocijacije TOKO pri VTK BiH, Muris Pozderac posjetio je kompaniju Forster Rohner Ilidža doo u Hrasnici gdje je sa direktoricom Elmom Memić obišao sve proizvodne pogone i razgovarao o trenutnoj situaciji, ali i o budućim razvojnim planovima ove kompanije, jedne od najboljih u svijetu kad je u pitanju proizvodnja vrhunske čipke i veza na platnu kojeg od njih naručuju i koriste najprestižniji svjetski brendovi kao što su Chanel, Louis Vuitton, Gucci i mnogi drugi.\nKompanija Forster Rohner Ilidža d.o.o je osnovana 2017. godine od strane švicarske kompanije „Forster Rohner AG“ iz St.Gallena, kao kćerka firma sa sjedištem u Hrasnici / Ilidža. Ovo je kompanija sa stogodišnjom tradicijom u proizvodnji veza, čiji se proizvodi koriste za visoku modu, prêt à porter i donje rublje, ali također i u tehničkoj industriji tekstila. Osim u Bosni i Hercegovini, grupacija Forster Rohner posjeduje proizvodne pogone u Švicarskoj (3), te Rumuniji (1) i Kini (2). Od osnivanja u BiH 2017.g, kada su počeli sa 11 uposlenika, Forster Rohner Ilidža d.o.o se širio u proteklih 6 godina i danas, uz investiciju od preko 8 miliona EUR-a, broji 120 uposlenika raspoređenih u 5 sektora. Proizvodnja vrhunskog luksuznog veza se radi na CNC mašinama, od kojih su neke unikatne u cijelom svijetu i te su napravljene i koriste se samo u pogonu firme na Ilidži. Gotovi proizvodi veza i čipke su isključivo namijenjeni izvozu za najluksuznije modne kuće i najveće tekstilne klijente svijeta u segmentima visoke mode, konfekcije, donjeg rublja kao i običnih tkanina.


HAPŠENJE u Sremskoj Mitrovici zbog droge\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova u Sremskoj Mitrovici uhapsili su A. R. (30) zbog postojanja osnova sumnje da je izvršio krivično delo neovlašćena proizvodnja i stavljanje u promet opojnih droga.\nPrilikom pretresa njegovog stana, policija je pronašla i zaplenila 174 grama amfetamina, 279 tableta ekstazija, malu količinu marihuane, digitalnu vagu i novac za koji se sumnja da je stečen preprodajom opojne droge.\nOsumnjičenom je određeno zadržavanje do 48 časova, nakon čega će, uz krivičnu prijavu, biti priveden Višem javnom tužilaštvu u Sremskoj Mitrovici.\nPrevious articleKoronavirus ne posustaje u Crnoj Gori\nNext articleNadal priznao: Novak je u pravu


Bayern oslabljen stiže na Wanda Metropolitano: Bavarci bez četiri fudbalera – Sport Centar Bayern oslabljen stiže na Wanda Metropolitano: Bavarci bez četiri fudbalera – Sport Centar\nMinhenski Bayern u predstojećem kolu Lige prvaka gostuje Atletico Madridu, a Bavarci će biti dosta oslabljeni na Wanda Metropolitanu, pošto će nastupiti bez Roberta Lewandowskog i Manuela Neuera.\nTo je potvrdio i trener Hansi Flick na današnjem obraćanju javnosti, a dodao je i da meč propuštaju i Leon Goretzka, koji će odmoriti kao i Lewandowski i Neuer, dok će meč zbog povrede propustiti Corentin Tolisso.\n“Mogu da potvrdim da Lewandowski, Neuer, Goretzka i Tolisso ne putuju u Madrid. Tolisso je lakše povrijeđen, nadamo se da će biti spreman već protiv Leipziga u subotu. Imam mnogo povjerenja u svoj tim, bez obzira ko igra”, rekao je Flick.\nBayern je pobjedom nad Salzburgom prošle sedmice osigurao prvo mjesto na tabeli Grupe A. Real poslije četiri odigrana kola ima 12 bodova, a Atletiko pet.\nAtletico bi mogao da obezbijedi mjesto u nokaut fazi ako pobijedi Bayern, a moskovska Lokomotiva ne osvoji tri boda protiv Salzburga.\nUtakmica Atletico – Bayern igra se sutra (utorak) od 21.00.\nbayern munchenhansi flickliga prvaka\nBayern teškom mukom došao do bodova protiv Freiburga, Demirović igrao do 61. minute\nTreneri odredili početne postave: Ermedin Demirović od prve minute protiv prvaka Evrope\nFlick o šokantnom ispadanju Bayerna iz Kupa: Veoma smo razočarani, nastavit ćemo raditi\nSenzacija u Kupu Njemačke: Bayern primio gol u petoj minuti nadoknade i nakon penala ispao od Kiela


Agregat za struju Einhell BT-PG 850 | Internet prodavnica - TiCo shop\nAgregat za struju Einhell BT-PG 850\nAgregat za struju Einhell BT-PG 850 je idealan agregat da zadovolji sve vaše potrebe za osvetljenje i upotrebu slabih električnih potrošača bilo gde i bilo kada, maksimalne snage do 720W, ili 0.72 kW. Pogon agregata BT-PG 850 je na benzin,sa snagom motora od 1.3 konja (ks) i proizvodi napon od 230 V dostupan na jednom utikaču, sa intenzitetom struje od 2.8 A. Uz garanciju od 24 meseci, ovaj Einhell-ov agregat Vam pruža sigurnost po vrlo pristupačnoj ceni.\nEinhell je Nemački proizvođač raznog električnog i motornog alata, za kućnu upotrebu. Poznat je u svetu po odličnom odnosu cene i kvaliteta u celom svom asortimanu (kosačice, trimeri, pumpe, agregati, električne mašine -bušilice, brusilice, cirkulari, stone mašine i druge), uz pouzdan i brz servis.\nMotor: jednocilindrični 2-taktni\nMaksimalna snaga: 720 W - 0.72 kW\nNominalna snaga: 650 W - 0.65 kW\nMaksimalna snaga motora: 1.3 ks\nZapremina motora: 63 cm3\nUtičnica: 1 x 230 V\nZapremina rezervoara: 4.2 lit.


Spektakl, besplatno na Voždovac! – CZBG portal\nSpektakl, besplatno na Voždovac!\nponedeljak 14.05.2018\tNema komentara na Spektakl, besplatno na Voždovac!\nU subotu, 19. maja, biće priređen spektakl na najvećem stadionu u Srbiji.\nProtiv Spartaka su tribine bile prazne, ali to neće biti slučaj 19. maja kada će Crvena zvezda odigrati i poslednji meč ove sezone.\nOvu zaista neverovatnu sezonu, sezonu koja će ostati upamćena po mnogo čemu, Crvena zvezda će na svečan način okončati u subotu, kada je na programu poslednje kolo Superlige.\nGost Crvene zvezde biće Voždovac, a kapije stadiona „Rajko Mitić“ biće širom otvorene, tako da će svi Zvezdini navijači moći besplatno da dođu na svoju omiljenu beogradsku lokaciju i pozdrave šampione Srbije!\nFK Crvena zvezda i ovim putem poziva navijače da dođu u što većem broju i ne propuste feštu i dodelu pehara, ali i požele sreću fudbalerima pred nove evropske izazove.\nMeč se igra od 20 časova, a očekuje se da stadion bude pun dosta ranije.


Razumevanje američkog obrazovnog sistema – TOEFL test centar Novi Sad\nRazumevanje američkog obrazovnog sistema\nACNS\tin Education\t May 18, 2016 May 18, 2016 2,264 Words\nPrevele i prilagodile: Tajana Bulajić i Kristina Beserminji\nAmerički obrazovni sistem nudi široko polje izbora za strane studente. Postoji toliko mnogo škola, programa i lokacija da toliki izbor može preplaviti studente, čak i one iz Sjedinjenih Država. Kada počnete da istražujete, potrebno je da se upoznate sa američkim obrazovnim sistemom. Razumevanje tog sistema pomoći će vam da suzite izbor i razvijete vaš obrazovni plan.\nPre visokog obrazovanja, američki učenici pohađaju osnovnu i srednju školu ukupno 12 godina.\nOko šeste godine, deca kreću u takozvanu osnovnu školu. Nju pohađaju pet ili šest godina a zatim prelaze u srednju školu.\nSrednja škola se sastoji iz dva programa: prvi je „middle school“ ili „junior high school“ (obično ga pohađaju deca iz šestog, sedmog i osmog razreda) i drugi program je „high school“. Diploma ili svedočanstvo se dodeljuje nakon diplomiranja drugog programa srednje škole. Nakon diplomiranja u srednjoj školi (dvanaesti razred), američki učenici mogu da idu na koledž ili univerzitet. Pohađanje koledža ili univerziteta poznato je kao „visoko obrazovanje“.\nKao i američki studenti, moraćete predati „akademski transkript“- uverenje o položenim ispitima (knjižicu ili svedočanstvo) kao deo vašeg zahteva za upis na koledž ili univerzitet. Akademski transkript je zvanična kopija vašeg akademskog rada. U Sjedinjenim Državama akademski transkript uključuje pojedinačne ocene učenika i prosečnu ocenu (GPA), koji su mera njegovog akademskog uspeha. Kursevi se ocenjuju pomoću procenata, koji se posle prebacuju u ocene označene slovima.\nSistem ocenjivanja i dobijanja prosečnih ocena u Sjedinjenim Državama može biti zbunjujuć, pogotovo za strane studente. Tumačenje ocena može dosta da varira. Na primer, dva studenta koja su pohađala različite škole predaju svoje transkripte istom univerzitetu. Oboje imaju prosečnu ocenu 3.5, ali je jedan učenik pohađao prosečnu srednju školu a drugi prestižnu i težu školu. Univerzitet može protumačiti njihove prosečne ocene drugačije zato što te srednje škole imaju sasvim drugačije standarde.\nStoga slede presudne stvari koje treba imati na umu:\nTrebate otkriti koji je ekvivalent za vaš nivo obrazovanja u Sjedinjenim Državama\nDobro obratite pažnju na zahteve za upis na svaki koledž ili univerzitet, kao i za programe za poseban stepen obrazovanja koji mogu imati različite zahteve od univerziteta.\nRedovno se sastajte sa savetnikom za obrazovanje da biste bili sigurni da ispunjavate zahteve\nVaš savetnik za obrazovanje će moći da vas posavetuje o tome da li morate da provedete dodatnu godinu ili dve pripremajući se za upis na univerzitet u Sjedinjenim Državama. Ako je strani student upisao koledž ili univerzitet u Sjedinjenim Državama pre nego što stekne pravo da upiše univerzitet u svojoj zemlji, vlade i poslodavci u nekim državama mogu da ne priznaju obrazovanje koje je taj učenik stekao u Sjedinjenim Državama.\nŠkolski kalendar obično počinje u avgustu ili septembru i traje do maja ili juna. Većina novih studenata kreće na jesen, tako da je dobra ideja za strane studente da takođe krenu na univerzitet u Sjedinjenim Državama u to doba. Postoji mnogo uzbuđenja na početku školske godine i studenti sklope mnoga velika prijateljstva u ovom periodu jer se svi privikavaju na novu fazu u akademskom životu. Dodatno, mnogi kursevi su dizajnirani da ih studenti pohađaju u nizu, počinju u jesen i traju tokom godine.\nU mnogim školama, školska godina se sastoji od dva roka koja se nazivaju semestri. (Neke škole imaju kalendar od tri roka poznat kao „trosemestralni“ sistem.) Ipak, neke škole dele školsku godinu na četiri roka, uključujući i neobavezni letnji period. U suštini, ako izuzmete letnji period, školska godina se sastoji od dva semestra ili tročetvrtinskog roka.\nSistem visokog obrazovanja u Sjedinjenim Državama: Nivo studija\nPrvi nivo: Osnovne studije\n„Američki sistem je mnogo otvoreniji. U Hong Kongu učis samo ono što profesor napiše na tabli. U Americi se raspravlja o problemu i fokusira se na ideje.“ Paolo Kwan iz Hong Konga: studira poslovnu administraciju na Sijera Koledžu u Kaliforniji.\nStudent koji ide na koledž ili univerzitet i još nije diplomirao (bachelor degree) pohađa osnovne studije. Obično je potrebno četiri godine da se diplomira. Možete započeti studije koje donose bačelor diplomu na državnom fakultetu (koji obično traje dve godine i nudi opšte obrazovanje) ili četvorogodišnjem koledžu ili univerzitetu.\nU prve dve godine od vas će se zahtevati da pohađate širok spektar različitih predmeta poznatijih kao opšti obavezni kursevi: književnost, prirodne nauke, društvene nauke, umetnost, istorija i tako dalje. Ovi predmeti su obavezni da bi se dobilo opšte znanje, osnova, iz različitih predmeta pre fokusiranja na posebnu oblast.\nMnogi studenti izaberu da studiraju na državnom fakultetu da bi tokom prve dve godine pohađali opšte predmete. Oni dobiju „Associate of arts“ diplomu (stepen posle dve godine slušanja opštih predmeta) i onda se prebace na četvorogodišnji univerzitet ili koledž.\nGlavni predmet je posebna oblast na koju je vaš smer skoncentrisan. Na primer, ako je nečiji glavni predmet novinarstvo, njegova bačelor diploma biće iz novinarstva. Od vas će se zahtevati da pohađate određen broj kurseva iz te oblasti da biste ispunili ono što je potrebno za vaš smer. Morate izabrati vaš glavni predmet u trećoj godini studija.\nVeoma jedinstvena karakteristika američkog sistema visokog obrazovanja je to da možete da menjate vaš glavni predmet više puta ako želite. Veoma je često da američki studenti promene svoj glavni predmet u toku osnovnih studija. Obično studenti otkriju drugačiju oblast u kojoj se ističu ili uživaju. Američki sistem obrazovanja je vrlo fleksibilan. Ali imajte na umu da menjanje glavnog predmeta donosi više predmeta, što znači trošenje više vremena i novca.\nDrugi nivo: Postdiplomske studije za magistarsku diplomu\nSada, diplomirani sa bačelor stepenom može želeti ozbiljno da razmisli o postdiplomskim studijama da bi mogao da se bavi određenom profesijom ili da bi unapredio svoju karijeru. Ovaj stepen je obično obavezan za visoke pozicije kao što je rad u naučnoj biblioteci, inženjerstvu, oblasti medicine i obrazovanja.\nDalje, stranim studentima iz nekih zemalja dozvoljeno je da studiraju u inostranstvu samo na osnovim studijama. Trebali biste se raspitati o akreditacijama potrebnim da se dobije posao u vašoj zemlji pre nego što se prijavite za postdiplomske studije u Sjedinjenim Državama.\nPostiplomski program je obično deo univerziteta ili koledža. Da biste bili primljeni morate polagati GRE ispit. Određeni magistarski programi zahtevaju posebne testove, na primer LSAT za studije prava, GRE ili GMAT za poslovne studije i MCAT za studije medicine.\nMagistarske studije obično traju od jedne do dve godine. Na primer, da biste magistrirali poslovnu administraciju, veoma popularan program, treba vam dve godine. Drugi magistarski programi, kao što je novinarstvo, traju samo godinu dana.\nU toku Magistarskog programa, najviše vremena se provodi u učionici a student mora da pripremi dugačak istraživački rad koji se naziva „magistarski rad“ ili da završi magistarski projekat.\nTreći nivo: Postdiplomske studije za doktoratsku diplomu\nMnoge postdiplomske studije smatraju da je dobijanje magistarske diplome prvi korak ka dobijanju PhD diplome (doktorata). Međutim, u drugim školama studenti mogu odmah da se pripremaju za doktorat, bez dobijene magistarske diplome. Sticanje PhD diplome (doktorata) može da traje tri i više godina. Za strane studente može da traje i do 5 ili 6 godina.\nPrve dve godine programa, većina kandidata za doktoratsku diplomu se upisuje u razrede i na seminare. Barem još jednu godinu provedu vodeći istraživanja iz prve ruke i pišući tezu ili disertaciju. Ovaj dokument mora da sadrži razmatranja, projekte ili istraživanja koja do tada nisu bila objavljena.\nDoktorska disertacija je rasprava i pregled trenutnog istraživanja na zadatu temu. Većina univerziteta Sjedinjenih Država koje dodeljuju doktorate takođe zahtevaju od svojih kandidata da umeju da čitaju dva strana jezika, da provedu određeno vreme kao ‚‚stažisti“, da prođu kvalifikacioni test po kojem se zvanično primaju kandidati za PhD program (doktoratski program), i da polože usmeni test na istu temu kao što je i disertacija koju spremaju.\nKarakteristike visokog obrazovnog sistema u Sjedinjenim Državama\nPredavanja variraju od velikih na koja dolazi nekoliko stotina studenata pa sve do manjih predavanja i seminara (rasprava) sa svega nekoliko studenata. Atmosfera u učionicama američkih univerziteta je veoma dinamična. Od vas će se tražiti da iznesete svoje mišljenje, dokažete svoj argument, učestvujete u raspravama i pravite prezentacije. Strani studenti kažu da je ovo stvar koja ih je najviše iznenadila u američkom sistemu obrazovanja.\nSvake nedelje profesor uglavnom daje udžbenike i drugi materijal. Od vas će se očekivati da budete u toku sa onim što se radi i da na vreme predajete domaći, kako biste mogli da učestvujete u raspravama i razumete predavanja. Određeni programi koji dodeljuju diplome takođe zahtevaju od studenata da provedu određeno vreme u laboratoriji.\nProfesori daju ocene svakom studentu koji je upisan na predavanjima.\nOcenjuju ih uglavnom po tome što:\nSvaki profesor ima jedinstvene zahteve o učešću na nastavi, ali od svakog studenta se zahteva da učestvuje u raspravama, pogotovo na seminarima. Ovo je često bitan faktor u ocenjivanju studenta.\nKolokvijum se uglavnom radi za vreme predavanja.\nJedan ili više istraživačkih radova ili laboratorijskih izveštaja se moraju predati na evaluaciju.\nMogući su kratki testovi ili kvizovi. Ponekad profesori daju nenajavljene kvizove. Ovo ne utiče previše na ocenu, već je namenjeno da inspiriše studente da dolaze na predavanja i predaju zadatke na vreme.\nKonačan test se radi nakon poslednjeg predavanja.\nSvako predavanje vredi određen broj bodova (vrednost predmeta, bodovi na dolaske, itd). Ovaj broj je, grubo rečeno, jednak broju sati koje student provede na predavanjima iz tog predmeta svake nedelje.\nRedovan program u većini škola nosi 12 ili 15 bodova (četiri ili pet predavanja po semestru) i određen broj bodova mora biti dobijen da bi se diplomiralo. Od stranih studenata se očekuje da se upišu u redovan program u svakom semestru.\nUkoliko se student upiše na drugi univerzitet pre završetka predavanja, bodovi dobijeni na prvom univerzitetu uglavnom se mogu preneti na novi univerzitet. Ovo znači da se student može prebaciti na drugi univerzitet i i dalje završiti u neko određeno vreme.\nTipovi visokog obrazovanja u Sjedninjenim Državama\nDržavni koledž ili univerzitet\nDržavnu školu zastupa i vodi država ili lokalna samouprava. Svaka od 50 država u Sjedinjenim Državama ima makar jedan državni univerzitet i verovatno nekoliko državnih koledža. Mnoge od ovih državnih univerzitetskih škola nose ime države, ili sadrže reč ‚‚State(država)“ u svom nazivu, na primer: Washington State University i University of Michigan.\nPrivatni koledž ili univerzitet\nOve škole se privatno vode za razliku od državnih, koje vodi određena grana vlade. Školarina je uglavnom veća nego u državnim školama. Privatni univerziteti u Sjedinjenim Državama su uglavnom manji od državnih škola.\nUniverziteti i koledži koji su povezani sa religijom spadaju u privatne škole. Skoro sve ove škole prihvataju studente svih religija i vera. Ipak, postoji mali procenat škola koje radije prihvataju studente koji imaju slična religijska verovanja kao ona na kojima se temelji ta škola.\nDržavni koledž(dvogodišnji koledž koji nudi opšte obrazovanje)\nDržavni koledži nude i dvogodišnje školovanje koje dodeljuje associate’s degrees (diplomu o završenom dvogodišnjem školovanju, koja ima manju vrednost od bačelor diplome, ali veću od završene srednje škole) kao i svedočanstva. Postoji više tipova ovih diploma, ali najbitnija razlika između njih jeste ta da li se tom diplomom možete prebaciti na četvorogodišnji koledž ili ne. Uglavnom, diploma vam daje dve opcije: prva je da se možete prebaciti na akademske studije, a druga da se možete zaposliti odmah po dodeljivanju. Diplome sa kojima se možete prebaciti na univerzitet su uglavnom diplome iz umetnosti ili iz nauke. Diplome iz primenjenih nauka i potvrde o završetku studija se uglavnom ne mogu prenositi.\nStudenti koji završe ovaj koledž se uglavnom prebace na četvorogodišnji koledž kako bi završili svoje studije. Zahvaljujući tome što mogu da prenesu bodove koje su dobili na ovom koledžu, mogu da završe bačelor program u roku od dve ili više dodatnih godina. Takođe im je ponuđeno da polažu ESL ili intenzivan program učenja engleskog jezika, koji priprema studente za predavanja na univerzitetskom nivou.\nAko ne planirate da dobijete više od ‚‚associate“ diplome, treba da se raspitate da li je ta diploma dovoljna da se kvalifikujete za posao u vašoj zemlji.\nTehnološki institut je škola koja pruža najmanje četiri godine naučnog i tehnološkog učenja. Neke imaju programe posle kojih možete da diplomirate, a neke nude kratke kurseve.\nPublished May 18, 2016 May 18, 2016


Savet: Kontrolu trošenja sredstava na lokalu niko ne vrši | Autonomija\nSavet: Kontrolu trošenja sredstava na lokalu niko ne vrši\nNa lokalu se upravlja imovinom i javnim finansijama velike vrednosti, a kontrolu trošenja tih sredstava ne radi ni jedna državna institucija\nSavet Vlade Srbije za borbu protiv korupcije je saopštio da je analizom trošenja budžetskih sredstava lokalnih samouprava utvrdio da izmene Zakona o finansiranju lokalne samouprave ne rešavaju suštinske probleme, a to su pre svega odsustvo kontrole u naplati i trošenju prihoda na lokalu.\nU izveštaju o svrsishodnosti trošenja budžetskih sredstava jedinica lokalne samouprave koji je Savet dostavio Vladi, Ministarstvu državne uprave i lokalne samouprave, Ministarstvu unutrašnjih poslova i Republičkom javnom tužilaštvu, ukazano je da se na lokalu upravlja imovinom i javnim finansijama velike vrednosti, a da kontrolu trošenja tih sredstava ne radi ni jedna državna institucija, što stvara prostor za korupciju velikih razmera.\nSavet je metodom slučajnog uzorka odabrao 15 lokalnih samouprava, što je oko 28 odsto realizovanih prihoda i rashoda na lokalu u celoj Srbiji, izuzev Grada Beograda sa opštinama i Grada Novog Sada, i analizirao kako je trošen njihov budžet od 2011. do 2014. godine. Ukupni prihodi lokalnih samouprava u tom periodu bili su veći od osam milijardi evra.\nU toku izrade izveštaja mnoge lokalne samouprave nisu pokazale spremnost za saradnju, izbegavajući da dostave potpune podatke, zbog čega im se Savet obraćao i nekoliko puta. Podnete su brojne žalbe Povereniku za informacije od javnog značaja i zaštitu podataka o ličnosti koji je zatraži od Ministarstva za državnu upravu i lokalnu samoupravu sprovođenje postupka nadzora u 11 lokalnih samouprava.\n„Sve lokalne samouprave koje su dostavile podatke ‘trudile’ su se da oni budu što nepregledniji, kako se iz njih ne bi stekao pravi utisak o njihovom poslovanju. Rad na izveštaju otežavala je i okolnost da potpuni podaci ne postoje ni na sajtovima jedinica lokalne samouprave“, navodi se u saopštenju Saveta.\nIstaknuto je da podaci o trošenju ukupnih budžetskih prihoda koje su ostvarile lokalne samouprave upućuju na zaključak da oni nisu trošeni u skladu sa potencijalima i prioritetima svake lokalne samouprave ponaosob.\n„Plan budžeta na lokalu nije transparentan, ne pruža se mogućnost građanima da aktivno učestvuju u njegovom predlogu, čime se stvara prostor za njegovo neracionalno i nesvrsishodno trošenje“, tvrdi Savet.\nUtvrđeno je da su subvencije lokalnih samouprava za poljoprivredu „neprimereno male, imajući u vidu da je poljoprivreda jedan od najvažnijih resursa analiziranih lokalnih samouprava“, kao i da su subvencije u zanemarljivo malom iznosu date su i preduzetnicima i preduzećima.\n„Davanjem najvećih subvencija javnim komunalnim preduzećima čije rukovodstvo bira opštinska, odnosno gradska vlast i nad čijim poslovanjem ne postoji prava kontrola, stvara se prostor za korupciju velikih razmera, tim pre što za određene radove, usluge i dobra, nisu sprovedene procedure javnih nabavki“, ocenio je Savet.\nSve lokalne samouprave, navodi se u izveštaju Saveta, isplaćivale su dotacije političkim partijama koje za period 2011-2014. godina iznose preko 1,7 miliona evra.\nUtvrđeno je i da su budžetska sredstva u zanemarljivo malom iznosu trošena na infrastrukturne projekte, dok je, kako tvrdi Savet, najveći iznos potrošen na opštu potrošnju ogromne lokalne administracije.\nKomesarijat Srbije poziva nadležne da sankcionišu lažne vesti o migrantima\nBrankica Janković: Nedopustivi napadi na novinarke i doktorku Kisić Tepavčević\nRajić: Biće jako teško ako kriza potraje duže od tri meseca


Dramatično upozorenje: Tri godine za spas Zemlje! – Alternativno\nJuly 11, 2017 alternat\t0 Comments\n“Svetski lideri i političari treba da se vode naučnim činjenicama, a ne da guraju glavu u pesak, jer će to sutra biti svet njihove dece i unuka. Koliko god novca tada imali, ništa im neće pomoći”, ističu u pismu.\nPodstaknuti javni sektor da izda više “zelenih obveznica” u skladu s naporima za ublažavanje klimatskih promena.\nOtkriveni 12.000 gоdinа stаri pоdzеmni tunеli koji se prоtеžu оd Škоtskе dо Тurskе →\nOctober 13, 2017 alternat\t0


Preko 1.500 doza dnevno: Kako izgleda vakcinacija ruske vojske /video/ - Sputnjik Srbija\n12:30 19 Januar 2021\n11:54 05.12.2020 Preuzmite kraći link\nMinistarstvo odbrane planira da nabavi skoro pola miliona doza vakcine. Prvih 15.000 je već stiglo u vojsku. Do sredine decembra biće isporučeno pet puta više doza.\nNa putu do vojske, vakcina protiv virusa korona „Sputnjik Ve“ čuva se u posebnom kontejneru, univerzalnom zamrzivaču, koji i bez napajanja čuva temperaturu do dva sata.\n„Već smo vakcinisali medicinsko osoblje, rizične grupe. Sada smo započeli vakcinaciju vojničkog kadra. Formirane su brigade lekara i medicinskih sestara koje su zadužene za vakcinaciju. Posebno su izdvojeni kabineti u kojima se vojnici pregledaju, a zatim primaju vakcinu u kabinetu za terapiju“, kaže načelnik 9. medicinsko-dijagnostičkog centra Ministarstva odbrane Rusije Konstantin Kuvšinov.\nKako je već saopšteno, vakcina je dvokomponentna, što znači da se pacijent vakciniše dva puta, u razmaku od tri nedelje.\nSvakodnevno se širom Rusije vakciniše do 1.500 vojnika. Ministar odbrane Sergej Šojgu je naložio da se taj broj utrostruči.\nPrema rečima načelnika 9. medicinsko-dijagnostičkog centra Viktora Klipaka, vakcinisani vojnici poštuju sve neophodne preventivne mere kako bi se razvio zaista dobar imunitet.\n„Praktično nema reakcija nakon vakcinacije“, objašnjava Klipak.\nU glavnom skladištu lekova Ministarstva odbrane, na temperaturi od najviše minus 18 stepeni čuvaju se sve doze vakcine, koje se isporučuju vojsci.\nOdatle se vakcina prebacuje u posebne termokontejnere u kojima se šalje u određene medicinske centre. Tokom transporta vakcina je obložena suvim ledom.\n„Svakodnevno šaljemo nekoliko aviona sa vakcinama. Čim se vakcina pojavi, odmah se planira transport“, kaže načelnik Centra za farmaciju i medicinsku opremu Ministarstva odbrane Dmitrij Judin.\nKako „Sputnjik Ve“ ne bi izgubila lekovita svojstva tokom transporta, Ministarstvo je kupilo više od sto termokontejnera i zamrzivača, zahvaljujući kojima je moguće isporučiti vakcinu u najudaljenije vojne jedinice bilo kojim prevoznim sredstvom.\nMinistarstvo odbrane, vojska, Rusija, vakcina


Beskućnica anđeoskog glasa osvojila internet (Video) Beskućnica anđeoskog glasa osvojila internet (Video)\nBeskućnica anđeoskog glasa osvojila internet (Video)\nObjavljeno: 1. 10. 2019 u 16:53h\nSnimak žene nevjerovatnog glasa koja pjeva u podzemnoj željeznici Los Angeles-a postao je hit na internetu, pa su joj lokalni mediji ušli u trag i objavili njenu tužnu priču.\nOtkako je policajac prije tri dana snimio sa kolicima i hrpom kesa i torbi dok pjeva Puccini–evu ariju osvojila je srca stotine hiljada ljudi na društvenim mrežama i počela je potraga za njom. Neki mještani koji često prolaze tuda kažu da su je godinama viđali u tom dijelu grada zvanom Glendale. Jedna prolaznica je na Twitteru napisala da je čula pjevanje “Ave Maria” i pomislila da zvuk dopire sa radija.\nOtkriveno je da je u pitanju Emily Zamourka (52) koja je sa 24 godine migrirala iz Rusije. Radila je nekoliko poslova i držala časove muzičkog, ali je joj je ubrzo sve krenulo naopako zbog zdravstvenih problema.\nU očajanju je počela da svira na ulici kako bi pokrila troškove liječenja dok joj nisu ukrali violinu i od tada je beskućnica.\nEmili kaže da voli da pjeva u metrou zbog akustike koja je podsjeća na nastup u sali i nada se da će joj novopečena slava pomoći da stane na noge.\n“Biću jako zahvalna svakome ko pokuša da mi pomogne da se sklonim sa ulice i imam svoj dom i svoj instrument” – rekla je Emili za televiziju ABC7.


Spasite svoj Android od opasnog malwarea 'Agent Smith' - tportal\nZadnja izmjena 19.07.2019 12:38\nObjavljeno 19.07.2019 u 12:38\nAndroid je opet pod udarom - novi opasni malware inficirao je 25 milijuna smartfona diljem svijeta (od kojih je 15 milijuna u Indiji). Malwerov nadimak je 'Agent Smith' i cilja Googleov mobilni operativni sustav tako da zamjenjuje originalne aplikacije onim inficiranima bez da, naravno, obavijesti korisnika.\nAko jednostavna procedura ne spasi vaš uređaj od malwarea, predlažemo da bacite pogled na naš vodič kroz antiviruse na Androidu.


PA, OVO NEMA NIGDE: Albanci se UJEDINILI i SPREMNI da pomognu Džaki i Šaćiriju! (FOTO) | Najnovije vesti - Srbija danas\n26.06.2018. • 09:08 Srbija Danas\nSajdžije pobedile Srbiju u drugom kolu E grupe.\nPosle sankcionisanja fudbalera Švajcarske, Granita Džake, Đerdana Šaćirija i kapitena Stefana Lihtštajnera, Albanci koji žive u dijaspori odlučili su da prikupe novac i uplati ceo iznos u ime reprezntativaca Sajdžija.\nDuško Tošić i Džerdan Šaćiri\nKako prenosi švajcarski Blik, navijač iz Njujorka Rilind Reka iz Albanije, pokrenuo je ovu internet kampanju, kako bi se u Sjedinjenim Američkim Država i širom sveta skupljao novac za plaćanje kazne ovom tandemu.\n- Doneli ste celoj Švajcarskoj i Albancima širom sveta sreću i radost. Molim sve, odvojite momenat i podržite ih - kaže Reka u pozivu svojim sunarodnicima da se uključe u akciju.\nOva molba se ekspresno proširila po društvenim mrežama, pa je već podeljena preko 2.700 puta na Fejsbuku i odmah dok dlanom o dlan, skupljeno je dovoljno sredstava.\nU akciju se uključio i ministar trgovine takozvanog Kosova Bajram Hasani, naglasivši da će odvojiti sredstva od plate i time dati doprinos da se plati kazna FIFA.\n- Ne postoji novac za emocije koje su Džaka i Šaćiri poklonili svima kada su slavili sa simbolom albanskog dvoglavog orla. To je samo zato što nisu zaboravili svoje korene i odakle potiču - rekao je Hasani za TV Klan Kosova.\nFIFA je u ponedeljak odredila kazne vinovnicima incidenta, na meču Srbije i Švajcarske, kada su Šaćiri i Džaka posle golova provocirali srpske navijače signalizirajući rukama albanskog orla, pa su kažnjeni sa po "smešnih" 5.000 franaka.\nDa svetska kuća fudbala ima različite aršine, videlo se u slučaju kažnjavanja Srbije, pošto su predsednik FSS Slaviša Kokeza i selektor Orlova Mladen Krstajić kažnjeni istim iznosom, dok je Fudbalski savez Srbije zbog diskriminišućih parola navijača na tribinama i ubacivanja predmeta na teren, prinuđen da plati 54.000 švajcarskih franaka na račun FIFA.\nTagovi: SP2018,  SP 2018 Rusija,  Svetsko prvenstvo u fudbalu Rusija 2018,  Svetsko prvenstvo u fudbalu rezultati,  Svetsko prvenstvo u fudbalu uživo,  Svetsko prvenstvo u fudbalu tabela,  rts uživo,  Srbija uživo svetsko prvenstvo fudbalu, Fudbalska reprezentacija Švajcarske, Fudbalska reprezentacija Srbije\nArnauti se prodaju za lovu za srbe su nebitni.\nSVAKA IM ČAST,TO SE ZOVE SLOGA PRIJATELJI A NE SRAMOTA.SRAMOTA SMO MI SRBI..\nPa ovo nema nigde, je čista propaganda za Albance. Drugo, na slikama svi gledaju simbol napravljen rukama a niko ne vidi te kromanjonske face koje su bile tipične za period od 5 hiljadite do 3 hiljadite godine pre nove ere.\nA ko nama brani?\n27.05.2019. • 09:11\n27.05.2019. • 08:20


ЕВРОПА ОПЕТ УЦЕЊУЈЕ СРБИЈУ: Одрекните се Мадура!\nEVROPA OPET UCENJUJE SRBIJU: Odreknite se Madura!\n– Nije pitanje da li mi priznajemo jednog ili drugog predsednika. Mi priznajemo ustav i zakone i poštujemo volju naroda u Veneceuli. Poštovaćemo svaki njihov izbor. Nismo mi ti koji bi trebalo da odredjujemo ko su njihovi predsednici. To nema veze sa Madurom, već principima po kojima funkcioniše medjunarodno pravo – rekao je ranije Dačić.\nPrvo su priznali Gnjida za predsednika a tek posle su ponudili dobre usluge i posredovanje, kakavo vrhunsko licemerje! Booo to Eu!\nMadura i nemackih kola se ne odricemo. Pravda za pravdu, al nemac je nemac.:)\nHahahaha. Mi? Koja smo mi to marka da se nama obraćaju? Treba im odgovoriti da mi nismo dobra adresa za ove pritiske. Neka pritisnu Rusiju, slobodno, pa da vidimo kako će proći. Ako pritisci uspeju i Rusi prestanu da ga podržavaju i mi ćemo. No problemo.\nJa lično podržavam Nikolasa Madura baš zato što pojedini neformalni predstavnici moje zemlje (Srdja Popović i ostali iz Canvasa) učestvovali su u podlom spoljnom mešanju u unutrašnje stvari Venecuele. To je moj način da donekle izjednačim tas pravde i da se bar donekle iskupim pred narodom Venecuele za greh potekao od hulja iz naše zemlje. To je tek jedan razlog. Drugi razlog je puno krupniji. Suveren danas više nije narod, nego vodeći suveren su postale nadnacionalne organizacije. Suverenitet (nezavinsost spoljne i unutrašnje vlasti) nekad je pripadao monarhu, zatim nakon talasa evropskih revolucija i drugih revolucija narod je postao suveren i to pravo ostvaruje indirektno izborima da bi na kraju bila formirana skupština i postavljena nacionalna Vlada kao suveren. Taj sistem je prilično narušen i izigran pod uticajem modernih i moćnih globalnih igrača. Mnoge nacionalne vlade danas i nemaju neki izbor. Ili će se dobrovoljno odreći svog suvereniteta i predati ga nadnacionalnim insititucijama poput Evropske unije, MMF-a i NATO-a ili će biti pregažene i uništene. Globalisti ovo uništenje ostvaruju ekonomskom politikom jačih i ratovima - takozvanim humanitarnim intervencijama protiv autokratskih režima. Ovo mogu da izbegnu samo velike sile poput SAD, Kine, Rusije. Šta preostaje ostalim državama? Sigurno velika iskušenja i veoma moguće velike patnje ekonomske, terorističke i ratne prirode. Mi smo 90-tih izabrali put sa više iskušenja i nažalost pregaženi smo, ali dok živim podržaću sve narode i njihove države koje se bore za svoju suverenost jer samo oni su istinska nada za spas čovečanstva, a i za naš spas pa kadgod da on bude.\nŠiptarske novine danas pišu da je Srpska žandamerij ušla u selo Karačevo na prostoru KiM, a da su Šiptari o tome obavestili ambasadu V.Britanije, Nemačke, Francuske, nigde se ne pominje ambasada Amerike. To je novina nakon 20 godina da se Šiptari ne obraćaju za pomoć Amerima, jer više nemaju podršku Amerike.\nNo problem, nemamo mi veze sa Madurom, pa on i ne zna gde se nalazi ta Srbija, možda negde u Siriji, kako neki i misle. Bitno je da nam ne traže da se ne odreknemo našeg druga Vučka jer nakon 2026 godine biće nama bolje ali tek za dve godine nakon toga. Brzo će i to, videćete. A ovo sa Madurom nam traže čisto da ne budemo istomišljenici sa Rusijom jer Rusi podržavaju Madura. Problem je što Tramp nije odlikovao druga Vučka ordenom "Kapetan Amerika" ovako drug Vučko i sam reče da inače za sve pita najpre druga Putina. Živeo drug Putin, živeo drug Maduro. Živela nafta Venecuele, možda i nama nešto kapne, jer ovi je imaju više nego sav ostali svet zajedno. Ne bi bilo loše da revitalizujemo blok nesvrstanih zemalja i u njega učlanimo Venecuelu, kao drug Tito kada je učlanio Emirate u nesvrstane u našoj već vekovnoj borbi protiv imperijalizma i kolonijalizma. Živela sloboda, živela nesvrstanost.\nKoliko je nepravedna EU sa ocenom o postojanju unutrašnje (Madurove) diktature u Venecueli? EU uopšte ne meri nepravedne spoljne uticaje koji prouzrokuju teško stanje u Venecueli zato što je i sama deo štetnog spoljnog globalističkog uticaja kako na Venecuelu tako i na mnoge druge države. Narod je taj koji bira predsednika. Dosad nadnacionalne organizacije poput EU i razne druge uticale su u zavijenoj formi na izbor vlada i predsednika u drugim državama, a sada nadnacionalna EU otvoreno i javno bira predsednika Venecuele potpuno ignorišući narod te države! Šta je to nego nametanje diktature EU?! Nešto ranije EU je postala saučesnik u namernoj depopulaciji masovnim raseljavanjem naroda iz napadnutih država. Pitanje izbeglica iz ratnih područja ranije se rešavalo u skladu sa Ženevskom konvencijom iz 1949 godine, a danas tu još uvek važeću konvenciju niko više ne pominje. ... U 20 veku nakon dva svetska rata javio se pojam moralno neodgovorne vlade. Nacistički zločini počinjeni u drugom svetskom ratu i organizovanje Medjunarodnog vojnog tribunala i Nirneberških sudjenja uticalo je da od tada se razvijaju medjunarodni zakoni i nadnacionalni nadzor. Nekadašnja sudjenja nacistima postali su univerzalni model za današnju globalističku krvavu hajku, razbijanje i pljačkanje čitavog niza država. Da li su i to unapred izjednačeni sa Hitlerom lideri kao što su Moamer Gadafi, Bašar el Asad, i mnogi drugi? Osećate li tu tešku ironiju? Zatim današnja Nemačka predlaže podelu Srbije na dve "nemačke" poput nekadašnje podele Nemačke na Istočnu i Zapadnu. Nije im dosta što su osudili, kako su oni to voleli da kažu, "balkanskog kasapina". Da li to Nemci leče na nama svoje stare bolesne komplekse? Pre će biti da ostvaruju svoje stare zle namere iz prethodna dva svetska rata.\nKoliko je (ne)pravedna EU sa ocenom o postojanju unutrašnje (Madurove) diktature u Venecueli? EU uopšte ne meri nepravedne spoljne uticaje koji prouzrokuju teško stanje u Venecueli zato što je i sama deo spoljnog globalističkog uticaja kako na Venecuelu tako i na mnoge druge države. Koliko je dosadašnje učešće EU država u združenim NATO operacijama po svetu? Poznati nacistički ministar propagande Gebels izbegao je Nirnberško sudjenje samo zato što je neposredno pred kraj rata izvršio samoubistvo, a pola godine pre formiranja Nirnberškog suda. Da li će neki Medjunarodni sud suditi današnjim urednicima mejnstrim medija, a mnogi od njih su nastavili gebelsovsku školu i praksu. To sudjenje moralno neodgovornim vladama posredstvom medjunarodnog vojnog tribunala nastalo 1945 danas je postalo univerzalni model za osvajačku i pljačkašku hajku protiv čitav niza država. Ovako sad ispada: npr. libijci, sirijci i drugi narodi predvodjeni su pogrešnim recimo nacističkim liderima i zato odluka je doneta unapred i bez sudjenja da njihove izabrane lidere treba ubiti, a te države potpuno razoriti. Sve je okrenuto naopačke uz pomoć propagande. Zatim Nemačka se sada zalaže da kosovski problem bude rešen podelom Srbije na dve "nemačke" poput podele nekadašnje Nemačke na dve Istočnu i Zapadnu. Da li to Nemci na nama leče svoje stare komplekse? Ne, samo dovršavaju svoje stare zle ciljeve iz dva velika rata, ali na nov način. Npr. mog dedu i mnoge druge Srbe su prinudno odveli u ratno-radno zarobljeništvo, a sada mnogi Srbi nemaju kud nego trče dobrovoljno u novo moderno zarobljeništvo.


U Beranama zaplenjena veća količina oružja i municije | Angus Young\n« Statistika kaže: Rusi se vraćaju Crnu Goru\nOpština Budva izdaje tvrđavu iznad Mogrena »\nU Beranama zaplenjena veća količina oružja i municije\nCrnogorska policija je u opštini Berane prilikom pretresa dve porodične kuće pronašla i oduzela više komada vatrenog oružja, veću količinu municije, kao i nekoliko okvira.\nU jednom selu pretresene su porodične kuće N.D. (50) i M.P. (58), saopšteno je iz Uprave policije Crne Gore.\nPretresom kuće N.D. pronađen je lovački karabin, kalibra 7,9 milimetara, sa optičkim nišanom, za koju on ne poseduje oružni list, 273 komada municije različitog kalibra i pet okvira od automatske puške “M-70”.\nU kući M.P. policija je pronašla automatsku pušku “M-70”, kalibra 7,62 milimetara, vojni karabin, kalibra 7,9 milimetara, lovačku pušku “bereta”, kalibra 12 milimetara, sa oružnim listom na ime treće osobe sa isteklim rokom važenja.\nPretresom kuće M.P. policajci su pronašli oružje sa oružnim listom na njegovo ime sa isteklim rokom važenja, i to lovačku pušku, kalibra 12 milimetara, lovački karabin sa optičkim nišanom i pištolj “CZ”, kalibra 7,65 milimetara.\n“Policija je, pretresom kuće M.P. pronašla i 100 komada municije različitog kalibra, tri okvira za automatsku pušku, jedan zatvarač za pušku ‘M-48’, dva okvira za pištolj, kalibra 7,65 milimetara, dva okvira za pištolj 7,62 milimetara, nož za automatsku pušku i aparat za radio vezu”, navodi se u saopštenju.\nO slučaju je obavešteno nadležno tužilaštvo, a protiv ove dve osobe biće podnete krivične prijave zbog sumnje da su počinili krivično delo nedozvoljenog držanja oružja i eksplozivnih materija.\nThis entry was posted on 13. svibnja 2015., 22:49 and is filed under Nekategorizirano. You can follow any responses to this entry through RSS 2.0. You can skip to the end and leave a response. Pinging is currently not allowed.


Pre neki dan sam na nekoj neobaveznoj bleji cuo pesmu Ramba Amadeusa pod nazivom "Izadjite molim". Pesma je Rambov tribute jugoslovenskom filmu iz 1982. koji se zove "Variola vera". Film je rezirao genijalni Goran Markovic. Ovaj film se jako dugo provlacio kroz moje istrazivanje o filmovima i kako ce se ispostaviti provukao se kroz jednu bleju, neobaveznu, pancevacku. Rambovo koriscenje krucijalnih scena iz filma i njegova bizarnost je ogroman faktor koji je uticao na to da pogledam ovo ostvarenje. Posle svih citanja, preporuka, gledanja inserata i ostalih stvari, odlucih da ozbiljno pogledam ovu jezivu avanturu. I nije mi bilo svejedno.Variole ili velike boginje su u Srbiju (tada jednu od jugoslovenskih republika) dosle 1972. godine. Smatra se da ih je doneo neki lik sa Kosova koji je bio na Bliskom istoku, zarazio se tamo i ovde napravio totalnu ludnicu i metez. Zarazen je primljen u opstu bolnicu u Beogradu. Doktori strucnjaci na prvu nisu znali sta se koji moj desava tu, tripovali su da je alergija na penicilin i ostali pri tome. Vremenom (racunajte za jako kratko vreme) je celo odeljenje u kom je kliconosa bio smesten pocelo da oboljeva od boginja i doktori su shvatili da je na snazi virus koji se nije pojavio na ovim prostorima od 1930. godine. Potpuno sjebana prica za jednu Jugoslovensku utopiju u kojoj si mogao da putujes gde hoces, ides na more u Hrvatsku, zivis dobro, slusas dobru muziku i jednostavno da te zabole. 1982. godine, Goran Markovic snima jednu potresnu rekonstrukciju desavanja iz te 1972. U pricu ubacuje svog caleta, Radeta Markovica, smekera Radeta Serbedziju, uvek drsku Radmilu Zivkovic, obecavajuceg decka Aleksandra Berceka, svog sigurnog Bogdana Diklica i ostale kultne jugoslovenske glumce. Markovic je ovde po meni siguran u jednoj stvari, siguran je u ono sto pljue, siguran je u pljuvanje tadasnjeg sistema. Svi koji su gledali Variolu pomislice da ce ovde biti price o tadasnjim vlastima koje nisu obavestile javnost o epidemiji koja je mogla imati razmere kuge, o tome kako bi ta vest uticala na ogroman turisticki potencijal Jugoslavije (tada su SVI imali more Jadransko), ukratko kako bi ovo desavanje lose uticalo na atribute tadasnje zajednice.\nMarkovic po meni ovde ne ide toliko daleko, ili konkretno ako mogu reci. Vise se sluzi obicnim ljudima u nevolji, dakle nekim malim (velikim) stvarima koje su se eto desile, odjednom, tim, obicnim ljudima. Velika je drskost koristiti jednu tragediju koja je za kratko vreme pokosila zivote ljudi. Ali opet, da li je tragedija pribliziti ljudima ono sto ce ih izjedati svaki dan, u godinama koje dolaze. Pohlepa, zavist, gledanje samo svog dupeta i bezanje od problema.. U ovom slucaju nije jer Markovic je velikan u bransi sedme umetnosti. Ima tu pogodnost da se igra i da pokazuje stvari kako god vizuelno hoce jer film to dopusta. Na kraju jedini koji su mogli da mu zamere su ljudi na vlasti. A sirove filmadzije bas zabole sta misle ovi na vlasti. Markovic je sjajno prikazao kontrolu u "Specijalnom vaspitanju", vec pomenutom u prvom "specijalnom obracanju". Jedan skolski prikaz otpadnika koji nemaju pojma, a mozda bi znali da im je dopusteno. U Varioli Markovic se bahce sa ljudima koji su vec izgradjeni, bavi se doktorima, profesorima, strucnjacima... Ljudima koji su se nasli, kompletni su aj da kazemo.. E tu je glavna stvar ovog filma. Stvar je da se postavlja pitanje sta cemo sa njima ako se nadju u karantinu u jednoj beogradskoj bolnici? Kako ce ti nepogresivi intelektualci da se snadju u ludnici koja ih okruzuje. Jeziva stvar ovde nije to sto je bolest strasna stvar i doktori su jedini koji mogu da nam pomognu u bolesnim situacijama, vec to sto neko iznad samih doktora, na kraju moze se reci i bolesti, kroji sudbinu svih nas. U Varioli je karantina bilo, ali moglo se desiti i da ga ne bude.Vlast je odlucivala, a ne doktori.\nRade Serbedzija je ovde pun pogodak. Glumi doktora koji je u pogresno vreme na pogresnom mestu.. On je u stvari svaki put u toj bolnici u pogresno vreme na pogresnom mestu, ali ovaj put je epidemija stvar koja pravi razliku. Po onome sto vidimo u filmu on je zenskaros i alkos. Lozi se na sestru koja se lozi na upravnika bolnice (Radeta Markovica) koji je pritom zajebava i iskoriscava zato sto je mator i jednostavno istrosen. Likovi koje glume Serbedzija i Markovic su dosta slicni. Slicni su po tome sto su smradovi i jedan i drugi. Razlika je to sto je Markovic ovde matora baraba koja se iz autoriteta pretvara u najvecu picketinu ikada. Zatvara se u svoj karantin i ostavlja bolnicu da se snalazi. Po nekoj hijerarhiji Serbedzija je sledeci koji bi trebao da komanduje. Serbedzija komanduje, ali na svoj nacin, pod punom opremom anarhije i bolenja kurca. Ipak, pored svega ovoga, Serbedzija se na svojstven nacin trudi da napravi nesto. Kljakavo, ali je opet nesto. Ne znam zasto, ali Serbedzija mi ovde lici na Dzejmsa Dina. Na nekog smekera koji je buntovnik i usijana glava, a opet talentovan i ima sanse za njega. Jedan od onih junaka u filmovima koji na kraju prezive, a niko ne zna na koju foru i sto je najvaznije zasto? Ako pricamo o atmosferi Variole vere i osecaja dok gledamo ovaj film, jezivo je prava rec. U istoriji jugoslovenske kinematografije ne mozete naci jeziviji film od ovog. Dobro, "Okupacija u 26 slika" je strasna prica, ali ono sto se desava u Varioli je nevidljivo i napada pa cak i ne bira. Zoran Simjanovic je zasluzan za muziku koja tece ovim filmom. I to na koji nacin tece. Mislim da je ovo Simjanovicu prva ozbiljna potresna muziku koju je pravio (za film naravno). Minimalni, strasni tonovi koji podizu tenziju su neverovatan efekat. Nista preterano, sasvim dovoljno da se useres. Izgled bolnice takodje doprinosi "ugodjaju". Mislim, ugodjaju koji i danasnji bolesnici imaju u nasim bolnicama. Stanje se nije promenilo. Sve je u onim starim belim plocicama i masnim zelenim zidovima. Sve je popravni dom ili nesto gde se ljudi popravljaju na neki nacin. Klasican primer praske skole i sirovosti teskog evropskog filma. Variola vera je nasa prica, nesto sto se desilo kod nas, nesto s cim smo se mi borili i od toga napravili pricu. Vredna je gledanja i traume.


! /Poznati biolog podijelio zanimljivu analizu kako se među ljudima prenosi COVID-19 / Radio Sarajevo\n02. 04. 2020. u 21:50:00 Radiosarajevo.ba\nGordan Lauc, redovni profesor biokemije i molekularne biologije na Prirodno-matermatičkom fakultetu u Zagrebu, oglasio se na svom Facebooku gdje je podijelio analizu prijenosa COVID-19 u Singapuru koju je napravio američki Centar za kontrolu i prevenciju bolesti (CDC).\nLauc je iz dokumenta izvukao nekoliko neočekivanih primjera koji pokazuju koliko je COVID-19 zapravo zarazan.\nOn je objasnio da se virus umnožava u grlu i nosu i prije pojave bilo kakvih simptoma.\n"Pacijent A5 je zaražen tako što je sjedio ona istom mjestu u crkvi, na kojem su prethodno sjedili pacijenti A1 i A2 koji u to vrijeme još nisu imali nikakve simptome. Pacijenti F2 i F3 su se zarazili tako što su sjedili red IZA pacijenta F1 u crkvi. Također spominju primjer kada je osoba bez ikakvih simptoma na probi zbora zarazila 40-60 ljudi, napisao je Lauc i savjetovao:\nNosite maske i kada nemate simptome (bilo kakve maske, maramu, šal oko nosa i usta i sl. - maska ne štiti vas, već s njom štitite ljude oko sebe jer možda širite virus a da to i ne znate) i perite ruke. Sapun i voda su OK, nema potreba za silnim alkoholom ili agresivnim sredstvima koja će vam oštetiti kožu", napisao je Lauc.\nTagovi: Gordan Lauc Biologija koronavirus koronavirus u BiH Zagreb Hrvatska Kina COVID-19


Izrada procene potreba za obukama za nacionalne savete nacionalnih manjina - Minority News\nU okviru EU tvining projekta „Podrška unapređenju ljudskih prava i nulta tolerancija za diskriminaciju“ održan je prvi konsultativni sastanak sa predstavnicama i predstavnicima nacionalnih saveta nacionalnih manjina radi izrade procene potreba za obukama za nacionalne savete nacionalnih manjina u oblasti sprovođenja antidiskriminacionih mera i instituta.\nOva procena potreba će služiti u daljem procesu kreiranja referentnih programa obuka za predstavnike nacionalnih saveta nacionalnih manjina koje će biti realizovane tokom 2016. godine.\nProjekat „Podrška unapređenju ljudskih prava i nulta tolerancija za diskriminaciju“ finansira Evropska unija, a realizuje se u saradnji Kancelarije za ljudska i manjinska prava i Poverenika za zaštitu ravnopravnosti sa Institutom za ljudska prava „Ludvig Bolcman“ iz Austrije i slovenačke Kancelarije za nacionalne manjine.


Sposobnost zaborava - ELEMENTARIJUM\nDa li biste želeli da napišete digitalnu autobiografiju? Ili volite ponekad nešto i da zaboravite\nSvako je u životu bar stotinu puta zaboravio nešto. Vrlo često, posledica zaboravljanja je bila u najmanju ruku nelagodna međutim, ima i onih primera koji slave upravo ovaj neuro-proces zahvaljujući kome smo u stanju da prevaziđemo određena neprijatna iskustva.\nKada bi postojao uređaj koji bi beležio svaki trenutak vašeg života te koji biste po potrebi mogli da aktivirate i na audio i vizuelan način se podsetite nekog segmenta iz života, da li biste želeli da ga imate? Ili idalje vrlo ponosno zaboravljate delove svoje prošlosti? Nalet tehnološkog razvoja i rastuće digitalne nepismenosti nas lagano baca u senku ovog izbora.\nReč koja će uskoro postati sastavni deo i srpskog vokabulara life-logging, predstavlja proces kontinuiranog prikupljanja fizioloških podataka. Prvi eksperiment ovog tipa uradio je a ujedno je i tvorac izraza, Stiv Man, profesor sa Univerziteta u Torontu, koji je još kao student na MIT Univerzitetu 1994. godine počeo da nosi na sebi bežičnu kameru i da prenosi tako načinjene snimke uživo na internet.\nGordon Bel, istraživač u Majkrosoftu je 1998. otpočeo sličan proces sakupljajući što je više moguće digitalnih podataka o sopstvenom životu kako bi uspeo da kreira arihivu svojih sećanja koju bi mogao naknadno da istražuje. Bel je čak napisao i knjigu Total Recall, u kojoj je branio tezu da kataloški prisutp sopstvenoj memoriji može unaprediti živote ljudi te će to svakako uskoro postati vrlo uobičajena stvar za svakog pojedinca.\nNa sreću ili ne, još uvek nismo stigli do tog trenutka ali se lagano krećemo u tom pravcu. Pametni telefoni koji su u širokoj upotrebi, a koji poseduju kamere i aplikacije koje zadivljujuće daju bezbroj mogućnosti da se u gotovo svakom trenutku ulogujete i na ovaj ili onaj način podelite sa kim želite trenutak u kom se nalazite, postaju sve dostupniji i jeftiniji. Trenutno su u upotrebi aplikacije i life-logging uređaji kao što su Autografer, Narativ klip – izuzetno male kamere koje okačite na lanac oko vrata, ali i aplikacije i uređaji koji sakupljaju beskonačno puno fizioloških podataka o svakodnenoj kretnji i aktivnostima kao što su fitbit (Fitbit) narukvice i satovi, gugl naočari (Google glass), majlajfbits (MyLifeBits) itd.\nIskustvo jednog lajf-logera\nZastrašujući se čini prizor čoveka ili žene koji sede u fotelji i prelistavaju na tabletu svoj pređašnji život, opterećeni trivijalnim detaljima na primer prošlogodišnjeg letnjeg odmora ili poslednjeg poslovnog sastanka ne vodeći računa o suštini potrebe za fizičkim i psihičkim odmorom ili strateški dobro urađenim poslom. Jedan od retkih ljudi koji može da govori zaista o tome kako izgleda kada ste u prilici da izlistavate gotovo svaki trenutak prethodnog života je spomenuti Gordon Bel koji danas ima 79 godina i idalje je počasni istraživač u istraživačkom centru Majkrosofta u San Francisku.\nKao deo projekta koji se zove Moji životni bitovi (MyLifeBits), Bel je arhivirao koliko je mogao podataka sopstvenog svakodnevnog života (sem onih konverzacija koje su pravno mogle biti sporne) u periodu od 1998 do 2007. Bel je neprekidno proširivao arhivu koju je kreirao skenirajući sve svoje fotografije, knjige, čak je sakupljao i bazu svih imejlova i drugih kratkih poruka (sms, skajp, i tsl.) Nosio je oko vrata i prenosnu mini-kameru SenseCam beležeći vizuelno sve detalje i mesta kojima se kretao. I nakon završetka projekta MyLifeBits 2007. godine, Bel je nastavio da sakuplja podatke. Nedavno je imao operaciju bubrega koju je takođe kompletno snimio a iz zdravstvenih razloga je počeo da nosi sat koji konstantno meri najrazličitije parametre njegovog zdravstvenog stanja te tako sebi praktično omogućava normalan život.\nI nakon 15 godina koliko je konstantno ulogovan na neki od uređaja koji snimaju njegovu stvarnost, Bel idalje misli da je digitalna evidencija vrlo korisna i ne vidi nijedan razlog zašto bi se ljudi ograničavali samo svojom nestabilnom memorijom. U jedom od razgovora sa medijima, izjavio je da se oseća puno sigurnije od kada digitalno prati svoj život i da kada želi da se podseti to želi da bude stvarno i zasnovano na činjenicama, bez emotivnih i drugih hotimičnih ili spontanih iskrivljenja svoje prošlosti, što je osobina koja krasi gotovo sve ljude.\nTehnologija koju danas Bel koristi mu omogućava da vrlo jednostavno pretražuje podatke putem svog računara. Podatke je razvrstao u dva foldera „privatno“ i „profesionalno“ te u dve kategorije „aktivno“ i „arhivsko“. Svaki podatak mu je obeležen imenom i meta-podatkom koji karakteriše neki detalj kao što je npr ko se nalazi na fotografiji ili šta taj podatak dokumentuje. Ono što priznaje da ga idalje brine je činjenica da smo daleko od najboljeg načina organizacije i pretrage digitalne memorije. Ako pogledate na svom primeru kako su vam organizovani folderi fotografija na telefonu ili računaru shvatićete na šta je Bel mislio: to su uglavnom neka neuređena polja uspomena nego organizovane kolekcije sećanja. Biće potrebno još mnogo dizajnerskog posla i kompjuterskih vizija pre nego što uređaji koji beleže svaki trenutak života postanu ugodni za masovno korišćenje.\nBez obzira koliko konforna bude bila ta nova tehnologija ukidanja zaborava, sam proces istog je vrlo često korisniji nego što je pamćenje.\nAnind Dei, profesor saradnik na odeljenju za interakciju čoveka i računara na Karnegi Melon Univerzitetu, proučava prednosti lajfloginga kod pacijenata koji boluju od Alchajmera kao i kako ova alatka može da pomogne ljudima sa određenom vrstom autizma. Međutim, izvan ove direktne primene Dei ne vidi kako bi ovi uređaji postali široko popularni i to pre svega zbog načina na koji ljudi razmišljaju: kada se prisetite nekog ružnog događaja iz života, u svojoj glavi ga uglavnom učinite lepšim kako bi ga lakše podneli, a ako to ne uradite bićete nesrećniji.\nProfesor Bel je našao rešenje za ovakve podatke, te ih u svojoj arhivi slaže u folder koji se zove „nikada ne gledati, zaboraviti“. Međutim, on idalje smatra da i ovi neželjeni podaci takođe mogu biti od važnosti, ako ni za šta drugo onda ih bar možete dati svom terapeutu.\nDakle, kako bismo došli u situaciju koje se unpared gnušamo, a to je da nam naša kompletna memorija bude na dohvat ruke u svakom trenutku i da je jednostavno ponovo aktiviramo, moraćmo prvo da promenimo način razmišljanja a onda će se spontano promeniti i odnos prema ovoj novoj pojavi stranog imena lajfloging. Do tada, uživajmo u svim trenucima zaborava, uskoro će takav proces verovatno biti nemoguć.\nPrehrambene inovacije u Novom Sadu


Udari, pa razgovaraj: Kako su SAD i EU dospele na ivicu trgovinskog rata (video) - Sputnjik Srbija\n02:32 27 Februar 2021\n07:03 22.09.2019 (osveženo 00:31 01.10.2019) Preuzmite kraći link\nPortal „Politiko“, pozivajući se na četiri izvora iz Brisela, otkriva da je Svetska trgovinska organizacija u poverljivoj odluci koja je doneta u Ženevi prošle nedelje presudila u korist SAD u sporu protiv Evropske unije zbog nelegalnih subvencija kompaniji „Erbas“.\nOva odluka, navodi „Politiko“, „znači da će predsednik SAD Donald Tramp gotovo sigurno uskoro objaviti da uvodi carine na evropske proizvode, od sireva do ’Erbasovih‘ aviona... I to će stvoriti uslove za okršaj između Evrope i Vašingtona“. Okršaj je još verovatniji, zato što je dolazeća predsednica Evropske komisije Ursula fon der Lejen, prilikom predstavljanja svog tima komesara, „najavila robustan pristup transatlantskim sporovima sa Trampovom administracijom o trgovini i drugim pitanjima“.\nSa druge strane Atlantika, Vašington je već objavio da je pripremio listu proizvoda iz EU, u vrednosti od 21 milijarde dolara, koji će biti ocarinjeni u znak odmazde, ako u Ženevi bude presuđeno u korist SAD u ovom procesu koji traje još od 2006. godine.\n„Jedan zvaničnik EU opisao je američki pristup kao ’udari pa razgovaraj‘“, piše „Politiko“, citirajući svoje izvore koji ocenjuju i da bi „uzajamne sankcije bile kontraproduktivne i štetne za obe ekonomije... EU je u julu dostavila konkretne predloge Americi, ali do sada nije bilo nikakve reakcije.“\nOvakav razvoj odnosa među saveznicima, ako je i neočekivan na prvi pogled, nije i sasvim nezamisliv, još od kada je Donald Tramp prekinuo pregovore sa Briselom o sklapanju najvećeg trgovinskog sporazuma ikada, TTIP — Transatlantskog trgovinskog i investicionog partnerstva, koga je inicirala administracija Baraka Obame 2010. godine. Trgovinski pregovori između Brisela i Vašingtona na sličnim osnovama nastavljeni su pre godinu dana, ali su u aprilu ove godine i definitivno obustavljeni, a Evropska komisija ih je proglasila za „propale i neprimenjive“.\nNemačka već u recesiji\nPreti li svetu razbuktavanje trgovinskog sukoba između Evropske unije i Sjedinjenih Američkih Država? Kakve su ekonomske, a kakve političke posledice ovog sporenja među saveznicima? I kako će na dalji razvoj događaja uticati upozorenje OECD — da globalna ekonomija usporava, uz procenu da se vodeća evropska ekonomija, nemačka, već nalazi u „tehničkoj recesiji“?\nOvo su pitanja o kojima su u „Novom Sputnjik poretku“ govorili analitičar Branko Pavlović i saradnik Instituta za evropske studije Rajko Petrović.\nSAD krše vlastite sankcije\nU jednom nedavnom prilogu posvećenom ovoj temi, američka televizijska mreža Si-En-Bi-Si upozorava da bi „trgovinski rat sa Evropom bio veći i štetniji od sukoba Amerike i Kine“, ukazujući na podatak da je bilateralna trgovina između SAD i EU prošle godine za preko 70 odsto bila veća od trgovine između SAD i Kine.\n„Iako povoda za sukobe između SAD i EU nesumnjivo ima, izbijanje trgovinskog rata među njima ipak je malo verovatno“, smatra Branko Pavlović.\n„Ukoliko bi se to dogodilo, nema sumnje da bi veliku štetu pretrpela, pre svega, nemačka privreda, koja je izvozno orijentisana, ali i italijanska i francuska, koje su tri vodeće ekonomije u onome što će ostati od EU posle „bregzita“.\nTakođe, i Amerika bi doživela dodatne potrese, budući da je već otvorila front prema Kini i bila bi u situaciji da se bori na dve strane istovremeno, a nije sposobna da se uspešno bori ni na jednoj od njih.\nPolitička kriza između SAD i EU već dugo traje\nSi-En-Bi-Si navodi i da „Sjedinjene Države mogu više da izgube od trgovinskog rata sa Evropskom unijom, nego od sadašnjeg konflikta sa Kinom“, s obzirom na to da je Amerika u Evropu prošle godine izvezla robu u vrednosti od 574,5 milijardi dolara, naspram „samo“ 179,2 milijardi, koliko je izvezla u Kinu.\nObjašnjavajući kako su u samo nekoliko godina SAD i EU od ivice sklapanja najambicioznijeg trgovinskog sporazuma u istoriji dospele do ivice trgovinskog sukoba, Rajko Petrović ukazuje da „već neko vreme traje politička kriza u odnosima između SAD i EU, kakva nije zabeležena u proteklih nekoliko decenija, čemu je značajno doprineo predsednik SAD Donald Tramp, koji i otvoreno govori da se protivi evrointegracijama, a uvoz nemačkih automobila u svoju zemlju čak proglašava pretnjom po nacionalnu bezbednost“.\nZa Trampa ekonomsko pozicioniranje njegove zemlje predstavlja prioritet broj 1 i kada je imao smelosti da uđe u konflikt sa Kinom, koja je daleko homogenija i ekonomski snažnija od EU, onda je logično što je na ovakav potez spreman i u odnosu na Evropsku uniju.\n„Treba imati u vidu da EU za Ameriku predstavlja glavnu sponu sa evroazijskim kontinentom, koji je najvažnije geopolitičko polje 21. veka, tako da mislim da iz tog razloga ekonomski konflikti većih razmera ne dolaze u obzir. Tim pre što je potpuno jasno da ni EU, sa svoje strane, ne poseduje nikakve instrumente da uopšte uđe u nekakvo trgovinsko nadmetanje sa SAD, a kamoli da izađe kao pobednik“, napominje Petrović.\nViše nema prirodnih saveznika\n„Globalna trgovinska klima nije dobra. Više nemamo prirodnih saveznika,“ rekao je Bernd Lange, predsedavajući Komiteta za trgovinu Evropskog parlamenta.\n„Uz insistiranje na NATO paktu i na bliskim odnosima sa SAD, uz zaoštravanje odnosa sa Rusijom i ambivalentan odnos prema Kini, EU zaista nema mnogo manevarskog prostora“, komentariše Branko Pavlović.\n„To će, međutim, nužno izazvati frustracije među građanima EU, iz prostog razloga što, na takvim osnovama, pretpostavke za održivi razvoj, od pristupa energentima do pristupa tržištima, jednostavno ne postoje. A to dalje znači još veću političku nestabilnost unutar članica EU“, dodaje Pavlović.\n„Odnosi između SAD i EU mogli su da funkcionišu dok je podređenost EU u odnosu na SAD bila kompenzovana rastom životnog standarda. Međutim, u krizi 2008. godine taj mehur je pukao i sistem je počeo da propada, a EU se našla u ovoj situaciji da zaista nema saveznika ni na jednoj strani“, navodi Rajko Petrović.\nTek, uz trgovinske sukobe SAD sa Kinom na jednoj i EU na drugoj strani, sa nestabilnom situacijom u Persijskom zalivu, koja dovodi do povećanja cene nafte na svetskom tržištu, a sve to uz upozorenja OECD da globalna ekonomija usporava, beležeći najslabiji rast još od krize 2008. godine, budućnost se, barem za jedan deo sveta, čini prilično neizvesnom.\n„Sve to nagoveštava još jedan veliki pad zapadnih privreda, zato što su one već iskoristile sve mere makroekonomske politike koje imaju na raspolaganju — rekordno niske kamatne stope i upumpavanje novca kroz programe kvantitativnog olakšavanja i nisu uspele da se vrate na nivo pre krize, tako da novu krizu oni dočekuju bez alatki. A za to vreme druge ekonomije, koje nisu zasnovane na predominaciji finansijskog kapitala, uopšte nisu imale recesiju, već neprekidan rast, što je raskorak koji će u narednom periodu još više doći do izražaja“, zaključuje Branko Pavlović.


Grafit sa imenom Ratka Mladića osvanuo u Pljevljima; BS: Ratni zločinci nikad ne mogu biti heroji – Sandzaklive.rs\n“Retrogradne politike iz devedesetih, koje možda neko ponovo želi da promoviše i danas, na sreću građanske, evropske i multietničke Crne Gore, nemaju podršku”, kazali su iz Bošnjačke stranke\nBošnjačka stranka pozvala je nadležne da hitno uklone grafit sa imenom osuđenog ratnog zločinca Ratka Mladića, koji se, kako je saopšteno iz te partije, jutros pojavio u Pljevljima.\nKazali su da su Pljevlja multinacionalna i multivjerska sredina i da takvi natpisi ne priliče međuetničkoj koheziji u gradu. Pozvali su predsjednika Opštine Igora Golubovića i druge lokalne službe da, u skladu sa svojim nadležnostima, doprinesu da se pomenuti grafit što hitnije ukloni.\n“Ratni zločinci nikada ne mogu biti heroji. Retrogradne politike iz devedesetih, koje možda neko ponovo želi da promoviše i danas, na sreću građanske, evropske i multietničke Crne Gore, nemaju podršku. Svi zajedno moramo da čuvamo naše najveće bogastvo u ovoj državi, a to je multietnički sklad”, saopšteno je iz BS.\n"DOBRO JE ŠTO ME JE POLICIJA UHVATILA INAČE BIH UPRLJAO RUKE TIM GO*NETOM" - Otac mladića koji je šrafcigerom ubio babu na rođendan objavio POTRESNU PORUKU i opisao ceo zločin


Genom u roku od 15 minuta: brže, jeftinije genomsko sekvenciranje na putu – LabMedic\nHomeOblastiGenetikaGenom u roku od 15 minuta: brže, jeftinije genomsko sekvenciranje na putu\n6 Avgusta, 2009 Genetika 0\nU utrci za bržim, jeftinijim načinima za čitanjem humanih genoma, Pacific Biosciences se nada da će postaviti novo mjerilo sa tehnologijom koja će DNA kopirati u stvarnom vremenu. Instrument je razvijen da sekvencira DNA brzinom 20000 puta bržom od druge generacije sekvencera koji su trenutno zastupljeni na tržištu, a cijena bi trebala iznositi 100 $ po genomu.\nŠef tehnološkog odjela sa Pacific Biosceience Stephen Turner će iznijeti sve pojedinosti o Single Molecule Real Time (SMRT) sekvenciranju tokom Industrial Physics Forum 2009, odnosno u sklopu 51. godišnjeg sastanka Američkog udruženja doktora u medicini, koji se održava od 26-31 jula u Anheim-u, u Californiji.\nPrije deset godina, Celera genomics i Human Genome Project su trebale nekoliko godina da bi sekvencirale kopmpletan humani genom. Tokom 2008, James Watsonov cjelokupan genetički kod je pročitan sa novom generacijom tehnologije za nekoliko mjeseci. Cilj SMRT sekvenciranja je da obavi isti posao za nekoliko minuta.\nMetod koji je korišten u Human Genome Project, Sanger sekvenciranje, vršen je u staničnim prirodnim aparatima za replikaciju DNA. Enzim DNA polimeraza je korištena da se kopiraju lanci DNA, kreirajući bilione fragmenata različitih dužina. Svaki fragment – lanac izgrađenih blokova zvanih nukleotidi – završavao je sa tankom fluorescentnom molekulom koja identificira samo posljednji nukleotid u lancu. Vežući ove fragmente u skladu sa dužinom, njihovi svjetleći pikovi su se mogli pročitati kao slova na stranici.\nUmjesto provjere DNA kopija nakon što polimeraza uradi svoj posao kao što je bio slučaj, SMRT sekvenciranje pregleda enzim u stvarnom vremenu tokom što se izdužuje i stvara kopije individualnog lanca uhvaćenog na dno male komorice. Svaki nukleotid koji se koristi da bi napravio kopiju, se spaja sa vlastitom fluorescentnom molekulom koja svjetli kada se nukleotid inkorporira. Ovo svjetlo se zapaža pomoću detektora koji identifikuje boju i nukleotide – A, C, G i T.\nPonavljajući ovaj proces simultano u mnogo komorica, tehnolozi se nadaju da će postići značajno povećanje u brzini sekvenciranja. “Kada smo dostigli milion odvojenih molekula, onda smo u mogućnosti da sekvenciramo i jednu…a bićemo u mogućnosti da sekvenciramo cjelokupan humani genom za manje od 15 minuta”, rekao je Turner.\nBrzina reakcije je trenutno limitirana sposobnošću detektora da zadrži polimerazu. Prvi komercijalni instrument će raditi sa 3-5 baza na sekundu, a Turner je izvjestio da laboratorijski testovi ostvaruju 10 baza na sekundu. Polimeraza ima potencijal da ide mnogo brže, čak do 100 baza na sekundu. “Da bi uspjeli sa 50 baza na sekundu, biće nam potreban mnogo jasniji fluorescentni reporteri ili osjetljiviji detektori”, rekao je Turner.\nInstrument također ima potencijal da smanji broj grešaka napravljenih u DNA sekvenciranju. Trenutne tehnologije postižu tačnost od 99,9999 % (3000 grešaka u genomu od 3 biliona parova baza). “U slučaju karcinoma, morate biti sposobni da pronađete pojedinačnu mutaciju u genomu”, rekao je Turner. Iz razloga što su greške koje se dobijaju SMRT sekvenciranjem rijetke – nisu sistematične tokom svakog pronalaska – sve je manje vjerojatno da će nestati kako se procedura nastavlja.\nIndustrija “point of care” (POC) dijagnostike je spremna da uloži 13 biliona dolara za otkrivanje virusa nedavne navale smrtonosne svinjske gripe. Trenutna pažnja je usmjerena na epidemijski soj influenza A/H1N1 koji je usmrtio preko stotinu […]