a&s Adria Magazin - Secutech International 2013\nSecutech International 2013\nU organizaciji kompanije Messe Frankfurt New Era Business Media, u Taipei Nangang sajamskom centru na Tajvanu je od 24. do 26. aprila 2013. g. održan šesnaesti po redu sajam Secutech International 2013. Ova trodnevna sajamsko-konferencijska manifestacija je ove godine privukla 510 izlagača iz 19 zemalja, koji su predstavili proizvode i usluge iz domena nadzora, kontrole pristupa i integrisanih sigurnosnih rješenja. Ovogodišnji Secutech International je, osim impozantnog broja izlagača, privukao čak 25.807 posjetilaca iz više od stotinu zemalja. Posjetioci su imali priliku vidjeti najnovije tehnologije izlagača kao što su Bosch, C-pro, Dahua, Everfocus, HDPRO, Hikvision, Honeywell, MOBOTIX, Vivotek te mnogi drugi.\nJedna od novosti na ovogodišnjem Secutechu je bila i formiranje Shenzhenskog paviljona, koji je obuhvatio 50 izlagača sigurnosnih proizvoda i rješenja iz Kine. Shenzhenska oblast inače predstavlja bazu iz koje potječe najveći broj sigurnosnih proizvoda i rješenja proizvedenih u Kini. Druga novost predstavljena na ovogodišnjem Secutechu bila je uspostavljanje paviljona namijenjenog kontroli pristupa, koji je predstavljao jedan od najvećih paviljona takvoga tipa do sada postavljenih u Aziji. Unutar ovoga paviljona izlagači su prikazali proizvode za kontrolu pristupa kroz kapije i vrata, kao i opremu za automatizaciju i sigurnost doma, sigurnost vozila i sl. Osvrćući se na nedavno završenu sajamsku manifestaciju, g. Parson Lee, direktor kompanije Messe Frankfurt New Era Business Media, je izjavio: "Secutech je događaj koji ljudi iz sigurnosne industrije jednostavno ne žele propustiti. Veoma sam sretan da je sajam privukao posjetioce iz okolnih zemalja i regija, poput Kine, Japana i Malezije, kao i Rusije i Južnoafričke Republike, koje su dosta udaljene od Tajvana." Gospodin Lee je ovom prilikom također dodao da među deset vodećih zemalja po broju posjeta ovome sajmu spadaju Japan, Kina, Malezija, Koreja, Singapur, SAD, Tajland, Hong Kong, Filipini i Indonezija.\nParalelne manifestacije GDSF i "Security 50"\nSecutech 2013 je ponudio nekoliko važnih i interesantnih foruma i događaja namijenjenih poslovnom umrežavanju. Tokom ovogodišnjeg Secutecha, globalni Forum digitalnog nadzora (Global Digital Surveillance Forum – GDSF) predstavljen je skupa sa manifestacijom Security 50, koja promoviše industrijsku top listu 50 najuspješnijih sigurnosnih kompanija, pripremljenu na bazi dostavljenih rezultata o ostvarenim prihodima u prethodnoj poslovnoj godini. Tokom seminara i konferencija održanih u okviru GDS foruma, stručnjaci za videonadzor iz nekoliko vodećih kompanija koje posluju u ovome segmentu odgovarali su na brojna pitanja učesnika i razmatrali mnoge aspekte videonadzora u svjetlu najnovijih i dolazećih izazova za sigurnosnu industriju.\nDr. Steve Ma, izvršni potpredsjednik kompanije Vivotek, bio je jedan od brojnih govornika na GDSF manifestaciji. U izjavi za medije g. Steve Ma je poručio: "Ove godine smo na GDSF manifestaciji predstavili našu novu panoramsku kameru, jer smatramo da GDSF kao događaj pruža odličnu priliku za interakciju sa publikom." Osvrćući se na rang kompanije Vivotek na rang listi "Security 50", g. Ma je istakao da je Security 50 rangiranje za sve posjetioce važan pokazatelj pozicija u industriji. Drugi govornik na globalnom Forumu digitalnog nadzora GDSF bio je g. Sunny Kong iz Singapura, direktor prodaje u kompaniji Milestone Systems Pte Ltd. U svojoj izjavi pripremljenoj za medije, g. Kong je naznačio kako je sudjelovanje na GDSF manifestaciji, prije svega, osiguralo veću posjetu Milestoneovom štandu." GDSF je naša platforma za susrete sa partnerima i krajnjim korisnicima. Veoma nam je važno predstaviti naš IP softver za upravljanje videom, tako da korisnici mogu steći iskustvo i bolje razumjeti naše proizvode."\nVladar u kategoriji najboljih videonadzornih kamera\nKompanija Vivotek je tokom ovogodišnjeg Secutecha po treći put zaredom u posljednje tri godine nagrađena vrijednim priznanjem za najbolju predstavljenu videonadzornu kameru. Za ovaj natječaj kompanija Vivotek je kandidovala svoju mrežnu kameru u bullet kućištu oznake IP8371E, koja je posebno dizajnirana za upotrebu na otvorenom prostoru, a opremljena je 3,1-megapikselnim CMOS senzorom, što joj omogućuje snimanje videa u rezoluciji 1920 x 1080 pri brzini izmjene slika od 60 fps. Ova kamera dizajnirana je sa kućištem otpornim na spoljašnje utjecaje i zaštićenim u klasi zaštite IP67, što je uspješno štiti od kiše, prašine i ekstremnih vremenskih uslova. Komentarišući osvajanje ovoga vrijednog priznanja, g. Steve Ma, izvršni potpredsjednik kompanije Vivotek, je izjavio: "Svakako da je velika čast za nas to što osvajamo ovu nagradu već treću godinu zaredom. Zadržat ćemo naše opredjeljenje i istrajati u proizvodnji izvrsnih proizvoda, bazirajući naš tehnološki razvoj na inovativnosti i dobro isplaniranim razvojno-istraživačkim aktivnostima."\nMilestone Systems predstavio XProtect softver\nNa ovogodišnjem sajmu Secutech kompanija Milestone je predstavila svoj cjelokupan arsenal XProtect softverskih platformi za upravljanje videonadzorom, koje u tom pogledu nude gotovo neograničene mogućnosti. Ovom prilikom su predstavljene softverske platforme koje svojom namjenom pokrivaju gotovo sve videonadzorne aplikacije, bez obzira na njihovu veličinu. Predstavljeni su XProtect® Go – besplatna verzija softvera za upravljanje videom, dizajnirana za male privredne subjekte i privatne stambene prostore, i XProtect® Essential – videonadzorni softver namijenjen malim privrednim subjektima, prodavnicama ili uredima koji zahtijevaju osnovne videonadzorne funkcije. Segmentu maloprodaje i malim preduzećima, koja iskazuju potrebu za integrisanjem aplikacija, Milestone je namijenio softversko rješenje XProtect® Express, dok je za instalacije srednje veličine, poput onih u državnim institucijama, muzejima, bolnicama, kampusima i školama predstavljeno softversko rješenje XProtect® Professional. Pored toga, za velike korporativne korisnike Milestone Systems je predstavio namjenski skrojena softverska videoupravljačka rješenja XProtect® Enterprise, XProtect® Expert i XProtect® Corporate, ali i tri moćna alata koja pospješuju upotrebu XProtect softvera za upravljanje videom, i to XProtect Smart Client, XProtect Web Client i Milestone Mobile.\nDahua Technology po šesti put na Secutechu\nKineski proizvođač videonadzornih proizvoda i rješenja Zhejiang Dahua Technology Co Ltd također koristi sajam Secutech kao platformu za svoje susrete sa klijentima. Dopredsjednik kompanije g. Michael Chen tim povodom je izjavio: "Ovo je mjesto susreta gdje se možemo izmiješati sa postojećim kupcima, upoznati nove kupce i naučiti o novim trendovima." Tokom ovogodišnjeg sajma predstavnici kompanije Zhejiang Dahua Technology Co Ltd su upoznali posjetioce iz Austrije, Izraela, Malezije, Rusije, Singapura, Turske i UAE. Imajući na umu da se u ulozi izlagača na sajmu Secutech International pojavljuje već šestu godinu zaredom, g. Chen je iznio svoj veoma pozitivan stav o tržištu, uz uvjerenje kako su sigurnost i zaštita od velikog značaja kako za vlade, tako i za individue. Dajući na kraju ocjenu uspješnosti Dahuinog sajamskog nastupa, g. Chen je dodao da je veoma zadovoljan sajmom i da će se na njemu pojaviti i sljedeće godine.\nHikvision je, između ostalog, uspješno predstavio svoju novu Effio-e seriju analognih kamera, koju sačinjavaju četiri modela u kupolastom kućištu. Model DS-2CC5281P(N)-VP odnosi se na kupolastu kameru rezolucije 600 TVL, dok oznaka modela DS-2CC5281P(N)-AVPIR2 opisuje sličnu kupolastu kameru, ali sa dodatim infracrvenim osvjetljivačem. Kamere DS-2CC52A1P(N)-VP nude sliku u rezoluciji 700 TVL, dok model DS-2CC52A1P(N)-AVPIR2 nudi sliku u rezoluciji 700 TVL i ima ugrađen IC osvjetljivač. Sve kamere iz Hikvisionove Effio-e serije opremljene su moćnom Sonyevom Effio serijom DSP čipova, koja omogućuje postizanje još boljih rezultata u nadzoru u smislu veće horizontalne rezolucije, poboljšanih radnih karakteristika u lošim svjetlosnim uslovima, smanjenja digitalnih smetnji i sl. Osim toga, Hikvision je prikazao i svoju najnoviju seriju NVR uređaja – DS-9600NI-RT, mrežnih snimača videa visoke definicije na koje je moguće priključiti do 64 mrežne kamere, a koji podržavaju ulaz videa rezolucije do 5 megapiksela.\nPobjednici na natječaju “Secutech Award 2013”\nTradicionalni natječaj za najbolju IP videonadzornu kameru i najbolji mrežni videosnimač ove godine je pokazao da globalni ponuđači i dalje vode glavnu riječ kada je u pitanju razvoj novih i performansama nadmoćnih videonadzornih proizvoda. U kategoriji mrežnih videonadzornih kamera rezolucije 1,3–29 megapiksela prestižnim “Secutech Award 2013” priznanjem ove godine nagrađene su kompanije Dahua (za IP kameru iz serije DH-IPC-HF5200), Everfocus (za 3-megapikselnu Full HD mrežnu kameru iz serije EAN3300), Lilin (za 3-megapikselnu HD mrežnu kameru sa stvarnom dan/noć funkcionalnošću iz serije IPG1032), Panasonic (za mrežnu kameru serije WV-SW316L), Sony (za Full HD mrežnu kameru iz serije SNC-VB630) i Vivotek (za 3-megapikselnu HD mrežnu kameru sa stvarnom dan/noć funkcionalnošću iz serije IP8371E). U segmentu NVR uređaja nagrađena su rješenja iz kompanije NUUO – NVR serije NS-1040, QNAP – uređaj iz serije VS-4116 Pro+ te SYNOLOGY – uređaj iz serije RackStation RS10613xs+.


Derventa: Direktor Doma zdravlja naplatio putovanja na koja nije ni išao | Banjaluka.net\nMirko Šaran, direktor Doma zdravlja u Derventi, zaradio je krivičnu prijavu zbog sumnje u zloupotrebu službenog položaja, pri čemu je oštetio ovu zdravstvenu ustanovu.\n-Provjerom na graničnim prelazima utvrđeno je da M.Š. nije odlazio na navedena službena putovanja. Na ovaj način je ostvario protivpravnu imovinsku korist u iznosu od 3.434 KM, koliko iznosi i pričinjena materijalna šteta za Dom zdravlja u Derventi- rečeno je u CJB Doboj.


Špijunski "mozaik" na KiM: Koja grupa radi protiv Srba i u korist Kurtija? - B92\nŠpijunski "mozaik" na KiM: Koja grupa radi protiv Srba i u korist Kurtija?\nOd nekoliko obaveštajnih službi koje intezivno deluju na prostoru Kosova i Metohije, jedna grupa obaveštajaca se razlikuje od svih ostalih.\nIzvor: B92, Blic petak, 15.10.2021. | 07:53\nFoto: Tanjug/AP Photo/Bojan Slavkovic\nSrbin ranjen u Zveèanu: Upucan u leða VIDEO\n"Zaštitiæemo naš narod. Taèka. Kako? Nadam se da nikada neæete morati da vidite"\nNaime, kako navode mediji, ta grupacija u svoju centralu šalje iskljuèivo izveštaje koji su negativno intonirani prema Srbima i severu Kosova. Takvi obaveštajni podaci koriste se i kao pokriæe za aminovanje akcija koje premijer samoproklamovanog Kosova Aljbin Kurti preko specijalnih jedinica sprovodi na severu Kosova.\nTe akcije - koje se èesto razviju u brutalan udar na srpsku zajednicu na severu, poput ove poslednje u sredu - sprovode se po odreðenom "algoritmu" i dosad nijedna nije sprovedena, a da nije ispoštovan svaki korak algoritma pre prelaska mosta na Ibru, navodi "Blic".\nDirektor kosovske policije najpre upoznaje nadležnog ministra za "potrebom" za upotrebom specijalnih jedinica i dejstvovanje na severu. Ministar potom obaveštava prištinskog premijera i tu dolazimo do kljuènog momenta. Premijer je dužan da unapred, pre akcije, obavesti o planu neku od država Kvinte (Francuska, Nemaèka, Italija, Ujedinjeno Kraljevstvo i SAD).\n“Blic” je pisao o delu obaveštajnog mozaika na Kosovu i Metohiji, kako se ponašaju koje obaveštajne grupe, šta pišu u izveštajima o srpskim sredinamana i na èiju podršku u svemu tome za sprovoðenje akcija može da raèuna premijer tzv. Kosova Aljbin Kurti. Ovaj list navodi da je njihov sagovornik oficir Kfora iz jedne od zemalja Evropske unije, koja koja je po dolasku na Kosovo razvila dobre odnose u sredinama u kojima je bilo povratka Srba.\nNegativni izveštaji o severu KiM\nSagovornik istièe da u poslednje dve godine na severu Kosova izuzetno èesto, i po nekoliko puta nedeljno, deluju dve grupe od po èetvoro obaveštajaca koji su britanski državljani. Njihov posao je da sastavljaju izveštaje o severu Kosova.\n"Britanski državljani, èesto i u uniformama, u sve èetiri opštine na severu razgovaraju sa raznim profilima ljudi, ali sastavljaju samo obaveštajne izveštaje u kojima je sever u negativnom kontekstu. U njihovim izveštajima se uvek navodi da je sever Kosova pun kriminala, te da je izuzetno prisutan i jak opasni ruski faktor", kaže izvor "Blica" iz Kfora.\nI ne samo da se ovi britanski izveštaji znatno razlikuju po sadržaju i èinjenicama od, na primer, slovenaèkih ili švajcarskih, veæ se ne šalju ni ostalim èlanicama Kvinte, pa ni u Kfor.\n"Ova praksa se tumaèi kao neuobièajena, ali èinjenica je da britanski timovi za obaveštajno delovanje svoje iskljuèivo upuæuju svojoj ambasadi u Prištini", istièe izvor "Blica" iz Kfora.\nS druge strane, sagovornik tog lista istièe da u Kforu postoje pomenuti timovi iz sastava slovenaèkog Kfora, ali i Švajcaraca, ali da su njihovi izveštaji, zasnovani na razgovorima sa graðanima i pripadnicima Kosovske policije, balansiraniji i da bivaju prosleðeni komandantu Kfora.\nPrema saznanjima "Blica", ambasada Velike Britanije u Prištini usko koordiniše aktivnosti sa ambasadom u Skoplju i na toj relaciji se obavlja mnogo poslova vezano za uži deo regiona. Cilj operacije koja se zasniva na ovim izveštajima je da se stvori atmosfera u kojoj bi se sever oslabio, urušila srpska politièka struktura na KiM i umanjio uticaj Beograda na Kosovu.ovakvi izveštaji obaveštajaca, koji se delom baziraju i na liènom oseæanju èlanova timova, nezaobilazna su stavka na osnovu koje diplomate u Prištini donose odluke, a koje dovode do davanja podrške akcijama na severu. Baš poput one u sredu, kada je ranjen Srbin.\nJavna tajna u Prištini\nJavna tajna u Prištini je da amerièka ambasada ne opravdava ponašanje i naèin delovanja Kurtija. Prema saznanjima "Blica", Kurti ima podršku za borbu oko korupcije, ali ne i za jednostrane akcije. Amerièka ambasada èesti je kritièar kršenja zakona i kada je reè o imovini SPC na KiM.\nAmbasada USA najèešæe informacije sa severa prikuplja preko pojedinih NVO organizacija, ali i u zatvorenim razgovorima. Na sever dolazi i tim Amerikanaca iz Bondstila, saèinjen od oficira obaveštajaca koji takoðe razgovaraju sa Srbima i Albancima.\n"Za razliku od britanskih, izveštaji amerièkih operativaca su poprilièno objektivni", kaže sagovornik "Blica".\nKosovska Mitrovica sada!\nSuzavac i šok bombe, šiptarska policija ponovo hapsi na severu Kosova i Metohije! pic.twitter.com/tVRaIOHx9J\n— Nemanja Šaroviæ (@NemanjaSarovic) October 13, 2021\nOštetio budžet Kosova za 397 evra\n"Sud u Hagu saraðuje sa srpskim ratnim zloèincima"\nMALER Samo što se oporavio saznao da ima koronu\nISPLIVALA ISTINA Olja Beækoviæ, Dragojeviæ, Manojloviæ i Simonoviæ su se danima iživljali nad bakom misleæi da je glumica, ispostavilo se da su oni LAŽOVI\n14 beogradskih restorana uvršteno u "Mišelinov vodiè", a jedan dobio i laskavu oznaku "Bib Gourmand" 150 | Život\nZagrizete jabuku, pa shvatite da je luk: Gradovi koji su razoèarali turiste 81 | 92putovanja\nSrpska lepotica oduševila javnost svojim izgledom; "Holivudske dive, spavate li mirno?" 80 | Lepa i zdrava\nUživo: Gol Srbije posle 13 minuta\nNovo iznenaðenje na SP – Srbija saznala sledeæe rivale


Nastavlja se kampanja protiv Bregovića na Kosovu: Idol ubilačke srpske vojske\nShowbiz Autor:KoSSev05. avg. 202109:0126 komentara\nIzvor: AFP/Tiziana Fabi\nNakon što je na pojedinim albanskim medijima objavljeno da će Goran Bregović nastupiti u muzičkom delu na festivalu piva u Korči, više kosovskih medija objavilo je jednobrazni tekst o njemu kao "inspiratoru masakra na Kosovu“. Dan kasnije, novi naslovi u sličnom tonu. Sada je Gazeta ekspres kao primer za diskvalifikaciju čuvenog muzičara, protumačila deo intervjua u kojem je govorio o svom susretu sa Radovanom Karadžićem.\nKako prenosi KoSSev, Gazeta ekspres piše da je Bregović „priznao“ da se sastao sa nekadašnjim liderom bosanskih Srba Radovanom Karadžićem koji je pred Haškim tribunalom osuđen na doživotni zatvor zbog ratnih zločina u BiH.\nKossev: Za medije na albanskom Goran Bregović je „inspirator masakra na Kosovu“\n04. avg. 2021 40\nHrvatski branitelji protiv nastupa Bajage u Pločama\nBregović je zapravo ispričao da je jednom sreo Karadžića na recepciji jednog hotela u Beogradu i pitao ga: „Kako stoji naša stvar?“, na šta je Karadžić odgovorio: „Pobeđujemo 100 odsto!“\nGazeta ekspres piše i da je Bregović, koji je nedavno upitan šta je to značilo, pokušao je da promeni smisao ovog razgovora rekavši da se zapravo radi o kockarskoj igri, a ne o ratu u Bosni.\nTaj prištinski list navodi i da je Bregović bio „inspiracija i idol ubilačke srpske vojske“ tokom ratova u bivšoj Jugoslaviji, posebno sa pesmom „Kalašnjikov“.\nKoSSev prenosi da je negativan tekst o Bregoviću objavljen i na portalu T7 čiji su novinari pitali poznatog kosovskog pevača Bljera o dolasku nekadašnjeg frontmena Bijelog dugmeta, na šta je on kazao da je to „totalna budalaština“, iskazavši protivljenje.\n„Nismo u fazi u kojoj ih pozivamo da nam pevaju. To je apsolutno glupo“, kazao je, dodajući da se Albanci na Kosovu „muče sa puno stvari“, jer je od rata prošlo „tek 20 godina, a ne 200“.\nGazeta ekspres je kontaktirala i opštinu Korča i dobila odgovor da je Bregović pozvan i da će pevati jer ovaj festival nema nikakve veze sa politikom.\nLinda Evanđelista otkrila da je trajno deformisana zbog kozmetičkog zahvata\nIDJ na 14. Weekend Media Festivalu\n06. jan. 2021 3


[Projekat Rastko] Lazar Stanojevic: svemironi\nLazar Stanojević (1931-2001)\nCitati o "Svemironima"\nZoran Đukanović: Strip kao umeće tolerancije (esej)\nO autoru Lazaru Stanojeviću i stripu "Svemironi"\nIzvor: Lazar Stanojević: "Svemironi" (album), Lipovljani, 1987.\nUnos i tehnička obrada Nenad Petrović\nVebmaster: Milan Stojić\nObjavljeno po dozvoli porodice Stanojević na "Projektu Rastko" 9. februara 2001.\n"Imate talenat koji ste jedinstveno izrazili u stripu The Blots ("Mrlje"). Međutim. The Blots prevazilaze naše svrhe. Deo vašeg humora je lako shvatljiv, ali je geg ponekad teže uhvatljiv, a kulminacija eterična. Novine imaju široku publiku i stoga moraju da se obraćaju svima. Hermetične šale slabije prolaze. Razgledajući vaše stripove zaključio sam da mi je bilo potrebno da ih pogledam više puta da bi ih doživeo."\nThomas Eastham, odgovorni urednik San Francisco Examinera\n(iz pisma L. Stanojeviću, 1968)\n"Strip Lazara Stanojevića Space-timers ("Svemironi") sa multidimenzionalnim svetom koji nam stiže iz jedne stvaralačke imaginacije u kojoj prepoznajemo autentičnost prvoga reda - utoliko fascinantniju što joj u ovom podneblju ne nalazimo ni iskustvo prethodnika, ni napor sledbenika... Lazar Stanojević oličenje je one istorijske spontanosti, u naše doba, koja je nekad učinila da se gotovo ni iz čega pojave veliki majstori tadašnje epohe. Predstavljajući Lazara Stanojevića svojim čitaocima",Pegaz" izražava nepokolebljivo uverenje da se radi o autoru izvanrednog, svetskog formata, koji predstavlja značajan dobitak za savremeni jugoslovnski strip... "Svemironi" teže potpunoj uprošćenosti, ostvarenoj u sintezi teksta i slike. Izostavlja se svaki detalj koji nema laku prepoznatljivost i funkcionalnost... Stanojević to sam jednostavno i rečito definiše. Uspinjući se prema nepostojećem "filosofskom" stripu",Svemironi" se prizemljuju sve do samih izvora medija'.."\nŽika Bogdanović, "Pegaz", 1975.\n"Stanojević je veoma talentovan autor koji, po mom uverenju, pokušava da uradi nešto još uvek nedovoljno razrađeno osim možda na nekoliko mesta. Naime, u pitanje je uvođenje pravog filozofskog stanovišta u strip kakvo su posedovali Herriman, Kelly, Schulz, Me Kay, Outcault i kasnije još neki drugi."\nBarn Hogart, crtač "Tarzana"\n"Svakako mi pozdravi Stanojevića. "Svemironi" mi se dopadaju i mislim da bi mogli da imaju svetlu budućnost. Neka mi se obavezno javi kada dođe u Njujork. Želeo bih da mu pomognem na svaki način dok bude ovde."\nWill Eisner, crtač "Spirita",\n(iz pisma Žiki Bogdanoviću, 1975)\n"Stanojevićevi junaci prirodno dolaze iz sveta koji nam je vizuelno sasvim nepoznat. On liči na svemir, vise na njegovu sliku kakvu smo stvorili u mašti, ali kada ga upoznamo shvatimo da je reč o svetu kakav može postojati samo kao ilustracija stanovišta relativnosti... "Svemironi" taj zadatak mogu izvršiti zato što je strip danas stvar koja sama misli i, još više, stvar koja svojim sredstvima može izraziti proces mišljenja. Pri tome on ne gubi ništa od svojih osobina: "Svemironi" su zabavni kao svaki drugi strip... Ukoliko bismo svesno pojednostavili stvari, mogli bismo zaključiti da su "Svemironi" priča o stalnosti kretanja kroz ograničena iskustva."\nBogdan Tirnanić, "Zdravo" i "Pegaz", 1975.\n"Na žalost, nemam mogućnosti da pratim savremeni jugoslovenski strip. Ipak, sa nekim radovima sam se upoznao, uglavnom preko "Pegaza". Smatram da su Lazar Stanojević i Krešimir Zimonić izvrsni: originalni, sa svojim izrazitim Jezikom"",linijom."\nĐorđe Lobačev, "YU strip", 1982.\n"Alternativni strip ima svojih zaista sjajnih stvari. "Svemironi", recimo. Smatram daje to fantastičan strip. Ima još mnogo takvih dela koja u sebi nose duboko filozofski smisao."\nĐorđe Lobačev, "Super itd", 1985.\n"No, pravo iznenađenje jest otkriće jednog novog autora, Lazara Stanojevića koji u svojim "Svemironima" lansira jednu novu tematiku i filozofiju stripovne trake, i to novu u svjetskim razmjerima. Praveći bestjelesne, male fluidne figurice meta-fizičkog karaktera, Stanojević majstorski i duhovito igra na rubu nekoga paradoksalnog ili možda ..filozofskog" stripa, koji nije lišen humora. To je brilijantna inovacija u tome mediju."\nIgor Mandić, "Vjesnik", 1975.\n"'Svemironi' su tada bili kompletno čudo. Sa svojim bizarnim monadama, bizarnim antibićima, njihovim razmišljanjima na jedan apstraktno duhoviti način."\nIgor Mandić, "Mladost", 1985.\n"Revolucionarni prodor Stanojevića je u njegovom grafičkom izrazu u kome se, po prvi put u istoriji medija, javlja čist grafički simbol kao ličnost stripa... "Svemirone" vidimo u nizu situacija kroz koje izbijaju i posebne odlike Stanojevićevog humora: optimizam, nemogućnost komuniciranja, prihvatanje gluposti i paradoksa kao opštih konstanti sveta... Radi se o "otvorenom" stripu koji lako saobraća preko ravnopravnih nivoa čitanja: verbalno-komičnog, vizuelno-komičkog i filozofskog."\nMirjana Vajdić, "Vidici", 1985.\n"Stanojevićevi "Svemironi" su jedno od najoriginalnijih djela u povijesti jugoslavenskog stripa. Izuzetna priroda "Svemirona" privukla je mnogo pera i oblasti kritike i teorije stripa... Osobitost "Svemirona"je što početnu apstrakciju svoje stripovne forme vraća u vrlo konkretne vode ljudskih problema svakodnevnoj komunikaciji."\nSaopštenje žirija povodom dodeljivanja nagrade za\nnajbolji groteskni strip 3. Salon jugoslavensko stripa, 1986\nStrip kao umeće tolerancije\nPeriod od sredine sedamdesetih godina do početka osamdesetih svakako da je jedno od najinteresantnijih razdoblja u istoriji jugoslovenskog stripa. U njemu se počeo uobličavati, uobličio i doživeo svoju kulminaciju autorski talas "treće generacije". Kroz elaboracije geneze ovog po mnogo čemu prekretničkog pa i prevratničkog talasa pominje se 1975. godina kada su se "Svemironi" Lazara Stanojevića prvi put pojavili u "Pegazu".\n"Svemironi" svakako da ponešto mogu doprineti razumevanju fenomena "treće generacije". Kontekst "treće generacije" nam, međutim, ne daje ključ za razumevanje "Svemirona". Reklo bi se daje ovaj strip Lazara Stanojevića po mnogo čemu netipičan prethodnik koji se nikada nije mogao svesti na zajedničke karakteristike potom uspostavljenog autorskog talasa. U tom smislu "Svemironi" ostaju samobitna, štaviše usamljena pojava u okvirima jugoslovenskog stripa. Oni nisu imali sledbenika, imitatora, pa ni senzibilitetskih srodnika u neposrednijem smislu. Razmatranje specifičnih karakteristika "Svemirona" možda će nam pomoći da bar delimično razumemo ovaj sticaj okolnosti.\nOd početka rada na "Svemironima" Lazar Stanojević je pokazivao izrazito osvešćen odnos prema sopstvenom stvaralačkom postupku. Staviše, prvo predstavljanje ovog stripa propraćeno je sa dva Stanojevićeva teksta: "Nacrtom za jednu karakterologiju" gdje je definisano pet osnovnih karaktera i "Fragmentima" ( "Pegaz" br. 3, 1975., str. 160 — 162 i str. 164 ) koji sadrže potpuno razvijen postupak vizuelnog strukturisanja "Svemirona" i skicu za Stanojevićevu poetiku.\nS obzirom da pojava "Svemirona" nije ostala ni bez relevantnog kritičkog pa i teorijskog odjeka u našoj javnosti, u pokušaju da se razmotre specifične karakteristike ovog stripa moramo se oslanjati kako na esejističke fragmente samog autora tako i na dosadašnje interpretacije. Uostalom, s obzirom da usvajamo i uopštavamo Popin stav da tvorac nekog dela može da govori o svome delu samo kao čitalac koji nije nužno najmerodavniji i najbolji čitalac. Stanojevićeve zasebne tekstualne zapise o "Svemironima" tretiraćemo kao jedan od pokušaja interpretacije.\nJoš u "Fragmentima" Stanojević je napisao: "Struktura 'Svemirona' istovremeno je definitivno funkcionalna i nikad dokrajčena". To ne važi samo za strukturu table ili kaiša sa prvim probijenim i finalnim neomeđenim kvadratom. To važi i za karakterološku strukturu. Ne samo da su Mist. Mistina. pa i Fiktina i Simp do sada znatno zaostajali za Faktom u iskušavanju svojih mogućnosti kao karaktera nego su i njihove ekspozicije takve da omogućuju mnoštvo pravaca razvijanja ovog stripa, što strukturalno odlaže iscrpljivanje njegovih varijacija.\nNa ovom mestu počećemo da se krećemo prema specifičnostima "Svemirona" kroz neka negativna određenja. Jedno od opštih mesta u tumačenjima "Svemirona" je naglašavanje njihovog neantropomofrot karaktera. Veliko je, međutim, pitanje koliko su junaci u ovom stripu oslobođeni antropomorfnosti. Pođimo od same "priče". Pre bi se reklo da su "Svemironi" na specifičan način naglašen govor o ljudskim situacijama. Ovaj strip konceptualno je dekonkretizovan upravo stoga da bi dosegao tipske modele, da bi dosegao njihovu opštost. Međutim, ti tipski modeli nisu nekakvi vanantropomorfni entiteti. Naprotiv, oni su ponajpre psihološki tipovi, čak izgrađeni mentaliteti. Određeni nivo apstrakcije ne mora da znaci udaljavanje ili oslobađanje od antropomorfizma, već može značiti upravo njegovu kristalizaciju.\nPogledajmo, ipak, da li je tvrdnja o neantropomorfnosti možda održiva na planu likovnih referenci?. Pošto prisustvo tenoloških tvorevina nije sporno, usmjerimo pažnju na same junake. Zagledajmo se malo u Mistinine trepavice. Ne podsjećaju li nas one na konvencionalno naglašavanje očiju žena u groteksnom i ne samo u grotesknom stripu? Ako većina junakinja stripa izgleda besprekorno našminkana u najneprimerenijim situacijama kao sto su džungle, pustinje, druge planete itd., zašto Mistina ne bi bila našminkana u jednom hipotetičnom univerzumu? Takođe, ono sto na svojim glavama nose Mistina i Fiktina podosta asocira na artikle tipične za žensku modu. Ili će neko, možda, tvrditi da je ženska moda vanantropomorfna kategorija? Ako to uradi onda će čitav svemir blagotvorno ukrasiti mejkapom. Dakle, neki antropomorfni detalji narušavaju nečovekolikost ovih svemirskih bića. No o kakvom se svemiru u "Svemironima" zapravo radi?\nKarakteri u ovom stripu nisu naznačeni samo svojom unutrašnjom logikom. Ovo doduše ne govori o njihovoj antropomorfnosti. ali govori o tesnoj vezi između njihovih psiholoških i fizičkih osobina. Ako pogledamo vizuelnu interpretaciju ovih karaktera videćemo da su Mist i Mistina gotovo pretvoreni u jedno veliko oko koje itekako ima veze sa činjenicom da su oni ..duhovno oko" vreme prostora. Kod Fakta i Fiktine imamo, međutim, potpuni izostanak oka dok im je "preostali deo" lika najpodesniji za izražavanje emocionalnih reakcija. Simp, pak, svojim izgledom koji je vrlo blizak tamnoj mrlji korespondira sa svojom konfuznom intelektualnošću i svojim krnjim, deficijentnim, zaključcima.\nMaločas smo se zapitali o kakvom se svemiru u "Svemironima" radi. Da li se radi o makrokosmosu ili mikrokosmosu? Ipak, rekli bismo da je i samo ovako postavljeno pitanje nedovoljno adekvatno. Od slabe su nam koristi ovakve polarizacije ako se radi o jednom psihološkom univerzumu u kome se susreću i prelamaju tipska ljudska svojstva. Ako je tako onda "Svemironi" ne samo da imaju sličnosti sa antropološkim modelima nego upravo predstavljaju univerzum tih modela.\nZašto "Svemironi" nikada nisu prikazani s lica? Samo stoga što njihov svet ne sme da se suoči sa našim oči u oči. Kada bi se to dogodilo shvatili bismo i mi i oni da je čitava igra bila igra ogledala. Oni bi shvatili da nas nema. da smo mi njihov svet prelomljen u jednom posebnom ogledalu. To isto, s druge strane, važi i za nas, uključujući i samog Lazara Stanojevića. Stanojević je izuzetak samo u tom smislu što bi se istovremeno otkrio i kao samo ogledalo. Ipak, nesumnjiva razlika između ljudi i svemirona postoji. Naspram ljudskoj agresivnosti stoji utopijska tolerancija svemirona. No, za to je "kriva" iskrivljenost ogledala. Stanojevićev autorski ugao posmatranja.\nPogledajmo sada kako stoji sa svrstavanjem "Svemirona" u neki od žanrova. Možemo li ih gurnuti u neku od fioka naučnofantastičog žanra? Vreme i prostor u "Svemironima" pre su psihološke i običajne kategorije svakodnevice nego poprište eskalacije avanture. Avantura u ovom stripu je osuđena na trivijalizaciju. To, u slučaju "Svemirona", ne znači poništavanje već relativizacija avanture. U sličnom smeru kreću se i razmišljanja Aleksandra Hecla: "Šta je zapravo avantura? Valjda je to sam život. Ideali koji se potvrđuju ili ruše...Najveće avanture su, izgleda, u čoveku. Strah je u njemu, borba je često u njemu. To su naj veće borbe, ono što je skriveno. U detinjstvu, naravno, to su drugi kontinenti, avioni, čamci, podmornice, tigrovi, lavovi... Potrebno je i izazivati uzbuđenje čitaoca. Kojim sredstvima? To zavisi od nas... Vreme menja sadržaj avanture. U stripu se ponekad ide isuviše na spoljašnju avanturu. Upotrebljava se i zloupotrebljava dinamika spoljašnjeg kretanja muskula, raketa, obaranja, rušenja. Uzbuditi se može i na izgled manjim sredstvima. Čehovu nisu bili potrebni ratovi. Postoje i delikatniji mehanizmi uzbuđivanja... Nije pištolj najuzbudljiviji moment u životu."\nVratimo se našoj sumnji u naučnofantastični karakter "Svemirona". U njima ne samo da nema ni traga od kosmičkih brodova nego i vlada osetno odsustvo tehnologije, bar one koja bi se mogla smatrati relevantnom sa SF žanr. Nekako bismo i izašli na kraj sa time što ovde nema sunaca, planeta, satelita i drugih nebeskih tela. Međutim, umesto njih postoji nešto mnogo ovostranije kao što su oblaci, kiša, balkoni, kade, tuševi...Ma kako početna ekspozicija bila krajnje neobična, čitaocu postaje jasno da daljeg naglašavanja neobičnosti nema. Dok je u naučnoj fantastici jedan od glavnih postupaka oneobičavanje u smislu težnje da se sopstveni sadržaji učine izuzetnim, nesvakodnevnim, pa i onostranim, u "Svemironima" postoji kretanje u suprotnom smeru. "Svemironi" trivijalizuju svaku izuzetnost i vraćaju je u svakodnevicu. Ipak, to nije puki čin detronizacije. Zauzvrat, svakodnevni a postaje univerzum dostojan malih čuda.\nPošto smo "Svemirone" vratili u neku vrstu svakodnevice, biće manje neočekivano ako ovde postavimo pitanje: da li su "Svemironi" strip sa političkom dimenzijom? Da bi pokušali da odgovorimo na ovo pitanje potrebno je da podsetimo na razliku između nepolitičnog i nepolitičkog (Andrej Mitrović, "Istorijsko u "Čarobnom bregu", Beograd, 1977.). Nepolitično ili apolitično je sve ono što u sebi ne sadrži u iole značajnijoj meri interes za politiku. Nepolitičko je, pak, ono što u sebi može da sadrži značajno interesovanje za javne stvari, ali jedino neće neposredno da se bavi politikom. Mišljenja smo da se ovo razlikovanje može primeniti i na autore i na njihove tvorevine. Pošto je ovde reč o "Svemironima", a ne o Lazaru Stanojeviću, zadržaćemo se na zaključivanju o stripu.\nOno što se bez oklevanja može utvrditi je to da "Svemironi" nisu politički strip. U njemu se o politici posigurno ne govori na način politike. Dakle, ostaje nam pitanje da li je to nepolitična ili nepolitička kulturna tvorevina. Ne treba zaboraviti na povremeno prisustvo karakterističnih elemenata koji inače sačinjavaju oblast javnih stvari i politike. To su postojanje govora, govornika, publike, transparenata, demonstracija itd. Iz ovoga možemo zaključiti da u "Svemironima" ne postoji potpuna nezainteresovanost za javne stvari. Stoga ćemo odbaciti termine nepolitičan i apolitičan kao nedovoljno adekvatne za "Svemirone". Izgleda da nam jedino ostaje da ih označimo kao nepolitički strip, dakle strip ukome postoji interes za javne stvari, pa i za politički aspekt postojanja, ali nema neposrednog bavljenja politikom.\nAko nam navedeno određenje nešto govori o odnosu ovoga stripa prema politici, teško da nam može naročito pomoći u bližem određivanju samosvojnosti "Svemirona". Naime, povremena i eventualna asocijacija na polje politike tek je prvi sloj asocijacija pri pitanju. Ono sto u prvi mah asocira na političku problematiku ispostavlja se da je psihološko-antropološka problematika. Pogledajmo to na primeru. Na jednoj tabli "Svemirona" pojavljuju se demonstranti sa transparentima na kojima ništa ne piše. Na drugoj tabli saznajemo da već deonima demonstriraju tim transparentima (vidi "YU strip magazin" br. 69, septembar 1984., str. 31). Jesu li to buntovnici bez intenziteta koji su ponos poretka svemira? Ponos poretka jer su privid prizivanja promene, privid osporavanja. Ipak, neka nas ne zavara ova ironičnost. Ona nije svodljiva na političke implikacije jer njih, pak, daleko nadrastaju antropološke. Neautentični pokušaj iskoraka iz nase ljudske osrednjosti je možda najbolji garant trajnog ostajanja u njoj.\nAko pažljivije promotrimo prvu od dve table o kojima je do sada bilo reči, primetićemo izvesnu dvomislenost kroz koju se pomalja gotovo začuđujuća tolerancija. Dok čitamo ovu tablu mi ne znamo da li su zahtevi demonstranata zaista toliko složeni da oni ne znaju kako da ih iskazu ili je to samo njihov izgovor za sopstvenu prazninu. To nećemo ni doznati. Zadatak "Svemirona" nije da nam razreši neka pitanja. Njihov zadatak može biti samo da ih postavlja, eventualno otvarajući mogućnosti za neke od odgovora. Dakle, tolerancija jeste otvaranje mogućnosti postojanja složenosti iza onoga što nam se čini kao jasna jednoznačnost.\nUpravo posle ovoga možemo tvrditi da "Svemironi" nisu intelektualni strip. Oni to zaista nisu, pogotovo ne u smislu stripa koji sluzi idejama. "Svemironi" su pre svega poetska igra koja u sebe "usisava" i transponuje razne nivoe svesti žitelja svog univerzuma. Kao što nema te ideologije tako nema ni te ideje za koju bi se "Svemironi" jednoznačno zalagali. Bez obzira na različit stepen umne zrelosti, svi junaci ovog stripa su bića sa sopstvenim ograničenjima. Otud čitaocu preostaje samo da pristane ili ne pristane na poetsku igru krnjih ideja i stalnih nesporazuma u komunikaciji.\nDošli smo do, rekli bismo najdubljeg, antropološkog sloja "Svemirona", sloja u kome se susreću ironija i tolerancija. Ironija je, uglavnom, element koji dovodi do osporavanja postojećeg stanja. Ironija se ponekad može staviti u službu antropološkog optimizma i angažovanosti. Tada se manje ili vise selektivno primenjuje kao ostrica kritike onoga sto treba poreci, ispraviti i usavršiti. Šta se, pak, dešava sa ironijom u "Svemironima"? Ko nadvladava između ironičnog osporavanja i tolerancije u ovom stripu? Mogu li se pomiriti ove dve težnje"? Ako ironiju shvatimo u maločas navedenom smislu onda su to zaista oprečne težnje. Autor "Svemirona", čini se, nema namjeru da popravlja svet. Između usavršavanja i razumevanja čoveka, ako bi morao da bira, Stanojević bi pre izabrao razumevanje.\nOvako obuzdavanje ironične oštrice od strane tolerancije proističe iz samog temelja antropološkog stava impliciranog u "Svemironima". Već smo govorili o tendenciji da se sve u ovom stripu čini običnijim, svakodnevnijim i ne suviše uzvišenim. Ova tendencija čak doseže nivo jednog univerzalnog antropološkog stava: priznati neizuzetnost ljudske situacije. Jedna temeljna antropološka osobina često se prećutkuje u razmatranjima o "ljudskoj suštini". To je trivijalnost ljudske prirode. Ono što uvek ostavlja otvorenom mogućnost nedosezanja najviših potencijala sopstvenog postojanja. U ovom kontekstu ironija biva izrelativisana dvomislenošću ljudske situacije. Ovako izrelativisana ona postaje bliza jednoj poetici tolerancije nego "oružju" poetike osporavanja.\nTolerantna i izrelativisana ironija nužno sadrži momenat samorefleksije — samoironiju. Ona nam pak otvara mogućnost sagledavanja lica i naličja našeg podsmeha drugome. A to je ravno preuzimanju upozorenja Mišoovog: "Po tvom mišljenju, X... je glupak. No pripazi. Reč je o 'referencijalnoj' gluposti. A ona je nekako isuviše laka. Glupost drugog ispunjava se sadržajem upravo zahvaljujući tvojoj sopstvenoj gluposti. Taj sadržaj je, ipak, površinski. Ispunjen isključivo tvojim suštastvom" ( Milovan Danojlić",Kako je Dobrislav protrčao kroz Jugoslaviju", Beograd, BIGZ, 1977, str. 7). Fenomen ispostavljanja druge istine koja se začinje otkrivanjem drugog ugla posmatranja. drugih kriterijuma vrednovanja ljudskog ponašanja, otvara vrata posebnim kriterijuma vrednovanja ljudskog ponašanja, otvara vrata posebnom obliku tolerancije. To je stav antropološke tolerancije: priznavanje da čovek kao takav ima pravo na svoju maljkavost, osrednjost i svoju krnju sposobnost razumevanja drugih i sebe.\nI pored sve tolerancije "Svemironi" nisu ljubak, zabavan i uzbudljiv strip ujednom dekorativnom smislu. Tolerancija nije postala bestežinski odnos "sverazumevanja". Težinu stvarima i ljudima daje elemenat ironije. Ako je ispunio obećanje iz "Fragmenata" i učinio "Svemirone" paradigmom tolerancije u stripu. Stanojević nije ispunio jedno drugo obećanje. rekavši da su oni optimistična tvorevina bez senki. To nije ni mogao da učini jer se humor ovog stripa uzdigao s one strane optimizma i pesimizma.\nNačinimo još jednu, zadnju digresiju. Razmotrimo na momenat odnos "Svemirona" i istorije. Ovo posebno stoga što neki istraživači stripa smatraju da je istoričnost nesvojstvena mediju stripa. Naše je mišljenje da su "Svemironi" neistoričan strip u onoj meri u kojoj svakodnevica (svemirona) nadvladava istoriju. Da li ovo znači da se priklanjamo stanovištu o opštoj neistoričnosti sadržaja u stripu? Neistoričnost ili svevremenost niti je zaista inherentna mediju stripa niti je sasvim inherentna "Svemironima".\nOno što Stanojević postiže ne svodi se nikako na uobičajene efekte "neistoričnosti i svevremenosti" komercijalne strip-produkcije. Komercijalni strip proizvodi večitu sadašnjost kao sadašnjost određenog lokalno-istorijskog društvenog i ideološkog konteksta, zasićujući pri tom tu sadašnjost trivijalnošću i patetičnošću. ..Neistoričnost i svevremenost" Stanojevićevog stripa trivijalno i patetično prožima sa univerzalnim i. po rečima samog autora, sa "pokojom nijansom tragičnog". Otud trivijalno ne ostaje puka trivijalnost nego se problematizuje do jedne univerzalnije ravni nego što su to lokalna svakidašnjost i ideologičnost.\nŽika Bogdanović je sa dovoljno razloga 1975. godine "Svemirone" nazvao istorijskom objavom i pledoajeom za revolucionisanje shvatanja medija. Ovu činjenicu imao je u vidu Ljubomir Kljakić kada je 1978. godine "Svemirone" uvrstio u autorski talas "treće generacije". Ipak, jedna temeljna osobina čini ovaj strip posebnim. "Treću generaciju" karakteriše pre svega medijski radikalizam i njemu svojstvena poetika osporavanja. Razlika između poetike osporavanja i poetike tolerancije učinila je "Svemirone" jednom posebnom pojavom u jugoslovenskom stripu. Osporavanje strip-konvencija i osporavanje društvenog establišmenta "Svemironi" nisu imali pred sobom kao prioritetni zadatak. Za sve nisu krivi samo društvo, birokratija, kapital, hipertrofirana politička moć, malograđanština i ostale socijalnoistorijsko-psihološke uslovljenosti. Za mnogo štošta je kriva ljudska priroda i njena osuđenost na nizove posrednika u komunikaciji. Sve te probleme i "krivicu" možemo personifikovati u obličja najrazličitijih individualnih i grupnih entiteta. Kada se suočimo sa tim pluralizmom "krivica", uključujući i sopstvenu prirodu, na raspolaganju nam je Stanojevićeva otvorena metafora: za sve je kriva Pošta.\nLazar Stanojević uvek insistira na širokoj komunikativnosti "Svemirona" sa čitalačkom publikom.\nOvaj tekst svojom prirodom svakako da neće mnogo doprineti tom aspektu njegovih stremljenja. No, izgleda da se moramo pomiriti sa tim da različiti aspekti naših dela često imaju različit stepen složenosti, a samim tim i dostupnosti. Najsrećnije bi bilo kada bi uvek bilo moguće. kako bi to rekao Aleksandar Hecl, prvo ponuditi "jedan zabavni elemenat koji nekome može pomoći da pređe preko težih stvari, da prihvati i ono što će mu se kasnije, sa vise obrazovanja i znanja, sa vise dubine i gorčine, pokazati kao drugi sloj".\nLazar Stanojević rođen je u Somboru 1931. godine. Preminuo je 5. februara 2001. u Beogradu. Studirao je psihologiju i engleski jezik. Radio u Beogradu u "Tanjugu" kao prevodilac na engleski jezik. Bio je član ULUPUDS-a.\nZa strip "Svemironi" Stanojević je dobio sledeće nagrade:\n— Nagradu ULUPUDIV-a za strip na Zlatnom peru 1981. godine\n— Nagradu "Stripoteke" za strip na Zlatnom peru 1985. godine\n— Nagradu za najbolji groteskni strip na 3. Salonu jugoslavenskog stripa u Vinkovcima 1986. godine\n"Svemironi"su se prvi put pojavili u "Pegazu" 1975. godine. Potom su tri godine izlazili u "Mladosti" (1976-79.). Sada ih objavljuju "YU strip magazin" i "Vidici".


Kako je govor tela odao lopove u kazinu? | SecuritySEE.com\nNaslovna Sistemi bezbednosti Strategija obezbeđenja Kako je govor tela odao lopove u kazinu?\nDesilo se to pre nekoliko godina kada je Aleksandar radio kao direktor bezbednosti u jednom kazinu. Dok je pažljivo posmatrao oblast kazino stolova, primetio je čoveka srednjih godina koji je evidentno bio uznemiren, i pored toga se neprestano znojio\nAleksandar je tada usmerio još više pažnje na ovog čoveka, pokušavajući da shvati zbog čega se ponaša ovako. Pažljivo je pratio njegove pokrete i često brisanje znoja sa čela. Možda je pod uticajem opijata? Nije se kockao, tako da je njegov stres bio prilično neshvatljiv.\nMeđutim, nekoliko metara dalje uočio je još jednog mlađeg momka koji se ponašao na gotovo identičan način. Činilo se da je prekopirao pokrete prvog nervoznog posetioca. Aleksandar je pokušavao da shvati šta je uzrok njihove uznemirenosti i pažljivo posmatrao njihovu međusobnu interakciju i poglede koje su povremeno razmenjivali.\nUbrzo je uočio i igrača starosti oko 65 godina, koji je te noći osvojio oko 2.000 evra. Kada je on odlučio da prekine igru, Aleksandar, tada već iskusan znalac bezbednosti, primetio je da su i dvojica „nervoznih” učinila isto. Igrač koji je dobio novac, krenuo je ka blagajni da svoje čipove unovči. Čitava scena trala je između 8 i 10 minuta, a kada je čovek odlučio da napusti kazino, dvojica su momentalno krenula za njim ka izlazu.\nIskusni direktor bezbednosti je jednim pokretom signalizirao trojici službenika obezbeđenja da ih zaustave. Bili su uigran tim koji je komunicirao pogledom. Zatražili su od „nervozne dvojice” da pođu sa njima do sigurnosne sobe, ostavljajući jednog kolegu da diskretno „isprati” klijenta i da se uveri da će on bezbedno ući u svoj automobil.\nOdmah su im potražili lična dokumenata na uvid, a nešto kasnije Aleksandar ih je direktno pitao zbog čega su pratili igrača koji je osvojio novac. Dvojac se u početku pravio da „nema pojma” o čemu je reč, i da je u pitanju slučajnost. Međutim, posle nekoliko minuta Aleksandar je primetio da su im pasoši istekli, i rekao da će obavestiti policiju da preuzme njihov slučaj…\nNa iznenađenje celog bezbednosnog tima, posle samo nekoliko minuta, dvojica su pred svima priznala da su nameravali da opljačkaju čoveka po njegovom izlasku iz kazina.\nSrećni dobitnik nikada nije saznao da je te noći bio sačuvan od strane obezbeđenja kazina, ali je ovaj incident bio razlog da se uspostavi nova bezbednosna mera kako bi se sačuvali klijenti. Kazino je uveo stroga bezbednosna pravila za igrače koji osvajaju značajnu svotu novca, kako bi bili sigurni da njima ne preti nikakva opasnost.\nOsim toga, kazino je za sve službenike obezbeđenja, uključujući i radnike u monitoring centru, organizovao obuke za upoznavanje sa govorom tela, kako bi oni razvili sposobnost otkrivanja sumnjivih posetilaca, koji imaju nameru da nanesu štetu kazinu na bilo koji način.\nMozak obrađuje neverbalne signale u petini sekunde, mnogo brže nego verbalne. Nesvesni signali dobrim bezbednosnim znalcima šalju korisne poruke, i ovo je spektakularna veština koja je u kazinu sprečila mnoge probleme i incidente.\nPrethodni članakLoše mere bezbednosti radnici plaćaju životom\nSledeći članakŠTA NAM DONOSI 2018. GODINA: Bezbednosni izazovi koji se mogu očekivati u regionu


Addis Ababa Ketema v Sebeta City - Prognoze - Tipovi - 23.06.2022 - hovi\nAddis Ababa Ketema v Sebeta City Prognoza i Tip\nPočetak Europe/Zagreb: 23.06.2022 15:00\nObjavljeno: 23.06.2022 06:48\nPrognoza: Utakmica (Nogomet) u Ethiopia Premier League koja će se odigrati 23.06.2022 u kojoj se sastaju Addis Ababa Ketema i Sebeta City. Tipster hovi prognozira pobjedu za Addis Ababa Ketema na Kraju Utakmice. Njegov ulog je 26 na kvotu 1.9 te donosi eventualni profit od 23.40. Za ovu prognozu tipster je odabrao kladionicu Bwin.\nTip: pobjedu za Addis Ababa Ketema na Kraju Utakmice\nAddis Ababa Ketema v Sebeta City Prognoza i Tip was last modified: 2022-06-25 by Bettors Club


Generalna procena čl. 27 Prijavljivanje\na. Da li postoje posebne mere, pravila ili propisi za podsticanje onih koji su: (a) svedoci samog čina nasilja nad ženama / i u porodici i/ili (b) imaju opravdane razloge da sumnjaju da je nasilje nad ženama / u porodici počinjeno? Kome mogu da prijave. Postoje li slučajevi gde su pojedinci dužni da prijave nasilje nad ženama / u porodici? Navedite. Da li je moguće anonimno prijavljivanje? Moraju li osobe da budu svedoci slučaja nasilja ili mogu da ga prijave na osnovu dobijene indirektne informacije/dokaza? Može li se desiti da osoba koja prijavi nasilje nad ženama / u porodici trpi negativne posledice prijavljivanja ili da se protiv nje podnosi žalba ili pokreće postupak?\nOdgovor: Prema Zakoniku o krivičnom postupku1 podnošenjem krivične prijave državni i drugi organi, pravna i fizička lica prijavljuju krivična dela za koja se goni po službenoj dužnosti, o kojima su obaveštena ili za njih saznaju na drugi način, pod uslovima predviđenim zakonom i drugim propisom, a podnosilac krivične prijave navešće dokaze koji su mu poznati. Krivična prijava se podnosi nadležnom javnom tužiocu, pismeno, usmeno ili drugim sredstvom. Ako se podnosi usmeno, o njoj će se sastaviti zapisnik i podnosilac će se upozoriti na posledice lažnog prijavljivanja. Ako je prijava saopštena telefonom, sačiniće se službena beleška, a ako je podnesena elektronskom poštom, sačuvaće se i odštampati. U slučaju da je krivična prijava podnesena policiji, nenadležnom javnom tužiocu ili sudu, oni će prijavu primiti i odmah dostaviti nadležnom javnom tužiocu.\nNeprijavljivanje pripremanja izvršenja krivičnog dela za koje se po zakonu može izreći pet godina zatvora ili teža kazna predviđeno je Krivičnim zakonikom2 kao krivično delo, za šta je zaprećena novčana kazna ili kazna zatvora do jedne godine (što se odnosi i na teže oblike krivičnog dela nasilja u porodici). Sa druge strane, lažno prijavljivanje krivičnog dela za koje se gonjenje preduzima po službenoj dužnosti predviđeno je kao krivično delo, ukoliko podnosilac prijave zna da prijavljeno lice nije učinilac tog dela odnosno da to delo nije učinjeno.\nPominjano istraživanje „Delotvornost sistemskih mehanizama za sprečavanje nasilja prema ženama i nasilja u porodici“3 navodi:\n„U sistemu postoji zabuna oko toga šta je lažna prijava, jer navođeni primeri ne moraju značiti da se nasilje nije desilo. U slučaju eventualnog lažnog prijavljivanja osoba bi morala biti svesna da nasilja nema, a ne da veruje (opravdano ili ne) da se nasilje desilo, odnosno da ga ima. To implicira da bi poznavanje specifičnosti fenomena, kao i utvrđivanje i dokumentovanje nasilja, moralo biti unapređeno”.\nPrema Opštem protokolu o postupanju i saradnji ustanova, organa i organizacija u situacijama nasilja nad ženama u porodici i u partnerskim odnosima, prepoznavanje nasilja može biti rezultat prijave od strane žrtve bilo kojoj ustanovi u sistemu zaštite, ili uočavanja fizičkih, psihičkih ili drugih tragova i manifestacija nasilja od strane bilo kojeg službenog ili stručnog lica ili od strane trećeg lica koje nasilje prijavljuje ustanovi. Pravo je i dužnost svakoga da prijavi nasilje u porodici.\nPrema Posebnom protokolu o postupanju policijskih službenika, ovaj organ može na različite načine doći do saznanja da je izvršeno nasilje u porodici, uključujući prijavu od anonimnog lica (putem telefona ili pisanim putem).


Vozi ga. Leti u njemu. Sve što joj je potrebno jeste tvoja ljubav\nTrebalo je da sestriću kupim poklon za rođendan. Želela sam da mu poklonim neku igračku koja ima veze s kućnim poslovima jer mu je bilo zabavno da pere sudove i usisava. Problem je bio samo u tome što su svi usisivači bili u roze kutijama s nacrtanim devojčicama, a on je dovoljno veliki da kaže da je to igračka za devojčice.\n(Mikaela, tetka petogodišnjeg deteta)\n– Za sve je mnogo jednostavnije ukoliko lutke stoje odvojeno od Spajdermena i figurica iz Ratova zvezda. Kupci onda ne moraju da traže po radnji.\n– Ali zar ne bi figurice Betmena i one iz Ratova zvezda mogle da stoje sa ostalim figuricama u prodavnici?\n– Kako to misliš? Da Betmen stoji s Barbikom?!\n– Da, to sam mislila.\n– Ha-ha! Ne, pa to ne može. Betmen nije lutka.\nTras! Dostavljen nam je katalog igračaka. Deca se bacaju na njega. Vruuum! Na slici u katalogu je automobil na putu. Ali ko ga vozi? Na slikama su i dečaci i devojčice u automobilima, ali samo dečaci sede za volanom. Na stranicama na kojima se opisuju lopte vide se deset dečaka i dve devojčice. Na stranama na kojima su vodeni pištolji ne vidi se nijedna devojčica.\nDa bi se u potpunosti zagarantovalo da deca neće dobiti „pogrešnu“ igračku, stranice u katalogu su različitih boja. Na stranicama u roze tonovima vide se bebe lutke, dečja šminka i četke. Na stranicama u plavim tonovima prikazani su autići, igračke za sklapanje i pištolji. Čak se i pakovanja igračaka razlikuju po boji i obliku u zavisnosti od toga da li je igračka namenjena devojčici ili dečaku. Kutije igračaka namenjenih devojčicama obično su zaobljenih ivica i svetlih, toplih boja, po mogućstvu sa šljokicama. Igračke namenjene dečacima pakuju se u kutije tamnih, prigušenih boja, oštrih ivica, a u najboljem slučaju na njima je neka „opasna“ slika.\nDa bi podela na igračke za dečake i devojčice bila potpuna, čak se i reklamni tekstovi za različite igračke rodno određuju. U reklamnoj poruci za lutke stoji: „Baš kao prava beba! Sve što joj je potrebno jesu tvoja ljubav i pažnja!“ U reklami za automobil piše: „Vozi ga! Leti u njemu! Automobil s daljinskim upravljačem i mnoštvom funkcija!“\nŠirok spektar onoga što deca mogu i što treba da rade sa igračkama pojednostavljuje se i tako nestaje još jedan delić prostora za dečju maštu. Umesto toga pružaju im se jednostrane i gotove priče o tome kakva treba da budu i kako treba da se igraju u zavisnosti od toga kakvu pišu imaju.\nDevojčice koje se bave skokom uvis ili koje su piloti i mehaničari retko su zastupljene u materijalima za igru, dok je istovremeno teško pronaći dečake koji se brinu o bolesnim životinjama, koji gaje povrće u bašti ili kuvaju. Različite igračke dovode do toga da se dečje igre odvijaju na različitim mestima – igre za devojčice u kući, a za dečake napolju, u svetu. Posledica ovoga jeste da su igre za devojčice mirne i da devojčice sede dok se igraju, a igre za dečake podrazumevaju pokret i brzinu. Dečaci vežbaju krupnu (grubu) motoriku i hrabrost, a devojčice finu motoriku i koncentraciju.\nRazličita mesta na kojima se igre odvijaju utiču na to kako deca uvežbavaju svoju kreativnost, kako uče da se izbore s konfliktima i kako vežbaju stvaranje i poštovanje pravila. Da bi se spasao svet, neophodno je preuzimati\nodređene rizike i nadmudriti neprijatelja, a tada je potrebno izaći izvan okvira pravila. Ako se igra, s druge strane, zasniva na tome da se dete brine o lutkama, da sprema ručak ili radi nešto drugo što više podseća na stvarnost, važno je komunicirati i poštovati pravila. Kašica ne sme predugo da se greje jer će se beba opeći. Bebu ne možemo pokriti preko glave jer neće imati vazduha i ugušiće se. Deca vežbaju različite vrste mašte i kreativnosti u svetu za dečake i u svetu za devojčice. Kada bi sva deca, umesto toga, mogla da se igraju u svetu koji je istovremeno i zasnovan na stvarnosti i magičan i natprirodan, bila bi spremnija za složeni svet koji će kasnije upoznati.\nIspunite igračke novim sadržajem i uvedite nove sredine. Bebe lutke mogu postati superheroji koji tragaju za skrivenim dijamantom u džungli ili spasavaju svet od zlikovaca i vulkanskih erupcija.\nPokušajte da istim igračkama date različita značenja. Šporet može da se koristi i za pečenje kolača i za mešanje betona za soliter koji gradite.\nOhrabrujte svu decu, posebno dečake, da igraju igre u kojima su brižni, puni empatije i aktivniji u kući.\nOhrabrujte svu decu, posebno devojčice, da igraju igre u kojima vežbaju tehnička znanja, smišljaju avanture, u kojima rizikuju i aktivnije su u spoljnom svetu.\nUklonite ambalažu pre nego što detetu poklonite igračku. Tako će šporet biti samo šporet, a ne zamaskirana „igračka za devojčice“. Policijska uniforma biće uniforma, a ne odelo za „policajca“.\nOstavite malu decu kod kuće kad dođe vreme za kupovinu igračaka. Deca su pod velikim uticajem rasporeda igračaka i reklama u prodavnici. Kada deca porastu, možete razgovarati o igračkama i porukama koje one šalju. To deci pruža mogućnost da izgrade stav prema igračkama na drugi način.


Predstavivši ukratko rad SUH-a, sastanak je iskorišten i za prezentiranje najvažnijih tema kojima se Udruga bavi. Izloženi su problemi s kojima se osobe starije životne dobi susreću u svakodnevnom životu, a istaknuto je nekoliko tema/problema s kojima se Udruga posebno bavi. Kao izuzetno problematično područje istaknuti su ugovori o dosmrtnom, ali i doživotnom uzdržavanju koji, kako se naglašava, otvaraju prostor za brojne zloupotrebe teškog društvenog položaja i rastućeg siromaštva starijih osoba. Zbog velikog broja zlouporaba instituta ugovora o dosmrtnom uzdržavanju upućena je i inicijativa za izmjene Zakona o obveznim odnosima, a SUH kroz svoj angažman pokušava osvijestiti, kako starije osobe, tako i širu društvenu zajednicu, o navedenom problemu te u instituciji pučkog pravobranitelja traži suradnika i u navedenom području.\nKao poseban problem istaknuta je i društvena neosjetljivost na probleme s kojima se susreću starije osobe, njihova stigmatizacija i moguća diskriminacija te, unatoč europskim trendovima, nedostatak dugoročne strategije društvene brige o starima.\nZamjenice pučke pravobraniteljice predstavnicima SUH-a prezentirale su način rada i ovlasti institucije, predstavljen je dosadašnji angažman u području zaštite starijih osoba te suzbijanju diskriminacije temeljem dobi te je dogovorena buduća suradnja i to, kako na rješavanju pojedinačnih predmeta i pritužbi tako i kroz poduzimanje zajedničkih promotivnih aktivnosti s ciljem upoznavanja šire javnosti s društvenim položajem i pravima starijih osoba.


Zbog sive ekonomije Srbija svakog dana izgubi 8 miliona evra\n05.09.2016. / 9:48\nSiva ekonomija je rak-rana srpskog društva, jer zbog nje državna kasa svakog dana ostaje uskraćena za osam miliona evra. Naime, da je finansijska disciplina veća i da su u legalnim tokovima promet, zapošljavanje i plaćanje poreza, bilo bi novca da\n29.04.2012. / 17:17\nBRISEL, Ministri finansija zemalja članica EU trebali bi u srijedu, 2. maja da razmotre finansijske trendove u svjetlu predstojećih parlamentarnih izbora u Grčkoj i drugog kruga predsjedničkih izbora u Francuskoj,\nČeko: Pozitivna promjena finansijske discipline\n26.11.2011. / 8:45\nBANJALUKA, Glavni revizor Republike Srpske (RS) Boško Čeko rekao je da se u posljednjoj deceniji finansijska disciplina u Srpskoj dosta promijenila u pozitivnom smjeru.


VIDEO: Dve ženske lutke - astronauti meriće zračenje tokom leta oko Meseca | Novosadski informativni portal 021\nSmatra se da je kosmičko zračenje glavna opasnost po zdravlje ljudi u istraživačkim misijama. Daleko od zaštite Zemljinog magnetnog polja, doze zračenja mogle bi biti i do 700 puta veće nego na Zemlji, što je potencijalno veoma opasno za čoveka.\nDve lutke zauzeće putnička mesta u prvoj misiji Nasinog programa "Artemis" ovog leta, a reč je o putovanju bez posade koje će omogućiti astronautima da kasnije bezbedno putuju do Meseca i nazad na Zemlju. Dva izvora zračenja su zabrinjavajuća - galaktičko kosmičko zračenje i čestice sa Sunca.\nKosmičko zračenje je stalno prisutno, a predstavlja i glavni izvor rizika od oboljevanja od raka članova posade u misijama na Mesec i Mars. Sa površine Sunca, s druge strane, dolazi velika količina zračenja u kratkom periodu, što dovodi do radijacione bolesti, sa simptomima poput mučnine i umora. Te energetske čestice mogu proći kroz metale i plastiku i pogoditi ljudske ćelije.\nHelga i Zohar proći će kroz dva perioda intenzivne radijacije unutar prvih nekoliko časova od lansiranja, kao i tokom povratka na Zemlju, kada će proći kroz dve ogromne zone zračenja nazvane Van Alenovi pojasevi, koji okružuju planetu.\nLutke će omogućiti da se sa velikom preciznošću prvi put izmeri količina zračenja kojoj su astronauti izloženi tokom lunarnih putovanja, objašnjavaju naučnici.\nIzabrane su ženske lutke budući da se povećava broj žena koje lete u svemir, a takođe i zato što je žensko telo obično osetljivije na zračenje.\n05.05.2022\t• 13:45\nA kako znaju da su lutke zenske? Jesu se izjasnile po tom pitanju? Dal se zaista tako osecaju?\n05.05.2022\t• 10:56\nKada su išli na mesec nisu znali za postojanje Van-Alenovog pojasa zračenja. Astronauti su se vraćali sa sivom mrenom kao posledicom prolaska kroz pojaseve elektromagnetnog zračenja.\n04.05.2022\t• 14:07\nPre odlaska osoba na Mesec nije bilo problema sa Cernobilom i Fokusimom.


Kladionica Meridian čašćava 10% bonusa na prvu uplatu na trafici – Pronađi najbližu trafiku i ostvari bonus.\nBiraj sigurno i provjereno – Registruj se na meridianbet.me i uživaj u bonusu dobrodošlice – 10eur promo novca za sportsko klađenje i 5eur kazino bonusa.\nKako kaže stara izreka, dobre stvari ne treba mijenjati. I u novoj 2022, vjerni smo najboljoj kladioni na Balkanu – Sportska kladionica Meridian pripremila je 10% bonusa za prvu uplatu veću od 5eur, na nekoj od trafika:\nS PRESS, TABACCO ILI THE KIOSK.\nPostupak uplate je veoma lak, brz i jednostavan. Izdiktiraš broj Meridianbet računa, željeni iznos za uplatu i cijeli proces je završen.\nSvaki depozit na trafici se realizuju bez provizije, a uplaćena sredstva su dostupna za klađenje na Meridianbet nalogu kroz par sekundi.\nPronađi najbliže prodajno mjesto, deponuj sredstva, igraj se na Meridianovoj ponudi koja je bogatija iz dana u dan i ostvari 10% promo novca za sportsko klađenje.\nIgraj na nove igre na sportskim mečevima, spinuj na slot igri Wild icy fruits ili tipuj na trke konja ili pasa.\nNova maksimalna isplata – samo u kladionici Meridian, maksimalna isplata online i u kladionici je 120 000eur.\nŽelite da vidite lokacije trafika u svom gradu – Posjetite MeridianPay na kojem se možete informisati o aktuelnoj promociji, jackpotu, ponudi kao i dosta savjeta za online klađenje.\nTags: bonus meridianbet meridianpay thekiosk trafike


Pauzu u prvenstvu zbog reprezentativnih obaveza, fudbaleri Čukaričkog su iskoristili tako što su odigrali prijateljski meč protiv Borca iz Čačka.\nNaš tim je slavio rezultatom 3: 1, a strelci za Čuku su bili Ismael Beko Fofana u 23. Asmir Kajević u 60. iz penala i autogol Draškovića. Jedini pogodak za goste dao je Bogićević u nadoknadi vremena, takođe iz kaznenog udarca. Podsetimo i to da su ova dva tima nedavno u okviru Super lige Srbije odigrali 2:2 u Čačku.\nTrener Čuke Nenad Lalatović je odlučio da protiv Borca ovog puta igra sa rezervnim sastavom, a i te kako raduje činjenica da se Kajević vratio posle teške povrede koju je imao.\nNaš trener je imao i ''pomoć'' na klupi s obzirom na to da je u društvu sinova vodio utakmicu.\nČukarički je meč počeo u ovom sastavu: Belić, Radić, Rendulić, Rubežić, Bašanović, Stojanović, Terzić, Jovanović, Milić, Belaković, Fofana, a igrali su još Petrović, Tedić, Fratrović, Kajević i Nikčević.\nZa Borac su nastupili: Mišić, Obradović, Perišić, Marinković, Dupovac, Čađenović, Zoćević, Kuveljić, Filipović, Mateus, Knežević.\nČukarički sledeći meč u okviru Super lige igra u nedelju 1. aprila kada na Banovo brdo dolazi Spartak iz Subotice.\nPrijateljske Utakmice Izveštaji Strelac


Strane: 1 2 3 4 … 30\n#51 2006-03-02 09:29:18\nDragan Nikolic, generalni direktor korporacije �Tigar� AD iz Pirota, progla�en je za najuspe�niju poslovnu licnost u 2005. godini, prema odluci �irija magazina �Status�. Vrednost izvoza kompanije �Tigar� u pro�loj godini bila je oko 100 miliona evra a vi�e od 90 odsto realizovano je u zemljama EU. U naju�oj konkurenciji, pored Nikolica, na�li su se Ivan Stankovic i Bojan Radun, direktor kompanije �Nektar�. Izvor: Blic\n#52 2006-03-02 18:21:20\nKorporacija Tigar iz Pirota u 2005. godini izvezla je robe u vrednosti od 100 miliona evra i time se svrstala medju tri najve�a izvoznika u Srbiji. Kako je re�eno na prezentaciji te kompanije na Medjunarodnom sajmu brendova u Beogradu, oko 92 odsto ukupnog pro�logodi�njeg izvoza ta kompanija je plasirala u zemlje Evropske unije, a najvi�e na tr�i�te Velike Britanije, u koju je u poslednjih pet godina izvezla pet miliona guma. Tigar �e na svom �tandu za posetioce organizovati i nagradnu igru, tokom koje �e tri najsre�inija posetioca postati vlasnici ili poznate Tigrove gume 'vintera' ili nekog drugog proizvoda iz proizvodne palete. Kompanija Tigar u Srbiji pokriva 50 odsto tr�i�ta automobilskim gumama, a dnevno proizvodi 19.000 guma. Ta kompanija je u pro�loj godini dobila priznanje za najbolju robnu marku, progla�enjem za korporativni brend 2005. godine. Kompanija Tigar osnovana je davne 1935. godine, a danas zapo�ljava svakog �etvrtog stanovnika u Pirotu\n#53 2006-03-02 19:26:27\nmislim da je to izvezao tigar MH - zavisno preduzece\n#54 2006-03-02 19:35:01\nAA1 upisano:mislim da je to izvezao tigar MH - zavisno preduzeceJeste Tigar AD je vlasnik 50% Tigra MH koji je najbitniji deo Tigra.\n#55 2006-03-25 21:48:21\nTIGAR PROFIT U 2005 GOD OPET 150MIL,konsolidovani ce biti prilicno bolji\n#56 2006-03-31 15:00:23\nBrokeri ka�u, da je Tigar skup, jer je to ve� cena za preuzimanje. Sta bi vi uradili? prodati ili dokupiti ?\n#57 2006-04-01 00:05:08\nSavet za sve male ulaga�e:budite oprezni sa Tigrom, priprema se IPO u kombinaciji sa SPO, cena ide dole zbog velike ponude, tra�nja konstantno opada.AF, RB Be� i BB znaju o �emu je re�, projekat u pripremi, lansiranje na jesen!\n#58 2006-04-04 13:06:29\nTek sam sada primetio tigar obim skoro 6000 akcija ,tj 120 miliona dinara!!!Falcon prodao ceo svoj udeo...\n#59 2006-04-04 23:37:28\nVito upisano:Da bi se pravilno spekulisalo potrebno je saznati vise informacija o ugovoru sa Mishelinom. Negde se pominje klauzula da Mishelin ima pravo kupovine 20% akcija Tigar MH po povlascenoj ceni od KKV + 10% i to u bilo kom trenutku od 2007-2010.Kako se prica, planira se jos jedna emisija akcija u 2006 (oko 6 miliona EUR).Planiraju se projekti izvoza u SAD i Kanadu, zavrsetak postrojenja za reciklazu starih guma, modernizacija gumene obuce i ulaganje u slobodnu zonu Pirot. Pitanje je kad ce ta ulaganja poceti da daju rezultate. Vrednost ulaganja oko 11 miliona EUR.Drzava ove godine treba da izbaci svoj paket na prodaju.Mislim da je split akcija najbolje re�enje, jer kako druga�ije podeliti akcije iz dokapa, a koje se vode na Tigar a.d. @Bokica: Tek sam sada primetio tigar obim skoro 6000 akcija ,tj 120 miliona dinara!!!Falcon prodao ceo svoj udeo...Mrvoni: Ovo je AIK2- presipanje iz �upljeg u prazno- prodao Falcon- kupio QVT i to sve preko Prospere. Bravo za proviziju brokera.\n#60 2006-04-05 11:58:17\nsudeci po grafiku nisu se proslavili u 2005\n#61 2006-04-05 19:48:00\nVito upisano:Mrvoni@Mislim da je split akcija najbolje re�enje, jer kako druga�ije podeliti akcije iz dokapa, a koje se vode na Tigar a.d. -----------To sto se prosle godine nazivalo dokap iz dobiti je nista drugo do budalastina...jednostvano su mogli da iskoriste taj novac i bez te ludorije koja nema bas nikakvog smisla do bacanje prasine u oci nepismenima, akcije bi porasle za tu vrednost i nema nikakvih problema.Dokapitalizacija u pravom smislu znaci jedino priliv svezeg novca a u tom slucaju nema nikakvih smetnji zbog cene akcija.Zasto se u nasem zakonu koristi termin dokapitalizacija kada se koristi novac iz sopstvenih prihoda - to je misterija za mene.Vito,Recimo emisija iz dobiti. OK?\n#62 2006-04-05 21:36:09\nVito upisano: Naravno da nije OK. Dobit je dobit i ne bi trebalo da ima ikakve veze sa emisijom novih akcija. - Ako se zeli akcionarima dati dividenda onda to treba dati u novcu.- Ako postoji potreba za reinvestiranje novca onda se taj novac iz dobiti reinvestira i kraj price.- Ako se iz bilo kog razloga zeli da se dividenda isplati putem akcija onda se to radi tako sto se za dati novac akcije kupe na Berzi i onda podele akcionarima...dakle, bez povecanja ukupne mase akcija.Sve ostalo nema smisla.Ponavljam, znam da se u nasim zakonima to pominje kao mogucnost ali je cista glupost bez ikakvih efekata osim mozda psiholoskih i to samo kod totalno berzanski nepismenih akcionara.- Ako nema sopstvenog novca onda se ide u emisiju novih akcija i time se dolazi do svezeg novca...i samo se to treba nazivati dokapitalizacijom.Ka�e�: "- Ako se iz bilo kog razloga zeli da se dividenda isplati putem akcija onda se to radi tako sto se za dati novac akcije kupe na Berzi i onda podele akcionarima...dakle, bez povecanja ukupne mase akcija." Ukoliko je velika dobit- zamisli �ta �e se desiti kada po�ne� da "�isti�" tablu da bi akcije dao akcionarima. Hajde molim te- daj mi na�in da ovo izvede�.Dalje ka�e�: "- Ako nema sopstvenog novca onda se ide u emisiju novih akcija i time se dolazi do svezeg novca...i samo se to treba nazivati dokapitalizacijom."Ovo je ve� odavno poznato.Dividenda mo�e biti u:- novcu- akcijama- reinvestiranjeOdluka o na�inu raspodele zavisi od strategije:Da li menadment ostaje?Da li se firma brani od preuzimanja?Da li je neophodno pro�iriti proizvodnju?....\n#63 2006-04-06 12:41:55\nDanas je opet obim na TIGR preko 6000 akcija a cena 19900 - 20000... Gosn Mrvoni, izgleda danas obrnuti smer? (mislim QVT-Falcon)\n#64 2006-04-06 13:45:36\nDeluje da ce biti gusto na skupstini akcionara, mozda odluke menadzmenta i ne budu prihvacene !\n#65 2006-04-07 10:43:16\nDanas obim opet preko 3000 akcija ...Zna li neko ko to sada izlazi?TRTA upisano:Deluje da ce biti gusto na skupstini akcionara, mozda odluke menadzmenta i ne budu prihvacene !Skupstina akcionara je bila sredinom novembra 2005, da li imate informaciju da se uskoro sprema nova?\nPoslednje editovanje od Kale (2006-04-07 10:43:45)\n#66 2006-04-07 15:09:19\nFalcon u utorka prodao HVB-kastodiju 5933 komada Tigra.Jel zna neko ko se krije iza ovog imena,nalaze se i na strukturi AIK banke,ali nju nisam pratio,pa ne mogu da uporedim?\n#67 2006-04-16 10:52:35\nlaura upisano:Ne znam sta jos treba da se desi da se , konacno , poslovanje tigra odraze na cenu njegovih akcija.Ovo trziste je devijantno! Ni e od efikasnosti !Nada se da je ovo pocetak , definitivno! Bez daljih odlaganja.Moderatori : Prebacen teskt iz novo-otvorenog threada o Tigru.@ Laura Dogovor na Economy forumu je da radi lakseg pracenja svi postovi vezani za odredjenu hartiju idu u vec postojeci thread ako je otvoren.Pozdrav\n#68 2006-04-16 16:36:45\njasno!!! Bokice .sorry , nece se ponoviti\n#69 2006-04-16 17:47:00\nBokica upisano:laura upisano:Ne znam sta jos treba da se desi da se , konacno , poslovanje tigra odraze na cenu njegovih akcija.Ovo trziste je devijantno! Ni e od efikasnosti !Nada se da je ovo pocetak , definitivno! Bez daljih odlaganja.Moderatori : Prebacen teskt iz novo-otvorenog threada o Tigru.@ Laura Dogovor na Economy forumu je da radi lakseg pracenja svi postovi vezani za odredjenu hartiju idu u vec postojeci thread ako je otvoren.PozdravLaura,Ne brini se za akcije TIGR. I�i �e one svojim putem. Trenutno fondovi prepakuju sa jednog na drugi, a �pekulantima ne odgovaraju ulazi jer je ovo short term investition.\n#70 2006-04-16 17:50:22\n#71 2006-04-17 08:36:14\n@Laura TIGR je svakako dobra akcija, ali za razliku od tebe mislim da u odnosu na ostale blue chipove ima relativno jaku cenu. Ne�e tu biti nekih spektakularnih skokova dokle god je tr�i�te ovako plitko i dok se ne pojavi ve�a inekcija ke�a. Ja, na primer, ne bih bio spreman da ga platim vi�e od 19.000. Ima tu dosta isplatljivijih akcija.\n#72 2006-04-19 14:27:39\nPirotski Tigar preuzima englesku firmu? 17. april 2006. | Beta Korporacija "Tigar" iz Pirota potvrdila je da ve� nekoliko meseci pregovara s britanskom firmom "Hanter" o saradnji, uz mogu�nost zajedni�ke organizacije poslovanja. "Dve kompanije istra�uju mogu�e oblike saradnje i u industrijskoj i komercijalnoj oblasti, uklju�uju�i i mogu�u zajedni�ku organizaciju ukupnog biznisa", navodi se u saop�tenju pirotske fabrike. Korporacija "Tigar", isti�e se, nema interes ni nameru da prosto preuzme kompaniju, ve� �eli da ostvari punu saradnju u dogovoru sa vlasnicima britanske firme. Pro�le sedmice u "Hanter" je uvedena prinuda uprava, a za kupovinu te kompanije koja proizvodi i "velington" �izme, pored "Tigra" zainteresovano je jo� tridesetak kompanija, pi�e beogradski ekonomski dnevnik "Pregled". Kako se nagla�ava, iako je trenutno u finansijskim problemima "Hanter" je jedno od najprepoznatljivijih imena medju proizvodja�ima gumene obu�e i prate�eg sportskog asortimana u Velikoj Britaniji i Evropi.\n#73 2006-04-19 15:56:52\nAA1 upisano:Pirotski Tigar preuzima englesku firmu? 17. april 2006. | Beta Korporacija "Tigar" iz Pirota potvrdila je da ve� nekoliko meseci pregovara s britanskom firmom "Hanter" o saradnji, uz mogu�nost zajedni�ke organizacije poslovanja. "Dve kompanije istra�uju mogu�e oblike saradnje i u industrijskoj i komercijalnoj oblasti, uklju�uju�i i mogu�u zajedni�ku organizaciju ukupnog biznisa", navodi se u saop�tenju pirotske fabrike. Korporacija "Tigar", isti�e se, nema interes ni nameru da prosto preuzme kompaniju, ve� �eli da ostvari punu saradnju u dogovoru sa vlasnicima britanske firme. Pro�le sedmice u "Hanter" je uvedena prinuda uprava, a za kupovinu te kompanije koja proizvodi i "velington" �izme, pored "Tigra" zainteresovano je jo� tridesetak kompanija, pi�e beogradski ekonomski dnevnik "Pregled". Kako se nagla�ava, iako je trenutno u finansijskim problemima "Hanter" je jedno od najprepoznatljivijih imena medju proizvodja�ima gumene obu�e i prate�eg sportskog asortimana u Velikoj Britaniji i Evropi.Ovog aprila dodje mi da se zapitam da li stvarno zivim u Srbiji,dok citam ovu vest,i tekstove oko preuzimanja Mercatora od strane Miskovica i Beka.Sva sreca pa je tu PSBN da nas vratu u realnost...\n#74 2006-04-30 21:45:22\nPredlog Skupstini (30.05.2006): split /10 tj. nova nominalna 1.200 CSD.Dan dividende 07.06.2006 (227 CSD neto).\n#75 2006-05-01 18:42:03\ndragann_bgd upisano:Predlog Skupstini (30.05.2006): split /10 tj. nova nominalna 1.200 CSD.Dan dividende 07.06.2006 (227 CSD neto).Bravo Mrvoni.Pogodio si jo� jedan split.Kada malo bolje razmislimo- ne znam na koji bi drugi na�in re�ili "restlove" od prethodne dokapitalizacije.Idemo dalje.Mo�da BNNI, ALFA, CCNB.... Mada- te�ko da �e kod njih pro�i split.\n#76 2006-05-03 08:51:07\nJel to 227 CSD po podeljenoj akciji\nAGBNPBBi�e i kod nas jednom bolje. Valjda �u ja biti taj jedan.\n#77 2006-05-03 08:53:44\nDIZNI upisano:Jel to 227 CSD po podeljenoj akcijiNe.\n#78 2006-05-18 10:30:46\nKako tumacite ovaj pad\n#79 2006-05-23 23:07:38\n�udi me da je ova akcija zaboravljena od strane nekih long-term investitora ovde.Mislim da ovih dana gledamo bottom line ove akcije. Ne bi me �udilo da se pojavi neki ja�i kupac na ovim cenama. Recimo- kastodi ili banka.\n#80 2006-06-01 00:37:53\nKorporacija Tigar priprema novu emisiju akcijaPirot - Upravni odbor Korporacije Tigar iz Pirota uputio je Skup�tini akcionara predlog za emitovanje novih akcija, �ijom bi se prodajom finansirali razvojni projekti, saop�teno je iz pirotske fabrike. Kako je agenciji Beta re�eno u Tigru, Skup�tina akcionara bi trebalo da na sednici 8. juna razmatra predlog o emitovanju i prodaji akcija putem javne ponude i izboru finansijskog savetnika za taj proces. Savetnik �e, isti�e se, zajedno sa menad�mentom kompanije i Agencijom za privatizaciju Srbije realizovati proces emisije i prodaje akcija. Kako se navodi u saop�tenju, Tigar je u prva tri meseca ove godine izvezao robu vrednu 27 miliona evra, �to je za 12 odsto vi�e nego u istom periodu lane. Kompanija je ove godine po�ela sa isporukom za�titne obu�e u Kanadu, najzna�ajnije izvozno tr�i�te bila je Evropska unija, a prodaja na doma�em tr�i�tu pove�ana je za 13 odsto. Beta\n#81 2006-06-01 08:56:37\nBokica upisano:Korporacija Tigar priprema novu emisiju akcijaPirot - Upravni odbor Korporacije Tigar iz Pirota uputio je Skup�tini akcionara predlog za emitovanje novih akcija, �ijom bi se prodajom finansirali razvojni projekti, saop�teno je iz pirotske fabrike. Kako je agenciji Beta re�eno u Tigru, Skup�tina akcionara bi trebalo da na sednici 8. juna razmatra predlog o emitovanju i prodaji akcija putem javne ponude i izboru finansijskog savetnika za taj proces. Savetnik �e, isti�e se, zajedno sa menad�mentom kompanije i Agencijom za privatizaciju Srbije realizovati proces emisije i prodaje akcija. Kako se navodi u saop�tenju, Tigar je u prva tri meseca ove godine izvezao robu vrednu 27 miliona evra, �to je za 12 odsto vi�e nego u istom periodu lane. Kompanija je ove godine po�ela sa isporukom za�titne obu�e u Kanadu, najzna�ajnije izvozno tr�i�te bila je Evropska unija, a prodaja na doma�em tr�i�tu pove�ana je za 13 odsto. BetaZna li se cena?Verovatno �e poku�ati sa �to boljom emisionom premijom, a istovremeno treba privu�i investitore. Mo�da cca DIN 14.000?\n#82 2006-06-01 09:42:49\nHoce li se to odraziti na cenu? I onako je niska.\n#83 2006-06-01 10:36:57\nDIZNI upisano:Hoce li se to odraziti na cenu? I onako je niska.Zbog ovoga je i padala cena,info mi je bio nezvanican pa nisam hteo da postujem ovde...\n#84 2006-06-01 13:25:16\nI zvanicno:http://www.crhov.co.yu/download/obavest … 211265.doc\n#85 2006-06-05 10:37:44\nMrvoni upisano:�udi me da je ova akcija zaboravljena od strane nekih long-term investitora ovde.Mislim da ovih dana gledamo bottom line ove akcije. Ne bi me �udilo da se pojavi neki ja�i kupac na ovim cenama. Recimo- kastodi ili banka.Ili je duplo dno\n#86 2006-06-05 10:59:18\nDIZNI upisano:Mrvoni upisano:�udi me da je ova akcija zaboravljena od strane nekih long-term investitora ovde.Mislim da ovih dana gledamo bottom line ove akcije. Ne bi me �udilo da se pojavi neki ja�i kupac na ovim cenama. Recimo- kastodi ili banka.Ili je duplo dnoVrlo mogu�e. Mada- ovo je jako mali, da ne ka�em zanemarljiv broj akcija. A, letovanja se bli�e....TA je �udo.\n#87 2006-06-06 22:47:21\nMozda se i pojavi veliki kupac ali ko ce prodavati na ovim cenama !?\n#88 2006-06-09 14:52:54\nPirot, 08.06.2006.Skup�tina akcionara "Tigra", na sednici odr�anoj 8. juna donela je odluku o novoj emisiji akcija, koja �e posredstvom doma�eg tr�i�ta kapitala biti plasirana investitorima. Upravni odbor Korporacije je u dogovoru sa Agencijom za privatizaciju i Akcijskim fondom ve� odlu�io da emisiju plasira kroz javnu ponudu. Time �e ovaj metod prikupljanja kapitala po prvi put biti primenjen i u Srbiji.Za realizaciju postupka prodaje odobrene emisije akcija odgovoran je Upravni odbor "Tigra" AD, koji �e odlu�ivati o ulaganjima, u zavisnosti od finansijskih potreba strate�ko-investicione politike dru�tva, kojima bi se zna�ajno podigle performanse Korporacije. Na osnovu jednogodi�njeg iskustva u trgovanju akcijama na Berzi zaklju�eno je kako je jedan od najve�ih srpskih izvoznika spreman i dovoljno atraktivan da se okrene nekreditnim izvorima finansiranja svojih razvojnih projekata.�lanovi Skup�tine akcionara "Tigra" AD usvojili su Izve�taj o poslovanju za 2005, kao i Odluku o raspodeli dobiti i splitovanju akcija. Na ime dividendi bi�e ispla�eno oko 45 miliona dinara, �to je 33% vi�e u odnosu na prethodnu godinu. Za dan dividendi odre�en je 15. jun.Odlukom o splitovanju Tigar je postao druga kompanija na Beogradskoj berzi koja je odlu�ila da, kroz podelu akcija, u�ini svoju hartiju likvidnijom i pribli�i je ve�em broju potencijalnih investitora.\n#89 2006-06-10 12:26:05\ndragann_bgd upisano:�lanovi Skup�tine akcionara "Tigra" AD usvojili su Izve�taj o poslovanju za 2005, kao i Odluku o raspodeli dobiti i splitovanju akcija.Jel je poznato na kolko ce 'split' da bude?\n#90 2006-06-10 13:10:50\nPo informacijama sa skupstine bice 1/10!\n#91 2006-06-10 16:19:58\nSplit akcija ce biti u odnosu 10 akcija na 1postojecu... Fin i pametan potez od strane menadzmenta Tigra,mada ne ocekujem da ce to uticati mnogo na obim trgovanja...\n#92 2006-06-10 16:43:58\nMislim da je psiholoski aspekt dosta bitan. Sasvim drugacije na malog investitora utice cena Jubmes, Agro ili Aik banke. Znam, nije bitna cena vec profit po akciji, ali ipak je 'lakse' se odluciti za investiranje u akciju po 1500 din, nego po 15000 din.\n#93 2006-06-15 21:14:20\nI na kraju vecito pitanje : Investirati u tigar ili ne ? S obzirom na mogucu prodaju dela Tigra ??\n#94 2006-06-16 11:00:45\nJedan od najvecih zdravih izvoznika sa vrlo ambicioznim menadzmentom predstavlja svakako dobru kupovinu pogotovu prilikom ovog trenda kretanja. Idealna prilika za dugi papir. Skalperi nemaju sta da traze na ovom papiru.\n#95 2006-06-19 12:12:02\nMrvoni upisano:�udi me da je ova akcija zaboravljena od strane nekih long-term investitora ovde.Mislim da ovih dana gledamo bottom line ove akcije. Ne bi me �udilo da se pojavi neki ja�i kupac na ovim cenama. Recimo- kastodi ili banka.To je bilo 23.05.06. prodato 6 komada po 17.200Danas, mesec dana kasnije 49 komada po 15.500 u ponudi stoji celo jutroi niko ne�e. Ni ja. Bilo je jutros i po 13.500. Mo�da sutra poranim pa kupim i ja ispod 14.000.Gumidefekt.\nhttp://www.youtube.com/watch?v=2cnRXmMn … re=related Nije na forumu\n#96 2006-06-19 12:45:02\nProblem Tigra je najvaljena dokapitalizacija od cak 7.5 mil eur.Tu ce prolaznost biti sigurno velika i investitori verovatno ne zele da sada zaorbljavaju novacu TIGR kada ce za koji mesec moci da uzmu velike kolicine na dokapu najverovatnije po kkv ceni.\n#97 2006-06-19 13:47:05\nBokica upisano:Problem Tigra je najvaljena dokapitalizacija od cak 7.5 mil eur.Tu ce prolaznost biti sigurno velika i investitori verovatno ne zele da sada zaorbljavaju novacu TIGR kada ce za koji mesec moci da uzmu velike kolicine na dokapu najverovatnije po kkv ceni.Da, ali ovih 49 komada po 15.500 koje niko ne�e je ve� ispod kkv P/B 0.98...A po meni to je ogromna koli�ina. (8.700 EUR gospodo draga je na belexu vrlo respektabilno, a samo je vrh brega).Skliznuli smo danas na P/B 0,92...i to posle izlaska iz bunara od P/B 0,85...Veliki investitori, to mu do�e kao veliki Manitu, samo nema dimnih signala, a leto je pa se vidi jako daleko.Ja �u sutra da zabacim duboko pa �ta bude.\n#98 2006-06-21 00:53:32\nOva desavanja sa Tigrom u zadnjih par dana postaju jako zanimljiva... Moze li neko da mi kaze kakva je to danas bila ponuda i traznja kad niko nije hteo da 'popusti'? Pretpostavljam da su mnogi poceli da 'pecaju' samo izgleda na pogresnoj dubini ;-)PS. Da ne bude da kritikujem pecarose... Volim i ja da pecam, ali samo na mirnim vodama, brzaci (za sada) ne dolaze u obzir :-)\n#99 2006-06-28 09:39:34\nBokica upisano:Problem Tigra je najvaljena dokapitalizacija od cak 7.5 mil eur.Tu ce prolaznost biti sigurno velika i investitori verovatno ne zele da sada zaorbljavaju novacu TIGR kada ce za koji mesec moci da uzmu velike kolicine na dokapu najverovatnije po kkv ceni.Pa zasto bi neko uzimao veliku kolicinu po kkv kad je sada cena ispod kkv? A ne bih bas bio siguran ni u veliku prolaznost, a banke su mi garant da je tako. Posebno sto je TIGR trenutno najozbiljniji kandidat za prelazak na zvanicni A listing berze.\n#100 2006-06-28 11:19:03\nT Mobile upisano:Bokica upisano:Problem Tigra je najvaljena dokapitalizacija od cak 7.5 mil eur.Tu ce prolaznost biti sigurno velika i investitori verovatno ne zele da sada zaorbljavaju novacu TIGR kada ce za koji mesec moci da uzmu velike kolicine na dokapu najverovatnije po kkv ceni.Pa zasto bi neko uzimao veliku kolicinu po kkv kad je sada cena ispod kkv? A ne bih bas bio siguran ni u veliku prolaznost, a banke su mi garant da je tako. Posebno sto je TIGR trenutno najozbiljniji kandidat za prelazak na zvanicni A listing berze.Zato sto na ovoj ceni ne moze da se kupi dovoljan broj akcija koji bi zadovoljio nekog veceg investitora.


Pametni aparati nude mogućnosti aktiviranja, isključivanja i pristup velikom broju funkcija putem glasovnih komadni. Takođe, veoma je lako doći do jeftinog i prilično pouzdanog Echo zvučnika. Međutim, ako preferirate da slušate svoju muziku na nečemu što je daleko bolje, onda je pametnije kupiti nešto moćniji pametni zvučkni, kao što su modeli Sonos One ili Google Home Max, na primer. Sa druge strane, savršenu opciju uvek predstavlja vrhunski Bose Home Speaker 500, takođe.\nNazvan uređajem sa „najčudnijim zvukom do svih pametnih zvučnika“, ovaj model poseduje mogućnost da ispuni prostoriju zvukom od zida do zida, stvarajući moćan zvučni efrekat i isporučujući neverovatne stereo performanse. Bilo da radite u garaži na automobilu, kuvate za porodicu i prijatelje ili jednostavno želite da popijete piće na otvorenom, ova naprava može oplemeniti vaš ambijent velikim kvalitetom zvuka.\nBose Home Speaker 500 koristi dva prilagodljiva drajvera, pozicionirana na suprotnim stranama, omogućujući postizanje pravog stereo audio razdvajanja bez potrebe za postavkom sa više zvučnika. Ne postoji obilje spefifikacija o audio hardveru smeštenom u aluminijumskoj opni, iako nas kompanija konstantno uverava o audio kvalitetu koji ova oprema omogućuje. Za sve korisnike koji ne žele da upravljaju svojim zvučnicima putem softverskog sistema, ovi modeli donose klasične dugmiće radi izbegavanja razgovora sa robotom, zajedno sa šest programnih priseta, za što lakše upravljanje vašim muzičkiim izvorom.\nOpseg od osam mikrofona, sa tehnologijom širokog polja, omogućuju izbor glasovnih komandi čak i kada je ton na visokim nivoima, dok Alexa omogućuje pravi odgovor, bilo da želite da aktivirate različite muzičke servise, podesite alarm ili proverite bilo koju drugu pametnu napravu u svom domu. Sistem podržava ključne karakteristike Alexa funkcije, tako da ste u mogućnosti da uradite sve što želite kao sa regularnim Echo paketom, ali za sada nije poznato da li zvučnik podržava zvanje i slanje poruka.\nBose Home Speaker 500 model poseduje mali displej sa prednje strane, koji je, kako možemo primetiti, dizajniran striktno radi predstavljanja numere, albuma ili umetnika, odnosno, osnovne provere svega što se trenutno emituje. Uz novi zvučnih dolazi i prateća aplikacija, a ona može biti korišćena radi kreiranja priseta i kontrole različitih funckija, dodatno, korisnici je mogu koristiti kao treću opciju nakon dugmića i Alexa glasovnih komadi. Ugrađeni Wi-Fi omogućuje priključivanje na kućnu mrežu, dok je jednostavno potrebno priključiti ga u slobodnu utičnicu, jer zvučnik ne poseduje baterije.\nSpreman da stupi u prodaju 20. septembra, Bose Home Speaker 500 pametni zvučnik na tržište stiže sa cenom od masivnih 399,95 dolara, a biće dostupan za poručivenje putem Amazona ili direktno sa sajta kompanije.


Vi ste ovde: Početna Press centar Press Clipping Podržan predlog ustavnih promena Udruženja tužilaca Srbije i Društva sudija Srbije\nDatum: 28 avgust 2017\nKako se navodi, beogradska advokatura odlučno je protiv predloženih izmena koje se odnose na proširenje pružaoca pravne pomoći i besplatne pravne pomoći van advokature i jedinica lokalne samouprave, jer nisu u interesu građana.\n"U proteklih desetak godina protivno Ustavu Srbije i važećim zakonima, nezakonito se pružanjem pravne pomoći bavi veliki broj raznih organizacija civilnog društva. Na ovaj način u pravnom poretku Srbije razvilo se nadripisarstvo koje je van ikakve kontrole. Organizacije civilnog društva kao pružaoci prave pomoći ne samo da te poslove obavljaju nezakonito, već nisu uspostavile ni minimum održivih i transparentkih servisa, pa tako nema nikakve kontrole kvaliteta pravne pomoći koju pružaju, a potpuno je netransparentan i način njihovog finansiranja. Ove organizacije u javnosti sebe takođe nezakonito reklamiraju, a nose i pretenciozna imena kao što su “pravne klinike",”justicije" i slično", ističe Gajić u pismu.\nPredsednik AKB podvlači i da advokatura smatra da ne postoje relevantni argumenti koji ukazuju da će pristup pravdi biti olakšan i delotvorniji za sve kategorije stanovništva ukoliko se proširi krug pružaoca pravne pomoći. Sasvim je dovoljno advokata u Srbiji, dodaje on, kao i jedinica lokalne samouprave koje mogu pružati građanima pravnu pomoć i besplatnu pravnu pomoć.\n"Advokatura se zalaže za donošenje Zakona o besplatnoj pravnoj pomoći kako bi se najširem krugu građana omogućio pristup pravdi. Besplatnu pravnu pomoć međutim mogu pružati samo advokati i lokalna samouprava. Advokatura se zalaže za donošenje Zakona o besplatnoj pravnoj pomoći kako bi se najširem krugu građana omogućio pristup pravdi. Besplatnu pravnu pomoć međutim mogu pružati samo advokati i lokalna samouprava. Advokatura smatra takođe da je osnovni uslov za uspostavljanje vladavine prava striktna i dosledna podela vlasti, a to znači da zakonodavna i izvršna vlast ne mogu imati bilo kakvu ulogu prilikom izbora sudija i tužilaca.\nU tom smislu advokatura podržava predloge strukovnih udruženja tužilaca i sudija. Takođe, ukazujemo Ministarstvu pravde da Advokatska komora Beograda kao profesionalna organizacija advokata u Beogradu ima preko 4200 članova i nema svoje predstavnike u dijalogu koji se vodi povodom ustavnih promena", zaključuje Gajić u pismu pomoćniku ministra, uz isticanje da je Advokatska komora Beograda spremna da uzme učešća u ovoj fazi dijaloga na temu ustavnih promena koje se odnose na pravosuđe.\nIzvor: Kurir.rs, autor: M. Jeremić, Foto: Dado Đilas


Lalatović potvrdio, očekuje dva ''Deda Mraza'' - Sportske.net\nŠef struke Novosađana mnogo očekuje u prvenstvenoj pauzi.\nLalatoviću ispunjena prva novogodišnja želja, Vojvodina završila prvo pojačanje, sad juri i (bivšu) Partizanovu metu!Superligaške promene, više fudbala sredomNije samo Topić, Zvezda kupuje i na Banovom brdu?Večna tabela Superlige Srbije - dileme nema, ovo je najbolji tim u zemlji!Vojvodina spremila spisak pojačanja, a šta će biti s Topićem? Ovo je plan!\nPosle odlične jeseni, u Vojvodini sada žele da i u drugi deo sezone uđu potpuno spremni i da na kraju sezone izbore još jedan plasman u Evropu.\nKako bi se taj cilj ostvario, neophodna su pojačanja, a jedno je već dogovoreno - Miljan Vukadinović iz Napretka.\nPreneli smo ovde nezvanična saznanja ko su nove Lalatovićeve mete, a u razgovoru šefa struke sa novinarima, otkrio je od koga očekuje da mu želje u prelaznom roku i ispuni.\n''Imam još nekoliko želja kada su novajlije u pitanju i videćemo da li će moja dva Deda Mraza - predsednik Gajić i direktor Bajatović - ispuniti ono što bih voleo da dobijem u igračkom kadru'', istakao je Lalatović, a prenosi ''Dnevnik''.


Precima u čast, budućnosti na polzu! • Radio ~ Svetigora ~\nPočetna » Arhiva objava • Prenosimo » Precima u čast, budućnosti na polzu!\nPrecima u čast, budućnosti na polzu!\n1. marta 2018. 1. marta 2018. ZVUČNI ZAPIS admin\nIme: 15.02.18 SPECIJAL Mastilovic i Hadzi Nikola; Opis: Radio „Slovo ljubve“ u slavu predaka! Tip: audio/mpeg\nRadio „Slovo ljubve“ u slavu predaka!\nSa blagoslovom Njegove Svetosti Patrijarha srpskog G. Irineja, radio “Slovo ljubve” Arhiepiskopije beogradsko-karlovačke radio je u proteklih godinu dana na specijalnom muzičkom projektu posvećenom stogodišnjici Prvog Svetskog rata pod nazivom „U slavu predaka“.\nNebojša Mastilović je u muzičkom projektu radija „Slovo Ljubve“ pod nazivom „U slavu predaka“ zastupljen sa četiri autorske kompozicije – „Nadežda“, „Odbrana Beograda 1915.“, „Pomoć svetog Cara Nikolaja“ i „Na anđelskim krilima pobede“. Sadržaj kompozicija obuhvata, za Srbe najvažnije događaje i ličnosti Prvog svetskog rata i ima za cilj da oslika moral i herojstvo naših predaka kojim su izazivali poštovanje i divljenje i kod prijatelja i kod neprijatelja. Kroz sve pesme se kao nevidljiva nit koja ih povezuje provlači motiv svesne žrtve za bližnje. U snimanju pesama g Mastilovića za projekat „U slavu predaka“, učestovala je ekipa vrsnih muzičara: Vladimir Antić (gitara i prateći vokal), Branko Isaković (bas gitara), Andreja Krstić (kahon i udaraljke), Nebojša Brdarić (frula), Tamara Žiković (violina) i Nikola Zorić (klavir).\nHadži Nikola Mijović sa svojim autorskim kompozicijama „Srb je Hristov“, „Plač majke Srbije“ i „Kraljevina Srbija“ učestvuje u muzičkom projektu radija „U slavu predaka“. Pesme su vezane za ona najdublja identitetska pitanja srpskog naroda, kroz koju provejava duh starih vremena, ali sa perspektivom koja je ipak okrenuta budućnosti. Ove pesme imaju za cilj da ukažu da je tragizam i heroizam srpskog naroda u ovom ratu samo deo jednog šireg konteksta ratničke istorije našeg naroda. U snimanju pesama g. Mijovića za projekat „U slavu predaka“ učestovala je ekipa vrsnih muzičara: Veljko Potparić (gitara i bas gitara), Aleksandar Anđelković (bas gitara), Sanja Radić i Nataša Milošević (violine), Aleksandar Jovanović (viola), Srđan Stanić (violončelo), kao i hor sastavljen od sledećih pojaca – Olja Zečević, Daliborka Nikolić i Zorica Petrović (soprani), Milena Antić, Jelena Grbić i Bojana Simić (altovi), Filip Milivojević, Igor Vujašković i Slobodan Stanišić (tenori) i Marko Mladenović, Milan Matić i Slobodan Samardžić (baritoni). Aranžman za hor i gudače upriličio je dr Milorad Marinković, kompozitor i dirigent.\nIdeju da se saberu autori koji će svoje pesme posvetiti našim slavnim precima, prepoznala je i podržala Uprava za saradnju sa Crkvama i verskim zajednicama pri Ministarstvu pravde Republike Srbije, na čelu sa dr Miletom Radojevićem. Snimanje i miks svih pesama radio je Strahinja Đurić, a muzički producent bio je Nikola Zorić.\nO autorima pesama:\nNebojša Mastilović rođen je 14./01. maja 1972. godine u Beogradu. Diplomirao je na Pravoslavnom Bogoslovskom Fakultetu univerziteta u Beogradu, a autorskom duhovnom muzikom se bavi od 2000. godine. Član je grupe „Pirg“ sa kojom je snimio i objavio dva albuma, „Zemlja svetog Simeona“ (2002) i „Ne od ovog sveta“ (2007). Samostalni album sa autorskim kompozicijama pod nazivom „Sjajne srpske zvezde“ objavio je 2013. godine. Pojac je pri hramu svetog Vaznesenja Gospodnjeg u Beogradu.\nHadži Nikola Mijović rođen je u Beogradu, 17./04. aprila 1980. godine. Klirik je Srpske Pravoslavne Crkve u činu čteca, a diplomirao je na PBF Univrziteta u Beogradu. Kao aktivni starešina Vojske Srbije na dužnosti je pomoćnika vojnog sveštenika kao podoficir verske službe. Kao melod, pojac i tekstopisac radi već deceniju i po na polju muzike. Osnivač je pravoslavne rok grupe „Eshaton“, kao i pojačke grupe „Rodoslov“ i na taj način aktivno radi da polju misije Crkve.\nLink za preuzimanje svih pesama u kvalitetu za emitovanje.\nKategorija: Arhiva objava, Prenosimo\nDanas aktuelno 13. decembar 2018\n13. decembra 2018. 13. decembra 2018. ZVUČNI ZAPIS admin\nDanas aktuelno (483)