Večeras počinje peti Podgorica film festival - MagazinNina\nPiter Veber je britanski režiser, montažer i producent sa značajnim iskustvom u igranim filmovima i televiziji. Njegovo prvo ostvarenje je kratki film „Čovjek zebra“ (1992), sa Mini Drajver i Piterom Ginisom u glavnim ulogama, koji je napisao i režirao. Zatim je radio kao montažer uz producente Endija Pitersona i Ananda Takera na filmu „Svetac“ (1996), u kom glavne uloge igraju Bruno Ganc i Miranda Ričardson. Nakon brojnih nagrađivanih dokumentaraca i serija za britansku televiziju, uslijedio je njegov bioskopski debi “Djevojka sa bisernom minđušom” (2003), sa Skarlet Johanson i Kolinom Fertom, koji je dobio brojna priznanja, uključujući tri nominacije za Oskara, dva Zlatna globusa i deset nominacija za nagradu BAFTA.\nPiter Veber je potom režirao film „Uzdizanje Hanibala“, koji prati priču o porijeklu mladog Hanibala Lektora, kao prequel filma “Kad jaganjci utihnu”. Neka od njegovih režiserskih ostvarenja su i film „Car“ (2012) sa Tomi Li Džonsom i Metju Foksom, TV serija „Tutankamon“ (2016) sa Maksom Ajronsom i Semom Nilom, kao i Netfliksov film „Džeparoši“ (2018). Njegova dokumentarna ostvarenja uključuju nagrađivani ekološki dokumentarac „Deset milijardi“ (2015) i „Zemlja: Jedan fantastičan dan“ (2017), u kojem uloge naratora imaju Robert Redford i Džeki Čen i koji je osvojio nagrade za najbolji film na Međunarodnom filmskom festivalu u Olomoucu i Kinesko-američkom filmskom festivalu. Prošle godine je izašao njegov najskoriji film „Ina de Jard: Duša Jamajke“, dokumentarac koji prati grupu rege muzičara i prikazuje osobenosti njihove muzike kao i njihovog načina života.\nU okviru pratećeg programa petog Podgorica film festivala od 16. do 20. decembra održaće se serija online susreta sa gostima Festivala.\nBritanski reditelj, producent i montažer Piter Veber 16. decembra u 14 časova, održaće masterklas posvećen vezi između filmske umjetnosti i zaštitne životne sredine. Najpoznatiji po svom debitantnskom filmu „Djevojka sa bisernom minđušom”, Veber je režirao i nagrađivane dokumentarne filmove o zaštiti životne sredine i prirodi „Deset milijardi” i „Zemlja: Jedan nevjerovatan dan”, koje prikazujemo u okviru programa Retrospektiva i o kojima će biti riječi na masterklasu.\nU saradnji sa MEDIA deskom Crne Gore održaće se šest online „Filmskih razgovora”. U prvom online razgovoru 17. decembra u 12 časova učestvovaće Ognjen Sviličić (reditelj filma „Glas” i scenarista filma „Otac”) i Danilo Šerbedžija (reditelj filma „Tereza37″). Sviličić i Šerbedžija će govoriti o njihovim filmovima koji se prikazuju u okviru festivala ali i o stanju filma u Hrvatskoj i uticaju globalne pandemije na hrvatsku kinematografiju.\nU 14 časova, ugostiće Gretu Fornari, projekt menadžerku Torino Film Lab-a i Ivana Salatića, crnogorskog reditelja. Fornari će predstaviti program TFL i mogućnosti koje se pružaju filmskim umjetnicima u vidu treninga, produkcije i distribucije. Salatić će govoriti o značaju ovakvih programa i ličnom iskustvu imajući u vidu da je ove godine njegov dugometražni film u izradi „Otapanje vladara” nagrađen u okviru Feature Lab segmenta Torino Film Lab-a.\nNarednog dana, 19. decembra u 12 časova organizuju razgovor sa mladom crnogorskom rediteljkom Katarinom Bulajić. Katarina će govoriti o dosadašnjem iskustvu rada u pozorištu i na filmu ali i o njenom novom dokumentarnom projektu ‘gram Royalty koji se bavi aktuelnim fenomenom instant slave i influenserima u Crnoj Gori i regionu te komentarisati poljski film “Sweat” koji ć biti prikazan na Podgorica film festivalu. U 14 časova u „Filmskom razgovoru” učestvovaće mladi crnogorski filmski stvaraoci: reditelj Milorad Milatović, producentom Miljan Vučelić i direktorom fotografije Ivan Čojbašić. Povod razgovora su njihovi filmovi „Neko treći” i „Velika dostignuća” koje prikazuju u programu Kratki film.\nPosljednjeg dana festivala, 20. decembra u 14 časova program „Filmski razgovori” zatvoriće Ileana D’Abra, glumicom filma „Tamna bajka” (Favolacce). Ileana će govariti o psihičkoj i fizičkoj transformaciji tokom pripreme za ulogu Vilme kao i o iskustvu rada sa braćom D’Innocenzo (dobitnici Srebrnog medveda za najbolji scenario).\nZa učešće u masterklasu i „Filmskim razgovorima” svi zainteresovani mogu se prijaviti putem linka www.podgoricafilmfestival.me/filmski-razgovori. Materklas i razgovori će se organizovati preko online platforme Zoom. Za sve zainteresovane obezbijeđen je simultani prevod. Program moderira Gana Čomagić.\nPrirodni balzam za ispucale usne


Dragana Milovanović iz Republičke direkcije za vode predstavila je, kao predstavnik predlagača, Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o vodama, sa posebnim osvrtom na izmene kojima se vrši usklađivanje sa više evropskih direktiva, a koje se odnose na vode i zaštitu voda, rizike od poplava, kvalitet vode za ljudsku potrošnju i drugo. Milovanović je navela da se izmene odnose i na zaštitu voda od zagađivanja, prečišćavanje komunalnih otpadnih voda, ali i na dopunu pojmova i određivanje vodnih područja. Srbija će krajem 2018. godine postići potpunu usklađenost sa evropskim standardima u ovoj oblasti, zaključila je Milovanović.\nNakon rasprave, članovi Odbora prihvatili su većinom glasova Predlog zakona u načelu.\nPredlog zakona o transportu opasne robe predstavila je predstavnik predlagača Ana Seničić, iz Uprave za prevoz opasnog tereta, naglasivši da se Predlogom zakona uređuju uslovi za prevoz opasne robe u železničkom i drumskom saobraćaju i saobraćaju na unutrašnjim vodama. Predlog zakona je potpuno usklađen sa direktivom 682008 i predviđa donošenje dva podzakonska akta, a kojima se vrši usklađivanje sa direktivom 352010, koja se odnosi na pokretnu robu pod pritiskom i sa direktivom 95050, koja se odnosi na jedinstvene kontrole na putu.\nNakon kraće rasprave, članovi Odbora prihvatili su većinom glasova Predlog zakona u načelu.\nNa kraju sednice, Odbor je odlučio da će delegaciju Odbora za sastanak predsedavajućih Konferencije odbora za evropske poslove parlamenata država članica EU (KOSAK), koji će biti održan 22. i 23. januara 2017. godine na Malti, činiti Elvira Kovač i Žarko Mićin.\nTakođe, članovi Odbora odredili su da član Odbora i potpredsednik Narodne skupštine Gordana Čomić predstavlja Odbor na 10. Forumu Evropa-Ukrajina, koji će se održati od 26. do 28. januara 2017. godine, u Ržežovu u Poljskoj, a član Odbora Dušica Stojković predstavlja Odbor na Interparlamentarnoj konferenciji „Lokalne i regionalne vlasti u regionu proširenja i regionalna politika EU“, koja će biti održana 30. i 31. januara 2017. godine, u Evropskom parlamentu u Briselu.\nSednici je predsedavala predsednica Odbora Marinika Tepić, a prisustvovali su sledeći članovi i zamenici članova Odbora: Dušica Stojković, Biljana Pantić Pilja, Žarko Mićin, Zvonimir Đokić, Dragan Veljković, Elvira Kovač, Aleksandar Stevanović, Vesna Marković, dr Muamer Bačevac, Nataša Vučković i Branko Ružić.\nPonedeljak, 12. decembar 2016. | 11. sednica Odbora za evropske integracije 12.12.2016.\nSaziv 11. sednice Odbora za evropske integracije - 12.12.2016.\nZapisnik 11. sednice Odbora za evropske integracije - 12.12.2016.


Jelko Kacin: Srbiju mnogo koštalo zaklinjanje u Rusiju | Hronika\n"JUNAJTED MEDIJA" USKORO POKREĆE DNEVNE NOVINE "NOVA"\nPONOVO BLOKADA PUTA NIKŠIĆ–PODGORICA, TRAŽE IZVINjENjE OD PREMIJERA ZDRAVKA KRIVOKAPIĆA\nZORAN KESIĆ: BIO SAM NA IVICI, MALO JE FALILO DA ODEM U LEGENDU; NISAM JOŠ POTPUNO OZDRAVIO, ALI MOGU DA RADIM\nALEKSANDAR JOVANOVIĆ ĆUTA: SA PROTESTA "EKOLOŠKI USTANAK" TRAŽIĆEMO SKIDANjE OZNAKE TAJNOSTI SA SVIH UGOVORA PROJEKTA „JADAR“ RIO TINTO\n„FAJNENŠEL TAJMS”: PO BROJU PREMINULIH NA 1000.000 LjUDI U POSLEDNjIH NEDELjU DANA PRVA U SVETU MAĐARSKA, DRUGA BIH, A TREĆA SEVERNA MAKEDONIJA\nVESLI KLARK: VREME JE DA SRBIJA PRIZNA KOSOVO; POSLE SRPSKOG MASAKRA NAD MEŠTANIMA RAČKA, NIJE BILO DRUGOG IZBORA OSIM BOMBARDOVANjA\nIRENA VUJOVIĆ: PITANjA ŽIVOTNE SREDINE DA SE NE KORISTE U SVRHU POLITIZOVANjA DECENIJSKIH PROBLEMA\nPAVLE ZELIĆ: U SRBIJI PRIJAVLjENO 755 NEŽELjENIH REAKCIJA ZA SVE ČETIRI VAKCINE PROTIV KORONAVIRUSA\nBOJAN PAJTIĆ: VUČIĆA MOŽE DA POBEDI SAMO NEKO VAN POLITIKE\nIVICA DAČIĆ: DOBIO SAM PISMO TANjE FAJON I VLADIMIRA BILČIKA, PO PLANU, RAZGOVORI O EVENTUALNIM IZMENAMA IZBORNOG PROCESA POČEĆE 19. APRILA\nVLADIMIR PUTIN ZATRAŽIO OD ERDOGANA DA SAČUVA STATUS KVO O PRISTUPU CRNOM MORU\nALEKSANDAR VUČIĆ: VESIĆ NIJE BIO ODGOVORAN, ALI NEKADA POVUČE I STRAST, NIKO OD NAS NIJE BEZGREŠAN\nPočetna strana > Hronika > Jelko Kacin: Srbiju mnogo koštalo zaklinjanje u Rusiju\nJelko Kacin: Srbiju mnogo koštalo zaklinjanje u Rusiju\nnedelja, 09. decembar 2012.\nIako se Srbija nadala dobijanju uslovnog datuma za početak pregovora sa EU, kako sada stvari stoje, to se neće dogoditi, jer je način odlučivanja kompleksan i nema saglasnosti o tome. Nije isključeno da to u poslednjem trenutku bude odlučeno na samom vrhu - kaže Jelko Kacin, izvestilac Evropskog parlamenta za Srbiju.\nMinistar u Vladi Srbije Rasim Ljajić izjavio je juče u Novom Sadu da će Srbija dobiti datum početka pregovora sa EU u junu naredne godine.\nU Beogradu se očekivalo mnogo više od sastanka koji počinje naredne nedelje, ali su najavljene tek pohvale za „hrabre odluke srpske vlade”. Diplomate podsećaju na uslove u vezi s Kosovom koji su postavljeni pred Srbiju.\n- Mi ne očekujemo da Srbija napravi bilo šta za EU, već očekujemo da to uradi u svoju korist i nadoknadi mnogo toga propuštenog u prošlosti jer je praktično sama sebe bila izolovala i sanjala nešto što ne postoji. Mnogo ju je koštalo zaklinjanje u Rusiju, a jasno je da je budućnost Srbije samo u procesu približavanja EU.\nPonekad je potrebno napraviti korak unazad da bi se uzeo bolji zalet za budućnost. To nije uvek popularno. Ali, ako „Gorenje“ u Valjevu otvori 500 novih radnih mesta, ljudima iz te sredine će biti jasno zašto je put ka EU jedini put za Srbiju - kaže Kacin.\n:\t"Junajted medija" uskoro pokreće dnevne novine "Nova"\n:\tPonovo blokada puta Nikšić–Podgorica, traže izvinjenje od premijera Zdravka Krivokapića\n:\tZoran Kesić: Bio sam na ivici, malo je falilo da odem u legendu; Nisam još potpuno ozdravio, ali mogu da radim\n:\tAleksandar Jovanović Ćuta: Sa protesta "Ekološki ustanak" tražićemo skidanje oznake tajnosti sa svih ugovora projekta „Jadar“ Rio Tinto\n:\t„Fajnenšel tajms”: Po broju preminulih na 1000.000 ljudi u poslednjih nedelju dana prva u svetu Mađarska, druga BiH, a treća Severna Makedonija\n:\tVesli Klark: Vreme je da Srbija prizna Kosovo; Posle srpskog masakra nad meštanima Račka, nije bilo drugog izbora osim bombardovanja\n:\tIrena Vujović: Pitanja životne sredine da se ne koriste u svrhu politizovanja decenijskih problema\n:\tPavle Zelić: U Srbiji prijavljeno 755 neželjenih reakcija za sve četiri vakcine protiv koronavirusa\n:\tBojan Pajtić: Vučića može da pobedi samo neko van politike\n:\tIvica Dačić: Dobio sam pismo Tanje Fajon i Vladimira Bilčika, po planu, razgovori o eventualnim izmenama izbornog procesa počeće 19. aprila


Sportske.net - Juve na terenu, gde je Ronaldo?\nJuve na terenu, gde je Ronaldo?\nHoće li igrati za vikend?\nFudbaler Juventusa Kristijano Ronaldo nije se našao u protokolu za današnji susret svog tima protiv U23 ekipe torinskog kluba.\nPoslednji kontrolni meč pre nego što započnu sezonu, Juventus će odigrati protiv svog drugog tima, a trener "bjankonera" Masimilijano Alegri odlučio se za izuzetno snažan sastav ne bi li razigrao ekipu pred start šampionata.\nTako će na golu biti Vojček Ščensni, ispred njega će biti Bonući, De Liht i Danilo, a potom slede Kjeza, Bentankur, Remzi i Aleks Sandro. U napadu će biti Kuluševski, Dibala i Morata.\nAlegri je, zajedno sa svojim stručnim štabom, odlučio da Kristijana Ronalda ne uključi u ovaj meč, a italijanski mediji otkrivaju da je razlog za tako nešto Portugalčev presonalizovani plan rada. Naime, on trenira po posebnom režimu kako bi dostigao punu spremu za utakmicu sa Udinezeom ovog vikenda.\nIsto važi i za novopečenog člana "stare dame" Kaja Žoržea, te Huana Kvadrada i Matiju Perina.\nPrethodnih nekoliko dana intenzivno se pisalo o mogućem odlasku Kristijana Ronalda iz Torina, prevashodno u Real Madrid, a spominjao se čak i Pari Sen Žermen. Ipak, Ronaldo se juče oglasio saopštenjem odbacivši te medijske članke.


Ajaksovo PROKLETSTVO: Otkaz za SVE trenere koji su igrali protiv njih u LŠ! | Mondo.Me Prod\nSvi timovi s kojima je Ajaks igrao u Ligi sampiona otpustili trenera\nAjaksovo PROKLETSTVO: Otkaz za SVE trenere koji su igrali protiv njih u LŠ! 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n20.11.2019. / 19:38\nIzvor mondo.rs 20.11.2019. / 19:38\nKakva bizarna slučajnost...\nFudbaleri holandskog Ajaksa "kupili" su sve neutralne navijače prošle sezone u Ligi šampiona svojim atraktivnim i ofanzivnim fudbalom, a malo im je falilo da dođu i do finala.\nPrvo su prošli kroz naporne kvalifikacije, bili drugoplasirani u grupi sa Bajernom, Benfikom i AEK-om, potom su u "nokaut" fazi izbacili favorizovane Real Madrid i Juventus, da bi ih na kraju, uz dosta sreće, eliminisao Totenhem golom Lukasa Mure u dubokoj nadoknadi.\nDa li znate šta je zajedničko svim nabrojanim klubovima?\nSvi oni su u međuvremenu otpustili trenere, a najduže se "držao" Maurisio Poketino kome su Spursi u utorak uveče potpisali otkaz zbog loših rezultata ove sezone.\nBenfika je prva otpustila trenera Ruija Vitoriju (januar), u februaru je to uradio AEK sa Marinosom Uzanidisom, mart je bio "rezervisan" za Santijaga Solarija iz Real Madrida, da bi na kraju takmičarske 18/19 i Juventus odlučio da se rastane sa Maksom Alegrijem.\nU novembru - dva otkaza. Prvo je Bajern otpustio Nika Kovača, da bi dve nedelje kasnije isto to učinio i Totenhem sa Maurisijom Poketinom koga je već zamenio Žoze Murinjo.\nBizarna koincidencija, svi su dobili otkaz u roku od nekoliko meseci posle meča s Ajaksom.\nAjaks Liga šampiona\nKorona odnela još jedan život u Srbiji, 34 novozaraženih\nKod njega nisu\nDirektor "Granda" ispričao gde su završili njegovih 100 evra!\nŠta se krije u proteinima u prahu (i da li uopšte treba da ih uzimate)\nUpravo gledate Porazno, ne zaslužujemo ni ovo mjesto ni nečiji trud da nam bude ljepše 2 Video Prije 8 h Nakon završetka izolacije na jednoj od najpopularnijih podgoričkih plaža, plaži Galeb, iz NVO Green Home su...


BOSA ROSIĆ Zaborav caruje na vrednim belezima prošlosti - Печат - Лист слободне Србије\nПочетна/Интервју/BOSA ROSIĆ Zaborav caruje na vrednim belezima prošlosti\nУредништво 10/09/2010\tИнтервју 2 коментара\nRazgovarao Svetislav Tijanić\nNaša sagovornica, jedan od autora projekta „Staro selo“ u Sirogojnu, govori o poraznom stanju srpskih pravoslavnih grobalja kod nas i susednim zemljama i pojašnjava kako su širom Srbije nastali kameni spomenici poznati kao krajputaši\nRadeći na istraživanjima narodne arhitekture Staroga Vlaha, vezane za izgradnju Etno-parka u Sirogojnu, i proučavajući taj deo materijalne kulture srpskog naroda, ugledni etnolog Bosa Rosić, jedan od inicijatora osnivanje Muzeja pod otvorenim nebom „Staro selo“ u Sirogojnu, dobar deo radnog veka posvetila je istraživanjima grobalja i nadgrobnih belega Srba. Njena monografija na tu temu pod nazivom „Šarena sela“ (1999) izazvala je, s razlogom, ogromno interesovanje stručne i naučne javnosti. Uz monografiju „Sveti Georgije u Dabru“ (2001), gde je jedan od autora, i knjigu „Oko zlatiborsko“ (2003), vezanu za mitologiju i običaje Zlatibora, u svoje uspešne projekte ugradila je prošle godine izuzetno vrednu monografiju „Pomenici na kamenu“ o narodnim spomenicima od 1804. do 1815. godine u zapadnoj i centralnoj Srbiji. Danas se ova uporna Zlatiborka smatra jednim od najboljih poznavalaca funerarne umetnosti u srpskoj tradiciji, pa je već godinama važna karika u projektu SANU „Položaj srpske nacionalne manjine u susednim zemljama“.\nAkademik Dobrica Ćosić ocenjuje da je tim poduhvatom Bosa Rosić učinila „rodoljubivi podvig“, kao „strasni tragalac za belezima zapamćene i zaboravljene prošlosti, borilac za pamćenje nacionalnog bivstvovanja, njegovog istorijskog smisla i značaja“. Sa timom iz Narodnog muzeja u Užicu, u kome su još Ivana Todorović, etnolog, i Zoran Domanović, fotograf, ona realizuje elaborat pod nazivom „Srpska groblja i nadgrobni belezi u susednim zemljama“. Prva zemlja, mimo Srbije, koja je u celosti istražena je Rumunija, a predviđen je rad i u Mađarskoj, Albaniji, gde je nedavno bila, i Italiji. Ta tema je i okosnica našeg razgovora za Pečat\nGeneralno, u kakvom su stanju srpska pravoslavna groblja ovde i u svetu, i kako se Srbi odnose prema grobovima svojih najmilijih i svojih daljih predaka?\nU Rumuniji su, recimo, groblja ista kao i u Srbiji. Zarasla u korov ili porušena. To znači da je odnos Srba prema svojim precima nikakav i za svaku osudu. U gradovima, gde postoje komunalna preduzeća, groblja se održavaju, a u selima je, blago rečeno, haos. Isto je i u Albaniji, gde smo upravo boravili na kratko uz podršku Ministarstva za dijasporu Srbije, i gde ćemo, ako bude sredstava, nastaviti ovaj posao kada završimo Rumuniju. Ta ocena nije ishitrena, ona je rezultat mog dugogodišnjeg rada i impozantne zbirke od oko 20.000 očišćenih od korova, snimljenih i uvedenih u kompjuter srpskih pravoslavnih nadgrobnih spomenika.\nDa se, na trenutak, vratimo Sirogojnu. Sve je odatle i počelo, a vi ste uložili ogroman trud u taj reprezentativni muzej srpskog graditeljstva?\nSakupljajući objekte i predmete za taj etno-park, kako je u početku glasio naučni termin za njegov naziv, ja sam detaljno istražila veliki deo Starog Vlaha u koji spadaju opštine Čajetina, Užice, Nova Varoš i Priboj. Prikupljeno je 38 drvenih objekata koji su otkupljeni, preneti u Sirogojno i postavljeni. Za stalnu etno-postavku u okviru muzeja prikupljeno je 1.300 predmeta. Naziv „Staro selo“ muzej je dobio kasnije, i to na pomalo neobičan način. Sretnem jednom baku Ljubinku Matović, pletilju iz Sirogojna, koja je čuvala decu jednog mog kolege, i pitam: „Gde si to bila sa decom?“, a ona mi kaže: „U ovom tvom starom selu“. Odmah sam to zapisala, predložila da se muzej tako zove, to je prihvaćeno pa mi smeta kada taj muzej danas zovu Etno-selo.\nPravoslavna crkva u Ljesu\nVaš projekat „Na svetim vodama Lima“ iz 1993. godine jedan je od najznačajnijih poduhvata Narodnog muzeja u Užicu?\nFormirali smo tim u kome sam ja istraživala etnografski deo u crkvama Sveta Janja, Uvac, Mažići kod Priboja i Pustinja u Prijepolju. Između ostalog, u iskopavanjima u Mažićima otkriven je medicinski pribor iz srednjeg veka za komplikovane operacije, što nas je osokolilo i dalo nam dodatnu snagu u istraživanjima i obnovi tih odavno porušenih srpskih srednjovekovnih svetinja. Pošto uz sve te komplekse postoje i brojni grobovi, tada sam se i opredelila za proučavanje grobalja i nadgrobnih belega, a 2004. godine predala sam SANU projekat za proučavanje grobalja i nadgrobnih belega srpskog naroda u zemljama u okruženju. Već pet godina radimo istraživanja u Rumuniji, iz razloga što je u toj zemlji srpski narod najmnogobrojniji. U taj projekat u zadnje dve godine uključila su se Ministarstva za kulturu i za dijasporu.\nIz kog perioda je bio najstariji srpski pravoslavni spomenik koji ste obradili?\nNažalost, pre dolaska Turaka naši spomenici su bili dugačke kamene ploče položene po grobu. Na njima su bili urezani krstovi, a natpisi su bili veoma retki. Tradicija takvih spomenika prestaje dolaskom Turaka. Spomenici se pod Turcima najčešće grade od drveta koje je, razumljivo, brzo propadalo. I, da se grob ne bi sasvim izgubio, u visini glave i pod noge pokojnika stavljana je ripa (kamen) u prirodnom obliku, nađena u okolini. Nema, opet kažem, nažalost, starih spomen-obeležja, izuzev vrlo retkih kamenih spomenika iz viševekovnog robovanja pod Turcima. Ali, kada je vaspostavljena država koja nije postojala četiri veka, prota Mateja Nenadović izdaje naredbu da će se vladati po starim zakonima, pa se spomen-obeležja ponovo postavljaju kao u predtursko vreme: položene ploče po grobovima ustaničkih starešina u portama crkava ili manastira, a za obične vojnike – ako su imali sreće – rodbina je gradila spomenike po seoskim porodičnim grobnicama. Tada se ploče počinju uspravljati, podizati, a termin „podići spomenik“ zadržao se do danas, i sasvim jasno govori o razvoju funerarne umetnosti u srpskoj tradiciji.\nPronađeno je preko stotinu očuvanih spomen-obeležja ustanicima Prvog i Drugog srpskog ustanka, a najviše ih je podignuto poginulim vođama Karađorđu Petroviću i Milošu Obrenoviću, kao i Vuku Stefanoviću Karadžiću. Mnoge zajedničke kosturnice koje se nalaze na poprištima borbi, međutim, još uvek su neobeležene. Izgleda kao da se izginulim, običnim borcima, nije poklanjala zaslužena pažnja. Ali, kako je i moglo, kada je sirotinja bila po zbegovima, iz svake kuće je neko poginuo, a više je bilo gladnih nego sitih. Ožalošćene majke su i u takvoj situaciji želele da se zna kakav je dika bio njihov jedinac. Ko onda to da napiše? Kao i uvek u teškim situacijama, srpski narod se obraćao crkvi i njenim časnim duhovnicima koji su jedini u tadašnjoj Srbiji bili pismeni i koji su ispisivali poruke na spomenicima. Kamenorezačko-spomenarska delatnost razvila se tek posle Prvog srpskog ustanka, i to prvo u Dragačevu, gde su koristili kamen peščar pogodan za obradu. Ali, on je lošeg kvaliteta, pa o tim prvim spomenicima, nažalost, govore samo retke fotografije. U selu Velike Sugubine kod Rekovca knez Miloš je 1830. godine podigao spomenik Levčanima koji su 1815. izginuli u boju sa Turcima, i ta godina može se smatrati za početak državnog obeležavanja značajnih datuma i ličnosti u Srbiji kroz spomen-obeležja.\nU Dragačevu su najbrojniji spomenici „krajputaši“ čije poruke izazivaju pažnju. Ima ih, naravno, širom Srbije, ali zanimljivo je saznati – kako su oni nastali?\nKrajputaši su prazni grobovi. Oni nemaju mrtvaca, jer je on poginuo i ostao negde na ratištu. Kod kuće mu rodbina podiže spomenik, ali na mestima koja su prolazna. Na raskrsnicama, najčešće. Plavo obojeni spomenici s belim ratnicima, naoružanim kao da će iskočiti iz spomenika i zauzeti svoju busiju za borbu, postavljani su da budu opomena kako se čuva otadžbina i podstrek za nacionalnu borbu protiv Turaka. Obično su, dakle, bili pored puta, i takav vid obeležavanja potiče iz stare Grčke. Građeni su od kamena peščara, i prozvani su krajputaši. Kada se kaže „krajputaš“, uvek se misli na borce koji su poginuli u ratu. Istina, i spomenici Krcunu i Svetoliku Lazareviću su „krajputaši“, pošto su oni sahranjeni sasvim na drugoj strani, tim spomenicima je samo obeleženo da je tu neko poginuo. Kod krajputaša podignutih poginulim junacima rodbina bi „sahranila“ njegovu odeću pa se tu palila sveća, a onda bi majka zatražila da je „sahrane pored sina“, zatim bi to zatražio i otac, i tako se počelo „izlaziti“ iz grobalja što nije dobro i što nije srpski pravoslavni običaj. Tu pojavu odomaćenu u mnogim selima treba suzbiti i sahranjivati mrtve na grobljima, a ne pored puta i u dvorištima ili na sopstvenim imanjima.\nDrveni spomenici: pravoslavno groblje u Stančevu u Rumuniji\nStanje srpskih pravoslavnih grobalja u našoj zemlji je, očito, posledica nebrige. Dobro znamo kakva je situacija tamo gde su srpska groblja bila na udaru ustaša, muslimana, a pogotovu Albanaca. Kakvo je stanje u Rumuniji i Albaniji?\nO srpskim grobljima na Kosovu i u Hrvatskoj odavno se sve zna, ali u Rumuniji nije ratno stanje, a ima grobalja koja su uništena. O tim grobljima praktično niko više ne brine, jer su potomci ili pomrli ili su se odselili. Srpska groblja u Grčkoj su veoma uređena, o našim vojničkim grobljima na severu Afrike „Pečat“ je nedavno pisao, a ja još da dodam da u mestu Jindrihovice u Češkoj postoji spomen-kosturnica koju je podigao kralj Aleksandar. Austrijanci su, naime, kada se zaratilo, mobilisali u Srbiji dečake od 18 godina i uputili ih na rad u svoje pokrajine. Jedna od njih je bila Češka. Stradali Srbi su pokopani zajedno sa Rusima u Jindrihovicama, a spomen-kosturnicu je obnovio Đoko Stojčić kada je bio naš ambasador u Češkoj.\nŠta je ostavilo na vas najveći utisak tokom petogodišnjeg angažovanja u Rumuniji?\nNa prostorima ove, nama dobrosusedske zemlje, u Pomorišju, Srbi najduže žive od svih zemalja u kojima su živeli. Kada smo u jednom srpskom selu upitali meštanke srpske nacionalnosti da li su nekada bile u Srbiji, misleći na prostore bivše Jugoslavije, pogledale su nas i čudeći se u glas rekle: „Pa ovo je Srbija“. Važan je i sledeći primer. Prošle godine smo krenuli u Rumuniju dan nakon smrti blagopočivšeg Patrijarha srpskog gospodina Pavla. Kako su nas tog ponedeljka ujutru rano iz Beograda ispratila crkvena zvona, tako su nas u svim srpskim crkvama u Rumuniji dočekivala. Pošto su ljudi znali da dolazimo, ulazak naših kola u svako srpsko selo značio je zvonjavu crkvenih zvona u znak žalosti za Njegovom svetosti. Očigledno je glas o našem prispeću išao brže od nas. Ispred crkava su nas sačekivali Srbi s kapama u rukama krsteći se, odajući time počast blaženopočivšem srpskom Patrijarhu. Bili su to veoma dirljivi prizori. U njihovim očima ogledala se i velika tuga i ponos, i nada da ćemo se, kao u odavanju pošte Patrijarhu, jednom složiti i biti ono što treba da budemo. Naročito je bio potresan jedan susret u aradskom selu Saravoli, gde smo zatekli skoro punu crkvu, kada je jedna baka iz nedara izvadila novčanicu od deset leja i ugurala nam u ruke za pomoć srpskoj crkvi u Srbiji. Novčanicu čuvamo u muzejskoj dokumentaciji kao potvrdu da srpska duša i bratska ljubav ipak postoje.\nVelike panonske prostore Vlaške, Moldavije, Mađarske, ili kako se najčešće nazivaju, prekodunavske zemlje, u kojima žive Srbi još od velikih seoba šestoga i sedmoga veka, Srbi počinju brojnije da naseljavaju posle prodora Turaka na Balkansko poluostrvo. Tamo se seli uglavnom srpsko plemstvo koje dobija posede, a najverovatnije da ih i kupuje od tadašnjih vladara, gde naseljavaju srpski živalj koji dovode sa sobom. Srpsko plemstvo nije živelo po gradovima već na svojim posedima u prelepim dvorcima. Materijalni ostaci ovih plemićkih dvoraca još se raspoznaju u Pomorišju, a pisana dokumenta i narodna tradicija s ponosom čuvaju uspomene na slavno srpsko plemstvo. Današnje srpske crkvene opštine u Rumuniji, zajedno sa svojim sveštenstvom, poslednjih nekoliko godina na seoskim crkvama postavljaju skromne mermerne ploče sa ispisanim podacima, da bi i na taj način čuvali od zaborava svoju istoriju.\nU istraživanjima koja, su obavljena u Rumuniji 2004, 2008. i 2009. godine, ukupno su istražena dva grada, 24 sela, 30 crkava, dva manastira, 34 groblja i 3032 nadgrobna spomenika. Ostao je još deo koji se nalazi na levoj strani Dunava, u takozvanoj Dunavskoj klisuri, pa bi skoro čitavo područje na kome živi srpski narod u Rumuniji bilo etnografski istraženo. Iza ovih istraživanja sledi štampana monografija o istraženom području. Očekujemo da će taj budući pisani dokument bar delimično dati odgovore na mnoga pitanja koja nedostaju o životu Srba pred pad Srbije i za vreme turskog ropstva. Za taj period, kao što se zna, veoma su oskudni istorijski podaci i on se smatra najnerasvetljenijim vremenom u srpskom narodu. Uporednom metodom o životu Srba u Banatu, koji su mnogo kraće živeli u turskom ropstvu, moglo bi se doći do novih saznanja. Zato nam i predstoje nova i opsežnija istraživanja kojima bismo upotpunili dosadašnja znanja.\nOstaci pravoslavnog groblja u Albaniji\nUtisci iz Albanije su vam još uvek sveži. Kako ste videli „zemlju orlova“ s pozicije istraživača srpskih grobalja i nadgrobnih belega?\nMultidisciplinarna istraživanja albanskog prostora na kome su živeli Srbi, a i danas ih ima mnogo, mora da obezbedi država Srbija. To Srbi tamo očekuju, i računaju da neće biti problema sa albanskom državom. Ima, međutim, i posla za nas obične ljude. Srpsko-crnogorsko udruženje „Morača-Rozafa“ u Skadru ima svoje prostorije, dosta članova, organizuju i časove srpskog jezika, ali nemaju knjiga na srpskom jeziku. Bilo kakve knjige srpskih pisaca su im dobro došle, i ja bih zaista iskoristila ovu priliku da pozovem čitaoce „Pečata“ da se organizujemo i pošaljemo knjige u Skadar. Pavle Jahoja Brajović, naš domaćin u Albaniji, predsednik Udruženja „Morača-Rozafa“, uspeo je da okupi brojne Srbe pravoslavce, Srbe muslimane i Srbe katolike, i da se bori za očuvanje srpskog jezika u Albaniji i srpskih običaja. Nijedan spomenik na srpskom groblju u toj zemlji nije ispisan ćirilicom, sve je latinica, a umesto srpskog -ić na kraju prezimena stoji -Q. Pavle Brajović objašnjava da je to -ić još 1934. godine zabranio kralj Medzogu kome je naš kralj Aleksandar-ujedinitelj pomogao da dođe na vlast. Medzogu je ukinuo i škole na srpskom jeziku, što je bio glavni razlog da Srbi u Albaniji skoro zaborave ćirilicu.\nU selu Raškule, naziv ovog sela potiče od Nemanjića dvora koji su ovde bili, a narod ih je zvao „raške kule“, nalazi se crkva Sv. Đorđa, Nemanjića zadužbina koju je podigao Sveti Sava. I ona je kao i sve druge u ruševinama. Katolici su je prisvojili i ogradili, napravili mali amfiteatar i tu dolaze i drže svoje mise. Najstariji Srbin u Skadru, koga zovu Gano, musliman, inače je sjajan pevač sevdalinki koje su se zahvaljujući njemu i očuvale. On ih je uprkos terora u kojem su živeli, na privatnim skupovima sa zadovljstvom pevao i prenosio potomcima. Zbijajući šale na račun svojih godina (preko 75), pred nama je ostavio amanet da kad bude umro pored hodže njegovoj sahrani prisustvuje i pravoslavni sveštenik. Samo, kaže, ne zna gde će biti sahranjen, jer je srpsko groblje u Skadru davnih šezdesetih godina prošlog veka razoreno, preorano i na tom mestu je sazidana bolnica.\nRavnica Vraka koja se pruža pored Skadarskog jezera sve do ispod Prokletija, sa selima Dobrač, Golem, Štojnovi, Grilj, Omara, Kamenice i Borič mali i veliki, oduvek je bila srpska. Svi toponimi su srpski, legende su očuvane, ispod samih Prokletija su bili letnjikovci Nemanjića, Balšića dvori, stari srpski manastiri i crkve od kojih stoje samo zidine. Pored samog puta nalazi se nova crkva Sv. Trojice, sazidana pre 12 godina, čiju je izgradnju pomogao Njegova svetost, naš počivši Patrijarh Pavle sa sredstvima koja iznose više od jedne četvrtine. U blizini ove nove crkve nalaze se ruševine stare crkve Sv. Trojice u Vraki koja je sazidana 1854. godine. Posle represije do koje je došlo 1966. godine ova crkva je pretvorena prvo u salu Doma kulture, pa u biblioteku. Onda je napuštena i danas je u ruševinama. Nekada je oko crkve bilo veliko srpsko groblje, a sada smo našli samo dva oborena spomenika, jedan je bez napisa, samo sa krstom, a na drugom piše: „Ovde je poranjen Milovan Martinović sa sinom svojim Jovanom.“\nSve ostale bogomolje u Skadru sagrađene su u poslednjoj deceniji 20. veka, jer je još 1966. godine Enver Hodža naredio da se poruše, da svi stanovnici Albanije postanu ateisti i Albanci. Sve nacije koje su živele u Albaniji, odnosno svi njihovi članovi, morali su sami uzeti šiptarska imena, zaboraviti svoj maternji jezik i sva prava koja su nacionalne manjine imale zagarantovana pravilima Ujedinjenih nacija. Posle smene Enverovih pristalica, narod kao da se budi iz dugogodišnje more, osvešćuje se i počinje vraćati svoja prava. Zidaju se uporedo katoličke i pravoslavne crkve, kao i džamije.\nU Skadru i okolini živi veliki broj Srba. Tamošnje srpske vođe misle da ih ima bar 50 odsto od čitavog stanovništva, a ima dosta i pravoslavnih Albanaca koji održavaju naš običaj – krsnu slavu, iz čega se može naslutiti da su to poarbanašeni Srbi. Sve to, jednom rečju, govori da su na ovim prostorima neophodna multidisciplinarna naučna istraživanja koja će izvesti stručne ekipe iz naše zemlje, i pomoć matice – kako svi zovu Srbiju.\nŠta je vaš savet, ili preporuka, da se stanje popravi, kako ne bismo, kako to mnogi žele, bili narod bez predaka i prošlosti?\nMi u Srbiji kao da svesno radimo na tome da budemo narod bez predaka i prošlosti. U Rumuniji, recimo, ako selo ili grad, imaju pet žitelja Srba, na tabli stoji i srpski naziv tog mesta. I to – ćirilični. Srbi u Rumuniji su se za to izborili zahvaljujući svojoj intelektualnoj eliti. Ćirilicu treba da čuvamo kao oko u glavi, ali naša elita očito ne misli tako. Evo, od Beograda do mora ni na jednoj kafani nije ćirilični natpis. Ljudi nazovu butik stranim imenom, a ne znaju ni šta im znači ta reč. Često je pogrešno i napišu. Mora da postoji neko ko to odobrava, ko o tome odlučuje. Odatle se počinje. Pogotovu ne smemo da zaboravimo svoje dedove, bake, svoje pretke i svoje srpsko poreklo. Tu nam ne treba pomoć, već samo dobra volja. Srpske nacionalne manjine u svetu su u neuporedivo težem položaju od nas. Oni najčešće nemaju nikakva nacionalna prava, i zato očekuju da mi njima pomognemo. A mi, opet, očekujemo da oni, nazovimo ih gastarbajteri, pomognu nama. Tako ispada da u ovom slučaju radimo po onoj narodnoj: „Seljak donosi žito u vodenicu, gleda vodeničara i razmišlja: Evo kuma, samleće bez ujma. Vodeničar gleda seljaka, pa i on razmišlja: Evo kuma, daće dva ujma“. A vreme neumitno prolazi.\nIz bogate naučne biografije\nBosa Rosić, etnolog po profesiji, zajedno sa dr Nikolom Pantelićem, etnologom, dr Darom Drljačom, etnologom, i Rankom Findrikom, arhitektom, inicirala je osnivanje Muzeja pod otvorenim nebom „Staro selo“ u Sirogojnu koji ove godine obeležava tri decenije postojanja. Tokom više od 20 godina provedenih u Sirogojnu, ona je u tom jedinstvenom muzeju uradila i izuzetno vrednu etnografsku postavku sa 1.300 eksponata. U Narodnom muzeju u Užicu, gde je nastavila svoj uistinu plodonosan rad, takođe je uradila stalnu etnografsku postavku „Užice, nastanak i razvoj“, zatim i izložbu „Od Ljubiša do Akademije“, vezanu za život i rad jedinog zlatiborskog akademika Miladina Pećinara, da bi potom postala jedan od najaktivnijih učesnika za srpski narod veoma značajnog multidisciplinarnog projekta „Na svetim vodama Lima“.\n06/12/2014 у 16:42\nPoštovana gospiođo Rosić,\nMilonja Obradović i njegov brat Miloš iz s. Lubnice, pored Berana, su bili borci Limskog odreda u I svetskom ratu. Milonja je poginuo, a Miloš preževeo.\nNjihov unuk Goran Obradović iz Beograda, bi voleo da sazna da li postoji pisani trag o borcima Limskog odreda; neka knjiga ili istorijski zapis; neko spomen-obeležje na kome su upisana imena poginuli boraca i sl. Kkao što ste pokazali u svom istraživanju kameni beleg komandantu bataljona Vasilija Lukovića. Molimo vas za neku adresu ili telefon za kontakt.\ntel. Gorana Obradovića o641271140\nUz iskrenu zahvalnost i poštovanje\nGoran Obradović i\n06/12/2014 у 18:18\nНе сумњам да сте схватили из мог претходног мејла да сам га послао у уверењу да га шаљем госпођи Боси Росић. Био сам на тел. вези са мојим пријатељем Гораном Обрадовић, и истовремено претраживао по интернету за неким трагом његовог деде Милоње Обрадовића, па сам мејл послао одмах. Мало касније сам схватио да је то портал “Печата”, па Вас љубазно молим да ми, (ако имате, наравно) доставите мејл адресу г-ђе Росић, да јој се обратимо, или јој проследите наш мејл.\nЉубазно Вам захваљујем,


Službenik službe za informisanje Okružnog tužilaštva Trebinje Srđan Vukanović istakao je za RTRS da je policija ubila osumnjičenog za ubistvo dječaka u Foči. - Policijski službenici su ...\nVlada Republike Srpske odobrila je opštini Gacko 500.000 KM za izgradnju zgrade za mlade bračne parove u ...\nU Nevesinju je danas obilježeno 29, odnosno 27 godina, od mitrovdanskih bitaka, koje predstavljaju simbol odbrane u odbrambeno-otadžbinskom ratu i dane kada je uz hrabrost i odlučnost naroda i vojske odbranjeno ...\nMinistarstvo finansija Republike Srpske finansiraće i sufinansirati projekte vodovodne, kanalizacione i putne infrastrukture, te izgradnju školskih objekata i administrativnih zgrada u lokalnim zajednicama u ...\nU Nevesinju je za protekla 24 časa palo 173,5 litara kiše po metru kvadratnom što je rekord, bar u novijoj istoriji. ...\n05.11.2021. u 10:10\nU Nevesinju je nestao Veselin Mićević, a policija je, preduzimajući sve mjere i radnje s ciljem njegovog pronalaženja, u mjestu Udrežnje, u zaseoku Kula, pronašla vozilo kojim se udaljio od kuće, ...\nStarješina Saborne crkve u Mostaru Radivoje Krulj i sveštenstvo ove crkve saopštili su da posjeduju snimke o...\nMinistar saobraćaja i veza Republike Srpske Nedeljko Ćorić i v.d. direktora JP Putevi RS Davor Kostrešević ozvaničili su danas početak rehabilitacije puta Nevesinje-Mostar od entitetske granice do ...\nPoliciji je u ovoj sedmici prijavljeno pet nasilja u porodici, od kojih su se tri dogodila u Trebinju i dva u Bileći. Bilećkoj policiji juče je prijavljeno da je jedna osoba vršila psihičko i fizilčko ...\n07.10.2021. u 10:52\nPremijerka Srbije Ana Brnabić u posjeti je Hercegovini. U okviru posjete Mostaru, gdje će otvoriti 102. ...\nMoramo se okrenuti budućnosti, praštati i boriti se za bolje sutra naše djece. Iz Prebilovaca šaljemo poruke ...\nU Bileći je danas otkriven i osveštan spomenik vojvodi Radovanu Radoviću, komandantu jedinice Bilećki dobrovoljci, povodom 30 godina od formiranja ove proslavljene jedinice koja se u ...\nLjekovita svojstva pelina poznavali su Kinezi i Grci prije nove ere. Tek u naše vrijeme za njega zainteresovala se nauka, a neka ispitivanja u Americi, u vrijeme pandemije, dala su iznenađujuće dobre ...\nU četvrtak, 16. septembra zaposleni u pogonu HE „Trebinje 1“ i Sektoru za razvoj i istraživanje iz Službe za osmatranje i analizu ponašanja brana posjetili su objekte vezane za HE ...\nOkruglim stolom na temu "Književno djelo Draga Kekanovića" u organizaciji bilećkog Srpskog prosvjetnog i ...\nU Bileći je započela treća faza na betonskom oblaganju tunela Fatničko polje - akumulacija Bileća. Riječ je o najvećem gradilištu preduzeća Hidroelektrane na Trebišnjici, koji ...


Ceremonija zatvaranja MKSJ - 21 decembar 2017, Haag | Međunarodni krivični sud za bivšu Jugoslaviju\nCeremonija zatvaranja MKSJ - 21 decembar 2017, Haag\nMeđunarodni krivični sud za bivšu Jugoslaviju (MKSJ) je prvi međunarodni krivični sud takve vrste od suđenja u Nirnbergu i Tokiju, i dao je pionirski doprinos međunarodnom krivičnom pravosuđu tokom protekle 24 godine. Za sobom će ostaviti bogato naslijeđe ne samo na području bivše Jugoslavije, već i za druge međunarodne sudove i međunarodne krivične sudove, od kojih su mnogi smješteni u Haagu, Nizozemska.\nTokom godina, Međunarodni sud je uživao velikodušnu podršku mnogih država članica Ujedinjenih nacija, uključujući posebno zemlju domaćina, Kraljevinu Nizozemsku. Od 1993. godine, kada je osnovan, MKSJ je predstavljao hrabar eksperiment u međunarodnom pravosuđu. S velikim ponosom se možemo osvrnuti i reći da je – uprkos brojnim izazovima – taj eksperiment predstavljao neočekivani uspjeh i, prema riječima predsjednika Agiusa, MKSJ “će nastaviti da služi kao podsjetnik na ono šta je moguće u borbi protiv nekažnjivosti”.\nKao posljednji u nizu skupova pod nazivom Dijalozi o naslijeđu MKSJ, zvanična Ceremonija zatvaranja obećava da će biti posebna i istinski istorijska prilika. MKSJ se raduje što će ovaj događaj obilježiti zajedno s mnogima koji su dali doprinos Sudu i podržavali ga, kao i sa drugim važnim gostima. Posebno smo počastvovani time što će nam se pridružiti predstavnici država sa područja bivše Jugoslavije, i naša je iskrena nada da će naslijeđe Međunarodnog suda doprinijeti dugoročnom miru u regionu i nastaviti da inspiriše rad drugih sudova i međunarodnih krivičnih sudova na ovom polju.\nZvanična Ceremonija zatvaranja Međunarodnog suda biće skup na visokom nivou kojem će prisustvovati predstavnici država, sudova, međunarodnih i regionalnih organizacija i predstavnici civilnog društva. Njegovo veličanstvo kralj Willem-Alexander od Nizozemske i generalni sekretar Ujedinjenih nacija António Guterres počastvovaće nas svojim prisustvom, zajedno sa drugim specijalnim gostima. Međunarodni sud je takođe pozvao sve bivše sudije, tužioce i sekretare MKSJ‑a, kao i određeni broj svojih zaposlenih, da prisustvuju ovom istorijskom događaju.\nZa Međunarodni sud predstavlja izuzetnu čast to što se zvanična Ceremonija zatvaranja održava u Viteškoj dvorani (Ridderzaal) u kompleksu Binnenhof u Haagu, Nizozemska.\nKorišćenje ovog istinski izuzetnog prostora omogućila je Kraljevina Nizozemska i želeli bismo da posebno zahvalimo ministru vanjskih poslova, Nj. e. gospodinu Halbeu Zijlstri, na organizaciji ovog značajnog događaja u Viteškoj dvorani.\nProgram ceremonije zatvaranja


Iako se bori sa zdravstvenim problemima Fata Orlović kaže da se nada da će dočekati uklanjane crkve iz svoje avlije\nS. Sm. / Avaz.ba 11.09.2020\nNEOČEKIVAN OBRAT Sveštenik odbio da održi liturgiju u avliji nane Fate\n-\tTo je odluka Pravoslavne crkve i kao vjerni, poštujem sve crkvene odluke te sam blagovremeno obavjestio vjernike i službe obezbjeđenja da danas neće biti održana liturgijska slava u navedenoj crkvi- pojasnio je za „Avaz“ Pavlović.\nNana Fata završila u bolnici\n27.08.2020 u 14:58\n24.08.2020 u 13:36\nFata Orlović Bratunac Crkva\nSudija Kaljanac neće biti delegiran do kraja polusezone


Tata za primer | LifePress magazin\nSun, 31 May 2020 05:58:51 +0000\nOnoga trenutka kad je shvatio da nije dorastao sređivanju kose i pravljenju frizure svoje ćerke ovaj tata upisao je školu lepote i postao pravi profesionalac. Pogledajte fotgrafije frizura koje on pravi svojoj mezimici.\nGreg Wickherst je samohrani otac koji ima starteljstvo nad svojom trogodišnjom ćerkom Izzy, a za njegovu priču zna gotovo ceo svet. Iako je zaposlen na univerzitetu u Coloradu pometnju na Facebooku napravila je njegova nova “karijera” – pravljenje frizura malenoj Izzy.\nJedan od najvećih izazova za sve tate širom sveta je svakako frizura, češljanje, pravljenje kikica, pletenica i konjskog repa. Greg se sa sa ovim problemom u koštac uhvatio na sasvim drugačiji način, on je upisao kurs iz frizerstva i kozmetologije da bi njegova devojčica uvek imala savršeno sređenu frizuru. Koliko vi tata poznajete koji bi to uradili?\nNakon što je usavršio oblikovanje običnih pletenica i konjskog repa Greg je počeo da pravi neke složenije frizure.\nNa Facebooku, Grega već proglašavaju tatom godine, a pre nego se složite pogledajte fotografije frizura malene Izzy.\nZar nisu neodoljivi?


Promocija trećeg albuma Žute Minute – Veliko PUNK ujedinjenje – Balkan Rock Union\nPromocija trećeg albuma Žute Minute – Veliko PUNK ujedinjenje\nU organizaciji Streetriffs Fest-a i Vračar Rocks-a beogradski punk sastav Žuta Minuta promovisaće 18. novembra u Božidarcu sa početkom od 20h svoj treći po redu studijski album pod nazivom „I… šta ćemo sad“. Zahvaljujući drugim izvođačima koji će im se pridružiti na bini publika će moći da uživa u velikom punk-rock show-u. Najpre tu je Jenny Woo – kanadska oi! punk kantautorka, velika zvezda neke nove oi! scene koja dominira svetskim binama poslednjih par godina. Boje Kragujevca braniće dobro poznati pun-rock bend Ludak U Razvoju koji postoji već gotovo dve decenije. Konačno, na pozornici će se naći i beogradska četvorka Kamene Kare koje stiču sve više poklonika među ljubiteljima streetpunk zvuka.\nOrganizatori koncerta poručuju da u vrmenu opšte otuđenosti postoje delovi društva koji vide, shvataju i ukazuju na društvene pojave koje nam menjaju život. Upravo punk sastavi to čine i pokreću iskrenu pobunu! Zato podržite bendove i posetite Božidarac 18. novembra !\nCena karte je 400 dinara u pretprodaji i 500 dinara na dan koncerta. Dođite na vreme, pravite istoriju!\nArhiva Izaberi mesec novembar 2018 (4) oktobar 2018 (1) septembar 2018 (1) avgust 2018 (2) jul 2018 (2) jun 2018 (1) maj 2018 (3) april 2018 (5) mart 2018 (8) februar 2018 (3) januar 2018 (3) decembar 2017 (4) novembar 2017 (6) oktobar 2017 (2) septembar 2017 (4) avgust 2017 (4) jul 2017 (3) jun 2017 (5) maj 2017 (20) april 2017 (10) mart 2017 (8) februar 2017 (8) januar 2017 (9) decembar 2016 (7) novembar 2016 (16) oktobar 2016 (14) septembar 2016 (4) avgust 2016 (2) jul 2016 (25) jun 2016 (35) maj 2016 (22) april 2016 (16) mart 2016 (18) februar 2016 (14) januar 2016 (8) decembar 2015 (16) novembar 2015 (23) oktobar 2015 (9) septembar 2015 (13) avgust 2015 (1) jul 2015 (19) jun 2015 (24) maj 2015 (25) april 2015 (40) mart 2015 (33) februar 2015 (24) januar 2015 (25) decembar 2014 (24) novembar 2014 (36) oktobar 2014 (37) septembar 2014 (20) oktobar 2013 (1) jun 2013 (1) januar 2013 (1) oktobar 2012 (1)\n© 2012 - 2017. Balkan Rock Union. All rights reserved.


Delegacije SNSD-a i HDZ-a se sastale u Mostaru: Nova vlast već do kraja godine? - Klix.ba\nDelegacije SNSD-a i HDZ-a se sastale u Mostaru: Nova vlast već do kraja godine?\n30.10.2014. u 15:39\nDelegacije SNSD-a i HDZ-a danas su u Mostaru razgovarale o tome kako su protekli izbori i šta dalje činiti.\nPredsjednik HDZ-a BiH Dragan Čović istakao je da su se dvije delegacije sastale kao pobjednici unutar srpskog i hrvatskog naroda da bi dogovorili kako što prije formirati vlast. On je dodao da se iz istog razloga sastao jučer sa liderom SDA Bakirom Izetbegovićem, te da će se delegacije SDA i HDZ na tom fonu sastati naredne sedmice u Sarajevu.\nČović je istakao da postoji jasno opredjeljenje da ista struktura stranaka bude na svim nivoima vlasti, a da bi se izbjegle blokade zbog podijeljenih nadležnosti kao što je to ranije bio slučaj.\n"To je partnerstvo koje smo dugo njegovali, a evo Bog je dao da su rezultati takvi i da možemo nastaviti sa tim projektom", rekao je Čović na konferenciji za medije.\nOcijenio je da će HDZ, odnosno Hrvatski narodni sabor i stranke okupljene oko HDZ-a, sa SNSD-om i njihovim partnerima imati priliku formirati vlast u RS-u već do kraja novembra.\n"Također, u pet kantona gdje HDZ i HNS imaju većinu vrlo brzo ćemo imati skupštine i birati predstavnike za Dom naroda. Čekamo reakciju iz Sarajeva da se nešto slično dogodi i u pet drugih kantona gdje je SDA većina, kako bismo glavninu posla na implementaciji izbornih rezultata završili do kraja godine, što nikad ranije nismo uspjeli još od Dejtona", istakao je Čović.\nLider SNSD-a Milorad Dodik je izrazio zadovoljstvo zbog sastanka u Mostaru, ističući kako se osnova vlasti u BiH već može prepoznati.\n"Partnerstvto HDZ-a i SNSD-a traje već duži niz godina, a to se sada potvrđuje i kroz partnerski nastup pri formiranju vlasti. HDZ je jedini naš sagovornik kod hrvatskog naroda, dok još ostaje da se i u bošnjačkom narodu isprofiliše politički subjekt", naveo je Dodik.\nOn je dodao kako se nameću hitne promjene izbornog zakona, jer su i protekli izbori pokazali mnoge nedostatke.\nČović je novinarima odgovorio da su se Izetbegović i on pri susretu u Konjicu dotakli glavnine tema, dodavši kako su njih dvojica u posljednjih mjesec dana imali desetke razgovora. Najavio je i da će se sastati sa Fahrudinom Radončićem, Željkom Komšićem i Mladenom Ivanićem, koji će mu biti kolega u Predsjedništvu i za koga vjeruje da neće imati probleme sa njim u budućoj saradnji.\nVažna pitanja na dnevnom redu\nDodik je najavio da će SNSD već sutra sa svojim partnerima definisati većinu u RS-u.\n"Brzo formiranje vlasti koje je izgledno je dobro jer jača vjeru u sistem. Osovina vlasti na nivou BiH je uspostavljena saradnjom SNSD-a i HDZ-a, dok SNSD ima većinu u RS-u", kazao je on.\nNa konferenciji za medije je istaknuto i da će stranke pobjednice na izborima već za 15-20 dana krenuti sa uspostavom vlasti, te da će potom na dnevni red staviti važna pitanja, poput implementacije presude u slučaju "Sejdić-Finci", mehanizma koordinacije, aplikacije za članstvo u EU...\nČović je istakao da su među prioritetima pitanje federalizacije BiH te izmjene izbornog zakona.\n"Ne vidim razlgoa da hitno to ne završimo, jer znamo što su nam prepreke da normalno funkcioniramo. Zajednički ciljevi su evropski put, kandidatski status za EU, izborni zakon, jačanje privrednih potencijala, pravna država", zaključio je Čović.\nIzbori 2014 formiranje vlasti\nIslamska zajednica BiH: Nova imenovanja na čelu uprava Rijaseta\n30.10.2014. u 15:40\nPrivredna banka Sarajevo poklanja štedne knjižice novorođenim bebama\n30.10.2014. u 15:26


U Razboju dočekuju bicikliste 13. međunarodne trke Beograd – Banjaluka | Glas Laktaša - Nezavisni online magazin\nU Razboju dočekuju bicikliste 13. međunarodne trke Beograd – Banjaluka\nSRBAC, 04. aprila – Mještani Razboja Ljevčanskog, sela kod Srpca, organizovaće niz događaja 21. aprila, dana kada će kroz njihovo mjesto proći karavan biciklista 13. međunarodne trke Beograd – Banjaluka.\nPredsjednik Odbora za organizaciju prolaska trke kroz Srbac Jordan Kuvalja kaže da će stanovnici Razboja organizovati turnir u malom fudbalu, takmičenje u povlačenju konopca, trku pjetlića na 50 i pionira na 100 metara i mini-biciklističku trku u selu.\n– Bicikliste će dočekati i članovi ansambla narodnih igara “Lijevče” u narodnim nošnjama, koji su dobili čast da nastupe i na završnoj svečanosti u Banjaluci po završetku trke – rekao je Kuvalja. On je dodao da će toga dana u Razboju biti organizovana i “Fijakerijada”, uz učešće brojnih fijakera iz nekoliko opština.\n– Prolazak biciklista kroz Razboj biće simboličan, jer je iz ovog sela porijeklom najbolji biciklista BiH svih vremena Tanasija Kuvalja, koji je kao stalni reprezentativac Jugoslavije i njen kapiten u šezdesetim i sedamdesetim godinama prošlog vijeka odnosio pobjede na trkama širom Evrope i svijeta, a bio je i učesnik Olimpijskih igara u Meksiku 1968. Potrudićemo se da okupimo što više naroda i da u njegovu čast taj dan bude jedan od najljepših u godini za naše mjesto – rekao je član Organizacionog odbora u ime Razboja Ljevčanskog Stojan Zrnić.\nProgram koji će biti organizovan u Srpcu počeće “Dječjom biciklijadom”, a predviđena je i podjela nagrada za najmlađeg biciklistu, biciklistu sa najviše članova porodice na “Biciklijadi” i biciklistu koji je došao iz najudaljenijeg sela.\nTrka Beograd – Banjaluka ove godine ima četiri etape, prva se vozi od Beograda do Vlasenice 18. aprila, dan kasnije karavan kreće iz Vlasenice u Brčko, 20. aprila biciklisti će prevesti dionicu od Bijeljine do Teslića, a finalna etapa, koja će odlučiti i ukupnog pobjednika, vozi se od Prnjavora preko Dervente, Srpca, Razboja Ljevčanskog, Laktaša i završava u centru Banjaluke.\nPrethodni tekstMigranti ukrali 18 automobila u Krajini, apel građanima da ne ostavljaju otključana vozila\nSledeći tekstALO,ALO! Cijene razgovora sa BiH niže za 27 odsto


GM će sljedeće godine na tržište plasirati električni bicikl – Energetika.ba\nKompanija General Motors je najavila dolazak dva električna bicikla, jedan kompaktni te drugi koji će se moći sklopiti. Detalji o motoru bicikala,\nBicikle su dizajnirali GM-ovi dizajneri automobila pa posjeduju prednja i stražnja LED svjetla koja se mogu puniti, prenosi Klix.\nNovosti 1676 električni bicikli 2 GM 1


Institut za onkologiju i radiologiju SrbijeUručene nagrade za “Naj sestru-tehničara za 2017” - Institut za onkologiju i radiologiju Srbije\nInstitut za onkologiju i radiologiju Srbije > Uncategorized @sr > Vesti > Uručene nagrade za “Naj sestru-tehničara za 2017”\nUručene nagrade za “Naj sestru-tehničara za 2017”\nBy admin on May 31, 2017 in Uncategorized @sr, Vesti\nU organizaciji Udruženja medicinskih sestara, tehničara i babica Republike Srbije i Udruženja medicinskih sestara, tehničara i babica Mačvanskog okruga OB Šabac , koji su bili ovogodišnji domaćini, tradicionalno je održana Republička centralna proslava sa Svečanom akademijom, povodom Međunarodnog dana sestara 12 maja.\nMeđunarodni dan sestara obeležen je radno prezentacijom akreditovanog predavanja na temu “Učešće medicinskih sestara u postizanju ciljeva održivog razvoja u R.Srbiji“ , i svečano, kada su koleginicama i kolegama, koje su izabrani od strane podružnica, udruženja ZU i udruženja Okruga, članica UMSTBS, uručena priznanja za naj-sestru/tehničara uz prigodne nagrade.\nNa predlog članova Udruženja medicinskih sestara –tehničara i babica Republike Srbije i Instituta za onkologiju i radiologiju Srbije, a na osnovu odluke Kolegijuma glavnih medicinskih sestara i tehničara predložena je VMS Snežana Čurić.\nKao glavna sestra Službe pedijatrijske onkologije svojim ličnim zalaganjem, radom, autoritetom i stučnošću dala je doprinos razvoju pedijatrijske onkologije. Svojim radom, ali pre svega zadivlјujućim entuzijazmom stekla je ne samo ogromno znanje i iskustvo iz pedijatrijske onkologije , već i veliko poštovanje medicinskih sestara i lekara. U Institutu za onkologiju i radiologiju Srbije radi od 1986.god., trenutno je na poziciji glavne sestre Službe pedijatrijske onkologije, od 2006.godine.\nPored toga, od samog osnivanja član je Udruženja medicinskih sestara –tehničara i babica Republike Srbije, član Evropskog udruženja onkoloških sestara (EONS), član ICNU, član stručnog odbora Simpozijuma medicinskih sestara – tehničara onkoloških institucija Republike Srbije u okviru Kancerološke nedelјe, član udruženja „ Uvek sa decom“.\nU ime kolektiva medicinskih sestara- tehničara i zdravstvenih radnika i lekara IORS-a, čestitamo svim nagrađenima, a posebne čestitke za VMS Snežanu Čurić.\nOdržan Uskršnji koncert\nKampanja “Rak je izlečiv”\nProgram podrške i edukacije za obolele i članove porodice\n1. Dan Onkoloških sestara Evrope 18. Maj 2017\nNagrada na 20. Centralno-evropskom kongresu o karcinomu pluća u Beču\nSertifikat Evropske mreže za kontrolu kvaliteta – genetičko testiranje za Lynch-ov sindrom\n2nd ESO/EONS Eastern Europe and Balkan Region Masterclass in oncology nursing\nIstraživanja i edukacija


pošalji račun nagradna igra i konkurs -pošalji račun Srbija - Nagradne igre Srbija\nNaslovna Ključne reči Pošalji račun\nKljučna reč: pošalji račun\nNajnovija pošalji račun nagradna igra 2022 i dobitnici pošalji račun nagradne igre. Najnovija pošalji račun nagradna igra se nalazi na vrhu. Sve pošalji račun nagradne igre u Srbiji na jednom mestu. Na spisku je i pošalji račun nagradni konkurs


adidas TF FLORAL L T | Sport Vision – Prodavnica Sportske opreme | Sport Vision\nOvo su helanke zbog kojih ćete prati dodatnu turu veša samo da biste mogli da ih nosite još jednom u toku nedelje.\nNapravljene su od laganog materijala koji se lako nosi sa viškom znoja, čime vam je omogućen stalni osjećaj svježine i suvoće.\nHelanke su napravljene od recikliranog materijala kako bi se uštedeli resursi i smanjila emisija.


Gordić: Biće teško, inspiracija pojedinaca može da presudi\nTanjug 2. maja 2021. 12:29\nBAR – Košarkaš Mornara iy Bara Nemanja Gordić izjavio je da će polufinale ABA lige protiv podgoričke Budućnosti biti teško, ali da se nada da će njegov tim u tom duelu biti bolji rival.\nKošarkaši Mornara i Budućnosti sutra od 21 sati igraju prvi meč plej-ofa regionalne lige.\nEkipa Mihaila Pavićevića u finišu sezone sebi je napravila dramu, doigravanje je visilo o koncu, pošto su u završnim rundama lige neočekivano izgubili od Partizana, FMP-a i Cedevite Olimpije.\nU poslednjem kolu uzbudljive sezone na Jadranu protiv Igokee, Mornar je uspeo da ostvari trijumf vredan polufinala i treće pozicije na tabeli ABA lige sa skorom od 19 pobeda i sedam poraza.\n„Imali smo seriju loših rezultata, ali se na kraju broji sve ono što smo od početka sezone uradili. Mornar je igrao sjajno veći deo sezone, pa nas ta mini serija poraza nije koštala plasmana u plej-of. Svakako da smo ranije mogli da obezbedimo doigravanje, ali i ovako je ispalo dobro. Završili smo kao treći na tabeli, što je fenomenalan rezultat. Mislim da je to najbolji plasman Mornara u istoriji ABA lige“, rekao je Gordić Tanjugu.\nMeđu tim porazima desio se i trijumf protiv sutrašnjeg rivala, kome su tako oduzeli prvu poziciju pred početak plej-ofa.\n„Budućnost i Mornar se dobro poznaju, igrali smo četiri puta ove sezone, po dva puta u ABA ligi i Evrokupu. Plej-of je nešto sasvim drugo i novo, svesni smo da nas očekuje težak duel protiv jednog od favorita za osvajanja titule. Nije tajna da je Budućnost gaji najviše ambicije i da želi da osvoji ABA ligu. Mislim da i mi imamo šta da pokažemo u ovoj seriji, Mornar je to dokazao u međusobnim susretima ove sezone“.\nTrener Podgoričana Dejan Milojević rekao je da je Mornar najbolja napadačka ekipa u ligi, ali da je Budućnost bolji tim i da će zbog toga ući u finale.\n„Naravno da trener Milojević veruje u svoju ekipu, ali i mi verujemo u sebe i svoje mogućnosti. Nadam se da ćemo uspeti to da pokažemo i na terenu“, kaže Gordić, koji je upitan šta će biti ključno u duelima koji predstoje.\nGordić će sutra igrati protiv svog bivšeg kluba sa kojim je 2018. godine bio šampion ABA lige i MVP finalne serije.\n„Istina, ostavio sam trag u tom klubu, taj klub je meni mnogo pomogao, ali to je profesionalizam. Trenutno sam igrač Mornara i glavni cilj mi je da mi pobeđujemo“, rekao je Gordić.\nPored titule sa ekipom Budućnosti, 32-godišnji košarkaš šampion regionalne lige bio je i 2013. godine sa Partizanom, pa se postavlja pitanje da li je vreme za treću sa trećom ekipom.\n„Srećan sam što sam opet u mogućnosti da igram i da se borim za najviše domete u ABA ligi. Iskreno, malo sam se na momente i razočarao kada sam video da se plej-of dovodi u pitanje. Bilo bi mi čudno da ne igram plej-of posle sedam-osam godina. Srećan sam što sam tu sa ekipom Mornara i nadam se da ćemo imati uspeha“, rekao je Gpordić.\nCela sezona odigrana je bez publike, tako će biti i u plej-ofu, a Gordić je upitan koliko to može da bude olakšavajuća ili otežavajuća okolnost za ekipe.\n„Iskreno, biće mi veoma neobično da igram plej-of bez publike. Što se tiče regularnog dela, nekako smo se i navikli da se igra bez navijača i to je postalo normalno. Meni je prva asocijacija na plej-of dobra atmosfera u svim dvoranama i žao mi što to neće biti slučaj i ovog puta. Svima je manje-više isto. Na nama je da se prilagodimo i možda je to olakšavajuća okolnost za ekipe koje nemaju prednost domaćeg terena“, kaže Gordić.\nU prvom polufinalu sutra od 18.30 sati igraće Crvena zvezda i Igokea, a košarkaš BiH očekuje interesantan dvoboj.\n„Zvezda je favorit, ali ja ne bih otpisivao Igokeu. Imaju fenomenalnu sezonu iza sebe, fantastičan timski duh, vidi se da je ekipa složena dobro i da veoma dobro funkcionišu zajedno. Imali su nekoliko povreda u završnici sezone, ne znam da li će to da ih poremeti, da li će svi biti zdravi. Mislim da mogu da pruže veoma dobar otpor Zvezdi, čak i da igraju izjednačeno sa njima. Zvezda ima prednost domaćeg terena, to je evroligaška ekipa. Imaju ogromno iskustvo igranja u plej-ofu i to je njihova prednost“, zaključio je Gordić.


Kome smetaju naše komšije Romi? | Forum Roma Srbije\nKome smetaju naše komšije Romi?\nDW o virtuelnoj konferenciji „Nova strategija EU za Rome i borba protiv anticiganizma u Srbiji“ u organizaciji Foruma Roma Srbije i Zentralrat Deutscher Sinti und Roma.\nPrema popisu iz 2011. u Srbiji živi 147.000 Roma, ali međunarodne nevaladine organizacija procenjuju da ih ima oko pola miliona. Na jednoj video-konferenciji bilo je reči o njihovom položaju u društvu.\nEvropska komisija je 12. oktobra donela „Strateški okvir Evropske unije za ravnopravnost, inkluziju i participaciju Roma“. Njegovi ciljevi nisu obavezujući samo za članice EU, već i za zemlje poput Srbije koje se nalaze u pristupnom procesu. U Beogradu je juče (9.12.) održana virtuelna konferencija „Novi strateški okvir EU za Rome i borba protiv anticiganizma u Srbiji“.\nSrbija trenutno razvija akcione planove za suzbijanje diskriminacije Roma pa je virtuelna konferencija prilika da se ciljevi sa nivoa Brisela uporede sa ciljevima i praksom srpskih vlasti. Organizator konferencije je Forum Roma Srbije uz pomoć Centralnog saveta nemačkih Sintija i Roma.\nSamu konferenciju otvorili su ambasador Nemačke u Srbiji Tomas Šib i ministarka u novoj Vladi Srbije Gordana Čomić, koja je zadužena za ljudska i manjinska prava i društveni dijalog.\nAmbasador Šib se zahvalio srpskoj Vladi na dobroj saradnji u toj oblasti i podsetio da se Nemačka, kao aktuelni predsedavajući Savetu EU obavezala da će i posle 2020. podržavati proces inkluzije i borbu protiv anticiganizma kao specifične forme rasizma.\nAntiromski rasizam ili anticiganizam?\nVeć u sledećem izlaganju profesor na Centralnoevropskom univerzitetu (CEU) Julijus Roštaš dao je kratak pregled antiromskih afekata. Za njih se koriste različiti termini – anticiganizam, antiromizam, romofobija, antiromski rasizam. Upozorio je da u nekim od njih nisu samo označene, već i konzervisane predrasude.\nKroz celu konferenciju će se provlačiti pitanje da li je aktuelno označavanje antiromskog rasizma kao anticiganizma ispravno. Delimične odgovore su dali neki učesnici.\nRomani Roze, predsedavajući Centralom savetu nemačkih Sintija i Roma je u svojoj video-poruci na nemačkom upotrebljavao upravo taj izraz. Spomenuo je da je prilikom svojih poseta zemljama Zapadnog Balkana uočio getoizaciju romske populacije i da je sada prilika da to počne da se menja. Podsetio je da je u vreme Trećeg Rajha oko pola miliona pripadnika te manjine ubijeno, te da je Nemačka to zvanično priznala tek 1982. Podvukao je da je anticiganizam svakodnevnica Roma, ne samo u zapadnobalkanskim zemljama, već i svugde u Evropi, i apelovao je na sve učesnike da pomognu da se to promeni.\nŠejla Fidani koja radi za projekat Integracija Roma 2020. pri Savetu za regionalnu saradnju (RCC), napomenula je da ima utisak da se na Balkanu nerado upotrebljavaju termini kao što su „antiromski rasizam“ ili „anticiganizam“, dok su oni na nivou EU jasno definisani, pa je apelovala na sve aktere da se otvore za ove termine.\nU drugom delu konferencije upriličena je „podijumska diskusija“ – mada je podijum bio u stvari virtuelna platforma. Slavica Denić, iz Tima za socijalno uključivanje i smanjenje siromaštva (SIPRU) Vlade Republike Srbije, predočila je učesnicima rezultate istraživanja koje je mapiralo situaciju u 702 romska naselja u Srbiji sa 169.000 stanovnika. Ukratko, 32.000 Roma nema pristup ispravnoj vodi, 24.000 nema struju, 93.000 nema uređene kanalizacione odvode. Interesantan je termin kojim se označavaju katastrofalni uslovi u takvim naseobinama – „podstandardna romska naselja“. Potom su usledili podaci o nedovoljnom pristupu zdravstvenim i socijalnim uslugama, kao i održivim poslovima. Pandemija je ove probleme samo zaoštrila.\nNa to se nadovezao Petar Antić, menadžer projekta Inkluzija Roma i drugih marginalizovanih grupa u Srbiji, koji u saradnju sa srpskim vlastima sprovodi Nemačko društvo za međunarodnu saradnju (GIZ). Antić je izneo podatke iz aktuelnog istraživanja prema kojima je 26 odsto Roma navelo da imaju osećaj da im je nešto uskraćeno samo zato što su Romi. To je potpuno isti procenat kao i u zemljama Evropske unije.\nPo nečemu je Srbija daleko ispred ostatka Evrope. Na pitanje da li bi im smetao romski komšija, u Srbiji potvrdno odgovara 19 odsto ispitanika, dok je u Evropskoj uniji taj procenat dvostruko veći. Ali, kako kaže Petar Antić, taj se broj od 2016. u Srbiji popeo sa 16 na 19 odsto – dakle, u Srbiji se distanca prema Romima ipak povećala.\nRasizam u praksi\nDiskriminacija Roma je postala opipljiva na primerima koje su navodili učesnici. Romani Roze je podsetio na slučaj Romkinje koja u Skoplju nije bila primljena u bolnicu i koja je zbog toga umrla. Ministarka u Vladi Srbije Gordani Čomić setila se da je jednom kao poslanica u centralnoj Srbiji posetila jednu školu kako bi pokušala da razvije sluh kod lokalnih prosvetnih radnika za probleme manjina i njihove dece, naročito Roma. Jedna uposlenica škole je rekla: „Pa zar vi zaista želite da primimo svaku nakazu u školu!?“ Čomićka je besno odgovorila: „Pa vi ste već u školi.“\nRadmila Nešić, predsednica Udruženja građana „Tеrnipе“ i članica Alijanse protiv diskriminacije Roma, navela je niz primera, kao što je napad huligana na romsko naselje u Leskovcu ili napad na romski bračni par u javnom prevozu, gde je, kako kaže, ohrabrujuća bila reakcija jedne žene koja je ustala u odbranu napadnutih Roma. Ali problemi su i sistemske prirode, jer je prema njenim rečima, dolazilo do segregacije na romsku i neromsku decu u školama u Nišu, Leskovcu i Bujanovcu.\nDragan Gračanin direktor Asocijacije koordinatora za romska pitanja u lokalnim samoupravama ovako je formulisao jedan od glavnih problema u ovoj oblasti u Srbiji: „Nemamo priznanje da fenomen anticiganizma postoji i da je sveprisutan u društvu“. On je naveo i primer koji pokazuje razmimoilaženje onoga što piše na papiru i prakse – većina lokalnih koordinatora za romska pitanja ima ugovore o privremenim i povremenim poslovima „kao da su došli da okreče opštinu“. On problem anticiganizma vidi kao problem mejnstrima i celog društva, pa predlaže da se mere usmere na većinsku populaciju.\nIvan Sekulović, saradnik Fondacije Centra za demokratiju je kritikovao novi „Strateški okvir“ Evropske unije, a suština njegove kritike se sastoji u konstataciji da prethodni okvir nije doneo naročite rezultate, jer za ostvarenje lepih želja nije bilo dovoljno novca. Prema njemu, ni ovaj put bitne stvari nisu budžetirane. On je, međutim, rekao da je u interesu Srbije da se ozbiljno posveti toj oblasti: „Srbija će po ulasku u EU biti na četvrtom mestu po brojnosti romske populacije. Od takvih zemalja se očekuju i veće ambicije u rešavanju problema“.\nKonferenciju – koju je opušteno i dobro moderirao Adriatik Hasantari iz Albanije – pokazala je da problemi Roma u Srbiji neće nestati ni posle pandemije. Romi su i u boljim vremenima izloženi socijalnoj i etničkoj marginalizaciji. Ako se država ne pozabavi ozbiljnije njihovim problemima, oni će, kao najranjivija grupa, opet najviše osetiti udar krize.


DOJ odbija krivičnu istragu Elaine Chao uprkos novom izveštaju - Trucker Tune\nmar 5, 2021 | Ostale vesti | 0 |\nMinistarstvo pravde Sjedinjenih Država (DOJ) odbija da pokrene krivičnu istragu protiv bivše sekretarke američkog Ministarstva saobraćaja (USDOT) Elaine Chao, uprkos nalazima novog izveštaja u kojem se detaljno navodi kako je svoj položaj i članove osoblja USDOT koristila u svoju ličnu korist.\nTokom većeg dela mandata sekretara USDOT-a tokom Trampove administracije, Elaine Chao bila je izložena nizu etičkih i krivičnih optužbi.\nSec. Chao se suočio sa žalbama na korupciju koje su uključivale:\n1. Upravljanje više od 100 miliona dolara u okviru grant sredstava Ministarstva za pomoć Commonwealth-u Kentucky za pomoć u naporima za reizbor njenog supruga (senator Mitch McConnell);\n2. Kršenje zakona o finansijskim sukobima interesa u vezi sa njenim vezama sa kompanijom Vulcan Materials – kompanijom koja proizvodi veliki kamen i asfalt u kojoj je bila vlasnik zaliha i koja je takođe dobila USDOT grantove; i\n3. Koristeći svoj položaj za promociju Foremost Group – međunarodne špedicije.\n2. marta 2021. godine, kancelarija Generalnog inspektora (OIG) USDOT-a objavila je nalaze svoje istrage o tim navodima.\nU pismu upućenom predsedniku Odbora za transport i infrastrukturu Predstavničkog doma SAD-a Peteru DeFazio-u (D-OR), zamenik generalnog inspektora Mitch Behm detaljno je utvrdio nalaze.\nBehm je rekao da istraga o više od 100 miliona dolara diskrecionih grantova dodeljenih 2018. godine za infrastrukturne projekte u Kentucky-ju „nije pronašla nikakve nepravilnosti“, niti je Commonvealth „dobio nesrazmerni iznos DOT-ovih grant sredstava u celini“.\nMeđutim, Behm je primetio da Odeljenje nije na odgovarajući način dokumentovalo „konačni odabir projekata na kraju procesa“ dodele bespovratnih sredstava.\nPre nego što je služila kao sekretar za saobraćaj, sekretar Chao je sedela u odboru direktora Vulcan Materials.\nNakon istrage da li je prekršila savezni etički sporazum u kojem je obećala da će se izuzeti od stvari koje se odnose na Vulkan i unovčiti akcije koje je imala u kompaniji, Behm je rekao da istražitelji „nisu identifikovali nijedan dokaz o finansijskom sukobu interesa . “\nZloupotreba kancelarije za lični dobitak i u korist porodičnog brodarskog posla\nU decembru 2019. godine, kancelarija za istrage USDOT OIG otvorila je formalnu istragu o navodima da je Sec. Chao je zloupotrebila svoj položaj u potrazi za ličnom dobiti ili u korist članova svoje porodice.\nTačnije, istražitelji su pronašli osuđujuće dokaze Sec. Chao se angažovala u nizu sumnjivih etičkih ponašanja, uključujući: pružanje USDOT-ovih javnih poslova i podršku medijima kako bi pomogla svom ocu da promoviše njegovu biografiju, i upućivanje osoblja osoblja Kancelarije sekretara (OST) da obavljaju lične zadatke za nju i članove njene porodice koji nisu povezani na svoje dužnosti sekretara USDOT.\nIstraga OIG-a detaljno je prikazala brojne takve slučajeve.\nPrevious Florida Highway Patrol koristi veliku opremu za „Operation Safe DRIVE“ ove nedelje\nSledeći Vozači kamiona dobili odštetu 116 hiljada dolara nakon što su otpušteni zbog odbijanja da rade nebezbedno\nBesplatan obrok za sadašnje i bivše pripadnike vojske na Dan veterana na glavnom lancu zaustavljanja kamiona\nŽena poginula u naletu 7 vozila u Kanzasu\nDevojka je teško povređena nakon naglog skretanja kamiondžije na trotoar


Izabrani saveti mesnih zajednica u Novom Bečeju i Kumanu\nRedakcija TV Novi Bečej | 25. jun. 2019. | 9:58 | Društvo\nIzbori za članove saveta mesnih zajednica u Novom Bečeju i Kumanu uspešno su sprovedeni u nedelju, 23. juna, u ova dva naseljena mesta opštine Novi Bečej. Građani su ovog puta birali 13 članova za Savet MZ Novi Bečej od ukupno 40 prijavljenih kandidata i 9 članova za Savet MZ Kumane od ukupno 23 kandidata. Od 10.759 upisanih birača u Novom Bečeju je na izbore izašlo 3.658, odnosno 34 posto glasača. Najveće poverenje Novobečejci su ukazali kandidatima koje je za izbore predložila Srpska napredna stranka, a koji su dobili čak tri puta više glasova u odnosu na kandidate ostalih predlagača i time osvojili svih 13 mesta u Savetu MZ Novi Bečej.\nOd ukupno 2.597 upisanih birača u Kumanu, svoje građansko pravo iskoristilo je 1.309 birača, odnosno 50,4 posto. I u Kumanu su svoje poverenje u najvećoj meri ukazali kandidatima Srpske napredne stranke koji su i u ovom naseljenom mestu novobečejske opštine osvojila svih 9 mesta u Savetu MZ.\nIzbori za članove saveta mesnih zajednica na svih šesnaest izbornih mesta u Novom Bečeju, odnosno na svih pet u Kumanu, protekli su u najboljem redu, potvrdila je sekretarka Izborne komisije za sprovođenje izbora za članove saveta mesnih zajednica u opštini Novi Bečej, Tamara Popov.\nDetaljni izveštaji i rezultati glasanja na izborima za članove saveta mesnih zajednica Novi Bečej i Kumane mogu se pogledati u „Službenom listu opštine Novi Bečej“, na sajtu opštine Novi Bečej i na oglasnim tablama mesnih zajednica u Novom Bečeju i Kumanu.\nUskoro nove mere u borbi protiv korona virusa\nRedakcija TV Novi Bečej | 7. 7. 2020.\nPredsednik opštine Novi Bečej, Saša Maksimović, najavio je novu sednicu lokalnog Štaba za vanredne …\nMaturanti Srednje škole sa balonima otisnuli i svoje želje\nSanja Milenković | 7. 7. 2020.\nMaturanti Srednje škole Novi Bečej okupili su se juče kako bi, u svečanim toaletama, proslavili uspešan …\nOd danas dostupna usluga elektronske dostave rešenja o porezu\nGrađani opštine Novi Bečej koji imaju registrovan profil na Portalu eUprava od danas dobijaju elektronsko Rešenja …\nSutra tretiranje komaraca sa zemlje i iz vazduha; tretman opasan za pčele\nU utorak, 7. jula, vršiće se tretman suzbijanja odraslih komaraca sa zemlje i iz vazduha u večernjim satima, od …\nPoloženo cveće na Spomen groblje poginulim Novobečejcima\nDanilo Gurjanov | 6. 7. 2020.\nČlanovi Zavičajnog kluba Novobečejaca i Vranjevčana i predstavnici lokalne samouprave 4. jula posetili su i položili …\nRadnici Javnog preduzeća „Komunalac“ dezinfikovali su danas sportski teren i amfiteatar na Tiskom keju …


Potvrđena optužnica protiv novinara Fatmira Alispahića zbog izazivanja rasne i vjerske mržnje – Analiziraj.ba\nPotvrđena optužnica protiv novinara Fatmira Alispahića zbog izazivanja rasne i vjerske mržnje\nOptužnica navodi da je Alispahić izazvao uznemirenje kod većeg broja osoba, predstavnika nevladinog sektora koje su imale mogućnost pročitati sadržaj poruka\nTužilaštvo Bosne i Hercegovine podiglo je optužnicu za krivično djelo izazivanja nacionalne, rasne i vjerske mržnje, razdora i netrpeljivosti protiv novinara Fatmira Alispahića, saznaje Klix.\n– Optuženi se tereti da je u više navrata tokom 2019. i 2020. godine, putem web stranice na kojoj je administrator, kao i putem društvenih mreža, kontinuirano javno objavljivao tekstove i videozapise koji obiluju izjavama koje potiču i šire mržnju prema migrantima i migrantskoj populaciji, kao i između konstitutivnih naroda u BiH – saopćeno je iz Tužilaštva BiH, bez navođenja imena optuženog.\nOn se tereti da je u više navrata putem web stranice antimigrant.ba na kojoj je bio administrativni kontakt i urednik sadržaja, kao i putem e-mail adrese, tokom 2019. i 2020. godine, u namjeri da izazove i raspiri nacionalnu i vjersku mržnju prema migrantskoj populaciji i narodima koji žive u Bosni i Hercegovini, kontinuirano javno objavljivao tekstove i videozapise koji obiluju izjavama koje potiču i šire mržnju kako prema migrantima, tako i između konstitutivnih naroda, a što je protivno i odredbama Zakona o zabrani diskriminacije, kao i odredbama Kodeksa za štampu i online medije BiH.\n– Na navedeni način optuženi je izazvao uznemirenje kod većeg broja osoba, predstavnika nevladinog sektora, članova Mreže za izgradnju mira, Vijeća za štampu u Bosni i Hercegovini i drugih osoba koje su imale mogućnost pročitati sadržaj navedenih poruka objavljenih na navedenom portalu, što je prouzročilo i reakciju Institucije ombudsmena za ljudska prava BiH – stoji u saopćenju.\nOptuženi se tereti da je javno izazivao ili raspirivao nacionalnu, rasnu ili vjersku mržnju, razdor ili netrpeljivost među konstitutivnim narodima i ostalima, kao i svim drugima koji žive ili borave u Bosni i Hercegovini, čime je počinio produženo kazneno djelo izazivanja nacionalne, rasne i vjerske mržnje, razdora i netrpeljivosti.\nTužilaštvo BiH navode iz optužbe dokazivat će pozivanjem devet svjedoka i prilaganjem većeg broja dokaznih materijala.\nPrethodniAfganistanski novinari pretučeni u talibanskom pritvoru\nSljedećiRuska policija uhapsila tri novinarke na protestima zbog represije nad medijima\nCNN otpustio tri zaposlenika jer su na posao dolazili nevakcinisani\nTurska: Nakon tri godine iz zatvora puštena dva novinara


KUMOVSKI POSLOVI DRAGANA ĐILASA | ГЕТО СРБИЈА\nПочетак > ГЛАС ОБИЧНИХ ГРАЂАНА\t> KUMOVSKI POSLOVI DRAGANA ĐILASA\n19. априла 2012. ГЕТО СРБИЈА\nIzvor: Korupcija Novi Beograd\nКатегорије:ГЛАС ОБИЧНИХ ГРАЂАНА Ознаке:beograd, djilas, ds, ГЛАС ОБИЧНИХ ГРАЂАНА, gradonacelnik, pampero, srbija\n19. априла 2012. у 09:02\nDa li je moguće, a tako se angažovao. Mora da više neće to raditi, tako bećar obećava na slici.\n19. априла 2012. у 12:06\nGde ste bili do sada gospodine Vujeviću. Mora da ste se i Vi malo omastili dok ste vašarili Državu? Ko Vas sada plaća da ovako brabonjate? Sramota i od Vas ali i od aktera gorenavedene afere! Sve bi vas trebalo proslediti ministru Dačiću, al’ HITNO!!!\n19. априла 2012. у 16:09\nKome Dacicu? Hahahaha, o Boze, sta sce ljudi nece napisati! Dacic je sa njima saucesnik u svemu, i samo novi ljudi mogu da naprave reviziju svega i da bandu strpaju iza resetaka, nikako drugacije, inace ce se ponavljati iznova i iznova….\n19. априла 2012. у 17:29\nDa samo novi, svi su se ovi okoristili….novi, mladi, skolovani….bez mrlje….bez sekunde u politici…..Oni su tu oko nas…ili negde u belom svetu…najureni…vratimo ih….pozovimo ih…i dajmo im drzavu…..samo da li ce oni hteti….jer je sve propalo…sada i tako dalje\n19. априла 2012. у 14:52\nMa zakuni se. Bas me zanima dal bi se zalio da mu je Djilas ispunio sve sto mu je obecao. Ja bi sve vas iza brave, taman ste zatvore renovirali, dvokrevetni apartmani\n19. априла 2012. у 16:29\nSta radi javni tuzilac?Pa u pravosudju su najveci kriminalci.Pa koliko im treba vise.Dajte i narodu mafijo ZUTA:E da mi je docekat da vam vidim ledja lopovcine!!!\n23. априла 2012. у 07:28\nПа шта мислите зашто се тако грчевито боре да остану на власти? Није њима више толико стало до власти, они су се накрали за следећих десет њихових поколења, они сада стрепе од ЦЗ-аи ЗАБЕЛЕ. Само нова власт ће имати снаге да их стави на исто месте где су хрвати сместили санадера.\n19. априла 2012. у 17:51\nOvo je isto uradio i predsednik opstine kursumlija sa svojim partiskim drugarom iz demokratske stranke, samo sto za izvedene radove u svom lokalu posle deset godina neplacenog zakupa opstina treba jos da mu plati brdo para. Za njih je djilas malo dete i jos treba da dodje na obuku!!!\n20. априла 2012. у 14:35\nZorana Stojisavljevića je vlasnik te firme na Novom Beogradu isto tako bivši pripadnik SAJ-A I za mup i zandarmeriju prodaje svu uniformu od gk jakni pantalona itd…bio sam u toj firmi gde mi je dotični rekao da ima jaknu veličine ….kad sam došao nije bilo,a on je odmarao na zlatiboru,a o ponašanju dotičnog Zorana da ne pričam,inače je super prijatelj bivšeg komandanta Gorana Radosavljevića Gurija koji je u SNS-U trenutno..Izgleda da su svi lepo podelili resurse i stranke\n20. априла 2012. у 14:39\n21. априла 2012. у 08:47\nBOŽE,BOŽE…HAJDE ŠTO JA MORAM DA ŽIVIM U OVOJ BEDNOJ,PREVRTLJIVOJ BRUCI OD TKZ.DRŽAVE…NAJSTRAŠNIJE MI JE TO ŠTO MORA I DETE DA MI TRPI… I,MA KOLIKO SE JA TRUDILA DA NE BUDE TAKO,OZBILJNO OSEĆA I PROŽIVLJVA- KROZ PRIZMU NEISKVARENOG,DOBRODUŠNOG 9-OGODIŠNJEG SRCA-SVE NEPRAVDE,GADOSTI I OTIMAČINE“ZASLUŽNIH POLITIČARA“KOJI NAM KROJE SUDBINE…OD RANOG JUTRA-KADA OTVORI OČI-I KADA JOJ KAŽEM DA ZA DORUČAK IMA SAMO HLEBA I,MOŽDA,JOŠ NEŠTO I KADA JE TEŠIM I KAŽEM JOJ DA ĆE, BAREM, BITI VITKA I BEZ „SALCA“(ŠTO JESTE-JESTE-I BEZ VITAMINA!),PA PREKO NEPRAVDE KOJU DOŽIVLJAVA SVAKI BOGOVETNI DAN U ŠKOLI OD“SLATKE“RAZREDNE(JER,MOLIM VAS,JA NEMAM NAMERU DA JOJ RONIM I PLIVAM PO POSLEDNJEM DELU ORGANA ZA VARENJE!?-ŠTO JE,INAČE,OBAVEZNO,AKO NE ŽELITE DA VAM DETE BUDE MALTRETIRANO I PROZIVANO!!!).ALI ZATO NEMA MIRA NI PO PITANJU NJENOG OCA(A MOG BIVŠEG)JER JE ON ZIVKA KAD GOD HOĆE(ILI NEĆE), DUŽAN ZA IZDRAŽAVANJE DETETA OD „ČITAVIH“100E MESEČNO VEĆ HILJADE EURA(JER,JEL TE-ČOVEKA JEDNOSTAVNO MRZI DA RADI I NEĆE DA ŠALJE NI DINARA-IAKO JE ZAHVALJUJUĆI MOM NOVCU NAPRAVIO LOKAL KOJI SE VODI NA NJEGOVO IME JER SE NALAZI U CG,A ON JE NJEN DRŽAVLJANIN I IMAM PRESUDU PO KOJOJ JE DUŽAN DA MI ISPLATI DUG,ALI DRAŽAVA NE MOŽE DA GA NATERA,JER ON,JEDNOSTAVNO, KAŽE-DA NEMA!!!NORMALNO DA TO EKSTREMNO POGAĐA MOJU ĆERKU,ALI ZATO JE „SLATKA“RAZREDNA ČESTO PODSETI DA ONA NIJE POSEBNO DRUGAČIJA,AKO JOJ SE TATA NE JAVLJA I AKO JE TATA NE VOLI(I TO PRED CELIM ODELJENJEM!)!!! ITD.,ITD.,ITD. …DA NE NABRAJAM VIŠE MOJE MUKA SAMOHRANE NEZAPOSLENE MAJKE KOJA NEMA DOVOLJNO RADNOG STAŽA(DO 30-TE GODINE),A NEMA NI NOVCA DA DOPLATI ZA ISTI I SAMO ZBOG TOGA NE MOŽE DA OSTVARI PRAVO NA INVALIDSKU PENZIJU I TO PRVOG STEPENA!? EEEEE,I ONDA KRENEM DA ČITAM KOLIKO KRADU I KOLIKO JE BEZOČAN NAČIN NA KOJI TO RADE,BEZ IKAKVE BRUKE I SRAMOTE…MA,JAVNO-MRTVI-HLADNI…NAŠI POLITIČARI!?NAŠI KROJAČI SUDBINA,ŽIVOTA I SREĆE…NAŠI DŽELATI!!! SAMO BIH IM POŽELELA DA PROŽIVE MESEC DANA KAO OBIČNI GRAĐANI(ČITAJ-POŠTEN SVET KOJI SE BORI ZA OPSTANAK)I DA MORAJU-KAO VRHUNSKI EKONOMSKI STRUČNJACI-DA ORGANIZUJU SEBI,NAZOVI,NORMALNO BITISANJE SA MOGUĆNOSTIMA KAKVE IMA SKORO 90% STANOVNIŠTVA…BAŠ BIH VOLELA DA VIDIM KAKO ONI PRIMENJUJU „ISTINE“KOJE PROPOVEDAJU?VOLELA BIH DA VIDIM DALI BI I ONDA IMALI NA LICIMA SAMOZADOVOLJNE OSMEHE?! MA,SVAŠTA BI VOLELA DA DOŽIVE,ALI BIH VIŠE VOLELA DA JA MANJE DOŽIVLJAVAM SVOJIH MUKA…U SVAKOM SLUČAJU-SVAKOM „POŠTENOM“ POLITIČARU KOJI KROJI SUDBINU MOG DETETA,A MENE JE DAVNO UPROPASTIO(MATERIJALNO-ŠTO POGAĐA SVE OSTALE ASPEKTE KVALITETNOG ŽIVLJENJA)-ŽELIM SAMO SLEDEĆE-DA ZAMENIMO ULOGE NA,JEDNO,6 MESECI-PA DA VIDIMO KAKO BI ONI SA TOLIKO MUDROSTI U SVOJIM PREPAMETNIM LOBANJAMA USPALI DA SE SNAĐU,A DA-PO NAVICI-IPAK NIKOGA NE POKRADU,ZNAČI-DA ŽIVE POŠTENO(MA KOLIKO IM TO IZGLEDALO NEMOGUĆE!?) KAO SAV NAROD KOJI ŽIVI U OVOJ“NEBESKOJ“NAM SRBIJI…STVARNO BIH VOLELA…I JOŠ DA ISPRATIM KAKO BI IM ONDA ŽIVOTI IZGLEDALI?KAKO BI I ONI SAMI TADA IZGLEDALI?DA LI BI I DALJE ZADRŽALI SAMOZADOVOLJNE,IRONIČNE,OSMEHE? BAŠ ME INTERESUJE…KOLIKO SU,U STVARI,ONI STVARNO JAKI?! POZDRAV,DRAGI MOJI,OD INVALIDA I KATEGORIJE I NEZAPOSLENE SAMOHRANE MAJKE BEZ I K A K V I H PRIHODA I PRIMANJA…\n22. априла 2012. у 14:35\nВЕЋЕ ЗЛО ОД САМОГА ЗЛА ЈЕ КАДА НИШТА НЕЧИНИШ ДА ТО ЗЛО ПОБЕДИШ\nALBANSKI MAFIJAŠI SA SRPSKIM PASOŠIMA “VIDEO” BIVŠI AGENTI OTKRIVAJU TAJNE CIA-e


Održana e-learning konferencija "Znanje u fokusu" | www.cognita.hr\nOdržana e-learning konferencija "Znanje u fokusu"\nPostavljeno od strane root u Pet, 09/14/2012 - 13:24\n14.09.2012.održana je prva e-learning konferencija u korporativnom sektoru koja je okupila vodeće stručnjake iz Hrvatske, Velike Britanije, Francuske i Indije. Cilj konferencije bio je je približiti mogućnosti primjene e-learninga te istaknuti prednosti koje donosi tvrtkama. U organizaciji Podravke, suorganizatora Cognita i partnera (Tell me more iz Francuske, SkillSoft iz Velike Britanije, Fakultet elektrotehnike i računarstva iz Zagreba), konferenciju je podržala i udruga djelatnika u upravljanju ljudskim resursima "Centar HR".\nProgram je uključivao 15 izlaganja. Osim Podravke sudjelovale su: Cognita, Saponia, Vipnet, Tell me more, HOK, Posao.hr, Epiance Software Pvt LTD., Pliva, SkillSoft, Volksbank te zagrebački Fakultet elektrotehnike i računarstva.\nE-learning konferencija imala je humanitarni karakter i sav novac od uplaćenih kotizacija doniran je u humanitarne svrhe u zakladu "Zlata Bartl" koja podupire studiranje nadarenih studenata iz tehničko-tehnoloških smjerova.\n- Šesta generacija coacheva osvojila certfikaciju!\n- Raptivity slavi deset godina postojanja!\n- Od ideje do poduzeća, novi interaktivni online tečaj\n- Prezentacija programa u Bihaću\n- Završena prva obuka stručnjaka za EU fondove u Bosni i Hercegovini\nVideo spot s konferencije "Znanje u fokusu" 2012.


Isoblast 95 (2.27 kg.) | 4FITNESS\nHome / Proizvodi / Proteini / Isoblast 95 (2.27 kg.)\nIsoblast 95 (2.27 kg.)\nVelicina porcije: 30 gr\nBroj porcija po pakovanju: 75\nIsoblast 95 je najcistiji izolat proteina surutke (WPI), sa najvecom mogucom vrednosti BV159. WPI protein odlikuju najvisa moguca apsorpcija, nula nivo masti i laktoze sto cini ovaj protein idealnim za sportiste. Drugi kljucni element za efektivnu biosintezu proteina jeste prisustvo aminokiselina razgranatog lanca BCAA. Nivo BCAA aminokiselina u izolatu surutke proteina je najvisi od svih proteina i, stavise, kolicina ovih amino kiselina je povecana. Pored pruzanja dodatnih BCAA amino kiselina, Isoblast 95 sadrzi amino-kiselinsku L-Glutamin koja je neophodna za efikasan razvoj i regeneraciju misicnog tkiva.\nAmino kiseline razgranatog lanca BCAA zajedno sa L-glutamine-om stvaraju antikatabolicku matricu koja, zajedno sa drugim amino kiselinama u Isoblast 95, stite misice i daju veliki impuls za njihov razvoj.\nIsoblast 95 se posebno preporucuje sportistima koji zele da grade misice najviseg kvaliteta bez nepotrebne masti.\nNACIN UPOTREBE: Uzimati 1-3 serviranja dnevno, 30gr pomesajte sa vodom ili mlekom. Broj serviranja zavisi od vasih individualnih potreba.\nuštedi %Isolate Problast 85 (2.27 kg.)\nVELICINA PORCIJE: 30g; BROJ PORCIJA PO PAKOVANJU: ...


Pozivamo roditelje ili staratelje da prijave svoju decu uzrasta 8 do 12 godina za učešće u ovom programu najkasnije do srede, 15. novembra. Zainteresovani treba da popunjen formular pošalju na email malipozorisnieksperti@gmail.com.\nFormular za prijavu možete preuzeti sa sledećeg linka: https://drive.google.com/file/d/1JsxpfK7HdJhKRHPqUBsCSHjIpG65kHFM/view (Open in New Tab / Otvori u novom prozoru)


Teška rasprava o Rezoluciji o genocidu u Srebrenici u Skupštini Crne Gore – Haber.ba\nTeška rasprava o Rezoluciji o genocidu u Srebrenici u Skupštini Crne Gore\nObjavljeno 09.06. 2021.\nSkupština Crne Gore raspravlja o Rezoluciji o genocidu u Srebrenici.\nsjednica Crne Gore - Radiosarajevo.\nNa Skupštinskom odboru za ljudska prava i slobode odbijeni su amandmani predsjednika Kluba zastupnika Bošnjačke stranke Ervina Ibrahimovića.\n“Usvajanjem rezolucije pokazali bismo posvećenost euroatlantskim vrijednostima i da nastavimo biti lider u promovisanju temeljnih vrijednosti ljudskih prava i sloboda. I onih prava koje smo od referenduma slali iz CG – zajednički suživot i poštivanje različitosti. Sve nas trebaju da zabrinu dešavanja u posljednjih desetak mjeseci. Ne možemo da ne vidimo da je povećan stepen multietničke i multivjerske distance. Smatram da će ove rezolucija onemogućiti da se zločinci kriju iza naroda”, rekao je Ibrahimović.\nTražio je da se u Rezoluciju unese obaveza da se 11. juli obilježava kao Dan sjećanja na žrtve Srebrenice te da se pozovu nadležne institucije na primjenu pozitivnih propisa, kada je riječ o javnom negiranju postojanja ili umanjenja genocida u Srebrenici.\nZastupnici Demokratkog fronta, dijela vladajuće većine, najavili su da je neće podržati.\nPodsjetimo na tekst Rezolucije o genocidu u Srebrenici\n1. Najoštrije osuđuje genocid u Srebrenici\n2. Potvrđuje da se genocid dogodio na tlu Evrope nakon Drugog svjetskog rata u kojem je stradalo preko 8.000 civila bošnjačke nacionalnosti PRENOI “Radiosarajevo“.\n3. Zabranjuje se javno negiranje postojanja ili umanjenje genocida u Srebrenici\n4. Proglašava se 11. juli Danom sjećanja na žrtve Srebrenice\n5. Potvrđuje se riješenost države Crne Gore, kao punopravna članica NATO-a, da afirmiše vrijednosti mira i stabilnosti\n6. Pozivaju se nadležne institucije na provođenje istraga i procesuiranje optuženih za genocid u Srebrenici, ratne zličine i zločine protiv čovječnosti\n7. Izražavamo suosjećanje za sve žrtve u ratovima na prostorima bivše Jugoslavije, kao i za njihove porodice. Pozivaju se sve susjedne države da nastavljaju osigravati pravdu i dugoročnu podršku preživjelima.\nTeme:Crna Gora, genocid, rasprava, rezolucija, Srebrenica\nTRIK JEDNE BOSANKE: Evo kako da napravite DOMAĆI BUREK NA KOJEM ĆE VAM SVI ZAVIDJETI – evo u čemu je caka (RECEPT)\nZa kore vam je potrebno oko pola kilograma glatkog brašne.\nNENAD PERIŠ SE RASPLAKAO U PROGRAMU UŽIVO: Tu je neka voda u koju gledam, mutna je, da li je on unutra\nPune četiri nedelje traje potraga za nestalim Splićaninom Matejem Perišem koji je 30. decembra...\nDALILU DRAGOJEVIĆ ISMIJAVAJU NA DRUŠTVENIM MREŽAMA: Tvrdi da je stručnjak za šminkanje, a pogledajte ove slike od sinoć (FOTO)\nDALILU DRAGOJEVIĆ ISMIJAVAJU NA DRUŠTVENIM MREŽAMA: Tvrdi da je stručnjak za šminkanje, a pogledajte...\nZavršen je Pelješki most. Pogledajte najnovije fotografije\nNakon 1277 dana završena je izgradnja Pelješkog mosta.\nCijeđena narandža osam, a gulaš 21 KM: Pogledajte kolike su cijene hrane i pića u ugostiteljskim objektima na Jahorini\nBaš kao što mnogi ne mogu zamisliti ljeto bez odlaska na more, tako ni...


Иван Карић | Zeleni Srbije - Part 3\nIvan Karić o eksploataciji nikla u Politici\n“ Vrednost ekološkog kapitala Ivan Karić Na ovom nivou rasprave Zeleni Srbije ne mogu odlučiti da li su za ili protiv eksploatacije nikla u Srbiji. Mi ne možemo ni da presudimo, jer u normalnoj demokratskoj zemlji „presuđuju” zakoni, pravilnici, procedure i javne rasprave. Izgleda da u ovoj državi ne funkcioniše nijedna od ove četiri stvari…” [...]\nStrana 3 od 41234→


Hoće li građani Srbije dozvoliti da ih režimska mafija iz RTS-a još jednom opljačka\nMrak koji skupo plaćamo\nIz omražene "TV Bastilje" već četvrt veka stižu samo novi zahtevi za finansiranjem najmračnijeg režimskog programa koji postoji u savremenoj Evropi. I Vučićev režim je svom snagom podržao još jednu pljačku građana za potrebe svojih propagandista koji haraju u RTS-u. Do javnosti u Srbiji, koja plaća taj mrak, retko kada dođu informacije o stvarnom stanju stvari unutar ovog bastiona besprizornog udvorišta, korupcije i kriminala. Dugogodišnji urednik kulturne rubrike RTS-ovog "Dnevnika", Dario Mirović, odlučio je da progovori o kriminalnim apetitima grupe urednika i novinara RTS-a, koji rade isključivo za interese vladajuće klike koja im je omogućila da pljačkaju budžetske pare preko najgoreg programskog sadržaja koji postoji. Preko 100 zaposlenih u RTS-u, plaća godišnji porez na prihod, što znači da mesečno iz džepa građana uzimaju po dve hiljade evra\nDario Mirović (dugogodišnji novinar kulturne rubrike "Dnevnika" RTS-a)\nOdluka Vlade Srbije da uvede pretplatu - taksu za RTS od 150 dinara je svojevrsna amnestija za tu pljačkašku jazbinu. U RTS-u radi jedan broj talentovanih profesionalaca odanih svojoj profesiji i visokim moralnim principima, ali na žalost i jedan broj lopuža, čiji je osnovni cilj-kako zahvatiti što više iz RTS blagajne...\nPosle 5. oktobra 2000., donet je nestručan Pravilnik o radu, na osnovu koga su otpušteni desetine zaposlenih. Urednicima Milošu Markoviću i Oliveri Miletović, montirani su otkazi ! Gotovo svi otpušteni su se obratili sudu, angažovali advokate i dobili postupke. Milionsku materijalnu odštetu, sudske i advokatske troškove platio je RTS, odnosno gledaoci-pretplatnici.\nPremijer Vučić je 2012. godine govorio ovako: "...Imali smo 12 godina pljačkanja organizovane kriminalne grupe koja je vladala Srbijom..!"\nŠta je RTS za to vreme radio ? Da li su novinari RTS-a pokrenuli i otkrili makar jednu aferu u građevinarstvu, medicini, farmaciji, prosveti, zdravstvu, sudstvu..? Nijednu! RTS je bio aktivni saradnik organizovane kriminalne grupe koja je vladala Srbijom. Dok su oni pljačkali državne kase i fondove, RTS je zabavljao gledaoce banalnim i trivijalnim emisijama (Kešolovac, Svadba 48 sati i slično). Organizovana kriminalna grupa na vlasti, pljačka ekonomiju Srbije- a RTS pravi dimnu zavesu! To je bila šema.\nDa su direktori, urednici i novinari državnog TV i radija radili svoj posao, ne bi trebalo 12 godina da se otkrije šta radi vlast. Ovako, urednici i novinari RTS-a, mogu da kažu: zadatak smo obavili, ekonomija Srbije više ne postoji, Srbija je na kolenima!\nAli, na žalost i posle 2012., ostala je ista uprava, sa istim načinom „rada", koja troši, uzima ogroman novac naroda. Samo prošle godine RTS je uzeo iz budžeta 56 miliona evra, plus prihodi od reklama. Za koji program ako znamo da obrazovni, naučni, školski, dramski, dečiji, dokumentarni i muzički program, praktično više ne postoje?\nUrednike i novinare RTS-a, stvarnost u Srbiji ne zanima. Hiljade porodica ostale su bez prihoda, deca idu u škole gladna, a čitave oblasti žive u jadu i bedi, zahvaljujući i RTS-u, koji je sve vreme ćutao i sakrivao istinu, dok je pustošenje trajalo.\nPa zašto sada nagrada od 150 dinara ili tri miliona evra mesečno? Da ih nagradimo što ništa nisu rekli o sprezi ministara, banaka i mafije, o kupovini i uništavanju preduzeća, otpuštanju radnika? Što su krili šta rade Tadić, Dinkić, Đelić, Labus, Đilas, Tomica Milosavljević...Da ih nagradimo što su sakrili korupciju mosta na Adi, korupciju rekonstrukcije Bulevara Kralja Aleksandra, kupovinu tramvaja u Beogradu, uvođenje Bus-plusa, ili prodaju Trećeg kanala RTS-a?\nPa od čega građani da plate, kada je gotovo sve temeljno opljačkano i uništeno uz pomoć RTS-a. Samo jednu epizodu idiotskog petparačkog serijala "Svadba 48 sati"- RTS je plaćao 13 hiljada evra! Emitovano je 104 emisije, a kasnije je produžen ugovor za još 104 epizode!\nSerijski i igrani program nezavisnih produkcija (dakle, ne RTS-ova produkcija), RTS plaća od 80.000 do 130.000. evra po epizodi. A, "kvalitet" televizijskog smeća je svakome poznat. Ko se tu delio i "ugrađivao", treba samo zameniti omiljenim mafijaški pitanjem: brate, koliko si dobar?\nPo svemu sudeći doživotni glavni urednik Informativnog programa, Nenad LJ. Stefanović, izvlačeći novac iz RTS-a preko privatnih firmi (posebno preko privatne firme pod imenom "Vreme filma"!), postao je i "glavni junak" izveštaja pokojne Verice Barać o korupciji.\nTakođe, ne treba zaboraviti da preko 100 zaposlenih u RTS-u, plaća godišnji porez na prihod, što znači da mesečno uzimaju oko 2 hiljade evra. Pa za koji program?\nMirko Alvirović i Vesna Dedić, imaju svoje firme, ali i emisije na RTS-u, i u direktnom su sukobu interesa. Ne bi bio problem ni Oliverinih (Kovačević) pet hiljada, ni Natašina (Miljković) rata za stan, ni varijabila Zorana Stanojevića Gliste, da su okrenuli kamere ka narodu i stvarnosti i otkrili barem jednu aferu za sve ove godine. Ovako, i dalje su ostali, važan deo organizovane krimi grupe, a od RTS-a su napravili pljačkašku jazbinu.\nPosle svega, kuriri RTS-a treba da idu po Srbiji i vraćaju ukradeni novac, a zbog velike koncentracije kriminala, nepotizma, diletantizma i korupcije svake vrste, RTS-treba što pre ukinuti!\nA 1. Napomena redakcije\nKada je Aleksandar Vučić 2012. godine preuzeo vlast u Srbiji, odmah je produžio mandat tadašnjem direktoru RTS-a, Aleksandru Tijaniću, koji je bio rodonačelnik velike pljačke građana preko takozvanog javnog servisa. U periodu od godinu i po dana, sve do svoje smrti, Tijanić je zadužio RTS za oko 100 miliona evra! U čije džepove su otišle te pare i koliko se Vučić od toga omastio? Treba takođe napomenuti da je Tijanić samo preko degutantnih serijala (poput "Selo gori a baba se češlja") koje je RTS platio Radošu Bajiću, skinuo barem jednu četvrtinu te sume. RTS je Bajiću platio milionske sume za propalu TV seriju "Ravna gora" i za film "Za kralja i otadžbinu". Takođe je iz budžeta RTS-a i grada Kragujevca plaćeno i Bajićevoj ćerki, Jeleni Bajić Jočić, snimanje filma i serije pod imenom "Led", koji predstavljaju najgore produkcijsko dno, iako je iz džepova svih građana, specijalno za taj propali "projekat", kupljena najskuplja oprema.


Na reci Moravici kod Ivanjice: Rimski most izgrađen pre šest vekova, odoleva zubu vremena - Radio Luna\nIvanjica – U selu Kumanica, na samo petnaest kilometara od Ivanjice, preko reke Moravice već nekoliko vekova netaknut stoji stari kameni most koji se još od davnina zove rimskim, iako je građen za vreme Turaka u 15. veku. Teško je zaključiti ko su bili vredni neimari koji su ovu građevinu podigli nad planinskom rečicom, ali sudeći po tehnici mogao bi biti delo graditelja koji su pravili mostove u Prizrenu.\n„Most je autentičan i opstaje šest vekova, za svo to vreme oštećenja na njemu nisu bila velika. Vešto je izgrađen i pripada tipu lepših turskih mostova, a sličan ovakav može se videti još samo jedan u Srbiji i to preko reke Uvac, kod Ljubovije. Nazvan je Rimski most jer je izgrađen na temeljima antičke građevine. Bio je strateški izuzetno važan jer su preko njega prelazili karavani ka tadašnjem Carigradu a služio je i lokalnom stanovništvu“, izjavio je za RINU, Miloje Ostojić iz TO Ivanjica.\n„Širina mosta je 2,40 metra, a ukupna dužina mosta sa stubovima je oko 14m, veličina lučnog otvora je 6,72m, a visina oko četiri. Ozidan je od lomljenog kamena i od krupnih pločastih komada škriljaste stene koje u velikim količinama ima na obalama Moravice. Zbog različitih materijala, pretpostavlja se da je most pravljen u više perioda, a prema legendi koja kruži kao vezivni materijal iskorišćeno je 30.000 jaja, mada to nije potvrđeno“, kaže Ostojić.


Sa nadimkom „Majmunski pinč“, on je mnogo više od psa lepog lica.\nAffenpinscher, takođe poznat kao „Majmunski pinč“ („affen“ je na nemačkom jeziku majmun, a „pinscher“ znači terijer) je mali ali živahan pas, pun energije i hraborsti. Ovaj brkati mali đavolak je potomak brojnim malim terijerima koji su bili popularni širom Evrope u 17. i 18. veku.\nOva rasa kombinuje klovnovski šarm sa smelom prirodom, i negova kreativnost ne prestaje da začuđuje i zabavlja ljude. On brzo uči i prilagođava se lako na promene, tako da predstavlja odličnog saputnika za ljude koji su spremni za novu avanturu. Ljudi koji žive sa ovom rasom dive se njegovoj osetljivosti i blagosti, ali upozoravaju da su suštinski veliki psi u malom telu.\nStabilan, pametan i oprezan, Affenpinscher je odličan pas čuvar koji se ne plaši ničega. Obično nije glasan ali se lako uzbudi. Kada je u stanju pripravnosti, potrebno je da prođe malo vremena kako bi se smirio. On shvata ozbiljno svoju dužnost da čuva kuću, porodicu i teritoriju, i neće oklevati da upozori ceo komšiluk ako oseti da se neko približava vratima kuće. Često socijalizacija sa drugim ljudima i životinjama je pod moranjem za Affenpinschera kako bih na pravi način sazreo. Bez toga, nikada neće doživeti svoj pun potencijal.\nAffenpinscher ne vole agresivno ponašanje kao što je udaranje, neželjeno stiskanje i grljenje ili nasilno državnje u krilu. Ako ne mogu da pobegnu, oni će braniti tako što će režati i lajati na vas. Iz tih razloga, nisu dobar izbor za domove sa malom decom. Često mala deca ne razumeju da Affenpinscher možda ne želi „ljubav i poljubce“.\nAffenpinscheri se obično dobro slažu sa drugim psima i mačkama u vašem domu, ali i kao većina malih pasa oni su potpuno nesvesni svoje veličine i bez razmisljanja zalete će se na pse mnogo veće od sebe.\nAffenpinscher je karakteran i to je deo njegove privlačnosti. Ako ste zainteresovani za malog psa koji uživa u istraživanju, koji je odičan pas čuvar i koji će vas uvek nasmejati, Affenpinscher je pravi pas za vas!\nVisina: 23 do 30 centimetara