Dževdet-beg i njegovi sinovi : Orhan Pamuk : 978-86-7666-116-9 : Knjizara.com: Knjige\nEnver Ibrahimkadić (prevod)\nNaslov originala: Cevdet bey ve ogullari\nOvo je prilika da čitaoci na srpskom jeziku među prvima u svetu (posle originalnog jezika) budu svedoci procesa stizanja do Nobelove nagrade turskog laureata: „Dževdet beg i njegovi sinovi" prvi je roman Orhana Pamuka. Nastao je – i već u rukopisu nagrađen – pod jednim drugim imenom (Tama i svetlost) da bi tek 1982, dakle tri godine kasnije, bio objavljen pod promenjenim naslovom. No to nije bila prepreka da roman dobije i nova priznanja.\nPisan u mladosti pod uticajem klasične evropske literature (Dostojevski, Tolstoj, Man...\n), ovaj roman pripada prvoj od tri faze kroz koje je prošlo Pamukovo pisanje: realizam, modernizam, postmodernizam. Autor je i sam ovu knjigu uporedio sa Budenbrokovima Tomaasa Mana. Čak su i biografske okolnosti, mladalačke godine obojice pisaca, gotovo jednake. Ali i rezultati. Tako pred nama stoji čvrsta romaneskna saga-tvrđava o tri generacije jedne imućne istanbulske porodice. Ona se kreće u vremenskom rasponu od kada su mladoturci 1908. godine zbacili Osmansku imperiju do predvečerja vojnog puča 1971. Kroz ovo vreme na stranicama protiču promene turskog društva koje sve više prihvata vrednosti zapadnog sveta, presecane krizama i dilemama (uostalom, vidljivim do dana današnjeg). Ovo je porodična saga, ispisana disciplinovanom rukom, skoro naturalistički, sa svim užicima koje može pružiti jedan veliki realistični roman: čvrst zaplet, vrlo impresivni likovi i veoma precizno postavljena društvena pozadina. Sve to daje široku sliku skoro čitavog dvadesetog veka moderne Turske i prolaska njene građanske klase kroz lavirinte kapitalizma, njene uspone i padove, individualne promene, sreću i razočaranja.\n3. izdanje, 2013; Broširani povez; latinica; 20 cm; 692 str.; 978-86-7666-116-9;\nIzdavač: Geopoetika; 3. izdanje, 2013; Broširani povez; latinica; 20 cm; 692 str.; 978-86-7666-116-9;\n„Dobro, veruješ li ti da će se sve rešiti zabranama i silom?” upita Muhtar-beg Refika.\n„Svi znaju da je sila, ili surovost koju je država primenjivala, davala povoda putu našeg razvoja kroz istoriju”, odgovorio je Refik.\n„Ti si, dakle, na strani razvoja, čak i upotrebom državne sile?” upitao je.\n„Zar to nije ono što se inače uvek primenjuje?” upita Refet-beg.\n„Stani, stani! Neka odgovori mladić”, reče Muhtar-beg. „Neka napokon kaže da je na strani upotrebe sile!”\nRefik nije rekao da se zalaže za upotrebu sile, ali je shvatio da ne može da kaže ni da je sasvim protiv toga. Na to, osećajući da je primoran da ponavlja ono što su radili svi oni koji u ovakvim situacijama nisu mogli da donesu odluku i razmišljajući kako se našao u takvoj situaciji, poče izlagati ono što je znao o ulozi koju je u našoj istoriji igrala upotreba sile. Na jednoj strani je pričao o reformama Mahmuda II, a na drugoj je istraživao zašto se osećao tako prikleštenim.\n„Ne može se opravdati ništa što se postiže bičevanjem ljudi”, pomisli Refik, ali je opet mislio kako se ne može ni protiviti sili, koja, u principu, otvara put razvoju.\n„Ali oni nemaju nameru da odustanu”, opet je rekao Muhtar-beg. „Refet, hajde ti ispričaj ono, kako se zove... Ono što je urađeno u Adani da se nomadska plemena nasele na jednom mestu... Koliko ima godina... već sto godina žele da nomadska turkmenska plemena smeste da žive u kućama. Oni, međutim, žele da ostanu nomadi! Na kraju su ih silom, batinom negde naselili. Šta se desilo? Povećala se produktivnost! Poljoprivreda se razvila! Zemlja se razvila! Tamo se sada seje pamuk koji traži ceo svet! Da su se oni pitali, oni bi se odlučili za ono staro, zaostalo i bedno stanje... Eto, u tome je značaj sile!”\n„Ali, tlačenjem ljudi ne može se postići prosvetljenost i napredak”, rekao je Refik.\n„Ah, sinko, ne mogu da razumem ove tvoje reči”, reče Muhtar-beg osetivši zadovoljstvo osvete za sve ono što se nakupilo u toku svih dosadašnjih rasprava sa Refikom. Nasmeja se. „Šta je to što ti nazivaš prosvetljenošću? Prosperitet sam razumeo. Prosperitet je bitan. Neka država napreduje, samo da se okolina ne petlja u to što nazivaš prosvetljenošću. Neka ostane tama. Neka ostane tama, ali neka država napreduje, neka poljoprivreda napreduje, neka industrija napreduje. Inače se nikako neće napredovati, zar nije tako? Sve što je urađeno, urađeno je pomoću batine!” Videvši očajanje na Refikovom licu: „Možda sam te pogrešno shvatio. Možda se varam”, reče. „Ali ovde ne može postojati ništa što dopušta da sve bude slobodno!”\nOsećajući potrebu da se malopređašnji razgovor nastavi, kako bi se rešio ove zbunjenosti i uredio svoje misli, Refik upita:\n„Dobro, a kako bi trebalo da bude? Kako se batinanjem narod može dovesti do prosvetljenosti? Ako želimo da u ovoj zemlji zasija svetlo razuma i promena, zar to ne želimo za narod?” Budući da mu niko nije odgovorio, ovoga puta gledajući Refet-bega u oči upita: „Zar, po vama, nije pogrešno da se narodu silom nameću promene i napredak? Možda naša istorija beleži promene koje su donesene primenom sile protiv naroda, ali ne moramo zato sada da opravdavamo upotrebu sile ove države...”\nPrvi roman Orhana Pamuka, koji je, uslovljen piščevim eksplozivnim svetskim uspehom, takođe, zaslužio da nađe mesto među širom čitalačkom publikom, a srpsko izdanje je među prvima u svetu.\nKoliko je velika popularnost ovog pisca i kod nas, najbolje govori to što je Zovem se crveno već dugo najčitanija knjiga u Srbiji. Iako možda nema međužanrovsku širinu i onu vrstu pripovedačke zavodljivosti, po kojoj je Pamuk postao prepoznatljiv sa svojim kasnijim delima, Dževdet-beg i njegovi sinovi ipak pleni besprekornim talentom, upućuje na buduću veličinu pisca, koji nije imao ni trideset godina kad je napisao taj roman.\nTu je, kontroverznim javnim raspravama uvek sklon Pamuk, možda najviše svoj na svome.\nKroz tri generacije jedne bogate istambulske porodice, čija priča počinje sa početkom mladoturske revolucije 1908, a završava se u predvečerje vojnog puča 1971, on prati bolni proces nastajanja turske nacije, uspostavljanje sekularne države, raskid sa viševekovnom otomanskom zaostavštinom, proboj evropskih ideja i evropskog načina razmišljenja u Tursku, i sva ona tradicionalna i konzervativna opiranja, koje izaziva jedno takvo prožimanje Istoka i Zapada.\nDževdet-beg po kojem čitava ova porodična saga, monumentalna i epska kao kod Manovih Budenbrokova, i nosi ime, jasno je izgrađen lik koji obeležava prvu polovinu knjige, čiji životni put od sitnog trgovačkog špekulanta do bogatog vlasnika poslovne imperije, podseća na profil kakvog zapadnjačkog biznismena, samo što su uslovi turski, pa moramo uzeti u obzir da je taj put još trnovitiji.\nPo mnogo čemu drugom, i sinovi Dževdet-bega slični su svojim zapadnjačkim kapitalističkim oponentima, jer i oni, troše pare koje su stekli rođenjem, polagano idu ka finansijskoj propasti, dok im se u isto vreme i duhovni život kruni nepouzdanim nadama i prolaznim ljudskim ideologijama.\nSve to Pamuk prati istančanom realističkom prozom, na gotovo naturalistički način, što naročito može da zasmeta, jer takav način pisanja poodavno je zastareo. A najmlađi Dževdet-begov sin Refik, koji je uistinu centralna figura romana, i oko kojeg Orhan Pamuk gradi svoja osnovna filozofska i društvena pitanja, kao da je lik posuđen iz romana Dostojevskog.\nRefik ne žudi za slepom zaradom kao njegov otac i stariji brat Osman, poseduje široku društvenu samosvest, opterećen je ljubavlju prema čovečanstvu, kao ljubitelj zapadnoevropske umetnosti i strastveni sledbenik pesnika Helderlina, naivno sanja o preporodu turske nacije kroz kulturno uzdizanje, dok se svet oko njega i njegovih prijatelja polako ruši, ostavljajući ih u dubokom nespokoju i samoći.\nSusrećući se sa Žan-Pol Sartrom u jednom pariskom kafeu, Refik ga pita: „Koji je smisao života msje Sartr“?.\nDževdet-beg i njegovi sinovi prepuni su junaka koji, kao kod Dostojevskog, svu svoju mogućnost za ličnom srećom, jeftino troše na ideološki zanos i pogubne društvene angažmane, ostavljajući iza sebe samo ruševine i razočarenje, svodeći svoj životni prostor i prostu činjenicu da su živi, jedinom srećnom okolnošću, ako sreća za čoveka uopšte postoji.\nVeć u svom prvom romanu, „Dževdet-beg i njegovi sinovi”, Orhan Pamuk pokazao je savršenstvo pripovedačke umetnosti\n„Koji je smisao života, mesje Sartr...?”\nBiti srećan. Najnedostižnija želja svakog čoveka, najveća himera jer je granice sreće nemoguće odrediti; moguće je, jedino, razumom prekinuti potragu za njom i prihvatiti njene surogate u okvirima ideala društva u kojem ste. U suprotnom, nesreća je vaš verni pratilac, a zadovoljstvo tek „mlaka voda na jeziku”, kako je napisao Helderlin.\nNajnovija knjiga nobelovca Orhana Pamuka koja je prevedena na srpski jezik – „Dževdet-beg i njegovi sinovi” („Geopoetika”, prevod s turskog za srpsko izdanje Enver Ibrahimkadić), inače prvi roman ovog turskog pisca, bavi se upravo definicijom sreće, lutanjima i varljivim susretima sa njom. Pisan u najčistijem, majstorskom, realističkom maniru „Dževdet-beg i njegovi sinovi” tanane oblike sreće traži kroz tri generacije ugledne istanbulske porodice, od vremena Mladoturaka s početka prošlog veka do marta 1971, u osvit vojne intervencije. Burna istorija Turske sa (za tradicionaliste i konzervativce neprihvatljivim) veličanstvenim progresivnim promenama u samom korenu društva koje je nametnuo prvi predsednik turske republike Kemal Ataturk, potom Drugi svetski rat, mir i vojni puč u pozadini su ovog romana ali itekako formiraju delanje i profile glavnih junaka.\nPo atmosferi, pogotovu u prvom delu knjige u kojem je savršeno predstavljen lik Dževdet-bega, ovo delo Orhana Pamuka podsetiće čitaoce na najveću porodičnu sagu koju je savremena srpska literatura iznedrila, na neponovljivo „Zlatno runo” Borislava Pekića, na Njegovane sa svim njihovim fantazmagorijama o sreći i borbom za dobrobit firme. Tu atmosferu, do kraja romana, održavaće u životu Dževdet-begov stariji sin Osman koji će, baš kao i otac za život oko sebe i društvo nimalo radoznao, misliti: „Stvari, stvari, porodica, gužva, veselje, sreća!”\nSlično Njegovanima i Dževdet-beg će, od malog privatnog posla sa drvnom građom, sitnim špekulacijama prelaziti na nove poslove, gvožđarske i električarske, da bi ratno vreme iskoristio za preprodaju šećera kojom će se i definitivno obogatiti. Ženidba sa pašinom kćerkom bespogovorno mu učvršćuje društveni status, ali utvare koje ga progone (baš kao i Njegovane) svoje će gnezdo sviti u duši mlađeg sina Refika kome je, uistinu, posvećena cela knjiga, i kroz koga se prelamaju ključna pitanja koja ne daju mira samom Orhanu Pamuku.\nSa dvojicom svojih drugova, Muhitinom i Omerom, Refik predstavlja tri moguća puta kojima se kretalo tursko društvo u prošlom veku, a koja su trošila ljudske nade i uverenja. U mladosti prezirući površnost i prosečnost, razdirani poimanjima sreće za sebe, ali i društvo u koje su utkani i čijoj dobrobiti žele da aktivno doprinesu, trojica prijatelja će se u zrelom životnom dobu pretvoriti u gubitnike, a razlika među njima biće samo u vibrantnim kajanjima duše, ako tako nešto može uopšte da bude izmerivo. Muhitin, netalentovani pesnik i mekušac, oportunista i potencijalni samoubica, postaće tvrdi nacionalista i, na kraju, narodni poslanik. Omer, perspektivni inženjer, samozaljubljena kukavica koja zgrće pare, postaće aga i na dalekom imanju predaće se alkoholu i samoći. Refik, pak, najteži za oblikovanje i filigranski lik romana, prodaće svoj udeo u firmi i do smrti nespokojan pokušaće da svom životu da neki smisao.\nBaveći se ovom trojicom, Pamuk će ispisati briljantne političke mini-traktate o licemerju društva, o vlasti, o domovini i državi; konačno, kroz ova tri lika prelomiće odnos između Istoka i Zapada, razmotriti metafore Tame i Svetlosti, Istorije i Sadašnjosti, pokušavajući da odgonetne da li je turski intelektualac izgubljen za Tursku ako je evropeiziran? Najgori prekor „Ti si se evropeizovao!” odzvanja ovim romanom poput neke kletve, i gorko ukazuje na predrasude, sa obe strane, ali pogubnije po sudbinu Turske.\nU tom vrtlogu, Refik se odlučuje na korak ka svojoj utopiji. Uverenje da su Turskoj potrebni novi kulturni pokret i prosvećenost rezultiraće ulaganjem celog kapitala u izdavačku kuću u kojoj će biti objavljivane knjige „za korist seljaka, naroda, jadnika, siromaha...” Potvrdu o neophodnosti tog ideala, kao jednog od oblika sreće za društvo i pojedinca, Refik će dobiti i u (navodnom) susretu sa Sartrom u jednom pariskom kafeu. „Koji je smisao života, mesje Sartr... Kako se, molim vas, spasava domovina?”, upitaće slavnog filozofa, a odgovor će biti: „Da sam na vašem mestu, mesje, kao intelektualac koji dolazi iz jedne nerazvijene zemlje, ja ne bih ovde pio kafu s mlekom nego bih bio učitelj u svojoj zemlji”. Realnost Refikove utopije, međutim, biće da te knjige niko nije kupovao...\nSada, kada roman „Dževdet-beg i njegovi sinovi” čitamo posle „Bele tvrđave”, „Novog života” i „Zovem se Crveno” koji su na srpski prevedeni ranije, shvatamo da je Orhan Pamuk već u prvoj svojoj knjizi pokazao savršenstvo pripovedačke umetnosti. „Dževdet-beg i njegovi sinovi” je delo sastavljeno iz ispričanih slika; događanja je, u suštini, neverovatno malo, a pred našim očima, na gotovo 700 stranica, izgrađena je bez ijedne jedine suvišne reči monumentalna priča o ljudskoj intimi i mogućnostima sreće kroz sedmodecenijsku istoriju turskog društva u previranju! Orhanu Pamuku u toj umešnosti pripovedanja danas nema premca.\nA o definiciji sreće i Helderlinu koga Refik neumorno čita, još samo nešto: kroz roman se, periodično, lenjo provlači lik hadžije koji mirno sedi na suncu, nešto radi i priča sa rutavim, mladim razdraganim ovčarskim psom. „Postojala je neka bliskost koju su obojica formirali: govorili su da njima pripada ovo nebo i svetlost, ovo parče dunjluka (`ovog sveta`) što stoji nepomično...” Dovoljno.\nSlika 20. vijeka moderne Turske\nDževdet beg i njegovi sinovi, Orhan Pamuk\nTo je široka slika Turske i prolaska njene građanske klase kroz lavirinte kapitalizma, njene uspone i padove\nMiljenik našim čitalaca, turski nobelovac Orhan Pamuk, više od godinu dana je na samom vrhu bestseler lista sa romanom "Zovem se Crveno", ni njegov putopis "Istanbul" ne pada ispod desetog mjesta, a sada je štampan i njegov debitantski roman "Dževdet beg i njegovi sinovi".\nIzdavač Vladislav Bajac, vlasnik "Geopoetike", koji je " otkrio" našim čitaocima Pamuka sa njegovim romanom "Bijela tvrđava", sada im je omogućio da među prvima u svijetu (poslije originalnog jezika) mogu da čitaju knjigu kojom je pisac zakoračio na stazu koja ga je odvela do Stokholma da 2006. primi najviše literarno priznanje na svijetu .\nPrema riječima Bajca, djelo je prvobitno imalo drugi naslov ("Tama i svjetlost") i 1979. je dobilo nagradu izdavača Milijet kao najbolji rukopis, a kada se pojavilo 1982. pod sadašnjim naslovom "Dževdet beg i njegovi sinovi", dobilo je nagradu koja nosi ime slavnog pisca Orhana Kemala.\nOvo djelo je pisano pod uticajem klasične evropske literature (Dostojevski, Tolstoj, Man) i može da se uporedi s" Budenbrokovima" Tomasa Mana, jer se u oba slučaja radi o romanesknoj porodičnoj sagi.\nPamuk prati sudbine tri generacije jedne imućne istambulske porodice, a vremenski raspon je od mladoturske revolucije 1908. do predvečerja vojnog puča 1971.godine.\nTokom ovog perioda tursko društvo se transformisalo od Osmanske imperije, koja je još bila duboko ukorijenjena u prošlost, u prozapadnu republiku koja prolazi kroz niz kriza.\nMladi Pamuk se opredijelio da ispirča porodičnu sagu, na skoro naturalistički način, ostajući vjeran klasičnom realističkom romanu sa čvrstim zapletom i impresivnim likovima koji su stavljeni u jasno definisan društveni kontekst .\n"To je široka slika čitavog 20. vijeka moderne Turske i prolaska njene građanske klase kroz lavirinte kapitalizma, njene uspone i padove" objasnio je Bajac.Na koricama knjige štampan je odlomak iz govora koji je Pamuk održao prilikom primanja Nobelove nagrade, u kome navodi kako je rukopis "Dževdet bega" dao ocu, čije mu je mišljenje bilo veoma važno i kako je otac, pošto ga je pročitao, zagrljajem pokazao sinu da mu se knjiga dopala, što je i preporuka svakom budućem čitaocu.


Psi su opet vratili smisao prokletom svetu u novoj verziji spota "Famous" Kanjea Vesta\nNekoliko moćnih vladara lajkova u psećem carstvu Instagrama skromno je odložilo koske od 24-karatnog zlata da bi pomogli nečemu dobrom.\nSlava može svakog da pretvori u pravu divu - zahtevnu, razmaženu i sveukupo neprijatnu - pa je lepo videti one na koje se ugledamo da zajedno pomažu onima manje srećnim među nama. U tom duhu, nekoliko moćnih vladara lajkova u psećem carstvu Instagrama skromno su odložili koske za žvakanje od 24-karatnog zlata da bi podržali nešto dobro, to jest, dobrotvornou organizaciju RED, koju predvodi Bono, a pomaže svima koji su oboleli od side i finansira brojna istraživanja za lečenje ove bolesti.\nDarežljiva grupa zvezda među čupavim četvoronošcima učestvovala je u internet-prearanžiranom video spotu za sada već ozloglašenu pesmu "Famous" Kanjea Vesta, zamenivši gola tela Donalda Trampa, Kejtlin Džener i Kanjeove žene Kim Kardašijan. Instagram džinovi poput @tunameltsmyheart i @toastmeetsworld, valjaju se u nekakvim šarenim psećim pidžamama (to ja tako vidim) koje možete da kupite preko ove organizacije.\nPsi su još jednom uneli smisao u ovaj užasno tupavi i besmisleni život, a vanvremenski stih "Ja sam napravio tu kučku slavnom" dobija mnogo čistije i bukvalnije značenje. Osećam se potpuno smireno sada.\nTagged:videoInstagramNoiseykanye westfamousspotVice Blogfenomenipsie


- Putem brojeva telefona, 011/2053-683 i 0700/333-443 građani će u direktnom razgovoru sa operaterima RFZO-a moći da se informišu o potrebnoj dokumentaciji za lečenje u inostranstvu, načinu podnošenja zahteva, statusu predate molbe, trenutnoj fazi obrade podnetog zahteva, načinu dostavljanja rešenja - navode u RFZO.\nKako oni dodaju, info-linija je početak implementacije nacionalnog kol - centra RFZO i biće njegov sastavni deo, kada bude bio pušten u rad u narednom periodu.\n- Cena poziva oba telefonska broja iz fiksne telefonije je ista kao ona za lokalne pozive, a radno vreme info-linije je svakog radnog dana, od 7.30 do 15.30 časova - navode u RFZO


APR: Omogućena pretraga svih zdravstvenih ustanova i ordinacija prema opštinama | PRIJEPOLJE INFO\nNaslovna INFO APR: Omogućena pretraga svih zdravstvenih ustanova i ordinacija prema opštinama\nAPR: Omogućena pretraga svih zdravstvenih ustanova i ordinacija prema opštinama\nAgencija za privredne registre (APR) saopštila je danas da je objavila Jedinstvenu evidenciju subjekata u zdravstvu, koja omogućava pretraživanje javnih registrovanih podataka o zdravstvenim ustanovama i privatnoj praksi na teritoriji Srbije.\nPutem tog pretraživača, kako kažu u APR, omogućen je pristup podacima o privatnoj praksi i preduzetnicima upisanim u Registar privrednih subjekata, kao i o zdravstvenim ustanovama u našoj zemlji koje se nalaze u Registru zdravstvenih ustanova, koji vodi APR. Na osnovu kriterijuma koji se odnose na šifru delatnosti iz oblasti zdravstva i na opštinu, putem pretraživača se dobija lista privatne prakse i zdravstvenih ustanova koje obavljaju zadatu zdravstvenu delatnost, uz mogućnost pregleda detalja o svakom subjektu pojedinačno. U APR podsećaju da se jedinstvenoj evidenciji subjekata u zdravstvu pristupa preko njihovs internet stranice.\nPrethodni tekstOve nedelje pojačana kontrola prekoračenja brzine, od srede “Spid maraton”\nSledeći tekstReporteri bez granica: Dramatičan pad slobode medija od početka pandemije, Srbija na 93. mestu


Poznati proizvošač mobilne telefonije radi promocije branda na domaćem tržištu otvorio je radno mesto\nU Beogradu, Novom Sadu, Čačku, Kragujevcu, Zrenjaninu, Subotici, Jagodini, Leskovcu, Nišu, Požarevacu i Vršcu.\nSa ili bez iskustva u direktnoj prodaji\nSamostalan, energičan, odgovoran\nRazvijene komunikacijske i prodajne veštine\nOdgovoran i dinamičan posao\nRedovnu i stimulativnu zaradu – fiksna zarada plus bonusi\nRadno vreme 6 sati, 6 dana nedeljno\nVašu prijavu možete poslati elektronskim putem.\n26.6.2019. do 26.7.2019.


UPPR je prošlog mjeseca potvrđen u Privrednom apelacionom sudu u Beogradu, rekao je generalni direktor borske kompanije Blagoje Spaskovski.\nRTB je, kako ističe, platio sve obaveze za javne prihode (rudnu rentu, ekološku taksu, prihode lokalnim samoupravama Bora i Majdanpeka), a redovno se, pored zarada i tekućih obaveza dobavljačima, izmiruje i rata kredita uzetog od kanadske EDC banke za izgradnju nove topionice u Boru.\n“Uplaćeno je ukupno 489 miliona dinara. Od toga je borska opština dobila 134, a majdanpečka 37 miliona dinara”, rekao je Spaskovski za Tanjug.\nIzmirene su, kako kaže, i ostale lokalne obaveze, pa je po tom osnovu borska opština dobila 17, a majdanpečka dva i po miliona dinara.\n“Počeli smo da izmirujemo i obaveze za struju. Platili smo novembarski račun od 439 miliona dinara za potrošenu električnu energiju u tom mesecu. Uplaćena je, takođe, i šesta rata kredita za novu topionicu u iznosu od devet miliona dolara. Toliko, sa kamatom, vredi jedan anuitet”, navodi Spaskovski.\nOd obaveza preuzetih iz UPPR-a, kompaniji je ostalo, ističe on, da objavi tender za profesionalni menadžment i da nastavi da ispunjava ostale obaveze.\n“Potvrda UPPR-a u beogradskom Apelacionom sudu obavezuje nas da sve što nalaže ovaj pravno-ekonomski dokument i izvršimo jer su RTB-u Bor, u vreme realizacije UPPR-a, dugovi otpušteni, a ne otpisani”, objašnjava on.\nDodaje da bi neispunjenje bilo koje obaveze “odvelo RTB Bor u stečaj, i zato je to velika obaveza koja se mora poštovati, kao i svaka druga sudska presuda”.\n“Otplata ostatka istorijskog duga od 1,2 milijarde evra, i to 10 odsto tog duga, počeće u decembru sledeće godine. Od tada će RTB Bor, uz izmirivanje obaveza iz tekućeg poslovanja morati da izdvaja dodatnih 1,2 miliona evra za obaveze preuzete iz UPPR-a. Uz to, plaćaće i kredit za novu topionicu do 15. juna 2020. godine”, kaže sagovornik Tanjuga.\nKako naglašava, tih 1,2 miliona evra mesečno, koje će RTB Bor od decembra sledeće godine plaćati u naredna 84 meseca, jesu dugovi kompanije iz perioda do 2009. godine, odnosno čak 864 miliona evra, ili 75 odsto tog duga, potiče iz perioda pre 2009. godine. Tanjug\nTagovi: izborobavezereorganizacijartb borvazno


Procenat vraćene melase ne prelazi 7%. Glikemijski indeks braon i belog šećera je maltene identičan, oko 68. Hranu sa glikemijskim indeksom preko 45 nutricionisti preporučuju da se unosi retko. Melasa koju vraćaju nazad u braon i crni šećer doduše sadrži malo minerala (kalcijum, kalijum i gvožđe) ali ne u količinama koje su zdravstveno opravdane.\nZAPAMTITE: 100g, belog šećera ima 400 kalorija, braon šećer oko 380 kalorija.\nU prirodi, biljke dolaze sa ugljenim hidratima. Neke sa šećerom poput šećerne trske, neke su pune fruktoze kao većina voća. Međutim koncentrovan šećer u prirodi nigde nećemo naći. Njegov ukus i osećaj koji stvara može da izazove zavisnost.Zanimljivo kod svih slatkiša je što su nas odmalena i vaspitavali na njima. Oni su uvek bili neka vrsta “nagrade”. Dobijali smo ih posle ručka ili ako lepo istrpimo zubara. Da li samo meni to liči na klasično uslovljavanje?


Žene rukovode investicijama iz dijaspore i ohrabruju nova ulaganja – Biznis.ba\nNaslovnaBiHŽene rukovode investicijama iz dijaspore i ohrabruju nova ulaganja\nobjavljeno 08. mar 2019. u 12:34\nInvesticije iz dijaspore su sve češće tema analiza i izvještaja u domaćoj javnosti, ali posebnu pažnju na tom polju zauzima sve veće učešće žena-poduzetnica koje dolaze iz dijasporske zajednice i žele uložiti u Bosnu i Hercegovinu, ali i žena koje rukovode kompanijama uspostavljenim investicijom iz dijaspore.\nNekoliko njih se posebno ističu u svom poslu, gdje nastoje uključiti i socijalni element u pristup zapošljavanju i osiguranju pravih prilika za edukaciju i usavršavanje svojih zaposlenica i zaposlenika.\nDirektorica kompanije “FITS” iz Sarajeva Memnuna Čaklovica navodi da se trudi osigurati im sve ono što misli da jedan poslodavac treba da ponudi svom usposleniku, a oni to vraćaju neizmjernim anagažovanjem na projektima.\n– Dosad je atmosfera odlična. Optimizam je na visokom nivou, moja ideja je bila raditi na socijalnom zbrinjavanju ljudi, prevenstveno višečlanih pordica s jednim hraniteljem, bez stambenog rješenja. Kod nas je uposlena majka s četvero djece, samohrana majka, muškarci kao jedini hranioci svojih porodica i naravno mladi ljudi koji tek trebaju da osnuju svoju porodicu i ostanu ovdje u našoj BiH – poručuje Čaklovica.\nMensura Sušić, direktorica kompanije “Empress” iz Zenice, smatra da biznis traži i uključenost investitora u lokalnu zajednicu.\n– Želimo da se naš brend vezuje za rad u zajednici. Da vraćamo gradovima i selima u kojima smo prisutni, zato uvijek pozivamo škole i udruženja da nam se jave, kako bismo pokrenuli pozitivne priče u našoj zemlji – kazala je Sušić.\nMedina Rahman, direktorica kompanije “EDNA Metalworking” iz Prijedora, primjer je žene na čelu firme u metalskom sektoru. Preduzeće pokrenuto investicijom iz dijaspore u ovoj godini planira rast i otvaranje novih radnih mjesta.\n– U 2019. godini planiramo proširenje rada. Planiramo izgraditi proizvodnu halu na parceli od oko četiri hiljade kvadrata u Industrijskoj zoni “Celpak”. Realizacijom ovog projekta će se stvoriti uvjeti za zaposlenje novih radnika, te ćemo proširiti proizodnju. Otvaramo mogućnost za pokretanje novog investicijskog ciklusa – kazala je direktorica „EDNA Metalworkinga“.\nUSAID Projekat “Diaspora Invest” je podržao kompanije poput ovih kroz program tehničke podrške, ali i kroz osiguranje grant sredstava. Priče o investicijama iz dijaspore koje istovremeno donose i pozitivne poruke o većoj uključenosti žena na rukovodećim pozicijama u biznisu ohrabruju nova ulaganja u BiH. Premda ovaj put nosi izazove, iskustva i poruke Medine, Mensure i Memnune važan su putokaz za naprijed, saopćeno je iz ovog projekta.


Kako je rečeno na današnjem skupu Inženjerske komore Srbije, organizovane u okviru Međunarodnog sajma tehnike i tehničkih dostignuća, zahvaljujući Centralnom registru energetskih pasoša, Srbija se svrstava među prve zemlje u Evropi, koja je na putu unapređenja energetske efikasnosti, uspostavila takvu bazu podataka.\nProjekat “Data management system – Centralni registar energetskih pasoša” pokrenulo je Ministarstvo građevinarstva uz podršku Nemačkog društva za međunarodnu saradnju (GIZ). Taj projekat je izradila beogradska kompanija “Belit”.\n– Naš zadatak je bio da izradimo informacioni sistem i izvršimo njegovu impelmentaciju. Ciljevi su bili da se uradi sveobuhvatan Data menadžment sistem od kojih je Centralni registar energetskih pasoša jedan deo, a prve se dalji planovi u okviru ovog sistema koji će biti realizovani u narednim godinama – kaže u razgovoru za “eKapiju” Đorđe Lazić, menadžer projekata u kompaniji “Belit”.\nKako nam je rekao Lazić, taj informacioni sistem će koristiti Ministarstvo građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture i Ministarstvo rudarstva i energetike, licencirani inženjeri za izradu energetskih pasoša i kompanije koje izdaju energetske pasoše, a moći će da ga koriste i svi građani.\n– Sam informacioni sistem ima nekoliko uloga. Ministarstva će imati alat kojima će dobiti sveobuhvatni izveštaj na osnovu kojih će moći da prave dalje planove. Kompletan alat za izradu energetskih pasoša će biti dostupan za inženjere. Takođe, postoji jedan javni deo centralnog registra, tako da će građani moći da prate vesti i događaje koji su u vezi sa energetskom efikasnošću, da pretražuju registar licenciranih inženjera za izradu energetskog pasoša, da pretražuju registar licenciranih kompanija – objašnjava Lazić.\nOn navodi da će svi moći da pretražuju osnovnu bazu odnosno centralni registar izdatih energetskih pasoša.\n– Građanima će biti dostupna samo prva strana energetskih pasoša, na kojima im je dostupno, osim adrese i osnovnih podataka, i energetski razred zgrade. Ministarstva su upravljačko telo koji će dodeljivati korisničko ime i lozinku ostalim učesnicima u procesu – opštinama, javno-komunalnim preduzećima i dr. Licencirani inženjeri i kompanije dobijaju te podatke od Inženjerske komore pošto je ona nadležna za njih.\nNaš sagovornik napominje da će do septembra licencirani inženjeri i kompanije moći da pogledaju registar da testiraju sve funkcionalnosti i da im pošalju svoje utiske kako bi se sistem eventualno poboljšao i unapredio.


VIDEO: Objavljen trejler za horor "IT": JEZIVI kadrovi i muzika za NAJHRABRIJE!\nSubota, 29.07.2017 | 20:51\nWarner Bros. Pictures objavio je trejler za film "It" koji će biti u bioskopima od 8. septembra.\nRiječ je o hororu koji je baziran na istoimenoj noveli Stephena Kinga iz 1986. godine.\nFilm govori o sedmoro djece u Maineu koju teroriše nepoznato biće. Od muzike i prizora u trejleru poželjećete otići u svoju najbližu bioskopsku dvoranu.\nRežiser filma je Andres Muschietti, a glume Bill Skarsgard i Jaeden Lieberher u glavnim ulogama. Film je sniman u Ontariju i Torontu.


Zdravko Čolić: Treba biti pošten u ovom poslu - juGmedia\nMoguće je da će se na koncertu pojaviti i neki gosti, ali ko će to biti ostalo je kao malo iznenađenje za 25.septembar.\nNIŠ – Uoči koncerta 25.septembra koji će se održati na Platou u niškoj Tvrđavi Zdravko Čolić je na konferenciji za novinare u Gradskoj kući najavio nezaboravan provod\nPozdravljajući jednu od najvećih zvezda Balkana Zdravka Čolića, gradonačelnik Zoran Perišić je rekao da je on pomalo jugonostalgičar kao i mnogi drugi i da je siguran da nema nikoga ko ne bi znao da otpeva bar petnaestak Zdravkovih pesama.\nZdravko Čolić je zahvalio na srdačnom dočeku i istakao da se on godinama na brojnim koncertima druži sa Nišlijama, ali da i privatno poznaje mnoge žitelje našeg grada koji su mu prijatelji i kod kojih svraća i kad nema koncert.\n„U Nišu se uvek osećam prijatno i dobrodošlo, kaže Zdravko.\nPopularni Čola je najavio dobar koncert sa velikim ansamblom od preko 15 članova, baletsku grupu i vrhunsku produkciju studija „Berar“.\nNa pitanje novinara kako, u opštoj poplavi šunda i kiča, uspeva da traje toliki niz godina, Zdravko kaže da u ovom poslu treba biti pošten, ceniti ljude i svaku prodatu kartu, ne težiti da svaka pesma odmah mora da bude hit već da bude dobra i da traje.\nPokrovitelj koncerta je grad Niš.\nPIROT - Jedna osoba je poginula, a pet je povređeno u saobraćajnoj nesreći na putu Kalotina-Sofija koja se dogodila jutros oko 8,45 po bugarskom…


Fiskalni savet doveo u pitanje Vujovićev plan postepene štednje | Biznis i Finansije\n/ B&F Plus / Fiskalni savet doveo u pitanje Vujovićev plan postepene štednje\nOpasnost od izbijanja krize nalaže neodložno sprovođenje fiskalne konsolidacije – Vlada više nema mnogo izbora niti mogućnost daljeg odlaganja, upozorio je Fiskalni savet.\nFiskalni savet od svog osnivanja 2011. godine upozorava na neodrživost fiskalne politike i na glavne neravnoteže u javnim finansijama Srbije. Mere koje su u međuvremenu sprovođene kao odgovor na loše stanje javnih finansija bile su nedovoljne,selektivne, kratkoročne, često i loše pripremljene – a one najbolnije su po pravilu razvodnjavane ili odlagane. U isto vreme još brže su se javljali novi problemi i troškovi od kojih su najveći oni koji se odnose na loše poslovanje domaćih banaka, javnih i državnih preduzeća i rast sive ekonomije. Ti problemi su postali dodatni veliki i neodrživ fiskalni trošak koji je povećavao deficit i javni dug zemlje. Tako se u 2014. godini došlo do ogromnog deficita od preko 8% BDP-a i javnog duga koji će na kraju godine premašiti 70% BDP-a. Ovakvi pokazatelji nameću neodložno sprovođenje sveobuhvatne fiskalne konsolidacije, jer je kriza javnog duga potpuno izvesna alternativa.\nFiskalna konsolidacija počiva na tri stuba: 1) dovođenju u red javnih i državnih preduzeća, 2) smanjenju neodrživih izdvajanja za penzije i plate u javnom sektoru, 3) strukturnim reformama – i sva tri su neophodna. Fiskalni troškovi lošeg poslovanja javnih i državnih preduzeća veliki su i najbrže rastući rashod države koji preti da potpuno uruši javne finansije. Bez rešavanja ovih problema bilo kakva fiskalna konsolidacija je osuđena na neuspeh, jer bi se sve uštede (kao i do sada) odlile kroz loše poslovanje javnih i državnih preduzeća.\nPrivreda Srbije nije u mogućnosti da finansira trenutni nivo izdvajanja za penzije i plate u javnom sektoru. Održivi nivo izdvajanja za penzije je oko 10% BDP-a i za plate u javnom sektoru oko 8% BDP-a, a trenutno se za penzije izdvaja skoro 14% BDP-a, a za plate skoro 11% BDP-a. Smanjenje neodrživog izdvajanja za penzije i plate u javnom sektoru je ne samo ekonomski potrebno, već je i jedini način za neophodno veliko smanjenje fiskalnog deficita – naročito u 2015. godini, jer sve druge mere daju prve opipljive rezultate tek za dve do tri godine, a neke čak i kasnije. Zbog toga bi penzije i plate u javnom sektoru trebalo odmah smanjiti za 15%. Smanjivanje deficita u srednjem roku (2016. i 2017. godina) presudno će zavisiti od strukturnih reformi čiji se temelj postavlja sada. Fiskalni savet u potpunosti podržava usvajanje reformskih izmena Zakona o PIO, prve korake koji vode ka potrebnoj racionalizaciji broja zaposlenih u javnom sektoru (izmene Zakona o radu, centralni registar zaposlenih) i smanjenju sive ekonomije (promena zakonske regulative, personalna unapređenja Poreske uprave). Početak je obećavajući, ali najveći i najteži deo ovog reformskog paketa (smanjenje zaposlenosti) tek bi trebalo da se sprovede.\nDeficit u 2014. godini iznosiće približno preko 2,6 mlrd evra (8,3% BDP-a). Kretanje javnih prihoda i rashoda u prvih šest meseci ukazuje na to da se neće ostvariti budžetom planirani (veliki) fiskalni deficit od oko 2,5 mlrd evra, već da će on biti još veći. U odnosu na plan, prihodi će podbaciti za oko 50 mlrd dinara, ali će se na rashodima ostvariti uštede u iznosu koji procenjujemo na oko 30 mlrd dinara. Osnovni razlozi za probijanje deficita u odnosu na plan su objektivne okolnosti promenjenog makroekonomskog okruženja (niža inflacija, recesija) zbog čega su podbacili javni prihodi, a u manjoj meri i uticaj poplava (oko 0,2% BDP-a povećanje deficita). Deficit od 8,3% BDP-a je najveći u Evropi (izuzev možda Ukrajine) što je dobar indikator neodrživosti fiskalne pozicije u kojoj se Srbija trenutno nalazi.\nVeliki deficit je strukturni problem koji se ne može otkloniti bez snažnih mera fiskalne konsolidacije. Ministarstvo finansija je uspelo tokom 2014. da smanji neke od najvećih fiskalnih rashoda, posebno plate, u odnosu na granice koje su bile propisane budžetom (što se u prethodnim godinama nije dešavalo). Takođe, do pada javnih prihoda je uglavnom došlo zbog objektivnih okolnosti, a ne usled loše kontrole i povećanja sive ekonomije (što je, na primer,bio slučaj u 2013. godini). Deficit je i pored toga ogroman i rastući, što znači da su fundamenti javnih finansija pogrešno postavljeni, a ne da je došlo do povećanja nediscipline u izvršenju budžeta. Problemi u javnim finansijama su strukturni, a ne operativni, jer država sistematski i duži niz godina troši čak 15-20% više sredstava nego što prikuplja. To znači i da se problem velikog fiskalnog deficita neće i ne može otkloniti bez snažnih budžetskih mera i teških političkih odluka.\nTeze koje su iznete u javnosti: da će se sa oporavkom privredne aktivnosti rešiti problemi javnog duga i deficita; ili podvarijanta te teze: da smanjenje javnih rashoda (penzija i plata) nije svrsishodno, jer će toliko umanjiti potrošnju i poreske prihode da to neće imati nikakav uticaj na deficit – nisu utemeljene na kvantitativnim analizama i mogu da zavaravaju građane da postoji lakši put kojim semogu izbeći nepopularne mere.\nCilj fiskalne konsolidacije je smanjenje deficita na ispod 3% BDP-a u 2017. godini i zaustavljanje rasta javnog duga. Fiskalni deficit i javni dug se ne mogu povećavati i finansirati unedogled. Srbija sa ovakvim stanjem svojih javnih finansija mora svake godine da se zaduži oko 5 mlrd evra da bi finansirala deficit i otplatila dospeli dug – i te obaveze rastu iz godine u godinu. Već sada su godišnje potrebe za zaduživanjem države veće od 15% BDP-a, što je standardni prag koji ukazuje na povećan rizik nelikvidnosti.\nObavljanje osnovnih funkcija države (isplata penzija, finansiranje zdravstva, prosvete, odbrane, socijalne pomoći i drugo) trenutno, dakle, dobrim delom zavisi od pozajmica međunarodnih investitora i njihovog poverenja da će Srbija u budućnosti biti u mogućnosti da im pozajmljeni novac vrati. Ukoliko javni dug neprestano raste (država se sve više i više zadužuje) i ne vidi se kredibilan plan da se situacija u dogledno vreme preokrene –investitori će u jednom trenutku prestati da pozajmljuju novac državi i doći će do krize. Zbog toga je neophodno sprovesti fiskalnu konsolidaciju kojom bi se u što kraćem vremenu (do 2017. godine) rashodi države uskladili sa njenim mogućnostima i učešće javnog duga u BDP-u prestalo da se povećava. Fiskalni savet smatra i da je neophodno sklopiti novi aranžman sa MMF-om koji bi bio dodatna garancija investitorima da će planirana konsolidacija da se izvrši.\nFiskalnom konsolidacijom je potrebno do 2017. godine uštedeti gotovo 2 mlrd evra. Do 2017. godine je potrebno da se fiskalni deficit smanji sa sadašnjih preko 2,6 mlrd evra (8,3% BDP-a) na ispod 1 mlrd evra (3% BDP-a). U tom periodu će,međutim, i neki rashodi države morati da porastu, poput plaćanja za kamate (zbog rastućeg javnog duga) i javnih investicija (koje su trenutno nedovoljne). Zbog toga će za smanjenje deficita od 1,7 mlrd evra u naredne tri godine biti neophodno da se ostvare uštede od gotovo 2 mlrd evra. Tolike uštede nije moguće ostvariti ne zadirući u ubedljivo najveće stavke javnih rashoda, penzije i plate u javnom sektoru, ali ni bez zaustavljanja ogromnih odliva koje država ima usled lošeg poslovanja državnih i javnih preduzeća.\nDržava trenutno troši oko milijardu evra godišnje na loše poslovanje državnih i javnih preduzeća i do 2017. godine taj trošak bi morala da smanji za400 do 500 mln evra. Ogromni troškovi javnih i državnih preduzeća prete da potope javne finansije Srbije, a u 2014. godini problemi se dodatno uvećavaju. Trenutno je najveći rizik da loše poslovanje najvećeg državnog preduzeća, EPS-a, postane fiskalni trošak. Ukoliko EPS ne bude u stanju da sam servisira svoje obaveze, to bi zbog veličine problema verovatno potpuno urušilo javne finansije Srbije i fiskalna konsolidacija bi onda bila nemoguća. Srbijagas i dalje generiše gubitke,jer ne naplaćuje gas koji isporučuje Azotari, Petrohemiji, Metanolsko-sirćetnom kompleksu, gradskim toplanama i mnogim drugima.\nUmesto da se, kao što je najavljeno i predviđeno budžetom, sudbina Železare Smederevo reši u prvoj polovini 2014, država sada ponovo pokreće proizvodnju u tom preduzeću i povećava fiskalni trošak. Uz sve to, postoji i rizik da će još neka od državnih banaka zahtevati fiskalnu intervenciju. Problemi javnih i državnih preduzeća su politički (interesne grupe, partijsko upravljanje), ali i profesionalni (višak zaposlenih, niske cene proizvoda, niska naplata, tehnološka zaostalost, negativna selekcija unutar preduzeća i mnoge druge slabosti), što znači da se ne mogu otkloniti preko noći, a u nekim slučajevima fiskalni troškovi se verovatno i ne mogu potpuno izbeći (na primer, subvencije Železnici). Procena Fiskalnog saveta je da bi dovođenje u red javnih i državnih preduzeća moglo do 2017. godine da obezbedi fiskalne uštede od 400 do 500 mln evra, a da su najbitnije mera za to restrukturiranje i rešavanje sudbine preduzeća kojima država izdaje garancije na zaduživanje i na druge implicitne i direktne načine pokriva njihove dugove.\nPotrebno je smanjenje penzija i plata u javnom sektoru od 15% već prilikom rebalansa budžeta. Uštede na penzijama i platama su kritične za uspeh fiskalne konsolidacije, jer ne samo što daju najveće fiskalne efekte (oko 800 mln evra za smanjenje penzija i plata od 15%), već su i jedina mera fiskalne konsolidacije koja svoje pune efekte ima već u 2015. godini. Sve druge mere svoje najveće efekte ne mogu da imaju pre 2016. godine, a neke čak ni tada. Ističemo i da bi se na penzijama ostvarilo oko 70% ukupnih ušteda zbog čega bilo kakva mogućnost da se ostvare neophodne uštede a da se ne smanjuju penzije – ne postoji. Korisnici minimalne penzije (i plate) bili bi, pri tome, zaštićeni i isključeni iz smanjenja. Dakle, smanjenje plata i penzija od 15% je fiskalno najveća i najbrža mera, ekonomski je opravdano – jer se otklanja glavni strukturni problem javnih finansija (njihovo neodrživo učešće u BDP-u) – ali je iz ugla političke ekonomije svakako najteža od svih mera. Sve ove činjenice ukazuju da bi je trebalo sprovesti odmah – prilikom rebalansa budžeta za 2014. godinu.\nU srednjem roku (2016. i 2017. godina) presudan uticaj na smanjenje deficita imaće strukturne reforme (zaposlenost i zarade u javnom sektoru, penzijska reforma, suzbijanje sive ekonomije i druge) – čiji se temelji postavljaju sada. Strukturne reforme su treći neophodan činilac fiskalne konsolidacije jer će kroz nekoliko godina dati preostalih 700 mln evra ušteda –ukoliko se otpočnu odmah. Pojednostavljeno posmatrano, sprovođenje strukturnih reformi je drugi naziv za povećanje uređenosti države. Naime, nije opravdano: da istu penziju primaju radnici koji se penzionišu sa 60 i sa 65 godina života (sa istim godinama radnog staža), jer će je oni prvi u proseku primati 5 godina duže; da država kao poslodavac ne otpušta zaposlenog čiji je radni učinak nizak; da višestruko veće plate primaju administrativni radnici u nekoj od agencija u odnosu na one koji rade u nekom od ministarstava; da preduzeću koje plaća svoje poreske obaveze konkuriše na tržištu drugo preduzeće koje je iz tih obaveza izuzeto (ili posluje u sivoj zoni).\nPremda će prvi fiskalni efekti od sprovođenja ovih reformi biti vidljivi tek kroz dve ili tri godine, sada se postavlja njihov temelj. Zbog toga je ključno da se, uz već usvojene zakone o PIO i radu (koje je Fiskalni savet podržao), do kraja godine izrade planovi racionalizacije zaposlenosti u javnom sektoru, nastavi sa efikasnim promenama zakonske regulative, reformišu Poreska uprava i inspekcijske službe i drugo. Kašnjenje bi dovelo do toga da se fiskalni deficit ne smanji dovoljno u 2016. i 2017. godini, što bi moglo ponovo zahtevati nove bolne kratkoročne mere i u tim godinama.\nPrivremeni negativni uticaji fiskalne konsolidacije na privredu mogu se znatno ublažiti koordinisanim merama fiskalne i monetarne politike. Najveće prilagođavanje fiskalnog deficita od preko 3 p.p. BDP-a (sa 8,3% BDP-a na 5% BDP-a) desilo bi se, prema predlogu Fiskalnog saveta, u prvoj godini sprovođenja fiskalne konsolidacije, jer bi se do tada sprovele fiskalno najizdašnije mere –smanjenje penzija i plata za 15%. Snažno smanjivanje deficita u prvoj godini sprovođenja fiskalne konsolidacije (front-loading) pravilo je u gotovo svim slučajevim uspešne fiskalne konsolidacije. Takvo prilagođavanje je bitno zbog kredibiliteta čitavog programa, jer sa znatno manjim deficitom čitava fiskalna konsolidacija posle toga postaje manje rizična – što će biti nagrađeno i većim poverenjem investitora. Jedna od posledica snažnog prilagođavanja deficita u 2015. godini je, međutim, i mogući privremeni negativan uticaj na privrednu aktivnost, jer bi smanjenje fiskalnog deficita za oko 3% BDP-a moglo neposredno da dovede do pada BDP-a za 1%. Zbog toga bi fiskalnu konsolidaciju trebalo sprovoditi u paketu sa drugim promišljenim merama monetarne i fiskalne politike, koje bi bile usmerene na podsticaj privrednom rastu. U protivnom, ukoliko bi ekonomske politike ostale nekoordinisane, moglo bi lako da dođe do opasne kombinacije: recesije i deflacije i neuspešnog prilagođavanja.\nMere koje bi trebalo sprovoditi uz fiskalnu konsolidaciju su:\n1) strukturne mere za unapređenje poslovnog ambijenta i rasta, poput već započetog unapređenja radnog zakonodavstva, Zakona o planiranju i izgradnji i drugo;\n2) povećanje obima i efikasnosti javnih investicija (koje imaju mnogo veći fiskalni multiplikator od drugih vidova javne potrošnje). U ovu grupu mera spada i pojačana aktivnost na obnovi zemlje posle poplava koja bi mogla da ublaži dobar deo mogućih kratkoročnih negativnih efekata fiskalne konsolidacije na rast privrede;\n3) adekvatne mere monetarne politike kojima bi se sprečilo otpočinjanje deflacije i rast nelikvidnosti u privredi. Uz to, ukoliko bi bili pažljivo dizajnirani, kratkotrajni, dobro targetirani i jeftini, fiskalni i kreditni stimulansi mogli bi da znatno pomognu da se fiskalna konsolidacije sprovede uz minimalne nepovoljne uticaje na privredu u 2015. godini.\nOpširnije na www.fiskalnisavet.rs\nbankrot budžet deficit dusan vujovicdusan vujovic fiskalna konsolidacija fiskalni-savet javna-preduzeća penzije plate srbijagas štednja železara smederevo\nMere koje predlaze Fiskalni savet su DRUGI KORAK – poslovni ambijent se uredjuje suzbijanjem sive ekonomije koja bi sprecila nelojalnu konkurenciju. Dok svi privrednici ne budu isti pred zakonom nema napretka i “boljeg privrednog ambijenta”. Suzbijanjem SE povecava se naplata koja bi trebala da smanji pritisak na budzet sto bi omogucilo snizavanje opterecenja zarada za trecinu, najjaca mera koja bi pogurala zaposljavanje novih radnika, kao i prevodjenje 700 hiljada radnika sa rada na crno u legalan rad. Sprecavanjem sive ekonomije novac s ‘ulice” bio bi u legalnim tokovima sto bi sprecilo besomucno iznosenje novca van granica zemlje, znacajna mera koja bi povecala likvidnost privrede – samo zbog ogromnog rada na crno vecine turistickih agencija zbog cega su aranzmani za inostranstvo bar 30% povoljniji iznosi se milijarda evra godisnje van granica. Jakim kontrolama, sprecavanjem utaja poreza, aranzmani bi bili skuplji sto bi bar polovinu turista sprecilo da iznosi novac van zemlje, shvatate kakva bi finansijska inekcija nelikvidnoj privredi bilo da 500 miliona evra ostane u zemlji. Druga izuzetno vazna mera je da se referentna stopa NBS smanji sa 8,5 na 3 – 4% sto bi sprecilo banke da ostvaruju ogromne profite koje takodje iznose iz zemlje.


VUČIĆ SAM O SEBI: "Čuvajte Vučića, takvog više nećete imati" | Klix Info\nVUČIĆ SAM O SEBI: „Čuvajte Vučića, takvog više nećete imati“\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić gostovao je u „Ćirilici“, na TV Hepi, gde je govorio o detaljima sa sastanka sa ruskim ministrom odbrane Sergejem Šojguom, a kako je kazao, on je navodno rekao „da pazimo da ne ostanemo bez Vučića“.\n– Ne mogu da otkrijem ono što je meni rekao lično, ali znam šta je drugima rekao: „Vodite računa da ne ostanete bez Vučića, jer takvog više nećete imati“ – rekao je Vučić uz gromoglasan aplauz punog studija.\nDa predsednik boluje od posebnog oblika narcisoidnosti odavno je poznato, ali ovakvi nastupi pokazuju neku novu fazi koja prevazilazi i najteže oblike samozaljubljenosti.\nSada je počeo treća lica uvlačiti u sopstvene hvalospeve, on ih nije čuo ali ih drugi prepričavaju njemu. Ovak nesvakidašnji izliv narcisoidnosti verovatno ima uzrok u pokriću jednog veoma konkretnog događaja.\nNaime, svi režimski mediji, i ministri već mesecima najvljuju isporuku prvog od šest sistema za protivvazdušnu odbranu „Pancir“, o čemu je sporazum potpisan prošle godine. Međutim, ni u izjavi koju je Šojgu dao, ni u saopštenjima sa sastanaka koje je imao u Beogradu, ovaj sistem se ne pominje.\nOno što je Šojgu doneo su brošure svojih crteža, grafika i radova u drvetu. Ova vest nije nikome legla, a naročito Vučiću, pa je u svom populističkom stilu takvu gorku vest nečim morao prikriti.\nZa nas, zaista dobar i neophodan sistem Pancir koji iz nama nepoznatih razloga opet nije stigao, Vučić je prikrio po običaju praznim hvalospevima o samom sebi, umesto odgovora naciji gde je naoružanje koje smo platili?\nUpdated: 18 фебруара, 2020 — 7:36 pm


Logis Hôtel La Brèche de Roland (FRA Gèdre) - Booking.com\nHoteli u gradu: Gèdre\nLogis Hôtel La Brèche de Roland, Gèdre (FRA) - ponude\nUgrabite ovu odličnu cenu za objekat Logis Hôtel La Brèche de Roland - skorašnji gosti su mu dali ocenu 8,6 Unesite datume kako biste započeli.\nGavarnie Gèdre ski resort is located 10 km away and Barèges ski resort is 20 km away. Parovima se posebno svidela lokacija - ocenili su je sa 9 za boravak udvoje.\nLogis Hôtel La Brèche de Roland toplo dočekuje Booking.com goste od 23. mar 2010. lanac hotela\nIzjednačavamo cenu\tU kom periodu želite da boravite u objektu Logis Hôtel La Brèche de Roland?\nNajskorija rezervacija ovog hotela obavljena je 27. apr u 05:39 sati, iz Velike Britanije.\nObjekat Logis Hôtel La Brèche de Roland je danas rezervisan 2 puta na našem veb sajtu. Rezervišite svoje mesto sada.\n5 razloga da izaberete objekat Logis Hôtel La Brèche de Roland\nSadržaji smeštajnog objekta: Logis Hôtel La Brèche de Roland\nPogledajte 3 najboljih hotela na destinaciji Gèdre, na osnovu 237 verifikovanih recenzija hotela na Booking.com.\nKako stići do objekta Logis Hôtel La Brèche de Roland od aerodroma Aerodrom Tarb - Lurd\nPronašli smo još objekata kao što je Logis Hôtel La Brèche de Roland koji su se svideli drugim putnicima\nLocated in Luz-Saint-Sauveur, Résidence les Balcons de l’Yse is in the foothills of Tourmalet and the Pyrenees National Park. Najskorija rezervacija u ovom hotelu obavljena je juče u 16:32\nSituated opposite the Gavarnie Falls, the highest waterfall of Europe, in the centre of the Pyrenees National Park, the hotel welcomes you in the picturesque Hautes-Pyrénées region. Najskorija rezervacija u ovom hotelu obavljena je juče u 22:13\nHotel De Londres is a 19th century hotel located in the heart of the traditional village of Luz Saint Sauveur. It offers free private parking. Najskorija rezervacija u ovom hotelu obavljena je juče u 19:50\nStill looking? Explore other hotels similar to Logis Hôtel La Brèche de Roland\nHoteli sa parkingom u gradu Gèdre\nHoteli koji nude WiFi u gradu Gèdre\nHoteli sa 3 zvezdice u gradu Gèdre\nSmeštajni objekti u gradu Gèdre\nNajbolje na destinaciji: Gèdre\nKliknite ovde za više objekata blizu popularnih znamenitosti na destinaciji: Gèdre\nUštedite do 50% na destinaciji Gèdre


Izvor\tBlic\tjun 05, 2017\nJ.L. (26), studentkinja koja je u petak uveče nestala u Beogradu, pronađena je živa i zdrava, potvrdio je Darko Mirković, muž njene sestre.\n"Jutros se sama vratila kući. Odmah smo sa njom otišli u policiju jer smo u subotu uveče prijavili da je nestala. Trenutno je na pregledu u Hitnoj pomoći, za svaki slučaj. Ona je dobro i zdrava je", kaže Darko za "Blic".\nOn nije želeo da kaže šta im je ona po dolasku kući rekla i kako je objasnila gde je bila od petka u ponoć, kada je poslednji put viđena. "Nije bila žrtva nikakvog nasilja, niti je nad njom izvršeno bilo kakvo krivično delo. Ona nije bila u provodu, već bih pre rekao da je lutala po gradu. Tek treba da razgovaramo zašto je to uradila tako, a da se nikome ne javi", kaže Darko, i navodi da studentkinja čiji je nestanak alarmirao ceo Beograd nema bilo kakvih psihičkih ni fizičkih problema. "On je zdrava i prava devojka. Čekamo je da izađe sa pregleda i da idemo kući. Hvala Bogu da se sve završilo ovako i da je sa njom sve u redu", kaže Darko. Prema pisanju sajta "Foruminfo" iz Prijepolja, odakle je ova devojka rodom, ona se danas oko 11 sati javila i roditeljima. Njen otac Rajko L. rekao je da je njegova ćerka dobro i da je sve ovo vreme nestanka bila sama. On je, kako razlog ćerkinog nestanka naveo "rastojstvo". "Ona je sada sa sestorom i zetom u Beogradu, a ja ću danas otputovati za Beograd da je vidim", rekao je njen otac za lokalne medije. Studentkinji se svaki trag izgubio u petak oko 23.30 sati, a njena porodica je tek sutradan, u subotu, saznala da je nema i da se noć pre toga nije vratila kući s posla. Mirković, koji je preko Fejsbuka zatražio pomoć u pronalaženju Jelene, za Blic je ranije rekao da je devojka poslednji put viđena u kafiću "Angolo" u Ulici vojvode Šupljikca, u petak oko 23.30 sati. "Ona je rodom iz Prijepolja. U Beogradu živi sa cimerkom, apsolvent je na Ekonomskom fakultetu, a radi kao konobarica u kafiću 'Angolo'. Tu su je gosti i poslednji put videli oko 23.30 sati. Ona je pola sata posle ponoći zatvorila kafić i od tada je niko nije video", rekao je u nedelju Mirković. On je dodao da se devojka posle posla obično vraćala pešice do Slavije, gde je čekala autobus sa Kanarevo brdo gde je stanovala. "Tek u subotu oko 17 sati smo saznali da je nema. Tog dana je na poslu trebalo da se pojavi oko 15 sati, ali nije došla. Kolege su je zvale, ali se nije javljala na telefon. Sve vreme je nedostupan", kaže Darko.\n« Antarktik na korak od pucanja: Pukotina porasla 17 km za 6 dana Vek diplomatskih odnosa Srbije i Danske »


neos marmaras argus Archives - Letovanje.info\nby maestral | Dec 10, 2014 | Neos Marmaras\nVila ASTRI Neos Marmaras Vila ASTRI Neos Marmaras je trospratna kuća sa prizemljem, koja se nalazi u širem centru, na oko 150 m od mora i oko 700 m od gradske plaže. Kuća poseduje studija za 2 osobe, od kojih svi imaju mogućnost dva pomoćna ležaja, strukture jedan...\nVila DIMITRIS Neos Marmaras Vila DIMITRIS Neos Marmaras trospratna kuća, koja se nalazi na kosom terenu čiji je glavni i jedini ulaz sa gornje strane. Kuća se nalazi u širem centru, na oko 250 m od mora i na oko 500m od gradske plaže. Kuća poseduje studija za 2 osobe,...


APATIN DRUGI NA ZAVRŠNOM TURNIRU ZA KADETKINJE - Radio Dunav\n1. ŽOK Novi Sad,2. OK Apatin,3.OK Star Novi Sad,4.OK Elan Volley Srbobran.\nOdbojkaški klub „Apatin“ se zahvaljuje prijateljima turnira koji su pomogli da turnir bude uspešno organizovan:Restoranu Šaran,pekari Preradović,diskontu pića Slap,mesari Rakić,prodavnici Pinćir Apatin,\nTagged OK APATIN OK STAR NOVI SAD ŽOK ELAN VOLLEY SRBOBRAN ŽOK NOVI SAD ŽOK STAR NOVI SAD


Sinergija 08 | PoslovniSoftver.net\nSinergija je za proteklih sedam godina izrasla u najveću i najugledniju IT konferenciju u regionu jugoistočne Evrope.\nNa Sinergiji 08, u Master Centru u Novom Sadu, od 14. do 17. oktobra, očekuje se više od hiljadu IT profesionalaca iz zemlje i regiona, koji će na preko 100 predavanja imati prilike da čuju sve o najnovijim kretanjima na tržištu informacionih tehnologija.\nOd 2001. godine, kada je u beogradskom Sava Centru održana prva Sinergija, ova Microsoftova konferencija je porasla i sazrela. Usavršili smo njen fokus, format i sadržaj. Postala je simbol našeg prisustva na lokalnom tržištu, i ne samo to. Sa rastućim uticajem na lokalno IT okruženje, Sinergija je postala sinonim za inovacije i edukaciju. Njen zadatak je da nastavi sa razvojem regionalnog IT tržišta i sa približavanjem novih tehnologija, kako partnerskim firmama, tako i svim onim korisnicima koji su u Sinergiji prepoznali dobro mesto za pronalaženje informacija i otkrivanje pravih vrednosti informacionih tehnologija.\nSaznajte sve – na jednom mestu\nSinergija je idealno okruženje za učenje, razmenu mišljenja i druženje sa kolegama iz struke. Naše tradicionalne hands on laboratorije pružaju vam priliku da na licu mesta isprobate najnovija softverska rešenja i tehnologije. Najzad, Sinergija je i prilika za opuštanje – prateći sadrzaji i ove godine zauzimaju značajno mesto u našoj agendi.\nBudite deo pokretačke snage\nOve godine, pod sloganom “Where IT all comes together”, nastavljamo istim putem. IT je pokretačka snaga na mnogim tržištima, a naša želja je da to postane i ovde. Zato očekujemo da nam se na tom putu pridružite.\nSinergija 08 tim\nInteresatna predavanja u vezi sa poslovnim softverom održaće se i ove godine na Sinergiji. Izdvojio bih predavanje u vezi sa MS Dynamics rešenjima, kao i predavanja na temu poslovnog izveštavanja (BI – Business Intelligence).\nMS Dynamics – poslovna rešenja\nU okviru ove grupe predavanja biće obuhvaćene sesije koje će pokazati prednosti proizvoda iz familije Microsoft Dynamics, i kako se ovi proizvodi integrišu u kompletnu Microsoft platformu.\nNova ERP poslovna rešenja:\nMicrosoft CRM rešenja i uspešne implemetacije:\nPoslovno informisanje – Business Intelligence (BI)\nGrupa predavanja koja obuhvata sve aspekte integracije, analize i pripreme podataka korišćenjem BI rešenja, korisničkih alata i aplikacija.\nOvo je prava grupa za vas ukoliko ste neko ko želi da usavrši svoje veštine u razvoju, primeni i implementaciji Microsoftovih Business Intelligence rešenja.\nSesije će pokriti najzanimljivije aspekte korišćenja\nMicrosoft SQL Servera 2005 i 2008 i servisa poput\nMicrosoft Performance Point Servera 2007\n2007 Microsoft Office Systema, uključujući\nPrevious Post BizzBuzz 2008 Next Post Počeo sa radom pretraživač EDGIOS


DPS – Borba\nstefan dec 31, 2019 4\nSrpski operativci dobili su nalog da otkriju i evidentiraju svu imovinu vrha DPS-a i biznismena iz Crne Gore, koja se nalazi u Srbiji, ekskluzivno saznaje Borba. Prema našim saznanjima, po tom planu se uveliko radi već nekoliko mjeseci.…\nstefan jun 9, 2019 1\nVisoki funkcioneri DPS-a Ljuiđ Škrelja i Ljoro Nrekić nedavno su bili u društvu osobe koja ima policijski dosije. Kako se može vidjeti na fotografiji koju Borba ekskluzivno objavljuje, njih dvojica sjede u društvu sa Koljom Nušijem. To lice…\nstefan apr 20, 2019 3\nZapljena 50 kilograma kokaina na školskom brodu “Jadran” je nastavak obračuna unutar klanova u vrhu DPS-a, a pozadina svega toga je da se smanji uticaj ministra odbrane Predraga Boškovića i njegova ambicija da bude važan šraf u novoj…\nstefan feb 16, 2019 3\nGlavni operativac Mila Đukanović, od izbijanja afera sa Duškom Kneževićem je Milan Roćen, koji je faktički preuzeo premijersku funkciju, otkriva Borba. Prema našim saznanjima, Đukanović je već oformio svoj tim, koji čine ljudi iz…\nstefan feb 4, 2019 3\nPredsjednik Crne Gore i DPS-a Milo Đukanović nezadovoljan je radom Agencije za nacionalnu bezbjednost i kadrovima koji su poslednjih godina postavljeni na funkcije u službi, jer smatra da je upravo ANB najviše zakazao u slučaju afera koje…\nĐukanović poručio najodanijim saradnicima: Spremite se za obračun, dio DPS-a stoji iza najnovijih…\nstefan jan 25, 2019 4\nPredsjednik Crne Gore i DPS-a Milo Đukanović saopštio je najbližim saradnicima da iza afera koje plasira biznismen Duško Knežević stoje i neki funkcioneri vladajuće partije i da će se obračunati sa njima, potvrđeno je Borbi u vrhu DPS-a.…\nstefan jan 17, 2019 0\nDokapitalizovaću Atlas banku samo da banda izađe iz nje, jer stranci neće da rade dok policija ne izađe, poručio je Duško Knežević, predsjesnil Atlas grupe. “Strah čuva vlast a sad oće vlast sve da otme. Udaram hobotnicu direktno u…\nPotvrđeno pisanje Borbe: Duško Knežević pripremio 2.000 sati video materijala o državnom vrhu Crne…\nstefan jan 16, 2019 1\nPredsjednik Atlas grupe Duško Knežević posjeduje preko 2.000 sati video i audio materijala, a među njima su i razgovori sa vodećim ljudima u državi, ekskluzivno saznaje Borba. Prema našim saznanjima, Knežević je nedavno oformio specijalan…


Vučić Srbima na Kosovu: Glasajte za Srpsku listu jer jedino ona radi zajedno sa Beogradom | N1 Srbija\n01.10.2019. |10.26 >10.33 |\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić pozvao je Srbe na Kosovu da na izborima 6. oktobra u što većem broju glasaju za kandidate Srpske liste, navodeći da od svih političkih partija Srba na Kosovu, jedino ona radi "zajedno sa Beogradom i centralnom Srbijom".\nVučić je za Radio-televiziju Srbije kazao da je glasanje za Srpsku listu "jedini način da ostanemo povezani" a da je "sve drugo samo kidanje veza" i mogućnosti podrške iz Beograda.\n"Srbi mogu da glasaju za koga hoće ali ja ih molim da to bude Srpska lista jer jedino ona radi zajedno sa Beogradom. Izadjite na izbore u što većem broju, da glasamo za svoj opstanak na našim ognjištima, za srpske plate u školama, bolnicama... Sve će nam to ukinuti ukoliko se ne bude čuo glas Srpske liste", ocenio je predsednik Srbije.\nUpitan da li će narednih dana pokušati da se uključi u predizbornu kampanju na Kosovu, Vučić je rekao da zbog niza zakazanih sastanaka sa stranim zvaničnicima i puta u Češku, neće imati vremena za to ali je i dodao da "ne bi imalo smisla" da svojim dolaskom dovede Srbe u opasnost.\nOn je najavio da će kandidate Srpske liste za poslanike pozvati da dodju u Beograd kako bi "simbolično" pokazali da je to njihov glavni grad.\nAca Srbin nastavlja s kampanjom, sada na RTS-u, tako da bi najbolji slogan za izbore na KiM bio IZMORI - izmori taj narod do iznemoglosti, uceni ga otkazom, ukidanjem finansijske pomoći, apelom na slogu koje nema. Zar je važno, Aco Srbine, Aco Srbine, što te je baš briga za taj narod?\n- Baš si uporna sa tim ponavljanjem "Aco Srbine" , za to ko je šta i ko je ko potrebna je LUSTRACIJA i ispitivanje porekla političara kako na vlasti tako i u opoziciji , pitanje šta ga je briga za taj narod je suvišno , poznato je još od Krajine , Kosova pa do Srbije , radi na uništenju .........


Maj 2016 Archives - Božija Reč\nStrah Božiji – 2\nMaj 2016 / Од:\tMilenko Isakov\nMilenko Isakov Ali vam kažem: prijateljima svojim, Ne bojte se od onih koji ubijaju telo i potom ne mogu ništa više učiniti, nego ću vam kazati koga da se bojite: bojte se Onog koji ima vlast pošto ubije baciti u pakao; da, kažem vam, Onoga se bojte” (Luka 12:4,5) Ovo je treća sedmica kako razmišljamo …\nStrah Božiji – 2 Прочитај више »\nStrah Božiji – 1\nMilenko Isakov „Strah je Gospodnji mržnja na zlo” (Priče Solomunove 8:13) Danas nastavljamo sa započetom temom prošle sedmice. Razmišljamo o strahu Božijem i videli smo prošli put da Bog ne želi da nezdravo strahujemo od Njega, već da imamo duboko strahopoštovanje prema Njemu, kao našem Tvorcu i Spasitelju. Takođe smo spomenuli da je nemoguće posedovati …\nStrah Božiji – 1 Прочитај више »\nMilenko Isakov „Ako sam ja Otac, gde je čast koja mi pripada? Ako sam gospodar, gde je strah od mene? kaže Gospoda nad vojskama…” (Malahija 1:6) Živimo u vremenu kada jednostavno nestaje to poštovanje među ljudima, na primer, poštovanje za starije ljude, kao i istinsko poštovanje za Boga. U životima mnogih vernika nema istinskog straha …\nObeležja Svetog Duha u nama – 2\nMilenko Isakov „On (Duh Sveti) će me proslaviti, jer će od mog uzeti, i javiće vam.” (Jovan 16:14) Poslednje dve sedmice razmišljamo o obeležjima Svetog Duha u nama. U prvoj poruci smo videli da nam Sveti Duh daje svesnost da smo voljeni. Biblija kaže da se ljubav Božija izlila u naša srca Duhom Svetim koji nam je …\nObeležja Svetog Duha u nama – 2 Прочитај више »


VUČIĆ POSLE SASTANKA SA POSLANICIMA SNS: Nije bilo lako, ali SVE ĆE BITI U REDU! - Informer\nM. Dakić 19. 06. 2017. 10:56 -- 11:32h\nKako Informer ekskluzivno saznaje, predsednik Vučić rekao je da sastanak nije bio lak, ali da će sve biti u redu:\n- Verujem da će sve biti u redu, ali nije bilo lako - rekao je Vučić.\nSaznaje se i da će se potpredsednica stranke Marija Obradović obratiti novinarima oko 11 časova.\nTema sastanka bila je podrška mandatarki za sastav nove Vlade Srbije Ani Brnabić.\nKO NE GLASA ZA ANU, TAJ JE...\nSASTANAK U 9.00 U SEDIŠTU...\nNaravno da je bilo lako ,onaj ko ne glasa dobija crveni karton.\nSrbija je ovim dogovor kao i njeni gradjani najvise dobila. Uverena sam da ce Ana savesno i strucno 24h svaki dan obavljati ovu veoma vaznu funkciju.\nDobro je sto je postignut koncenzus. A sada moramo jos brze,jace,bolje jer nasa buducnost ne moze da ceka!\nSve je usaglašeno i nastavljamo dalje punom snagom kako bi vlada imala što manje praznog hoda.\nJa nisam ni sumnjao da ce biti problema. Idemo dalje,puna podrska za Anu!\nI ja verujem da će sve biti u redu iako neki poput Palme neće da glasaju.\nNastavak reformi i rada vrlo bitan za nasu zemlju, zbog toga je dobro da dodje do razumevanja i podrske poslanika.\nVerujem da je Vučić postigao dobar rezultat!\nVerujem da nije bilo, ali naslo se resenje, vecina ce podrzati Anu\nTrebalo bi da sve bude u redu to je najbolji izbor za državu i poslanici će to izglasati.\nSvi kao jedan. Bravo.\nBrnabićka je odlična za to mesto!\nOvakvi razgovori nikada nisu laki naravno da svaki poslanik ima svoje mišljenje ali ne treba niko da sumnja da je ovo dobar izbor za Srbiju.\nAna ima apsolutnu podršku poslanika SNS-a to je sigurno.\nAna Brnabić je prava osoba za premijera Srbije , vredna , radna i sposobna.i treba da je podrže svi.\nI treba postići koncezus po ovom pitanju i dati legitimitet budućoj Vladi Srbije.\nSNS ne bi bio to kao ni Srbija da nije bilo Vučićeve energije, mudrosti i odlučnosti.Zbog primitivizma ili megalomanstva reći najvećem srpskom posleratnom diplomati ne bilo bi maloumno.\nVucicu je sada najpotrebnija podrska nemojmo ga izneveriti kao sto on nije nas.\nJedinstvo je sačuvano, poslanici će podržati Vučićev predlog.\nDefinitivno će biti sve u redu što se tiče podrške Ani Brnabić a oni koji to ne žele da podrže predlog predsednika prelaze u opoziciju i to je sasvim logično.\nDrago mi je zbog toga jer je to u interesu gradjana Srbije. Moramo da nastavimo ka EU sto pre.\nGradjani hoce nastavak reforme i pridruzivanje EU. Ana je prava osoba za to.\nBitno je da su naprednjaci jedinstveni u podrsci Vucicu.\nTeske odluke obicno nisu lake, ali nadamo se da ce se sve dobro zavrsiti.\nko se nije složio, opozicija, samo čvrsto.\nNe sumnjam u to da će se dogovoriti u interesu Srbije.\nU stvari vrlo je jednostavno. Ko ne želi da Srbija nastavi put reforme i prosperiteta, neka bude opozicija.\nNaravno da je najbitnije da ima većinsku podršku.\nVerujem da ce vodeca koalicija pokazati jedinstvo prilikom izbora Ane Brnabic na funkciju premijera Srbije.\nDobro je da je doslo do dogovora koji sada još da se ispoštuje i biće sve u redu.\nOcekivano je bilo da podrze predsednikov predlog jer su uvek jedinstveni.\nSamo sveopsta podrska dolazi u obzir,pitanje je suvise vazno da bi se unutar stranke igrali demokratije.\nNi jednog trenutka nisam sumnjala da ce biti drugacije . Imali smo vremena da se uverimo da je Vucic do sada donosio samo ispravne odluke, tako da nema sumlje da je i ovo najispravnija moguca Odluka.\nOvde je u pitanju drzavni interes i ocekivano je bilo da se sloze!\nSve ce to biti u redu. Verujem u to.\nVerujem da ce sve biti u redu i da ce svi podrzati predsednikovu odluku , jer do sada su se njegove odluke uvek pokazale kao ispravne...\nSvaka čast Predsedniče. Ko god sumnja i ko god radi protiv države treba da dobije takav odgovor. Sada narod može najzad da mirno spava i sanja.\nNe sumnjam uopšte da će Vučić imati njihovu podršku.\nPoslanici Srpske napredne stranke sigurno će pružiti maksimalnu podršku Vučiću u vezi sa ovom odlukom.\nNisam ni sumnjala u jedinstvo SNS-a.n\nSNS je ponovo zauzela jedinstven stav.\nVazno je da se podrzi predlog o novoj premijerki.\nOcekujemo da ce vecina podrzati odluku naseg Predsednika.\nSigurno nije bilo lako ubediti poslanike, ali svi će uskoro uvideti da je to najbolje rešenje.\nRukovodstvo stranke je dalo Vučiću odrešene ruke, tako da svi moraju da poštuju stranačku disciplinu pa i poslanici.\nImace Ana sigurno dovoljnu podrsku jer je ona najbolji izbor za novog premijera!\nVucic je uspeo da sacuva jedinstvo SNSa.\nOstaje jos odluka koalicionih partnera. Anu Brnabic treba podrzati.\nBio sam ubedjen da ce Vucic resiti stvar na samo njemu svojstven nacin.\nKako god,vazno je da je dogovor postignut i da se ide dalje.\nNajbolji je kandidat,koji zasluzuje da bude premijer jer je dokazala da je sposobna i sigurno ce dobro obavljati svoj posao.\nKo podržava Vučića, podržaće i njegovu odluku za premijera.\nSvi koji imaju imalo pameti i koji zele dobro ovoj Srbiji,treba da se sloze oko pristajanja Ane Brnabic za Predsednika vlade.n\nVažno je pokazati jedinstvo i to je osnovno.\nDogovor kuću gradi tako bih rekao.Nema potrebe za nervozom jer će sve biti u redu.\nOva podrška poslanika SNS presedniku Vučiću dobra investicija za budućnost Srbije .\nBitno da se razgovaralo da je bilo razlicitih misljenja ali da se slazu oko toga da je izbor Brnabic za premijera najbolji za Srbiju i to treba podrzati.\nNije se dovodilo u pitanje jedistvo SNS po svakom pitanju!\nvazno je da je dogovor postignut i da se ide dalje.\nSve vecu i vecu podrsku dobija, to mora nesto da znaci!\nNije bilo lako, ali se dobro zavrsilo...sto je najbitnije\nNajbitnije je da je SNS po ko zna koji put pokazao jedinstvo kad je to najpotrebnije\nMislim da je nekim ljudima najveci problem to sto premijer treba da im bude zena nego bilo sta drugo\nVelika podrska za Anu, ne zasluzuje ovolike uvrede, zasluzuje podrsku zbog savrsenh rezultata svog dosadasnjeg rada u zivotu\nZna Vucic sta radi... Kapa dole.\nBrnabiceva zasluzuje sansu... Sjajan je strucnjak.\nNaravno da će svi do jednog podržati da Ana Brnabić bude mandatar. Imaće većinu u skupštini.\nSNS će podržati predlog Aleksandra Vučića.\nSNS predlozio, SNS i glasa....podrzavam.\nVažan je konačan dogovor\nSigurno su dobro razmislili koga će da predlože\nRazličita mišljenja uvek posoje, ali kroz jedinstvo dolaze rezultati\nDogovor kucu gradi ! Samo Napred Srbijo !\nKo ne podrzi Anu to znaci da ne podrzava ni Vucica,prosto kao pasulj. SNS bi morao podrzati predlog predsednika stranke.\nTreba podrzati Vucicev predlog zato sto je to najbolje resenje za Srbiju.\nVerujem da ce se odrzati jedinstvo u stranci.\nNije lako,ali Aleksandra Vucic je neko kome polazi za rukom da tim drzi na okupu i da tu postoje vrednosti,merila i zajednicki ciljevi.\nVerujem da ce na glasanju velika vecina podrzati predlog Aleksandra Vucica,predlog koji je donet u korist Srbije.\nPluralizam misljenja, ali jedinstveno delanje, karakteristika je svih uspesnih organizacija i drustava.\nNajvažnije je da su se svi na kraju složili.\nCeo odbor SNS-a je verovao da premijer treba biti iz njihovih redova ali kada Vučić kao alfa celog SNS-a ima apsolutno poverenje u novu premijerku onda ne vidim zašto i ostatak stranke ne bi delio isto poverenje.\nNapokon se politička situacija u Srbiji stavlja pod kontrolu i stručni ljudi dolaze na odgovorne pozicije kako bi vodile ovu državu, a ne stranački kadrovi bez kvalifikacija i sposobnosti da vode nešto tako veliko.\nNe može sve u životu biti baš sve lako i važno je da su se stavovi usaglasili.\nBilo je tu i drugačijih predloga ali su poslanici shvatili da se mora očuvati stabilnost i da je ovaj predlog predsednika Srbije najbolji.\nNajbolji su mi oni koji misle da je lako donositi ovakve odluke, a bune se za svaku sitnicu.\nZaista bi svi trebali da podrze Anu. Ako uporedimo biografije potencijalnih mandatara mozemo videti da je Ana najkvalitetnija osoba.\nGospodjicu Anu nece podrzati samo pojedinci kojima smeta ubrzani razvoj Srbije.\nJedino smo mogli videti lose reakcije iz tabora nase nikakve opozicije.\nNiko nije ni sumnjao da ce svi jednoglasno podrzati Vucicevu odluku.\nKada se sve radi u interesu svoje drzave i svog naroda onda uvek sve bude u najboljem redu.


novak-djokovic-psuje-vimbldon | Sport | Ostali sportovi\nNovak pobjesnio na publiku: Nikad sočnija psovka Đokovića, čuli su svi na Vimbldonu! (VIDEO) 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\nIznervirali su navijači Novaka Đokovića, pa je poslije jednog poena sočno opsovao na Vimbldonu.\nSrpski teniser Novak Đoković plasirao se danas u osminu finala Vimbldona pošto je u tri seta pobijedio neugodnog Denisa Kudlu (6:4, 6:3, 7:6), a tokom dobrog dijela susreta djelovalo je da Nole veoma nervozan zbog dešavanja na tribinama.\nU prvi mah djelovalo je da se Đoković svađa sa svojim timom u boksu, da psuje trenera Gorana Ivaniševića, ali je sve izvjesnije da su ga određeni navijači provocirali.\n"Duvajte mi ku**c!", glasno je uzviknuo bijesni Đoković.


dvostruki aršini - Sputnjik Srbija\n05:33 16 April 2021\nOdluka „iza vrata“: Evropa nagrađuje Prištinu zbog sumanutih poteza protiv Srba\nUkidanje viza za građane Kosova je sumanuta politika, a vratiće se Evropi kao bumerang, zbog nekontrolisanih migracija, a pre svega prodora islamskih fundamentalista, kaže za Sputnjik politikolog Jelena Vukoičić.\nUkoliko bi se Milorad Dodik posle izbora u BiH našao u Predsedništvu BiH, mogao bi legitimno da pokrene pitanje vraćanja entitetske vojske. Međutim, da bi se taj naum ostvario, mora da postoji konsenzus sva tri predstavnika Predsedništva BiH.\nDvostruki aršini Zapada prema Moskvi\nIzjavama da Rusija predstavlja globalnu pretnju zapadni političari pokazuju licemerje — sve dok Evropa i SAD ne nauče da sagledavaju sopstvene greške i poštuju interese drugih zemalja, neće moći da uspostave efikasan dijalog sa Moskvom, piše nemački list „Fokus“.


KOMISIJA ZA SPREČAVANJE SUKOBA INTERESA KONTROLISALA PODATKE O IMOVINI FUNKCIONERA I SUDIJA\nKomisija za sprečavanje sukoba interesa od početka 2015. godine kontrolisala je tačnost podataka o imovini za 2.392 javna funkcionera i utvrdila da je čak 20 sudija dalo netačne podatke o prihodima i imetku.\nMeđu sudijama koji su dali netačne podatke nalaze se predsjednik Višeg suda u Podgorici Boris Savić, sudije Vrhovnog suda Branimir Femić, Ustavnog Dragoljub Drašković, Višeg Šefkija Đešević i Ranka Vuković, kao i Vijeća za prekršaje Milivoje Rašović, piše Dan.\nMeđu sudijama osnovnih sudova koji su prekršili zakon su Sandra Đurišić, Sanja Nikić, Zorica Marsenić, Sabina Ličina, Marija Bilafer, Dubravka Popović, Branka Zeković, Sanja Mirović, Andrija Bojović, a na spisku prekršilaca zakona je i bivša predsjednica Osnovnog suda u Ulcinju Lirija Buzuku.\nZakon je prekršila sudija Područnog organa za prekršaje Bar Dubravka Mažić, kao i Svetlana Budisavljević iz Upravnog suda. Među prekršiocima zakona je i bivša sudija Ustavnog suda Fetija Međedović, kao i dva člana Sudskog savjeta Loro Markiku i Dobrica Šljivančanin.\nSudije koje su dale netačne podatke o imovini prijavljene su sudovima za prekršaje, a većina njih je sakrila podatke o akcijama u preduzećima, vozila i nepokretnu imovinu.\nPredsjednik Višeg suda u Podgorici Boris Savić, prema izvještaju Komisije, nije prijavio da je vlasnik akcija u Telekomu, Jugopetrolu i Jadranskom brodogradilištu. On je nakon opomene Komisije dopunio izvještaj nedostajućim podacima, pa nije prijavljen sudu.\nSudija Vrhovnog suda Branimir Femić takođe je prećutao da posjeduje akcije u preduzećima Budvanaska rivijera, Duvanski kombinat u stečaju, Jugopetrol, Kombinat aluminijuma Podgorica, 13. jul Plantaže, Solana "Bajo Sekulić" i HLT fond.\nSudija Osnovnog suda u Nikšiću Andrija Bojović nije prijavio akcije u Izboru Bar, Plantažama 13. jul, Standardu, Metalurgiji i Radventu, kao i udio njegove supruge u preduzećima Standard, Institutu crne metalurgije i Radventu.\nSudija Vijeća za prekršaje Milivoje Rašović nije Komisiji prijavio vozilo "opel kadet" proizvedeno 1985. godine.\nSandra Đurišić iz Osnovnog suda u Kotoru nije prijavila automobil "opel vektra" koji je registrovan na ime njenog supruga Ivana Đurišića. Njena koleginica iz Osnovnog suda u Nikšiću Sanja Nikić iz izvještaja o imovini izostavila je akcije u preduzećima Standard, Institutu crne metalurgije i Radventu koje posjeduje njen suprug. Sudija Upravnog suda Svetlana Budisavljević Komisiji nije prijavila akcije u firmama Crnogorski elektroprenosni sistem, Kontejnerski terminal i generalni tereti, i Luka Bar, kao i putničko vozilo "citroen ksara".\nSabina Ličina iz Osnovnog suda u Baru nije prijavila Komisiji novčani prihod njenog supruga Sadeta Ličine u bruto iznosu od 3.158 eura, koje je ostvario od zarade u bolnici "Blažo Orlandić". Njena koleginica iz Osnovnog suda u Beranama Dubravka Popović nije prijavila vozila "seat ibica", koje je registrovano na njeno ime, kao i "škodu fabiju" koja se vodi na ime njenog sina Nina Osmanovića.\nSanja Mirović iz Osnovnog suda u Ulcinju nije prijavila akcije u firmama Izbor Bar, Napredak Kotor, Plantaže 13. jul i Crnogorski elektroprenosni sistem, dok predsjednica suda u najužnijoj crnogorskoj opštini Lirija Buzuku nije navela da njen suprug Faruk ima akcije u firmama Montenegro ekspres grup, Boksitima, Ultepu i Eurofondu.\nRanka Vuković iz Višeg suda u Podgorici Komisiji nije prijavila automobil "reno megan", da je dok je njen kolega iz Višeg suda u Bijelom Polju Šefkija Đešević sakrio "citroena".\nSudija Ustavnog suda Dragoljub Drašković nije prijavio akcije u preduzećima Kontejnerski terminal i generalni tereti, Montekargo, Održavanje Željezničkih voznih sredstava, MMK Standard, Institut crne metalurgije, Radvent, Željeznički prevoz, kao i novčani prihod od kapitala u bruto iznosu od 2.068 eura, koji je ostvario u Crnogorskoj komercijalnoj banci.\nBranka Zeković iz Osnovnog suda u Podgorici Komisiji je prećutala vozilo "fijat punto", dok je njena koleginica iz Kotora Marija Bilafer iz izvještaja izostavila auto "fijat bravo", koji se vodi na ime njenog supruga Ivana. Dubravka Mažić, sudija Područnog organa za prekršaje u Baru, Komisiji nije prijavila da posjeduje trećinu porodične stambene i pomoćne zgrade, kao i dvorište i livadu u Kolašinu ukupne površine 846 metara kvadratnih.\nZorica Marsenić iz Osnovnog suda u Beranama nije prijavila da je njen suprug vlasnik priključnog vozila marke "hobi", "renoa megan" i "pasata".\nBivša sudija Ustavnog suda Fetija Međedović nije prijavila akcije koje posjeduje njen suprug, a radi se o udjelu u preduzećima Kontejnerski terminal i generalni tereti, Luka Bar, Crnagoraput, Eurofond i Telekom.\nČlan Sudskog savjeta Loro Markiku iz izvještaja o imovini izostavio je podatak da je vlasnik automobila "audi 8GTL turbo D". Takođe nije prijavio da njegova supruga Tonka ima vozilo "BMV 530HD", dok se na ime njegove kćerke Margarite Makaj vodi "reno 5C".\nČlan Sudskog savjeta Dobrica Šljivančanin nije Komisiji nije prijavio da je njegova supruga Vera vlasnica akcija u HLT fondu, Luci Bar i Kontejnerskim terminalima.


Predsednik: Ne mogu da podržim prisustvo srpskih predstavnika na proslavi u Kninu, ali ne želim srpsko-srpske teške reči | NS Reporter\nPredsednik: Ne mogu da podržim prisustvo srpskih predstavnika na proslavi u Kninu, ali ne želim srpsko-srpske teške reči\nBEOGRAD – Predsednik Srbije Aleksandar Vučić ponovio je danas da ne može da podrži prisustvo srpskih predstavnika na proslavi Oluje u Kninu, ali je dodao da su možda njihovi argumenti jači,uz konstataciju da on to za sada ne vidi. On je novinarima u Batajnici rekao da je to preneo i predsedniku SDS S Miloradu Pupovcu, ali i da tim povodom neće reći nijednu težu reč-\n“Ne želim da dođe do srpsko-srpskih teških reči ili zida i sankcija na Drini. Ja ću se držati toga, a nisam oduševljen ovim potezom. Ali oni tamo žive i imaju svoje ideje, možda su njihovi argumenti jači od naših”, zaključio je Vučić.\n“Za nas je važno da Srbija i Republika Srpska zajedno obeležavanu stradanje srpskog naroda i tragediju zbog ostvarenja najtežeg etničkog čišćenja od Drugog svetskog rata”, rekao je Vučić i najavio da će biti podignuto spomen obeležje, kao i na Petrovačkoj cesti gde je bombardovana kolona.\nBrnabić o pozivu iz Crne Gore: Nezgodno otići tamo odakle ste proterani


Održana biciklijada povodom Svjetskog dana nepušenja - Virovitičko-podravska županija\nVeć po tradiciji u Virovitici organizirana je biciklijada povodom svjetskog dana nepušenja 31. svibnja. Pedesetak biciklista prošlo je stazu od šetnice ispred gimnazije Petra Preradovića, preko Rezovca, Borove, Suhopolja, Lukača do Virovitičkih ribnjaka, gdje je sudionike čekala okrjepa u jelu i piću.\n– Ovom biciklijadom Županijski zavod za javno zdravstvo Sveti Rok, Virovitičko-podravska županija i Klub za ekspedicionizam i sport KEKS obilježavaju svjetski dan nepušenja. Ovu biciklijadu namjeravamo organizirati i ubuduće – rekao nam je Goran Jurković, tajnik KEKS-a. (www.icv.hr, mš, Fotografije: Mario Šolc)


Kup tolerancije u Subotici | Autonomija\nKup tolerancije u Subotici\nPosted By admin On 19. novembra 2008. @ 13:31 In Autonomija,Vesti | No Comments\nFinalna takmičenja „Kupa tolerancije“, jednog od najmasovnijih sportskih takmičenja osnovaca I srednjoškolaca u Vojvodini, održaće se narednog vikenda u Hali sportova u Subotici, najavio je danas pokrajinski sekretar za propise, upravu i nacionalne manjine Tamaš Korhec.\nPrema njegovim rečima, ovo je možda najvažnija i najpoznatija manifestacija u našoj zemlji koja je posvećena razvijanju duha tolerancije i međunacionalnog uvažavanja.\n„Ovo je četvrta godina kako se održavaju sportska takmičenja ekipa raznih škola u kojima se nastava izvodi na jezicima nacionalnih manjina, odnosno školskih ekipa iz opština u kojima živi značajan broj pripadnika nacionalnih manjina“, kazao je Korhec na konferenciji za novinare.\nOn je dodao da su završena regionalna takmičenja u šest gradova u Vojvodini i da će se u Subotici u subotu i nedelju okupiti više od 400 najboljih mladih sportista.\nFinalna takmičenja održaće se u košarci, malom fudbalu, odbojci I stonom tenisu.\nNadmetanje mladih sportista biće propraćeno raznim multikulturalnim manifestacijama, a biće otvorene i dve izložbe.\nIzložba „Živeti zajedno“ obrađuje 500 godina života Srba i Mađara na ovim prostorima, dok je izložba fotografija takođe posvećena multikulturnom nasleđu Vojvodine.\nSredstva za finansiranje projekta „Afirmacija multikulturalizma I tolerancije u Vojvodini“ obezbeđena su iz budžeta Vojvodine. Troškove i ovogodišnjeg „Kupa tolerancije“ jednim delom je sufinansirala i Vlada Republike Mađarske.\nURL to article: https://www.autonomija.info/kup-tolerancije-u-subotici.html


Jedna zemlja odustala od Olimpijskih igara - B92\nSeverna Koreja neæe uèestvovati na ovogodišnjim Olimpijskim igrama u Tokiju kako bi zaštitila svoje sportiste od pandemije koronavirusa.\nMT Izvor: B92, Tanjug utorak, 6.04.2021. | 08:42\nPa skoro da su imali isti uspeh kao i mi u Riu 2016, 7 medlja. Najvise su uzeli u dizanju tegova narocito zene, tako da nisu bas totaalno beznacajni. No ovo je samo izgovor, ne vole oni Japan (istorijski i politicli) i to je pravi razlog...\n(Vonald Vegan, 11. april 2021 17:54)\nVodja uvek najbolje zna sta je najbolje za njegov narod.\n(Bocko, 6. april 2021 10:59)\nОни су болесни а ми смо као здрави??\n(Мирабо, 6. april 2021 10:25)\nSteta, uskratio je svoj narod za jedno 20 zlatnih medalja. Mislim bar toliko bi pobeda izmislio, poput osvojenog prvenstva u fudbalu\n(JOhn, 6. april 2021 09:37)\nPametno da neupadne u zamku ovih globalista sa ovom plandemijom gde se prenaduvavaju brojevi zanimljivo da ove godine u svetu nije zabeležen nijedan primer gripe sve je spalo pod covid i prezaduživanje svih naroda dok ovi mirno štampaju novac bez pokrièa nemože niko da jih siluje kao što je bio pokušaj sa Belorusijom tamo je sad stanje mirno kao u koreji ljudi šetaju bez maski sve je otvoreno za razliku od ostatka sveta.Niko više nespominje Belorusiju a bilo je pokušaja prevrata sreèom pa je putin i Rusija stala iza ove zemlje gde su hteli uvesti iste te glupe mere.\n(slaviša šmigiè, 6. april 2021 09:35)\nNaš predsednik poštuje njihovog predsednika. S. Koreja, Kina, Belorusija, Rusija zemlje blagostanja i demokratije...\n(Lola, 6. april 2021 09:34)\nNjima su igre za život svaki dan !\n(VUK, 6. april 2021 09:08)\nSta ce sad ta dva takmicara sto se spremala\n(Sremac, 6. april 2021 09:07)\nkoja bolesna drzava. posle kazu zasto kapitalizam, a ne komunizam.\n(krpice tufnice sarene krofnice, 06. april 2021 08:50)\nNit je u Koreji komunizam nit ti imaš blage veze šta je kapitalizam.\n(CJC, 6. april 2021 09:06)\nNista me ne cudi sa tom zemljom pa ni ovo da zabrani mladim ljudima sportistima da odu na OI,a razlog je toboz korona virus je krajnje smesna i neozbiljna!.\n(Mikloš Salamander, 6. april 2021 09:05)\nPa da oni su bolesni sto im je zdravlje ispred nekog bacanja kamena sa ramena...\n(Dr.Primarijus, 6. april 2021 09:05)\n(krpice tufnice sarene krofnice, 6. april 2021 08:50)


Novosti.RS | Tag | Tema | mališani\nLEPE VESTI: Svilajnac bogatiji za 150 beba\nSAZNANJE da je grad bogatiji za 150 beba, što je za 31 mališana više nego prošle godine, predivno je – ocenjuje Ivana Petrović, direktorka Centra za brigu o porodici u Svilajncu.\n29. 12. 2020. u 10:06\nBRIGA O MALIŠANIMA SA SELA: U Božetićima kod Nove Varoši počela da radi mešovita grupa za predškolce\nPOSLE Akmačića i Kokinog Broda, i u Božetićima je oformljena mešovita grupa mališana uzrasta od tri do šest godina, koji pohađaju obavezni predškolski i program ranog razvoja i obrazovanja.\n30. 07. 2020. u 18:30


Ulice dobili Bogdan Tirnanić, Dragan Sakan, Dinko Tucaković,... (FOTO)\nU Beogradu su ovih dana postavljene table sa imenima ulica Miroslava Radojčića, Bogdana Tirnanića, Predraga Milojevića, Dragana Sakana, Milana Vukosa i Dinka Tucakovića.\n„Beograd ne zaboravlja one koji su ga učinili velikim!“, poručio je tim povodom zamenik gradonačelnika Beograda Goran Vesić na Fejsbuk profilu.\nNaime, nakon što je Republički geodetski zavod 2018. godine ustanovio da čak tri miliona građana Srbije živi u ulicama bez kućnog broja, a neretko i bez samog naziva ulice, pokrenut je veliki nacionalni projekat ažuriranja Adresnog registra na nivou čitave države.\nCilj projekta je unapređenje sistema funkcionisanja državne uprave, ali i svakodnevnog života građana koji su, zbog nejasno definisane adrese, neretko imali administrativnih problema ili poteškoća u komunikaciji sa privatnim ili javnim službama poput pošte, policije, hitne pomoći, vatrogasne ili kurirske službe.\nOdluka o imenovanju ulica i njihovoj numeraciji prepuštena je lokalnim samoupravama, a postupak izmene i dodeljivanja naziva ulicama koje to nisu imale već uveliko traje.\nKomisija za spomenike i nazive trgova i ulica Skupštine grada Beograda usvojila je krajem 2018. godine predloge o imenovanju 1.779 ulica u Beogradu.\nImenovanje tih ulica je deo projekta ažuriranja Adresnog registra u gradskim opštinama Voždovac, Rakovica, Palilula, Savski venac, Zvezdara i Grocka.\nPredsednica Komisije Andrea Radulović rekla je tada da je prema elaboratu uličnih sistema Republičkog geodetskog zavoda na teritoriji Beograda evidentirano 5.174 ulica bez naziva i kućnog broja.\nTada je rečeno da će više od 20 ulica dobiti nazive po velikanima srpskog glumišta, neke ulice će biti posvećene knjiženicima, a neke će nositi imena sportista, palih pilota ili će biti nazvane po starim zanatima.


Resavska pecina spada u najlepse pecine u Srbiji\nResavska pecina se nalazi u okolini Despotovca, na obodu Divljakovackog polja, odakle i potice raniji naziv divljakovacka pecina. Udaljen je 21 kilometar od Despotovca i do nje vodi asfaltni put kanjonom reke Resave.\n1962. godine su pocela speleoloska istraživanja Resavske pecine, a 1972. godine je uredena za turisticke posete. Pecina je prostrata na tri nivoa, ispretpletana je nizom kanala i dvorana od kojih su najznacajnije: Dvorana kipova, Bobanova, Blatna i narocito Kristalna dvorana. Resavska pecina je jedna od najposecenijih od svih pecina u Srbiji. Za turisticke posete su samo delovi prvog i drugog sprata (nivoa), dok najnižim nivoom protice voda.\nDuga je 4,5 km. Detaljno je istraženo 2830m., a za posetioce je uredeno oko 800 m. Jedna je od najstarijih ispitanih pecina u Srbiji, stara je oko 80 miliona godina dok se stariji nakit u pecini procenjuje na oko 45 miliona godina. Temperatura je konstantna i iznosi 7 c, dok vlažnost vazduha varira od 80-100 %. Unutrasnjost pecine obiluje brojnim i raznovrsnim dvoranama, kanalima, galerijama, stubovima, stalaktitima, stalagmitima, draperijama i okamenjenim vodopadima. Po bogatstvu i raznobojnosti nakita Resavska pecina opravdano nosi epitet Resavske lepotice.\nSpada u najlepse pecine u Srbiji.


Zec - 15 najpopularnijih vrsta i saveti kako brinuti o njima! - Svet životinja\nZec je mali sisar koji dolazi iz porodice Leporidae i postoji preko 300 poznatih vrsta zečeva, od kojih je većina pripitomljena kroz istoriju.\nJoš od srednjeg veka, zečevi su bili korišćeni kao divljač za hranu i odeću, zbog svog mekanog i prijatnog krzna, kao i zbog veoma ukusnog mesa.\nU ovom tekstu istražićemo neke stvari koje možda niste znali o zečevima, uključujući najpopularnije vrste zečeva, kao i nekoliko osnovnih saveta o tome kako se brinuti o zecu.\nNajpopularnije vrste zečeva\nPre nego što pređemo na neka osnovna uputstva o tome kako se starati o zecu kao kućnom ljubimcu, hajde da vidimo koje su to najpoznatije vrste zečeva.\n1. Američki zec\nOva retka vrsta zečeva je odličan izbor za ljude koji po prvi put žele da imaju zeku kao kućnog ljubimca, zato što je ova vrsta veoma smirena i luckasta po prirodi.\nMeđutim, nije baš preporučljivo ostaviti ih kod dece da brinu o njima, zato što je Američki zec veoma stidljiv. Može da se desi da ugrize, ako se oseti ugroženim.\nUz uobičajenu rutinu i zdravu ishranu, ova vrsta zečeva može da živi i do 12 godina, što je poprilično dugo za zečeve, uzimajući u obzir da u divljini uglavnom žive oko 2 godine.\n2. Belgijski zec\nBelgijski zec se prvi put pojavio još u osamnaestom veku, što ovu vrstu zečeva čini jednom od najstarijih vrsta na svetu.\nNajviše voli da obitava na otvorenom, sa dosta prostora i mnogo sena oko njega. Poznato je da Belgijski zec ima veoma nervoznu narav, zbog čega je jako teško gajiti ga.\nPoprilično lako se uplaši ako niste pažljivi, i zahteva propisno obraćanje i najavu da mu se približavate. U suprotnom ume da poludi i da trči na sve strane.\n3. Beli hotot (Blanc de hotot)\nBeli hotot potiče iz Francuske i veoma je lako prepoznati ga, zato što ima veoma izražene oči, zbog kojih izgleda kao da je našminkan.\nOva vrsta zečeva je veoma pitoma i voli decu, što ih čini jednom od najboljih vrsta koje možete pokloniti svom detetu dok odrasta. Takođe, Beli hotot je veoma pogodan i ukoliko imate druge ljubimce.\nNajviše voli da se češka i češlja, što je jedan od glavnih načina kako možete da se zbližite sa ovom prelepom vrstom zečeva.\n4. Kalifornijski zec\nKalifornijski zec je vrsta nastala ukrštanjem Himalajskog zeca i Činčile. Ono što ga karakteriše jeste da ima debelo i mekano krzno, što mu omogućava da uživa i napolju, kao i unutra.\nOva vrsta je prvenstveno uzgajana za predstave i cirkuse, ali se vremenom pokazala i kao dobra za kućne ljubimce.\nRazlog tome je što ovi zečevi vole interakciju s ljudima i decom, pogotovo ako ih konstantno mazite i pazite.\n5. Kockast džinovski zec\nKockast džinovski zec je težak preko 5,5 kg i idealan je ljubimac za parove i starije osobe koje traže zanimljivog drugara.\nOva vrsta je više samostalna od drugih i nije toliko prviržena ljudima. Međutim, ovi zečevi su i dalje veoma znatiželjni i nežni.\nLako su prepoznatljivi po svojoj šari u obliku leptira na nosu, što ih takođe čini i veoma lepim na prvi pogled.\n6. Holandski zec\nHoladnski zec je poreklom iz Engleske i potiče još iz 30-ih godina devetnaestog veka. Ovo je jedna od najpopularnijih vrsta zečeva na planeti.\nKljuč njihovog opstanka je socijalizacija, zato što je ovaj zec veoma energičan i može postati depresivan, ukoliko je predugo zatvoren u kavezu.\nIma veoma laku narav, zbog čega je veoma popularan kod dece, a i odraslih koji vole da se maze i brinu o zekama.\n7. Engleski klempavi zec\nEngleski klempa, kako ga još zovu, ima veoma opuštenu narav, zbog koje je dobio nadimak „pas zečjeg sveta“. Pored toga nosi i krunu zeca sa najdužim ušima.\nZbog toga i ne treba da začuđuje što ova veoma izražena karakteristika zahteva da mu posvetite malo više pažnje.\nNjihove uši moraju biti pregledavane na regularnoj bazi, a nokti im moraju uvek biti skraćeni, u slučaju da stanu na svoje uši, kako se ne bi povredili.\n8. Engleski pegavi zec\nEngleski pegavi zec se lako prilagođava kućnim uslovima, zato što je, kroz istoriju, bio korišćen u predstavama. Na taj način je navikao da bude kućni ljubimac, što olakšava brigu o njemu.\nZbog tako blage i vesele naravi, ova vrsta zečeva je veoma pogodna za porodice s decom, pogotovo za one sa malom decom.\nPreporučljivo je da pustite ovog zeca van kaveza bar 2-3 sata dnevno, po mogućstvu van kuće, kako bi mogao da se protegne i iskače.\n9. Flamanski džinovski zec\nOva vrsta zečeva može da dostigne težinu i do 10kg, zbog čega, kao i zbog svoje naravi, je poznat kao „Nežni div“.\nOno što ga još ističe jeste da ga ima svuda. Na meniju mnogih restorana, u cirkusima i predstavama, a vrlo često se može naći i kao kućni ljubimac.\nNije neuobičajeno videti Flamanskog diva kako se igra, a čak i mazi sa psima, ukoliko žive u istoj kući. Deca svakog uzrasta mogu da se igraju sa njima, ali nije preporučljivo da ih nose, s obzirom na njihovu veličinu.\n10. Zec iz Francuske Angore\nUkoliko tražite zeca koji ima šta da pokaže, onda je to zec is Francuske Angore. Naravno, njihovo krzno, koje se takođe naziva i vunom u ovim krajevima, zahteva poseban tretman i pažnju, kako bi stalno bilo čisto.\nSmatra se da ukoliko se ova vrsta druži sa drugim zečevima, postaje sve više prijateljski naklonjena i spremna za igru.\nZbog toga se može reći da je ovaj zec idealan kućni ljubimac za parove sa ili bez dece, koji žele da uvećaju svoju porodicu i udome ovog prelepog zeku.\n11. Harlekin zec\nPoznat još i kao „klovn u zečjem svetu“, Harlekin uživa da istražuje okolinu u kojoj se nalazi, sobu po sobu, metar po metar, čak iako je to uradio mnogo puta do sada.\nNjihova aktivna i energična narav čine ih savršenim drugarom za igru, kojeg će svako dete, kao i odrasli, obožavati.\n12. Holandski klempavi zec\nHolandski klempavi zec je jedna od vrsta sa najdužim životnim dobom. Poznato je da može dostići čak 14 godina života.\nTežak je samo do 4kg, i ima spuštene uši, zbog čega je i dobio ovo ime. Uši mu nisu toliko velike, kao što je to slučaj kod Engleskog klempavog zeca, što je jedan od načina da ih razlikujete.\nS obzirom na njegovu veličinu, ovaj zec je veoma tražen kao kućni ljubimac u urbanim područjima, prvenstevno od strane ljudi koji žive u manjim stanovima.\nAko možete da izdvojite deo svog prostora da udomite ovog zeku, kao i da omogućite pristup suncu i svežem vazduhu s vremena na vreme, ovaj zeka će biti i više nego zahvalan.\n13. Lavoglavi zec\nU Evropi je poznat od ranije, dok ga je Američka publika upoznala tek 90-ih godina dvadesetog veka, kada je donet sa Evropskog kontinenta.\n14. Holandski patuljasti zec\nZa razliku od Holandskog klempavog i lavoglavog zeca, ovoj posebnoj vrsti patuljastog zeca je potrebno više vremena da se navikne na ljudsko prisustvo.\nStoga je neophodno da budete pažljivi i oprezni kada se susretnete sa ovom vrstom. Iako su veoma druželjubivi kada vas upoznaju, ipak nije preporučljivo dati deci da paze na ovog zeku, dok ih malo ne upozna.\n15. Preplanuli zec\nPreplanuli zec je prvi put viđen u Engleskoj, još davne 1880. godine, ali je njegova popularnost dostigla vrhunac tek jedan vek kasnije.\nOva vrsta zečeva je po prirodi veoma aktivna i puna energije, zbog čega se baš i ne preporučuje mlađoj deci i starim ljudima.\nOvako aktivnom zecu je potrebno mnogo vremena van kaveza, kako bi se istrčao, što može biti veoma naporno ispratiti, pogotovo ako ste stariji.\nKao što smo već naveli, zečevi su veoma popularni kućni ljubimci. Međutim, malo su zahtevniji od regularnih ljubimaca, kao što su, na primer, psi i mačke.\nSklopite sve delove slagalice\nPre nego što se upustite u te vode i nabavite zeca kao kućnog ljubimca, potrebno da da znate nekoliko stvari i da budete svesni da to nije tako lako kao što možda mislite.\nČuvanje zeca kao kućnog ljubimca samo po sebi iziskuje dodatne finansijske troškove. Potrebno je obezbediti adekvatnu hranu, smeštaj, vakcinaciju i veterinara. Pored toga, u nekim mestima se čak plaća i taksa za usvajanje zeca.\nZbog toga je jako bitno da, pre nego što se odlučite za ovaj potez, pogledate svoje finansije i, na osnovu svojih mogućnosti, se preračunate i tek onda donesete odluku.\nZečevi umeju da postanu veoma depresivni ako često putuju i stalno menjaju sredinu u kojoj se nalaze, zato što im treba vremena da se naviknu na novo okruženje.\nZbog toga je najbolje rešenje da, ukoliko često putujete, svog zeku ostavite kući i prepustite njegovu negu profesionalnom negovatelju. Ako se, pak, često selite zbog posla, onda, iskreno govoreći, zec i nije idealan kućni ljubimac za vas.\nPored toga, veoma mali broj aviokompanija, kako u Sjedinjenim Državama, tako i u drugim zemljama, dopušta da zec bude u kabini.\nTakođe, u mnogim zemljama, zečevi moraju da budu u karantinu i po nekoliko meseci po dolasku u zemlju, a u nekim državama, zečevi čak nisu ni dozvoljeni.\nDeca i zečevi\nMnogi udomljeni zečevi žive preko 10 godina, tako da je udomljavanje zeca kao kućnog ljubimca dugotrajna obaveza.\nZečevi uglavnom nisu kućni ljubimci koje je lako držati u svom domu. Zato je udomljavanje zeca pre svega zajednička odluka porodice.\nNakon što vaša deca odrastu, ili odu na studije u inostranstvo ili u drugi grad, veoma je bitno da i tada vaš zec ima bezbedan dom pun ljubavi i pažnje.\nKako brinuti o zecu kao kućnom ljubimcu\nNa kraju, hajde da se fokusiramo na nekoliko najbitnijih stvari na koje bi trebalo da se obratite pažnju ako želite da imate zeca kao kućnog ljubimca.\n1. Obezbedite bezbedno okruženje za život\nPostoji nekoliko opcija za stvaranje poželjnog doma za zečeve. Oni mogu živetu u jednoj sobi samo za njih, ili mogu da imaju neki ograđen prostor unutra same sobe.\nOno što je bitno je da taj prostor bude dovoljno veliki za njih, kako bi mogli slobodno da se kreću. U suprotnom, mnogi zečevi mogu da obole od depresije, ako su predugo zatvoreni u kavezu.\n2. Zatvorite sve otvore i izlaze\nU vezi sa prethodnom stavkom, potrebno je napraviti potpuno odvojeno okruženje za zeku, kako bi se on osećao bolje, a i kako biste vi zaštitili svoje stvari od njega, jer je poznato da zečevi vole da gricnu stvari svojih vlasnika.\n3. Obezbedite sveže seno\nIshrana zečeva može biti raznovrsna, ali se u najvećoj meri sastoji u senu. Zato je neophodno da stalno imate svežeg sena, kako biste nahranili vašeg zeku.\n4. Spremite sveže zelenilo, pelet bogat vlaknima i svežu vodu\nPored sena, bitno je hraniti zečeve i svežim zelenilom, kao i suplementima kao što je pelet bogat vlaknima. Naravno, kao i sva druga živa bića, i zečevima je potrebna voda da bi preživeli, tako da im odvojite posudicu sa svežom vodom.\n5. Odvojite posudu za nuždu\nKao i ljudi, i zečevi imaju potrebu da vrše nuždu s vremena na vreme. Uglavnom ne žele to da rade bilo gde, tako da je dobra ideja napraviti im posudu ili mesto gde će to obaviti i lišiti vas muka da stalno čistite za njima.\n6. Napravite svom zeki zanimljivo okruženje\nZečevi su veoma živahne, ali ponekad i stidljive životinje. Pored prostora, neophodna im je i rekreacija, tako da bi bilo dobro da im napravite neke zanimljive oblike, prepreke, i slično, gde mogu da se igraju.\n7. Redovno češljajte svog zeku\nOno što je zanimljivo je da zečevi uvek žele da budu čisti. Zato se stalno ližu i na taj način čiste sebe. Tu im i vi možete pomoći, tako što ćete ih redovno češljati i na taj način čistiti im krzno.\nNeke vrste zečeva imaju dužu dlaku i gušće krzno, pa je kod njih ovaj proces još neophodniji, kako bi se i vi, a i oni osećali bolje.\n8. Posećujte veterinara s vremena na vreme\nZečevi su uvek bili plen predatorima, i stoga su naučili da ne pokazuju slabosti. Ako su bolesni, oni vam to neće tako lako pokazati.\nMorate sami da posmatrate njihovo ponašanje i da vidite da li im se rutina promenila, što je često slučaj ako imaju neki zdravstveni problem. U tom slučaju, odmah odvedite svog zeku kod veterinara.\nTo je bilo sve što smo vam pripremili o zečevima. Naučili smo koje su najpoznatije vrste zečeva i kakvu brigu zečevi zahtevaju ako ih izaberete za kućnog ljubimca.\n2 thoughts on “Zec – 15 najpopularnijih vrsta i saveti kako brinuti o njima!”\nPingback: Jazavičar – vrhunski lovac čija se čula prepoznaju - Svet životinja\nPingback: Džek rasel terijer - Cena, Ishrana, Karakter, Zdravlje i Nega!