Vlada Federacije usvojila Program ekonomskih reformi 2020. – 2022. | Trend Radio Velika Kladuša\nVlada Federacije usvojila Program ekonomskih reformi 2020. – 2022.\nVlada Federacije BiH je usvojila je na sjednici u Sarajevu Program ekonomskih reformi Federacije BiH za period od 2020. do 2022. godine, kojim je definirano 17 prioritetnih reformskih mjera, među kojima su razvoj tržišta električne energije i gasa, te unapređenje energijske efikasnosti i korištenja obnovljivih izvora energije.\nPlaniran je i razvoj transportne infrastrukture, unapređenje poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva, te pravnog okvira koji regulira oblast turizma, turističkih vodiča, turističkih zajednica, boravišne takse i ugostiteljstva.\nProgram ekonomskih reformi bit će upućen Direkciji za ekonomsko planiranje Bosne i Hercegovine, kao koordinirajućoj instituciji na državnom nivou, zaduženoj za izradu Programa ekonomskih reformi BiH za period 2020.-2022. godina.\nFederalna vlada je usvojila tri programa utroška s kriterijima raspodjele sredstava, koja su ovogodišnjim Proračunom odobrena Federalnom ministarstvu prostornog uređenja. Ukupna vrijednost programa je 2,7 miliona KM i namijenjena su sanaciji šteta nastalih usljed poplava i klizišta (1.300.000 KM), zaštiti nacionalnih spomenika (100.000 KM), te utopljavanju zgrada s ciljem uštede energije (1.300.000 KM).\nUsvojen je izvještaj Federalnog ministarstva energije, rudarstva i industrije o realizaciji Bilansa energetskih potreba Federacije BiH u 2018. godini u kojem je ocijenjeno da je snabdijevanje ugljem, električnom energijom, naftnim derivatima i zemnim plinom bilo uredno.\nFederalno ministarstvo finansija upoznalo je Vladu sa izvještajem o dugu za četvrti kvartal prošle godine, u kojem je ukupan dug kojim upravlja i za koji je odgovorna Vlada Federacije BiH na dan 31. decembar 2019. godine iznosio 5.321.601.992 KM i za 0,54 posto je niži nego u prethodnom kvartalu.


BIC Edmond de Rothschild (Lugano) SA (Švajcarska) (SWIFT kod).\nBIC Edmond de Rothschild (Lugano) SA\nBIC / SWIFT: SOLBCH22XXX\nNaziv banke: Edmond de Rothschild (Lugano) SA\nUlica: Via Ginevra 2\nTelefon: +41 (0)91 913 45 00\nFaks: +41 (0)91 913 45 01\nBIC Edmond de Rothschild (Lugano) SA (Švajcarska) (SWIFT kod)\nBIC za Edmond de Rothschild (Lugano) SA u gradu Lugano je SOLBCH22XXX. Skraćenica BIC označava 'poslovni identifikacioni kod' (ranije 'bankovni identifikacioni kod'). Ovo je međunarodno standardizovani kod za identifikaciju filijala u platnim transakcijama. Koriste ga kreditne institucije, brokeri i slične kompanije širom sveta i on na jedinstven način identifikuje svakog partnera koji direktno ili indirektno učestvuje u platnim transakcijama. BIC/SWIFT BIC se u platnim transakcijama koristi u kombinaciji sa IBAN-om (= međunarodni broj bankovnog računa), pri čemu BIC identifikuje banku, a IBAN identifikuje relevantni račun koji se tamo nalazi.\nNa primeru fiktivnog broja računa 530862400 i šifre banke 8524, rezultat će biti IBAN sličan ovome: CH99 8524 5308 6240 0. Da bi se poboljšala čitljivost IBAN-a, on se obično deli na blokove od po četiri znaka. IBAN može da sadrži i do 34 znaka, ali je u većini zemalja kraći od toga.\nKao što vidite, IBAN sam po sebi već sadrži šifru koja jedinstveno identifikuje banku o kojoj se radi. Na primer, za banku Edmond de Rothschild (Lugano) SA, to je 8524. Iz tog razloga BIC, u našem primeru SOLBCH22XXX, nije neophodan za prenose unutar Evrope. Sam IBAN je u ovom slučaju dovoljan. Dodatni detalji u vidu BIC ili SWIFT koda su neophodni samo za prenose u kojima jedna od banaka uključenih u transakciju ima sedište van Evrope, a koja se vrši putem SWIFT sistema.\nBIC takođe sadrži šifru države. Za razliku od IBAN-a, ona se ne nalazi na početku BIC-a, već je na 5-oj i 6-oj poziciji. Na primer, za BIC SOLBCH22XXX, to je CH. U nekim slučajevima, šifra države iz IBAN-a se može razlikovati od šifre države pridruženog BIC-a jer se koriste različiti standardi.\nSedište banke je Edmond de Rothschild (Lugano) SA u gradu Lugano. Shodno tome, Lugano se nalazi u zemlji Švajcarska. Edmond de Rothschild (Lugano) SA se može kontaktirati na 091 913 45 00.


SCHMIDT je deo velike korporacije Aebi koji je osnovan 1883 godine u Burgdorfu u Švajcarskoj. Reč je vodećoj svetskoj kompaniji i prepoznatljivom brendu za opremu za zimsko i letnje ordžavanje puteva i zelenih površina.\nKompanija koja svoje vrednosti prezentuje tržištu kroz tri vodeća segmenta upravljanja i rada i to: kompanija koja je okrenuta rezultatima, inovaciji, integritetu, stvaranju, saradnji i okrenuti su ka klijentu.\nZahvaljući svakodnevnoj potvrdi ovih vrednosti, kompanija danas ima preko 2000 zaposlenih, prisutna je u preko 90 zemalja, i ništa manje značajno ima 1 221 godinu rada iza sebe.\nNjihov kompleksni portfolio obuhvata široku paletu proizvoda i rešenja za komunalne usluge zimskog i letnjeg održavanja, kao i za aerodromsku, voznu i železničku tehnologiju. Njihovi prepoznatljivi brendovi su: aebi Schmidt. aebi , Schmidt, nido, meyer, Swenson, MB, arctic machine, ELP.\nNaša saradnja je prvenstveno sa Aebi Schmidt grupacijom i brendom koji je vodeći proizvođač inteligentnih mašina i sistema za čišćenje saobraćajnih zona kritičnih za poslovanje i održavanje zelenih površina na zahtevnim terenima. Njegov sveobuhvatan i inovativan asortiman uključuje vozila, dodatke za omogućavanje personalizovanog opremanja vozila i servisni program za rešenja specifična za kupca.\nOprema za zimsko održavanje putnih površina i aerodromskih pisti – Snežni plugovi\nPosipači za suvo i mokro posipanje\nMašine za čišćenje i pranje ulica\nMašine za topljenje soli\nMultifunkcionalni traktori-nosači alata pogodni za rad na kosinama\nMultifunkcionalna teretna vozila-nosači alata


NEOS MARMARAS - strana 154 - Halkidiki - Sitonija - Putovanja.info\nStranica 154 od 214\nPostavljeno 20 jun 2016 (izmenjeno)\nKoliko sam ja primetio u Neosu taverne uglavnom rade tek od 18h. Preko dana uglavnom rade restorani brze hrane (giros, suvlaki, pice, pomfrit, salate itd.), a one prave taverne sa grckom kuhinjom ili morskim specijalitetima tek od 18h, a i tad ima malo gostiju i manji izbor jela. Tek kad zadje sunce rade punim kapacitetima.\nSlikano negde oko pola 7 uvece\nIzmenjeno 20 jun 2016 (Igor Lukač)\nSutra krećemo za Neos Marmaras. Sami bi potražili neki 3 krevetni studio. Jel imate neke preporuke, smernice, gde da potražimo smeštaj? Nikad tamo nisam bio, pa ne znam šta da očekujem. Hvala.\nZamolio bih da neko ko je sada u Neos Marmarasu, ili je nedavno bio, pošalje informacije o aktuelnim cenama za:\npiće na Gradskoj plaži (uz koje ideu ležaljke i suncobran), obično frappe\npeciva u pekarama\npivo u kafićima i prodavnicama\nDa li neko zna gde u Neosu, ili na nekoj plaži u blizini, može da se skače u vodu, odnosno da ima neka (makar i improvizovana) skakaonica, stena, litica...?\npre sat vremena, mikispn je rekao/la:\nPredlažem da potražite smeštaj negde u blizini stadiona. To je dobra baza i za plažu preko dana, a i za večernje šetnje do grada, a i nije problem za mesto za parking.\nIzmenjeno 21 jun 2016 (Hitch)\nDa li neko zna da li postoji lokalni autobus koji vozi od N.Marmarasa do Sartija i nazad? Koja je cena karte i gde se ceka?\nPostoji bus zelene boje koji staje kod doka preko puta fontane tacnije kod brodica "Santala", saobraca cesto ali cenu stvarno ne znam.\nPostoji. Staje u centru NM preko puta ALCANA. Ima i red vožnje na tabli.\nDa pocnemo od vremena: duva neverovatno jak topao vetar pa je kupanje nemoguce. ocekuje se smirivanje vetra u narednih nekoliko dana, a sutra se ocekuje grmljavina i kisa. Na snazi je upozorenje na grmljavine od nedelje od 12.00 do 24.00. Prognoze koje gledate lazu, ovde je zadnjih nekoliko dana 40 i vise stepeni a uvece ne spada ispod 30.\nSmestaj se moze naci u centru Neosa za nekih 35 e po noci u trikrevetnom std ali je to nekih kilometar od gradske plaze i nema parkinga.\nJa sam na Paradiso plazi i ovde ne znaju u pare. Nema smestaja ispod 55 e, i ako su poluprazni. Grka jos uvek nema jer deca jos idu u skolu ali od 1. jula bice tesko pronaci dobar i povoljan smestaj.\nGeneralno, sve je skuplje za nekih 20% nego prosle godine. Iskreno, sve sto se plati preko 450e za 10 noci, u trokrevetnoj sobi, su bacene pare. Nema ovde toliko dobrog smestaja koliko oni para traze.\nOvo pise osoba koja je petu godinu za redom u Neos Marmarasu, ili u Sunsetu ili u Regosu.\nIgore, da li znaš gde se nalazi Masutis market u Neosu?\nNe vidim ga na Googl Maps...mada ga taguje mapa, a njega nigde... Nasla sam i njihov sajt, ni na njemu nema slike marketa u Neosu...\nI hvala za odgovor gore ;-)\nBas tako, na izlazu iz Neosa ka Porto Karrasu\nKakva je vila Kalina?Ima li parkinga?\nEvo da se javim s lica mesta :)...Smestaj nam je u studios Itamos,na Paradiso plazi...sasvim korektan smestaj,ciste sobe,vlasnici su ok,prelepo dvoriste...nemam nekih posebnih zamerka osim mozda da nam fale fioke u kuhinji jel nemamo gde staviti hranu koja nije za u frizider.Parking nam je u dvoriste. Pronsali smo ga preko Nikane.Drugo je sve ok i zadovoljni smo za sada.Trazila sam komentare ovde pre nego sto smo uplatili ali nisam pronasala, pa evo za one koje mozda bi hteli da uplate ovde.Plaza Paradiso nista posebno,dobra je za neko popodnevno kupanje nabrzinu...inace je dosta blizu objekta,nekih 50 metra.Vreme je suncano i toplo....sinoc je bila neka kisa ali danas je super.Market na ulazu u Paradiso je slabo opremjen,nema mnogo robe ali zato je tu Masutis na izlazu iz Neosa ka Porto Karasa kako sto je bilo pisano ranije koji je odlicno opremjen. Toliko imam da kazem za sada :).Nadam se da mi je srpski razumljiv\nevo utisaka posle 12 dana u Neosu, jutros u 10h sam napustio ovaj gradić i došao kući pre večerašnje utakmice\nvreme lepo, toplo, dva dana duvao vrlo jak vetar, ali na sreću s kopna na more, pa je voda bila mirna, jedno veče pljusak, ostalo vruće, voda se baš zagrejala, ova dva ili tri poslednja dana cenim da je dostigla 26 stepeni\nsmeštaj vila Sultana, iza gola terena, zid do zida pored Itamos restorana, +: blizina plaže, dve spojene prodavnice, pekara, girosa, početka gradske štrafte s druge strane (ima dva ulaza/izlaza), parking može da se nađe ispred ili iza, ima novijih soba, dosta tv kanala, cena... -: prilično slab wi-fi, skučeno kupatilo i tuš kabina\ncene ovako na brzinu: giros 2,5 E + 20 centi salate - za mene dosta bolji kod Janakisa - odmah iza ova dva spojena marketa, odličan i pileći, takođe i suvlaki izvrstan... pekara burek tj. pita 200 grama 2 E, rol virlšla i slično pecivo 1,5\npica odlična u Tucan-u, krene se pored plaže pa polu-levo ka izlasku na magistralu prema Masutisu, iza Ardiani hotela jedno 50m, a pre njega i dobra poslastičarnica, domaće baklave, kadaifi, ravani, ne oni industrijski... 12 E kilo, a pica mala 7, velika 12 E, ima dostave skuterom...\nrade celog dana dve taverne pored plaže, odmah na početku gradskog dela, prva O Beis (ja je tako čitam bar ) i druga Kiani Akti, oko 5-6 E su kuvana jela, ima izbor nekoliko dnevno, može i pakovanje za poneti\nMasutis je ok za kupovinu, mada daleko da se ide pešaka, ona dva marketa onako, nešto je povoljno - tipa 9l vode Drossia za 1 E kao u Lidlu, mnoge druge stvari skupe... kao npr. pivo, ja ga kupovao u Masutisu 8+4 gratis Alfa 0,33 limenke za 6,4 E (dakle 8x80 centi), ali kada se podeli sa 12 ispada 55 centi itd, shvatate poentu, može se proći povoljnije\nako imate pitanja tu sam dok je sveže pozzzzz\nKako se kreću cene pića na Gradskoj plaži, uz koje idu ležaljke i suncobran?\nDa li su Lidl i Masutis slični sa ponudom i cenama, ili je Lidl ipak dosta povoljniji?\nMene interesuje smestaj dialehti rooms on je isto kod stadiona ako je neko bio molim za komentar .\nposlao sam mejlove za sve smestaje sto se nalaze na netu za NM i nemoguce je naci studio za 2 osobe a da je slobodan posle 20. jula ispod 40E u brdo a blize plazi 50E (ti od 50e i vise su uglavnom svi slobodni ) a cenkanje izgleda ne dolazi u obzir probao sam sa svima i nece ni da odgovore na mejl... ne znam dal je pametno kretati na bum jer prosle godine nisam imao lepo iskustvo sa Sartijem, potraga je trajala 4-5 sati i jedva sam nasao..


Radio M – Hit Radio › Najveća društvena mreža slavi 16. rođendan\nNajveća društvena mreža slavi 16. rođendan\nInternetska društvena mreža Facebook danas slavi 16. rođendan. Facebook je na današnji dan 2004. godine osnovao Mark Zuckerberg, bivši student Harvarda, s namjerom da putem mreže komuniciraju i razmjenjuju informacije samo studenti.\nKasnije, mnoga drugi fakulteti, srednje škole i velike kompanije širom svijeta priključile su se Facebooku – mreži koja danas broji oko 2 milijarde aktivnih korisnika. Facebook je zasigurno svima promijenio način života, postao potpuno novi način razmjene informacija i povezivanja i olakšao održavanje veza s prijateljima i porodicama na drugom kraju svijeta.\nSvake minute na Facebook se napiše pola miliona komentara, skoro 300.000 statusa, a objavi se oko 135 hiljada fotografija.


Servisne informacije za Beograd, na dan 09.12.2019. godine | Servisne informacije Beograd\nDatum: 09.12.2019 | tagovi: GSP Elektrodistribucija Vodovod Stari grad radovi na vodovodnoj mreži izmene režima\nStari grad: Dunavski kej 20\nSavski venac: Savska 1a\nVračar: Borislava Pekića 3/2\nPalilula: Maljenska 3 – Karaburma, 1. Sutjeska 27c – Krnjača\nZvezdara: Jovijanova 3 – Veliki Mokri Lug, Gamzigradska 15 – Veliki Mokri Lug\nVoždovac: Medakovićeva 103, 8. Nova 5 – Pinosava\nČukarica: Vladimira Dujića 21-23 – Cerak, Zlate Harmonikaša 4 – Sremčica, Milovana Milenkovića 70 – Velika Moštanica\nRakovica: Bulevar patrijarha Pavla 10\nNovi Beograd: Džona Kenedija 37-53\nZemun: 22. oktobra 22\nGrocka: Autoput za Niš 17 – Vrčin\nBarajevo: Omladinska 10 – Vranić\nSurčin: Heroja Pinkija 18 – Bečmen\nZbog planiranih radova na vodovodnoj mreži na opštini Vračar, u ponedeljak 09.12.2019. godine od 08:00 do 16:00 sati bez vode će biti potrošači u sledećim ulicama: Njegoševa (od Alekse Nenadovića do Koče Kapetana) i Mutapova (od Makenzijeve do Njegoševe).\nPlanirani radovi na vodovodnoj mreži na opštini Barajevo\nZbog planiranih radova na vodovodnoj mreži na opštini Barajevo, u ponedeljak 09.12.2019. godine od 07:00 do 18:00 sati bez vode će biti potrošači u naselju Guncati.\nU ponedeljak, 9.12.2019. godine, bez struje će biti delovi opština Zvezdara, Palilula, Voždovac, Novi Beograd, Zemun, Obrenovac i Mladenovac. Više informacija o rasporedu isključenja možete pogledati na sajtu Elektrodistribucije Beograd.\nIzmena na linijama broj: 25, 25P zbog radova u Ljubićkoj ulici (08.12.2019)\nZbog izvođenja radova na priključenju stambenog objekta na kanalizacioni sistem u ulici Ljubićka u visini broja 24, doći će do zatvaranja za saobraćaj navedene ulice, na delu od ulice Kumodraška do ulice Danijelova, u periodu od nedelje 08.12.2019. do ponedeljka 09.12.2019., menja se režima rada linija javnog prevoza na sledeći način:\nVozila sa linija 25, 25P, u oba smera saobraćaće: Kruševačka – Miška Jovanovića – Peke Pavlovića – Zaplanjska – Darvinova – Braće Jerkovića i dalje redovnom trasom.\nNapomena: Ukidaju se stajališta za linije 25, 25P u oba smera: „Husova“, „Univerzitet Singidunum“, „Vitanovačka“, „Bjelovarska“ i „Darvinova“.\nIzmena na linijama broj: 47, 50, 54, 59, 94, 502, 505, 505L zbog radova u Borskoj ulici (od 04.12.2019)\nZbog radova na toplovodnoj mreži koje će izvoditi JKP „Beogradske elektrane“, u Borskoj ulici na delu od zone raskrsnice sa ulicom Božidara Stojanovića do zone raskrsnice sa ulicom Bogdana Žerajića, za saobraćaj će biti zatvorena saobraćajna traka za kretanje vozila ka periferiji, u periodu od srede 04.12.2019. do 30.12.2019., menja režim rada linija JGP-a, na sledeći način:\nVozila sa linija: 47, 50, 54, 59, 94, 502, 505L u smeru ka terminusu Miljakovac 1, saobraćaće: Borska – Vareška –- Čelebićka – Borska i dalje redovnim trasama. U smeru ka centru grada vozila saobraćaju redovnom trasom\nVozila sa linije 505, u smeru ka terminusu „Miljakovačke staze“, saobraćaće na skraćenoj trasi do terminusa „ Miljakovac 1“ gde će vršiti promenu smera. U suprotnom smeru vozila saobraćaju redovnom trasom\nNapomena: Privremeno se ukida stajalište „Stanka Paunovića“ u smeru ka terminusu „Miljakovac 1“, za linije 47, 50, 54, 59, 94, 502, 505, 505L.\nNa izmenjenim delovima trasa, vozila će koristiti postojeća stajališta linija JGP-a\nIzmena na liniji broj: 311 zbog radova u ulici Ravan (od 21.11.2019)\nZbog sanacije defekta na vodovodnoj mreži u ulici Ravan, koje će izvoditi JKP „Beogradski vodovod i kanalizacija”, u periodu od četvrtka 21.11.2019. do 19.12.2019. menja se režim rada linije javnog prevoza na sledeći način:\nVozila sa linije 311 će saobraćati na skraćenoj relaciji: Ustanička – Leštane\nIzmena na linijama broj: 46, 51, 91, 92, 511, 551, 553, 601 zbog radova na Savskom trgu (od 12.11.2019)\nZbog radova na rekonstrukciji kontaktne mreže na Savskom trgu, ispred bioskopa „Partizan“, koje će izvoditi preduzeće „Beograd na vodi“, u periodu od utorka 12.11.2019. do 31.05.2020. godine, menja se režim rada linija JGP-a na sledeći način:\nVozila sa linije 46 će saobraćati: u smeru ka Savskom trgu: Franša D’ Eperea – Savska – Drinska – Sarajevska – Hajduk Veljkov venac – Balkanska do stajališta NEMANJINA koje će obavljati funkciju dolaznog stajališta; u smeru ka Mirijevu: vozila će saobraćati u redovnom režimu\nVozila sa linija 51, 91, 92, 511, 551, 553 će saobraćati: u smeru ka Savskom trgu: Bulevar vojvode Mišića – Savska – Drinska – Sarajevska – Hajduk Veljkov venac – Balkanska do stajališta NEMANJINA; u kontra smeru: vozila će saobraćati u redovnom režimu\nVozila sa linije 601 će saobraćati: u smeru ka Savskom trgu: Most Gazela – Savska – Drinska – Sarajevska – Hajduk Veljkov venac – Balkanska do stajališta NEMANJINA; u smeru ka Surčinu: vozila će saobraćati u redovnom režimu\nVozila sa linija: 860, 860A, 860B, 860D, 860E, 860I, 860J, 860M, 860S, 861A će kao dolazno stajalište koristiti svoje redovno (dolazno) „Savski trg“ odakle će terminirati do BAS-a\nNapomena: Promenu smera kretanja do polaznog (redovnog) stajališta „Savski trg“ vozila sa ovih linija će vršiti ulicama Balkanska – Gavrila Principa – Mihaila Bogićevića – Karađorđeva – Savska.\nPrivremeno se ukidaju stajališta, u smeru ka Savskom trgu za linije 46, 51, 91, 92, 511, 551, 553, 601:\n„Savski trg“ – dolazno stajalište\nStajalište „Nemanjina“ u Balkanskoj ulici, obavljaće funkciju dolaznog stajališta.\nAutobuske linije broj: 45, 83, preusmerene su i saobraćaju izmenjenom trasom (radovi produženi do 31.12.2019. godine):\nServisne informacije za Beograd, na dan 31.5.2018. godine\nTradicionalni Beogradski novogodišnji koncert\nServisne informacije za Beograd, na dan 24.5.2018. godine\nNa veliku radost zaposlenih, ove godine se istovremeno proslavljaju dva velika praznika – pravoslavni...\nServisne informacije za Beograd, na dan 14.04.2021. godine\nPlanirana isključenja električne energije U sredu, 14.04.2021. godine, bez struje će biti delovi opština Zvezdara,...\nServisne informacije za Beograd, na dan 13.04.2021. godine\nPlanirana isključenja električne energije U utorak, 13.04.2021. godine, bez struje će biti delovi opština Zvezdara,...\nU Beogradu je osnovan Zavod za mentalno zdravlje u Palmotićevoj ulici, kao prva socijalno-psihijatrijska ustanova na Balkanu.\nIz sremskih manastira u Beograd su prenete mošti sv. kneza Lazara, sv. cara Uroša i sv. Stefana Štiljanovića.\nKnjiževnik i reditelj Milutin Čekić je postavljen za prvog reditelja Narodnog pozorišta u Beogradu.\nU Beogradu je rođen Sima Pandurović, književnik, estetičar, književni kritičar i prevodilac.\nU Beogradu su održane prve konjske trke.\nKornelije Kovač: Nikada ne prestajem da komponujem\nEUR 117.4000 117.5779 117.6500\nAUD 74.4000 75.3463 76.1000\nCAD 77.4000 78.3957 79.4000\nCNY 14.1273 15.0271 15.6200\nHRK 15.2100 15.5253 15.7500\nCZK 4.2570 4.5330 4.6000\nDKK 15.5600 15.8056 15.9500\nHUF 31.7100 32.6941 33.7500\nJPY 87.5000 90.2017 92.8000\nNOK 11.4700 11.6245 11.7400\nUSD 97.4000 98.2846 99.4000


Faktor | U Kantonu Sarajevo 15 novozaraženih koronavirusom, preminula četiri pacijenta\n10.05.2021. / 10:57\nU posljednja 24 sata, u Kantonu Sarajevo potvrđeno je 15 novih slučajeva zaraze koronavirusom.\nU istom periodu, od infekcije COVID-19 oporavilo se 29 osoba. Od spomenutog broja novozaraženih, njih 11, odnosno 73,3 posto, pripada porodičnim klasterima ili kontaktima sa ranije zaraženim osobama, zbog čega su u samoizolaciji od ranije.\nTokom jučerašnjeg dana preminula su četiri pacijenta koja su bila zaražena ovim virusom.\nProteklog dana na koronavirus je testirano 313 osoba. Trenutno je u KS hospitalizirano 167 pacijenata, i to na Kliničkom centru Univerziteta u Sarajevu 106, a u Općoj bolnici "Prim. dr. Abdulah Nakaš" 61 pacijent.\nNa respiratoru se nalaze tri pacijenta, dva na KCUS-u i jedan u Općoj bolnici. U isto vrijeme, kiseoničku podršku disanju iznad 15 litara u minuti na KCUS-u koristi 13 pacijenata, a u Općoj bolnici njih šest. U protekla 24 sata sa hospitalizacije je otpušteno pet osoba.\nPrema podacima Zavoda za javno zdravstvo KS, u proteklih sedam dana, prosječan broj zaraženih je 18, dok sedmična incidenca, odnosno broj oboljelih na 100.000 stanovnika, iznosi 31. Kanton Sarajevo danas bilježi 633 aktivna slučaja COVID-19 infekcije. U samoizolaciji se trenutno nalazi 3.007 naših sugrađana, navedeno je u saopćenju objavljenom na internet-stranici Vlade Kantona Sarajevo.\nU Covid-ambulantama Javne ustanove Dom zdravlja KS pregledano je 208 pacijenata, od kojih su dva transportovana na KCUS, a četiri u Opću bolnicu.\nNa drive-in punktovima za testiranje uzet je sljedeći broj PCR briseva: na Vrbanji 34, u Novom Gradu 19, u Semizovcu 12 i na Ilidži šest. Ukupno je na drive-in punktovima i covid-ambulantama uzet 221 PCR test.\nCovid-pozivni centar je zabilježio 127 poziva, a obavljen je i 121 razgovor sa pacijentima putem telefonskih brojeva u covid-ambulantama, saopćio je Press KS.


Premijerno izvedena predstava ˝Ljubav˝ | TIP Tuzlanski Info Portal\nPremijerno izvedena predstava ˝Ljubav˝\n9:34, 27 Juni, 2012 Druga noć ˝Pozorišta bez granica˝\nU predstavi „Ljubav”, Murraya Schisgala, koju je u utorak uveče premijerno izveo tuzlanski Draft teatar, uživala je mnogobrojna publika u Bosanskom kulturnom centru Tuzla, a tražila se i stolica više. Trio u sastavu Almedina Salčinović, Dragan Tešić i Zoran Vasiljević ističu kako je rad na „Ljubavi” predstavljao veliko zadovoljstvo jer su, osim profesionalnog pristupa, uložili upravo i mnogo ljubavi.\nSchisgal u ovoj priči, pored ostalog, pokušava da nam kaže kako događaji iz ranog djetinjstva imaju veliki uticaj na našu sposobnost da osjetimo pravu ljubav, njegujemo je i razvijamo. Režiseri predstave, Dragan Tešić i Zoran Vasiljević, smatraju da se ne može svrstati ni u socijalnu dramu, niti u komediju, iako ima veliku dozu humora koja proizilazi iz same situacije u kojoj se nađu učesnici. Vasiljević je opisao kao simpatičnu priči o ljubavnom trouglu a za premijerno izvođenje, kazao je, predano su se pripremali oko šest mjeseci, te uložili mnogo truda. Zbog izuzetno dobre reakcija publike, kakve su bile večeras, „Draft” vrijedno radi, iz godine u godinu. Ni Dragan Tešić nakon večerašnje premijere nije krio zadovoljstvo, jer je prvo izvođenje „Ljubavi” potvrdilo da dani provedeni u pripremama nisu uzalud potrošeni. Draft teatar, inače, ove godine obilježava 20 godina postojanja i rada. Za to vrijeme, kroz „Draft” je prodefilovalo mnogo mladih, talentovanih i dobrih glumaca. Danas je član ovog teatra i Almedina Salčinović, koja do sada nije imala glumačkog iskustva, ali je svoj talenat dokazala ulogom u „Ljubavi”. Osim što je uživala u pripremama i radu na novom projektu „Drafta” za nju je ovo, kazala je, izuzetno vrijedno iskustvo.\nBila je ovo druga po redu predstava koja se igra u okviru, već tradicionalnog, 12. festivala „Pozorište bez granica”, a do kraja će Draft teatar, domaćin ovog festivala, Tuzlacima pokloniti još četiri gostujuće predstave. Već danas, u srijedu, će svi ljubitelji pozorišne umjetnosti moći pogledati predstavu „Tunel” koju će, na sceni Doma mladih u 19:30 sati, izvesti gosti iz Bijeljine. Radi se o autorskom projektu Gavrila Jovanovića. U slučaju kiše, predstava će biti izvedena u Domu mladih Tuzla, sa početkom u 19.30 sati. Festival „Pozoriše bez granica 2012″ odvija se u okviru manifestacije „Ljeto u Tuzli”. Podsjetimo, na sve predstave za vrijeme trajanja festivala, ulaz je slobodan.


M.I.M. , insider\nFoto: VICTORIA BONN-MEUSER, ADAM S DAVIS / EPA;\nDogađaj poznat kao “večera milijardera” je kako piše "Insajder" održan tokom godišnje Konferencije TED u Long Biču u Kaliforniji.\nSnimak iz ozloglašene jazbine milijardera pedofila ukazuje na njegovu IZOPAČENU PRIRODU (VIDEO)\nEpstajn, koji je navodno izvršio samoubistvo 10. avgusta dok je u zatvoru u Njujorku čekao optužnicu za trgovinu maloletnicama, u martu 2011. kad je održana večera, već je imao dosije. Naime, Epstajn je 2009. izašao iz zatvora, nakon što je odslužio 13 meseci kazne zbog podvođenja 14-godišnje devojčice. Federalne vlasti su inicijalno htele da ga optuže za seksualno zlostavljanje skoro 40 devojčica.\nPrema dogovoru koji je sredio tadašnji državni tužilac Floride Aleksander Akosta, Epstajn je tokom tih 13 meseci mogao da izlazi iz zatvora i ide na posao. Dozvoljeno mu je bilo da boravi vani 12 sati dnevno, šest dana nedeljno. Kad je ponovo uhapšen u julu ove godine, Akosta je podneo ostavku na tadašnju funkciju ministra rada u administraciji predsednika Donalda Trampa.\nEpstajn se u svojoj karijeri susretao sa najpoznatijim ličnostima u svetu, poput osnivača “Majkrosofta” Bila Gejtsa, te Marvina Minskija sa Masačusetskog institute tehnologije, i Rejda Hofmana (Linkedin). Medji su Gejtsa povezali sa Epstajnom putem njegove donacije MIT-u.\nEpstajn je već jednom doveden u vezu sa Maskom, koji je porekao da je ikad tražio savet od finansijera pedofila kad je prošle godine tragao za novim predsednikom kompanije. Na jednoj fotografiji sa dodele Oskara 2014. pored Maska se našla i Gislejn Maksvel, koja je bila Epstajnova “madam”, ali je portparol šefa “Tesle” objasnio da se ona samo tu zatekla i da Mask nije ni znao da ona stoji iza njega.\nFoto: PETER FOLEY, ANDREW GOMBERT / EPA;\nMarisa Majer i Sergej Brin\nI Bil Gejts je isprozivan u medijima zbog sastanka sa Epstajnom. Njih dvojica su se našla u Njujorku 2013, nekoliko godina nakon što je pedofil izašao iz zatvora, odakle su otišli za Floridu avionom u kojem su bili jedini putnici. Gejtsova portparolka je povodom toga izjavila da je Epstajn “agresivno proganjao Gejtsa”, ali da nema govora o njihovom partnerskog ili ličnom odnosu.\nEpstajn je uhapšen 6. jula ove godine, a u pritvoru u Njujorku je boravio bez mogućnosti kaucije. Nakon njegove smrti optužnica je povučena, ali se misterija oko toga i skandali vezani za Epstajna i poznate ličnosti sa kojima je kontaktirao, nastavljaju.


Braća Papović kupila Herceg TV u stečaju | Radio Televizija BN\nBraća Papović kupila Herceg TV u stečaju\nPreduzeće "Antikorozićja" iz Gacka i braća Čedomir i Dragomir Papović kupili su Herceg-televiziju u stečaju za 160 000 maraka. Emitovanje programa trebalo bi da počne najkasnije za tri mjeseca. Zbog duga od 600 000 maraka Herceg-televizija prošle godine otišla je u stečaj, a na posao za početak trebalo bi da se vrati osam radnika.\nRepublika Srpska 14.05.2014 | 20:12\nDragomir Papović, vlasnik firme "Antikorozija" Čedomir Papović, rođena braća bivšeg direktora Termoelektrane Rajka Papovića, novi su vlasnici Herceg-televizije iz Trebinja.\nOni su jedini dostavili ponudu i televiziju kupili za 160 000 maraka, i imaju obavezu da u roku od tri mjeseca počnu emitovati program i vrate na posao 8 radnika. Stečajni upravnik Radomir Jokić kaže da je zadovoljan brzim okončanjem stečajnog postupka.\n"Stečajni postupak završen je za manje od godinu dana, a najviše treba da budu zadovoljni radnici. Oni će naplatiti potraživanja po tri osnova, i biće im povezan radni staž za nekoliko prethodnih godina. Braća Papović i firma "Antikorozija" jedini su dali ponudu na oglas koji je objavljen krajem prošle godine, i ja se nadam da će sada biti trajno riješen problem rada ove lokalne medijske kuće".\nHerceg- televiziju osnovala je firma Neimarstvo Mata Uljarevića, ali je zbog lošeg upravljanja i duga od 593 000 maraka prošle godine otišla u stečaj. Najveći povjerilac RTRS, naplatiće 10% potraživanja, a radnici su zadovoljni jer će se vratiti na posao i dobiti dio zaostalih plata.\n"Drago nam je što će se bar dio radnika ponovo vratiti na posao, i što ćemo dobiit bar neke zaostale plate i povezati radni staž. Problemi u Herceg-televiziji počeli su od njenog osnivanja jer se loše upravljalo, nije bilo dobre organizacije, uslova rada, ali nadamo se da je problemima došao kraj" kaže Predrag Krivoglav, radnik Herceg TV.\nNakon protesta radnika uoči poslednjih lokalnih izbora Vlada i grad Trebinje obezbjedili su 152 000 kako bi se prekinula obustava rada, ali je poslije predizborne kampanje emitovanje programa ponovo prekinuto i u junu prošle godine pokrenut je stečaj.\nIstražni organi nikada nisu utvrdili šta je bilo sa novcima, i kako su u stečaju nestali Neimarstvo, Metalac, Herceg televizija i druge firme uvlasništvu Mata Uljarevića.


Turski harem nije bio rasadnik razvrata (foto) - Sputnjik Srbija\n19:48 14.03.2016 (osveženo 14:13 08.01.2018) Preuzmite kraći link\nSupruga predsednika Turske Emina Erdogan izazvala je negativnu reakciju u turskom društvu posle izjave da je harem „predivna škola života“ za žene. Mediji od tada gospođu Erdogan nazivaju „prvom damom harema“.\nEmina Erdogan: Haremi su bili škole za žene, dom u kojem su se one pripremale za život, dobijale obrazovanje i zanimale dobrotvornim radom.\nIzjava prve dame ove formalno još uvek sekularne države, značajni deo društva je prihvatio kao pokušaj opravdavanja institucije ljubavnica koje su predstavljale sastavni deo feudalnog sistema Osmanske imperije.\nTurska istoričarka Ajša Hjur u intervjuu za Sputnjik, komentariše izjavu prve dame Turske i kritike izrečene na njenu adresu.\nHjur naglašava da naučnici zapravo i nemaju dovoljno relevantnih izvora koji bi mogli da posvedoče kako je funkcionisao institut harema u Osmanskoj imperiji.\nIpak, prema rečima istoričarke, postoji sasvim dovoljno svedočanstava koji mogu da govore u prilog tome da harem nije bio „obrazovni centar“ za devojke koje su se tamo našle, ali ni rasadnik razvrata.\nAjša Hjur napominje da je institucija harema neraskidivo povezana sa robovlasničkim sistemom.\n„Predstavnici vlasti često daju gromoglasne izjave koje zapravo ne odgovaraju istorijskim činjenicama. Zato mi istoričari potom moramo da opovrgavamo i objašnjavamo, jer često takve izjave na kraju postanu deo onoga u šta veruje veliki broj ljudi“, kaže Ajša Hjur.\nU konkretnom slučaju, govori turska istoričarka, kako bi se davale pozitivne ili negativne ocene instituciji harema u celini, neophodno je nabaviti informacije iz direktnih izvora.\n„Ovde dolazimo do problema, s obzirom da je harem bio zabranjena, tabu tema u životima stanovnika Osmanske imperije. Danas ne raspolažemo dovoljnim brojem relevantnih informacija o životu u haremu od 15. do 17. veka“, objašnjava ona.\nPrva dama Turske: Haremi osmanlijskih sultana su bili obrazovne institucije\nS obzirom da su žene koje su živele u haremu uglavnom bile neškolovane i nepismene, nijedna od njih nije ostavila svoje uspomene ili doživljaje u pismenoj formi. Savremene studije se uglavnom oslanjaju na zapise koji su ostavili putopisci, koji su tada posećivali Osmansku imperiju.\nTo su uglavnom bili muškarci, stoga ima mnogo sumnji u pouzdanost datih informacija. Upravo zbog toga ostaje veliki manevarski prostor kako bi se ova institucija nazivala i „školom za devojke“ ali i leglom razvrata.\n„Po mom mišljenju, istina se nalazi negde na sredini. Harem nije bio ni škola, ali ni rasadnik bluda. Možemo biti sigurni da se u haremu nije sprovodila sistemska obrazovna delatnost. Istorijski izvori ne govore u prilog takvoj tezi“, objašnjava Hjur.\nPo svoj prilici, obrazovanje robinja iz harema bilo je najpre u vezi sa ponašanjem pred sultanom, kao i vaspitavanjem dece i sviranjem muzičkih instrumenata. Naravno da je ovaj nivo obrazovanja bio suštinski viši nego kod kmetova u provincijama Osmanlijske imperije. Svakako ne bi trebalo romantizovati predstave o haremu.\n„Ne sme se zaboraviti da je harem funkcionisao zahvaljujući postojanju robinja, koje su bile primoravane na sve aktivnosti. Iza zatvorenih vrata sultanovog harema odigravale su mnoge ljudske drame“, zaključuje Ajša Hjur.\nZato je, bar sa istorijske tačke gledišta, nepravedno idealizovati mesto koje je direktno bilo povezano sa robovlasničkim odnosima.\nharem, Sultan, žene, Osmanlijsko carstvo, Turska


Nagrade mlade publike - MIC - Medijski istraživački centar\nManifestacija se simultano održava u čak 36 država Evrope i u svakom od gradova – među kojima su i Brisel, Berlin, Beč, Rim, Prag, Luksemburg, Amsterdam, Atina, Bratislava, Barselona, London – oformiće se učenički žiri koji će pogledati nominovane filmove i glasati za svoje favorite.\nSrbija je deo ovog projekta od njegovog osnivanja, a ove godine će je po prvi put predstavljati Niš.\nNominovani filmovi za 2018. godinu su film švajcarsko-italijankse koprodukcije "Devojčica u letu" (Girl in flight) , finski "Revolucija drvenog konjića" (Hobbyhorse revolution) i francuski „Vale“ (Wallay), čije vam sinopsise dostavljamo u prilogu.\nU pauzama između projekcija filmova, članovi žirija će uz stručne moderatore, profesionalce iz sveta filma, učestvovati u razgovorima i radionicama, a nakon zadnje projekcije mlada publika će glasati za najbolji film po svom izboru.\nNagrada mlade filmske publike osnovana je od strane Evropske filmske akademije sa ciljem da zainteresuje mlade za evropske priče, izgradi mostove za razmenu različitih gledišta, te poveća njihovu svest o važnim društvenim pitanjima i predstavlja svojevrstan obrazovno-vaspitni poligon za promovisanje filma i umetnosti među najmlađima.\nDogađaj u Srbiji sprovodi pod pokroviteljstvom Filmskog centra Srbije, a organizatori programa su Slobodna Zona Junior u saradnji sa lokalnim partnerima – Odbora za ljudska prava Niš i Niški kulturni centar, te u saradnji sa bioskopom Cineplexx Niš.


NEJASNI OBJEKTI / VAGUE OBJECTS – Svilen Stefanov | Pro3or\nVARVAROGENIUS - LICA INTELEKTUALACA BALKANA(CA)\nNEJASNI OBJEKTI / VAGUE OBJECTS – Svilen Stefanov\nNEJASNI OBJEKTI (Неясни обекти / Vague objects)\nU aktuelnom radu Svilena Stefanova (1966, Sofija) jasno su vidljive posledice decenijskog dijaloga sa nasleđem evropskog konceptualizma i dilema koje su nastajale u traženju sopstvenog umetničkog izraza u okolnostima nagle društvene promene u Bugarskoj nakon pada berlinskog zida. Danas je to izrazito kritički i još uvek tragalački slikartski rad koji je kao značajne učinke iskrenog dijaloga sa ukupnim, a ne samo recentnim slikarskim nasleđem, isturio kritički, često ironičan dijalog sa stalnim podstrekačima ili remeteljima slobodnog ličnog izraza i društvenog angažmana. Stefanov taj dijalog vodi u granicama slikarskog medija. Alatkama i načinom njihovih upotreba koji će omogućiti da se u kompoziciji sa neposrednim citatima izvornog modrnističkog nasleđe (u stilu i izboru motiva) prepletu stare dilema o smislu slikarske umetnosti koje su mučile i konceptualiste. Jedini ekstermi kojima je pribegavao, a tiču se prikaza reči na slikama i u nekim slučajevima izrade objekata i instalacija, nisu nikakva nikakva zamena slikarskog alata i umeća za varljivu tehnološku protezu.\nUzrastanje kroz dijalog sa nasleđem konceptualizma.\nTekstovi ispod naslikanih predmeta česta su pojava na radovima Svilena Stefanova. To su svojevrsne tautologije – ono što je već pred očima kao predstava predmeta na platnu dobija ispod prikaza i imenovanje. Ili „parodije konceptualnih ideja“ kako zapaža Desislava Moneva (2016). S druge strane, to ponovljeno ukazivanje, kao udvajanje označitelja, upućuje na aporiju, kao drugog označenog. Aporija se pojavila kao nužna posledica iz dostignutog ideala samodovoljnosti slikarskog mišljenja. Ovaj ideal, upravo u tautološkom načelu konceptualne umetnosti, ima jedan od svojih najubedljivijih prikaza. Iz analize metjea (veštine, veštastva) u kome radi Stefanov moglo bi se tvrditi da je on pre sledbenik integralnog humanističkog narativa koji ne razdvaja slikovni doživljaj od socijalnog, estetskog, metafizičkog ili pragmatičkog aspekta razumevanja sveta. Naročito bi ovoj tvrdnji mogao da ide u prilog izbor stvari koje se stavljaju u okvire njegovih slika. Izbor je nereprezentativan u odnosu na figure i motive klasičnog shvatanja slikarskog narativa. Naprotiv, po dominaciji stvari iz običnog života i neposrednog okruženja i shodno kao i po maniru njihovog plastičkog preobražaja, može se govoriti o reprežentativnosti modernističke emancipacije sliakrstva. Izbori slikarskih manira, inače tipični za izražajnu emencipaciju slikarstva u 20. veku, prečica su kojom prikazane stvari aktuelnog čovekovog okruženja prelaze u plastičke objekte sa rezervisanim statusom simbolike nadmaterijalnih značenja. Na tom osetljivom prostoru izvođačke transformacije običnosti (stvari iz okruženja) u nedodirljivost, Svilen Stefanov je svestan opasnosti od fetišizacije slikarevog rada. Upravo mu je fetiška zamena, stvarnosti za predmet vere, i česta i omiljena meta. Tekstom u slici kojim potcrtava aporiju u koju je upala konceptualna umetnost upuđuje na svojstvenu upotrebu svojevrsnog slikarskog šava.\nNaime, apsurd koji u sebi nosi ideja potpuno autonomnog stvaranja jednog (umetničkog) samodovoljnog sveta, a koji su surovo direktno izkazali konceptualisti, moguće je shvatiti samo uvidom u celinu stvarnosti u kojoj se taj raskol zbiva. Kao da je Svilen Stefanov sledio svu suptilnost Liotarovih zapažanja o neopozivosti raskola (Le différend, 1983) koje nas kuraže da celinu ne gledamo kao konačnu i neumitnu. On sve prikazane objekte na svojim slikama kao tek proizvedena artefakta visoke emancipatorske simbolike vraća u kontekst jedne nove, meta umetničke stvarnosti, upravo ispisivanjem teksta ispod prikaza. U dramaturgiji ovog komponovanja autor se najčešće služi veštim preplitanjem plastičkog doživljaja i verbalnog upozorenja ne bi li što jasnije definisao prostor u kome jednovremeno egzistira i slikarsko oblikovanje i istorijska misao o njemu i mogućnost njegovog razumevanja danas. Mora se reći da je način na koji autor izvodi šav između tradicije izgradnje slikarske stvarnosti i pitanja njene kompetencije za učešće u promeni savremene paradigme sveta, jednako proizašao iz njegovog slikarskog, koliko i diskurzivnog iskustva. Zapravo, da se javlja kao plodan izdanak humanističkog nasleđa u oblikovnom umeću.


Suze u UN zbog snimaka iz Sirije | Mondo Portal\nUN Plac zbog snimaka iz Sirije\n7. avgust, 23:56\nSuze u UN zbog snimaka iz Sirije 2 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n17.04.2015. / 10:07 10:10\nSuze u UN zbog snimaka iz Sirije\nIzvor Tanjug 17.04.2015. / 10:07 10:10\nPredstavnike članica Saveta bezbednosti Ujedinjenih nacija do suza je doveo snimak u kojem se prikazuju civilne žrtve navodnog napada hemijskim oružjem u Siriji.\nSnimke su zabeležili prvi svedoci koji su uspeli da napuste tu zemlju.\nSirija un snimci hemijsko oružije\n17.04.2015. / 10:38\nJe l suze radosnice ? Sve je to gola banda i medjusobno povezana od UN, SB, SAD, EU, NATO-a pa do Alkaide i ISIS-a\n17.04.2015. / 10:15\nMda...Mora da su se raspali od plakanja.. -_-


Welcome, Guest. Please login or register. Today is 22-05-2013, 03:45:29\nTopic: Istanbul (Read 61123 times)\n« on: 16-06-2006, 16:26:54 »\nPuno bi mi znacilo da dobijem odgovore na neka od ovih pitanja, kako bih sto kvalitetnije iskoristio vreme u Istanbulu...Koji su hosteli za preporuku, a da su u centru grada?Zanimaju me cene prevoza, karata za muzeje, dzamije i ostalih atrakcije...?Da li je fast food skup? Kebap?Neko jeftino i zanimljivo mesto za izlazak uvece? Ima li sta zanimljivo da se vidi u okolini grada, kao izlet ili tako nesto?Gde da menjam, odnosno, gde da ne menjam pare? Postoji li neki deo grada koji treba izbeci zbog bezbednosti?? Dobrodosao je svaki savet. Sigurno nisam jedini koji namerava ovog leta da provede nekoliko dana tamo?\n« Reply #1 on: 16-06-2006, 18:11:42 »\nQuote from: miroslavg on 16-06-2006, 16:26:54Koji su hosteli za preporuku, a da su u centru grada?ako je kriterijum - najjeftinije sto se moze naci, onda definitivno:Camli Palas Oteli za 4 evra noc. nalazi se na karakoy-u, tacna adresa: osman demirci 225hrana je uzasno jeftina.. za jednu liru (oko pola evra) mozes da se fino najedes na ulici ne mogu sad da se raspisem, al ima ovde puno strucnjaka za istanbul tako da njima prepustam da nastave Logged\n« Reply #2 on: 16-06-2006, 19:49:36 »\nQuote from: miroslavg on 16-06-2006, 16:26:54Sigurno nisam jedini koji namerava ovog leta da provede nekoliko dana tamo?I ja planiram (i moram) da odem tamo letos, tim vise sto od 1. januara Bugari nam uvode vize? Tako da i mene podjednako interesuju informacije? Sto ne koristis HC? Ne samo za nocenja vec i za vodiche. A kojim ces sredstvom ici? Bas lepo sto si otvorio ovaj topic? Logged\n« Reply #3 on: 16-06-2006, 20:44:59 »\nQuote from: Slumpy on 16-06-2006, 19:49:36Sto ne koristis HC? Ne samo za nocenja vec i za vodiche. A kojim ces sredstvom ici? Bas lepo sto si otvorio ovaj topic? ici cu Balkan flexipassom (5 dana).... obici cu samo Sofiu, Rilski Manastir, Istanbul i okolinu i Plovdiv u povratku.... sve to maksimalno deset dana....HC cu iskoristiti da jedan dan sa nekim clanom u Istanbulu (od verovatno sest ili sedam) provedem u ragledanju nekih posebnih stvari ili slicno... to cu videti tamo... mozda moze neko da preporuci zanimljivog clana....nekako mi vise odgovara kada saam razgledam nego kada mi neko pokazuje... u prvoj varijanti mi vise stvari ostane u secanju, zanimljivije mi je i uvek se interesi razlikuju (recimo meni Titov grob nije zanimljiv dok bi neki kinez odlepio da ga ne poseti...i slicno)naravno prednost da ti grad pokazuje neko ko zivi u njemu je u tome sto ce ti on otkriti stvari kojih nema u vodicima...zato cu napraviti kombinaciju i jendog i drugog? « Last Edit: 16-06-2006, 20:52:10 by miroslavg »\n« Reply #4 on: 17-06-2006, 02:03:09 »\n? ?I ja predlažem HC.... s obzirom da je HC scena neverovatno jaka u Stambolu, možeš lako pronaći smeštaj i tako uštedeti... jedini je problem što onda verovatno nećeš biti u centru grada.? ?Ovaj hotel što je Iva napisala je definitivno najjeftiniji u Istanbulu... jedino što je malo dingy, onako, dronjav, spolja izgleda kao da će se svakog momenta srušiti, a tako izgleda i vlasnik... za iznutra, ne znam. Prednost je što je u samom centru centra ? ?Ima dosta hostela, al ako se dobro sećam cene su nešto tipa 8-10 evra za dorm bed, to se baš ne isplati. Lako ćeš naći hostel, u okolini Aja Sofije ih ima bukvalno na svakom koraku.? ?Karta za gradski bus je bila oko 1.5 lira... dakle, nešto manje od evra (mislim da je evro bio 1.7 lira... neka me neko ispravi ako grešim). Otprilike toliko su i karte za autobuse-brodiće koji idu preko Bosfora.? ?Hrana... doner (o ima umlaut) košta između 1 i 1.5 lire... u luci možeš da kupiš sendvič-ribu za dve lire... na ulici se prodaju se školjke, mislim da je 5 komada za liru (preporučujem), zatim pilav (porcija - 1 lira) itd itd, u svakom slučaju nećeš ostati gladan, ulična hrana je jeftina.? ? Što se izlazaka tiče, noćni život grada odvija se na Taximu, tačnije u ulici Istiklal džadesi, poznatijoj kao Taxim street. Naravno ima još mnogo mesta, grad je toliko velik da gotovo svaki veći "kvart" ima svoj centar.? ? Pare menjaš u menjačnici, al prvo obiđeš tri-četiri, pošto se kursevi razlikuju, pa izabereš najpovoljniji. U delu poznatom kao "Sultanahmet", tj tamo gde se nalazi najveći deo istorije grada, imaš menjačnice na svakom koraku.? ? Ne znam da ima neki deo grada koji bi bio opasan... rekoše mi tamo Turci da u neke delove nikada ne bi išli, ali ja sam ih sve obišao, dobar deo i noću, i niko mi ništa nije rekao. Ne verujem da ćeš naći nešto opasnije od recimo Beograda ? ? Čuvaj se uličnih prodavaca, užasno su nasrtljivi, gledaj da ne izgledaš previše kao turista, i ne daj da te nateraju da kupiš nešto, stalno lažu i mažu i prenemažu se, ako nešto hoćeš da kupiš u turističkim delovima grada odmah sreži cenu bar na pola, a ako ne daju, idi dalje.? ?Zanimljiva je ekskurzija na "Adalar" (= ostrva), mali arhipelag ostrva, treba oko sat, sat i po brodom u jednom pravcu, karta je nešto tipa 2-3 evra, ne sećam se tačno. Možeš otići autobusom i do velikog svetionika na mestu gde počinje Crno more, na to će ti otići bar pola dana, ako ne i ceo.? ?Turističke atrakcije po centru ćeš već pohvatati, nema šanse da ih promašiš... cene ne znam, samo znam da užasno deru, sećam se da je za Koru, vizantijsku crkvu u blizini Konstantinove palate, ulaz 10 lira...? ? E sad, što se turističke ponude tiče, tu nisam stručan, pošto te delove grada zaobilazim u širokom luku...? ? ? Obiđi delove grada po imenu Fener i Balat, malo razgledaj Beyoglu, Kadikoy, nemoj zaboraviti Galatu i Beyazit, prošetaj po Fatih-u i kraju oko džamije Sulejmanija, probaj da se popneš na Valensov akvadukt (mene nisu pustili), možeš obići vaseljensku patrijaršiju (ako te zanimaju te stvari, ima lepo dvorište i jedna simpatična crkvica), u Topkapi-saraju obrati pažnju na veliki portret Mehmed-paše Sokolovića (naš čovek), obiđi "book bazar" koji traje još od vizantije i većina prodavaca su derviši, i ako negde vidiš natpis "han" - uđi, to su skriveni hanovi, stari karavan-seraji, u koje turisti ne zalaze, a izuzetno su zanimljivi.? ? Ako nešto nećeš, upotrebi staru srpsku reč "jok", a ako jako nećeš, onda "jok jok"? Logged\n« Reply #5 on: 17-06-2006, 03:39:47 »\nQuote from: bokonon on 17-06-2006, 02:03:09 Zanimljiva je ekskurzija na "Adalar" (= ostrva), mali arhipelag ostrva, treba oko sat, sat i po brodom u jednom pravcu, karta je ne?to tipa 2-3 evra, ne sećam se tačno. za komplet info o brodicima, redu voznje, cenama....http://www.ido.com.tr/index.cfm?ln=en\n« Reply #6 on: 17-06-2006, 12:08:06 »\nQuote from: miroslavg on 16-06-2006, 16:26:54 Sigurno nisam jedini koji namerava ovog leta da provede nekoliko dana tamo?I ja idem u Istanbul, najverovatnije 16. jula. Mene zanima koliko je sigurno da devojka putuje sama vozom? Ukoliko neko ide u to vreme, daj da se udru?imo... :veselo\n« Last Edit: 17-06-2006, 12:09:56 by Viajerita »\n« Reply #7 on: 17-06-2006, 13:11:00 »\nJa nikad nisam imala problema u vozu a puno puta sam sama putovala na duze staze. A Verovatnoca da ces upoznati neke likove u vozu sa kojima cesh se zdruziti ti je 99%. Nema shanse da budesh sama i usamljena. Najgora varijanta koja moze da te snadje su lokalni alkosi koji ce izaci vec na sledecoj stanici. :-D\n« Reply #8 on: 17-06-2006, 13:36:51 »\najd sad, izgleda da ima josh nas koji putujemo u istanbul u to vreme :veselotj. mozda =] Logged\n« Reply #9 on: 17-06-2006, 15:07:13 »\nQuote from: blueGIRL on 17-06-2006, 13:11:00Ja nikad nisam imala problema u vozu a puno puta sam sama putovala na duze staze. A Verovatnoca da ces upoznati neke likove u vozu sa kojima cesh se zdruziti ti je 99%. Nema shanse da budesh sama i usamljena. Najgora varijanta koja moze da te snadje su lokalni alkosi koji ce izaci vec na sledecoj stanici. :-DNije ni meni problem da idem sama nego sam čula konkretno za ovaj voz da je opasno kroz Bugarsku jer ima mnogo ?vercera i lopova Quote from: Marko Petrovic on 17-06-2006, 13:36:51ajd sad, izgleda da ima josh nas koji putujemo u istanbul u to vreme :veselotj. mozda =] da ne ide? i ti na neki od mnogobrojnih kampova u Istanbulu? Logged\n« Reply #10 on: 17-06-2006, 19:17:24 »\n« Last Edit: 18-06-2006, 11:02:40 by miroslavg »\n« Reply #11 on: 17-06-2006, 23:57:29 »\n« Reply #12 on: 18-06-2006, 01:03:58 »\nQuote from: Sunrise on 17-06-2006, 23:57:29Hmmm... i ja sam razmisljao o Istanbulu ovog leta, ali ja bih mogao tek posle 15 jula...Dolazi mi drug iz Japana u goste, pa hocu sa njim i sa jos jednim drugom iz Nisa da odem do Sofije i Stambola krajem jula. Kombinovali bismo stop i voz. Trojica smo, pa nam bas fali cetvrti da imamo dve grupe. Uskachaj!? Logged\n« Reply #13 on: 18-06-2006, 01:33:46 »\nQuote from: Slumpy on 18-06-2006, 01:03:58Quote from: Sunrise on 17-06-2006, 23:57:29Hmmm... i ja sam razmisljao o Istanbulu ovog leta, ali ja bih mogao tek posle 15 jula...Dolazi mi drug iz Japana u goste, pa hocu sa njim i sa jos jednim drugom iz Nisa da odem do Sofije i Stambola krajem jula. Kombinovali bismo stop i voz. Trojica smo, pa nam bas fali cetvrti da imamo dve grupe. Uskachaj!? E super! :veseloja jos nista sigurno ne mogu da ti kazem, al ce se dogovorimo dok se priblizi kraj jula...Izgleda ce Istanbul biti ovog leta opsednut Srbijatrevelersima! Kad ga nije osvojio car Dusan, mi cemo Logged\n« Reply #14 on: 18-06-2006, 13:34:14 »\nVazi se! Jurish na utvrde Carigrada!? Logged


Radioaktivnost | PCE Grupa d.o.o. BiH |\nNpr. gama-zračenje: prirodno doza gama-zračenja kreće se između ca. 0,03 – 0,3 µSv/ h (Mikro-Sievert/ sat). Ovo „normalno" osciliranje uzrokovano je različitim sadržajem prirodnih radioaktivnih tvari u tlu, npr. urana, kalija, itd. Kosmičko zračenje treba također pridodati ovom prirodnom zračenju. Zbog toga je na vrhu alpskig planina (cca. 3500 metara) prosječna veličina zračenja ca. 110 nSv/ h (inače ca. 50 - 60 nSv/ h) jer je tamo zaštitni omotač protiv kosmičkog zračenja manji nego u nizinskim područjima.\nMjerača radioaktivnosti primjenjuju se npr. u zaštiti okoliša, u graševinarstvu, u medicinskoj tehnici, u edukaciji i školstvu, u geologiji, kod transporta materijala, kod uklanjanja otpada i istraživanju. Naši suradnici će Vas rado savjetovati glede svih uređaja mjerne tehnike. Nazovite nas na: +387-(0)33/713 445.\nDetektor radioaktivnosti MKS-05\nMjerač doze zračenja i jakosti doze zračenja za alfa, beta, ...\nCijena bez PDV:915,34 KM\nIznos PDV-a:155,61 KM\nDetektor radioaktivnosti MKS-05 TERRA-P\n- Mjerenje gama zračenja ekvivalentne doze. - Mjerenje ...\nCijena bez PDV:585,00 KM\nIznos PDV-a:99,45 KM\nGeigerov brojač je profesionalni uređaj za vrlo tačno ...\nCijena bez PDV:741,28 KM\nIznos PDV-a:126,02 KM\nGeigerov brojač je profesionalni uređaj za vrlo točno ...\nCijena bez PDV:822,00 KM\nIznos PDV-a:139,74 KM\nCijena bez PDV:1007,16 KM\nIznos PDV-a:171,22 KM\nCijena bez PDV:1065,00 KM\nIznos PDV-a:181,05 KM


Bogorodičine suze - Blic Online\n"Blic" u nedelju svim čitaocima poklanja seme biljke Bogorodičine suze i novi broj Magazina za celu porodicu.\n“Blic” svim čitaocima u nedelju, 24. maja, pored novog broja Magazina za celu porodicu, poklanja seme “Bogorodičine suze”, biljke od čijeg se ploda prave popularne brojanice.\nZbog velikog interesovanja "Blic" opet poklanja seme Bogorodičine suze\nU nedelju 18. novembra "Blic" svim čitaocima poklanja seme Bogorodičine suze.\n"Blic" poklanja seme svetog rastinja od kog se prave brojanice\n“Blic” vam sutra, u petak, 12. oktobra, uz dnevno izdanje novina poklanja oveštano seme biljke Bogorodičine suze. Jedna ova bobica dovoljna je da od nje izraste biljka koja daje od 30 do 50 plodova od kojih možete napraviti brojanicu ili narukvicu, baš kao što to čine monasi na Hilandaru.\nPoklon uz "Blic" u petak - ukrasno seme svetog rastinja\nPriča kaže da kada je Bogorodica videla prizor razapetog Hrista niz njene obraze potekle su suze od kojih je iznikla biljka sa lepim bobičastim plodovima. Ta biljka nazvana je Bogorodičina suza i od nje se danas prave brojanice i nakit, a čak se koristi i u hompeopatiji.


Kinezi traže da svaki oboleli bude u zasebnoj sobi\nKineski lekari u potpunosti su se složili sa vanrednim merama koje je preduzela vlada, ali traže ono što je kod njih dalo najbolje rezultate, a to je da svaki oboleli bude izolovan u zasebnoj sobi, izjavio je danas epidemiolog Predrag Kon.\n20:04 | 23.03.2020. Autor: Eb\n„Što se tiče mera izolacije i samoizolacije, na samom startu u Kini su se potpuno isto ponašali kao i mi, pa su došli do zaključka da su im blagi slučajevi izolacije zagorčali situaciju, zbog čega su se odlučili na striktnu izolaciju. To znači da svaki oboleli bude u zasebnoj sobi, odnosno ako se zna da su svi pozitivni, onda može i više njih da bude u istoj sobi”, rekao je Kon.\n„To je zahtev koji je nama trenutno vrlo komplikovan i oko čega ćemo razgovarati”, naveo je Kon i dodao:\n„Oni imaju iskustvo da izolacija kod kuće, onih lakih slučajeva, dovodi do prenošenja virusa i preporučuju da se to ne radi nego da svi moraju ostati izolovani. To je nešto što je jako važno i što ćemo svakako uzeti u razmatranje”, rekao je Kon na konferenciji u Vladi Srbije.\nTreća žrtva korona virusa u Srbiji, za sada bez produženja policijskog časa


PA ZAR JE I ON TAKAV?! Poznatog DI-DŽEJA optužuju za TRGOVINU LJUDIMA i DEČIJU PORNOGRAFIJU! - Radio Balkanfox\nLorin Ešton, poznatiji pod umetničkim imenom Bassnectar, našao se u velikim problemima nakon što su ga tužile Rejč Ramsbotom i Aleksis Bouling.\nU tužbi protiv slavnog EDM DJ-a stoji da je učestvovao u trgovini ljudima i stvaranju i posedovanju dečje pornografije, a tužile su i neke firme povezane sa Eštonom (Amorphous Music, Bassnectar Touring, Redlight Management, C3 Presents, Interactive Giving Fund).\nU tužbi koju prenosi Roling Stoun piše da je di-džej vrebao maloletnice koristeći Tviter, fan klubove i humanitarne programe iza kojih je stajao, a sve je krenulo od Instagram profila, gde su se okupile mnoge žene koje su Eštona optužile za seksualno zlostavljanje.\nNjegov advokat tvrdi da su optužbe neosnovane i da jedva čekaju da to dokažu na sudu. Ipak, to je i dalje vest koja se proširila medijima širom sveta i njegova će karijera pretrpeti udarac nezavisno od toga bile optužbe istinite ili ne.\nTužiteljke tvrde da im se Ešton javio preko Tvitera kad su još bile u srednjoj školi i mlađe od 18 i da se predstavio kao “prijatelj i mentor”, da bi vrlo brzo počeo da šalje poruke seksualnog sadržaja, a sve je dovelo do susreta u hotelu u Memfisu gde je Ešton spavao s Ramsbotomovom i platio joj 1.000 dolara. Nekoliko nedelja kasnije tvrdi da ju je pozvao na druženje u hotelu i da su tamo bili četiri dana, gde je bila prisiljena da se skriva od posluge.\nNakon što su informacije protiv njega počele da se pojavljuju u javnosti, Ešton je navodno kontaktirao Ramsbotomovu i nudio joj novac da o njihovim susretima ne priča javno.\n16. априла 2021., 21:40


Tri mjeseca nakon operacije, Ljubiša se osjeća sve lošije, porodica slomljena … – Dogodilo se\nTri mjeseca nakon operacije, Ljubiša se osjeća sve lošije, porodica slomljena …\nby Dogodilose March 8, 2017, 11:23 pm 266 Views\nSvi smo zabrinuti za legendarnog Ljubišu, njegovo zdravlje je sve kritičnije, ali poštujemo želju njegove porodice da ih sad, dok se on bori za život, pustimo na miru, kaže Voja Brajović …\nGlumac je pokušao kontaktirati Miru (75 god), suprugu Ljubiše Samardžića (80 god), kćerku Jovanu, pa i njegove unuke. Svi su promijenili svoje brojeve telefona, ne žele da ih bilo tko uznemirava. Ispred Ljubišine kuće na Zvezdarskoj šumi, obližnje komšije kažu da se njegova supruga Mirjana nedavno preselila u njihov stan u gradu, a u kući živi kćerka Jovana, koja ni s kime ne želi razgovarati o tome u kakvom je stanju njen otac.\n– Pozdravi nas, sagne glavu i prodje. To je sve – rekle su komšije\nSamardžić je još u decembru bio na teškoj operaciji mozga. Doktori su bili itekako optimistični jer se glumac brzo i dobro oporavljao.\n– Tim koji je operirao Ljubišu Samardzića i oni koji su celo vreme brinuli o njemu, iznenadjeni su jer je brzo stao na svoje noge. Ne samo da su svi njegovi životni parametri stabilni, nego je vrlo brzo prohodao – rekli su iz Kliničkog centra Srbije…\nMedjutim, samo 3 meseca kasnije Ljubiša je ponovno osećao jake glavobolje i vrtoglavice. Gubio je osećaj za ravnotežu, imao jake mučnine i supruga ga je uverila da se vrati ponovo u bolnicu. Uz potporu najbližih, sad se opet bori za život.\nIspred bolesničke sobe popularnog Smokija izmjenjuju se supruga Mira,te njegova kćerka i njegovi unuci.. Ne mogu kod njega jer je Ljubiša na intenzivnoj njezi. . Prijatelji kažu da je Mira iscrpljena i slomljena i da je vidno smršala od tuge. A nedavno su proslavili 50 godina predivnog braka.\nPrevious article Vic Dana : Ludilooooo :D\nNext article NAŽALOST, POTVRDILO SE TAČNIM. POPULARNI ČOMBE JE….\nMore From: Najnovije\n27 Shares268 Views\nloading… Beograd – Nekoliko hiljada gradjana, uglavnom mladih ljudi, okupilo se na platou ispred Narodne Skupštine Beograd, kako bi izrazili svoje nezadovoljstvo rezultatima jučerašnjih predsedničkih izbora. Protestna šetnja se nastavila dužinom ulice Kneza Miloša prema zgradi Vlade Srbije. Demonstranti nose razne transparente na kojima piše “Puko si!” i uzvikuju “Nedamo Srbiju!!“ Posle šetnje do Trga […]\nby Dogodilose April 3, 2017, 9:26 pm\nloading… Nakon nastupa Radoja Simonovića, član žirija Maja Nikolić je napravila haos na sceni! Naime, Šaban Šaulić je prvenstveno pohvalio Maju Nikolić, nakon svih komplimenata koje mu je uputila. “Maja Nikolić može sve, ja u nju ne sumnjam nimalo“, rekao je Šaban, zbog čega je Maja odlučila da uradi zvezdu na sceni. Kako je […]\nby Dogodilose March 26, 2017, 8:29 pm\n35 Shares780 Views\nRADA MANOJLOVIĆ JEDVA SASTAVLJA KRAJ S KRAJEM: Ostala bez para, rođena sestra više ne priča sa njom!\nloading… Srbijanski mediji danas javljaju kako aktuelna pevačica Rada Manojlović trenutno jedva sastavlja kraj s krajem. Medjutim, ona se mnogo istrošila dok je snimala svoj novi album, spotove za nove pesme, a za novi džip kako kaže, dala je više od 30.000 eura. Osim toga, Rada poslednjih meseci, navodno, kupuje “samo” markiranu garderobu želeći da […]\nby Dogodilose March 20, 2017, 7:57 pm\nNovi šok za Novaka Đokovića i njegove navijače: Nole, ne rizikuj, ostaćeš bez lakta!\nloading… Kako stvari trenutno stoje, drugi najbolji reket sveta Novak Đoković zbog povrede lakta neće nastupiti na turniru u Majamiju, koji se igra od 22. marta pa sve do 2. aprila. Đoković već dugo trpi bol u desnom laktu. Ovaj isti problem osetio je i tokom turnira u Indijana Velsu, gde ga je zaustavio Kirijos […]\nby Dogodilose March 20, 2017, 6:53 pm\n57 Shares459 Views\nU 101. godini preminuo David Rockefeller, milijarder i filantrop!\nloading… Nekadašnji milijarder i filantrop “David Rockefeller” preminuo je danas u jutarnjim satim u 101. godini života. Član poslednje generacije svetski poznate porodice, umro je mirno, u snu u svom domu u Pocantico Hilsu u New Yorku, potvrdio je danas njegov glasnogovornik. Rockefeller je bio 6. dete Johna D. Rockefellera Jr. i unuk osnivača kompanije Standard […]\nby Dogodilose March 20, 2017, 5:40 pm


Vitamine D3K2 Direct 20 kesica 1+1 gratis - Online apoteka Srbotrade\nD3K2 Direct kod blažih oblika hipovitaminoze, sprečava demineralizaciju kostiju i deluje preventivno kod procesa osteoporoze. Takođe kod blažih stanja autoimunih, malignih, kardiovaskularnih i drugih oboljenja gde je potrebna nadoknada vitamina D.\nJednom dnevno, sadržaj kesice sipati na jezik. Pustiti da se sadržaj rastopi i lagano progutati.\nU jednoj kesici Vitamin D 25 mcg, Vitamin K (Menahinon 7) 50 mcg\nPreporučuje se osobama sa deficitom vitamina D, odnosno kod stanja gde se javlja potreba za povećanim unosom vitamina D. Proizvod nije namenjen osobama mlađim od 18 godina.\nOsobe koje uzimaju druge lekove moraju se konsultovati sa lekarom pre upotrebe preparata.


Citroen C3 1.2 PureTech/82 Feel test Test\nProglašeni glavnim krivcem za zagađenje vazduha, i kao takvi u bliskoj budućnosti zabranjeni za upotrebu u velikim gradovima, dizel agregati iz godine u godinu beleže značajan pad prodaje. Konstatacija koje se prevashodno odnosi na niže segmente, gde svakako pripada novi Citroen C3\nDa li je Citroen C3 dostigao Renault Clio i Peugeot 208?\nFrancuski oproizvođači, pa samim tim i kupci, poznati su kao najveći "zavisnici" od dizel motora. Još do pre par godina, ovi su predstavljali gotovo 3/4 novih vozila, da bi u prošloj godini prodaja pala na "samo" 52 %. No u ovaj podatak uračunata su i laka transportna vozila, kao i ona za firme, bez njih, procenat prodatih putničkih automobila iznosi skromnih 36,7 %.\nodlična zaštita karoserije,\ndovoljno snažan i prijatan motor za svakodnevnu upotrebu,\npreviše brojne i skupe opcije,\nRazlozi za dobru prođu dizel agregata dobro su poznati, za neupućene recimo da je na to uticala fiskalna politika francuske vlade, zbog čega je već decenijama dizel gorivo osetno jeftinije (15-20 %). Dodamo li na to veoma ekonomične i globalno uzevši uspešne agregate domaćih i stranih proizvaođača, jasno je zašto su ih kupci godinama naslepo kupovali. No, malo po malo, dizel gorivo je iz godine u godinu sve više opterećeno raznim taksama, sa ciljem da se cene ubrzo izjednače sa benzinom, dok je svest o kancerogenim česticama koje ispuštaju, sve prisutnija.\nKap koja je prelila čašu, i to ne samo u francuskim, već svetskim okvirima, svakako je afera sa nemačkim proizvođačem Volkswagenom. Cunami, čiji je epicentar prvo pogodio SAD, stigao je i do evropskih obala, unevši pometnju, kao i sumnju u budućnost dizel motora. Suma od bagatelnih 15 milijardi evra, koliko VW mora da plati prevarenim kupcima, nije konačna, jer se na nišanu našao i Audi, isto tako zbog "muvanja" sa CO2. Upravo zbog toga, kruže informacije kako je grupacija VW presekla; u Severnu Ameriku neće više izvoziti dizele. Ni drugi proizvođaci nisu u zavetrini, ukoliko je verovati glasinama, u Renaultu samo čekaju zeleno svetlo kako bi opozvali više miliona vozila, u nadi da će biti brži od evropskih instutucija i izbeći sličnu kaznu... Jer, nezavisni testovi u vezi emisije izduvnih gasova, koje su pored Francuske uradile i druge evropske zemlje, dokazali su kako su bezmalo svi proizvođači (pored Renaulta navedimo pre svega Fiat i Opel) višestruko umanjili realne podatke. To samo dokazuje koliko su dosadašnje norme, i pre svega način na koji su se vršila merenja (na "stolu", odnosno u laboratoriji), nemaju veze sa realnošću, što će za rezultat imati neuporedivo strožije mere u bliskoj budućnosti.\nDirektne posledice su jasne, osim straha da će biti žestoko kažnjeni, proizvođači su izračunali da se montiranje skupih katalizatora i drugih sistema za prečišćavanje štetnih čestica, jednostavno ne isplati, barem ne u A ili B segmentu. Od prvog navedenog uglavnom su već svi odustali (Renault Twingo, Peugeot 108, VW Up! i sateliti, Kia Picanto...), dok je u B segmentu ponuda smanjena na manje od 20 %. Ovde voženi Citroen C3, nekoliko meseci nakon početka prodaje, postao je dostupan sa dizel agregatom tek oko novogodišnjih praznika, i limitovan je na veoma "čist" 1.6 BlueHDi, snage 75 i 100 ks.\nStil, gabarit, unutrašnjost, platforma..., osim imena, novi C3 nema mnogo zajedničkih tačaka sa bivšim. Kao da mu se zgadilo da godinama gleda u leđa Cliju i Peugeotu 208, pa k’o veli hajde da probam nešto drugačije. Dobro, i ranije je bilo detalja koji su ga izdvajali (panoramik vetrobransko staklo, pa i sam dizajn), no ovoga puta otišlo se još korak dalje. Zgadio se malom C3 i enterijer, koji je delio sa DS3, i još više reputacija "voiture de papy (auto za matorce), zbog čega je često bio odbačen od mlađe klijentele. Zbog svega navedenog, od poda pa do plafona, sve je novo.\nKao prvo izgled, uz nekoliko dodirnih tačaka sa SUV. Naravno da podseća na C4 Cactus, gotovo da sam mogao staviti u naslov "mini Cactus", bez obzira što postoje izvesne razlike. Naime, C3 poseduje prednju masku sa integrisanim znakom "ševrona", kao i zaobljeniju stražnjicu. Za par santimetara uzdignutiji od tla od konkurenata, sa crnom zaštitnom plastikom na prorezima za točkove i branicima, odlično je naoružan za "full contact" sa ostalim vozilima. Dopadljivo i moderno, posebno ukoliko se izabere atraktivna dvobojna karoserija, uz famozne "air bump" na bokovima. Radi se širokim bočnim lajsnama, napunjenim vazduhom, sposobnim da apsorbuju slabije udarce, koji su u serijskoj opremi samo uz najskuplji završni nivo Shine. To znači da je voženi Feel ostao bez njih, kao i da nekakva svetlo zelenkasto-siva boja, nema toliko privlačnost kao modeli koje sam vozio na promociji u Barseloni.\nSpoljašnje dimenzije su izdašnije nego li kod prethodnog (+ 6 cm), pa se tako sa 4 metra smestio između 208 (3,97 m) i Clija (4,06 m). Zahvaljujući šasiji preuzetoj od 208, međuosovinsko rastojanje povećano je za 7 cm, što se pozivno odražava na prostor za kolena pozadi. Dve osobe, osrednjeg stasa, pa ukoliko baš treba i treća, staju bez veće muke. A kako mi se pri ruci našao jedan Cactus (duži za 16 cm), uverio sam se da ga u ovom ima osetno više, odnosno oko 7-8 cm za noge. Slično je i sa prtljažnikom, iako podaci kažu da Cactus ima samo pedesetak litara više (348 l), na oko bi se reklo da je znatno prostraniji. Stvar je jasna, bez obzira što poseduje interesantan unutrašnji volumen, C3 je ipak samo gradski automobil.\nBez imalo sumnje, suvozač i vozač su privilegovani, iako se i tu može pronaći po koja zamerka. Naime, sedišta su široka i izuzetno udobna, ali nedostaju oslonci za laktove. Levi, na vratima, nedovoljno je izražen i kratak, posebno ukoliko se sedište odgurne unazad. Desni nije predviđen, odnosno dobija se uz doplatu, po ugledi na centralni ekran. Poznata priča, u ovoj kategoriji mnogo toga zavisi od završnog nivoa. C3 može tako biti "go k’o pištolj", odnosno nakićen kao božićna jelka, za šta je neophodno zavuči ruku u džep!\nZa razliku od prve probne vožnje u oktobru, cena za naše tržiste sada je poznata, i kreće se od 9.890, pa do 15.090 evra. Bravo za Citroen Srbija, jer je C3 znatno jeftiniji nego li u Francuskoj (od 13 do 20 hiljada evra). Iz tog ugla gledano, na određene propuste mora se zažmuriti na jedno oko, što se pre svega odnosi na odsustvo rukohvata na plafonu i jeftinu sjajnu plastiku, na gornjem delu armature, ispod vetrobranskog stakla. U poređenju sa Cliom, i posebno bratskim Peugeotom 208, nalazim da je kvalitet materijala, kao i završna obrada, na nižem nivou. Nasuproz tome, dizajn enterijera je originalan, kako to i priliči jednom Citroenu. Iako klasične koncepcije, komandna tabla je dopadljiva, sa umecima od platna kao na sedištima.\nSpomenuti ekran od 7 inča preuzet je iz Cactusa, što znači da je nasledio njegove kvalitete i mane. U prve spada odlična čitljivost, a u druge obaveza da se koristi za brojne funkcije (radio, klima uređaj, GPS...), koje automatski poništavaju jedna drugu. Tek onako usput, za one koji poseduju kolekciju CD-a, napomena da čitač pripada prošlosti, izvor muzike je smartfon, USB ključ ili lokalni hard disk. Nasuprot tome, neugledna numerička instrument tabla kod Cactusa, ovde je zamenjena daleko privlačnijom analognom. Za pohvalu su i orginalni rukohvati od kože na vratima, kao i poveći kožni upravljač, podsećen odozdo. Pozicija za njim je veoma dobra (kao i sedište podešava se po visini i dubini), no nakon duže vožnje, primetio sam da mi desna noga, ispod kolena, neprijatno češe o centralnu konzolu.\nOvoga puta, test vožnja trajala je dobrih 15 dana, što mi je omogućilo da detaljno i na miru sagledam sve pozitivne i negativne strane vozila. U prve svakako spada praktični aspekt, gde pre svega mislim na silne pregrade i boksove, velike zapremine, za odlaganje svakodnevnih sitnica. U vrata "ladno" staju test flaše od 1,5 l, a u pregradak ispred suvozača profesionalni foto aparat sa velikim objektivom. Kao kuriozitet, ne mogu a da ne spomenem ugrađenu kameru/foto aparat, ispod unutrašnjeg retrovizora. Uvek uz doplatu, sistem Connected Cam omogućuje vozaču da snimi put, odnosno napravi fotografije (kratki ili dugi pritisak na komandi ispod unutrašnjeg retrovizora). Nakon toga, putnicima preostaje da preko Wi-Fi konekcije i specijalne aplikacije, "skinu" zapis na svom smartfonu. Može se iskoristiti i za ozbiljniju svrhu, kao dokazni materijal u slučaju saobraćajke, jer kamera sačuva u svojoj memoriji poslednjih 30 sekundi. Recimo i da je novi C3 kompatibilan sa sistemima Apple CarPlay i Android Auto, dok dispozitiv Mirror Link dozvoljava prenos informacija sa telefona na centralni ekran.\nProsečna ocena: 3,979\nPored navedenog dizela, C3 pokretan je sa tri benzinska agregata. Ukoliko je verovati informacijama na Citroenovom sajtu za Srbiju, najslabiji 1.0 PureTech/68 ks, nije ponuđen u Srbiji. Upravo iz tog razloga, a u želji da se što bolje upoznam sa verzijom koja će verovatno biti najprodavanija, izabrao sam 1.2 PureTech od 82 ks. Na prvi pogled nedovoljno "konja", no mala težina i prevashodno lokalna namena, čine ovaj motor sasvim prihvatljivim. Pritiskom na dugme Start (još jedna od opcija, kao i ključ "slobodne ruke"), javlja se prepoznatljiv zvukom, nalik kosilici za travu! Naravno da preterujem, no činjenica je da se čuje drugačije od četvorocilindarskog bloka, i da su u poređenju sa njim vibracije izraženije.\nSa druge strane, lak i živahan, barem u tri prva stepena prenosa, ovaj motorčić idealan je partner u gradskoj i prigradskoj vožnji, do te mere da za snažnijim 1.2 PureTech/110 ks, nema veće potrebe. Nakon dve sedmice vozikanja po Parizu, tokom novogodišnjih praznika (sinonim za neopisive gužve), uverio sam se koliko je prijatno imati "običan" automobil u ovakvim oklonostima. Mislim pre svega na skromne spoljašnje dimenzije, odličnu zaštitu karoserije, mekoću komandi, opštu udobnost i dobru preglednost, kao i elastičan agregat. Bez turbo punjača, razvija obrtni momenat od samo 118 Nm, no odziv na gas je sasvim zadovoljavajuć kada se popne iznad 2.000 obrtaja. Još da petostepeni menjač ima kraći hod ručice i preciznije prenose, bio bi bolje iskorišćen.\nŠto se tiče potrošnje, poznato je da su mali trocilindarski motori veoma osetljivi na otežane uslove eksploatacije, ili drugim rečima, preterano konzumiraju kada su opterećeni. U stani kreni vožnji, bez Stop&Start sistema (rezervisan za 110 ks), odnosno prilikom snažnih ubzanja od semafora do semafora, lako može da dosegne 9-10 l. Sva sreća, apetit mu je znatno skromniji na otvorenom putu, gde se lako zadovoljava sa 5,5 do 6 l. Iako je izuzetno meko trimovan, ponašanje na putu je bezbedno, ne i zabavno kao kod 208. Prijatna u gradskoj vožnji, električna asistencija trebala bi u ovakvim okolnostima biti slabija. Nepravilnosti puta i udarne rupe upija sa znatno većim talentom od konkurenata, no prilikom dinamičnije vožnje izraženo je podupravljanje u krivinama. Stvar je opet jasna, C3 nije predviđen za jurcanje i obaranje lokalnih rekorda.\nMali motor i vozilo u B segmentu, ne rimuju se ni sa vožnjom po autoputu, bez da im je ovaj zabranjen za upotrebu. Mi smo prevalili stotinak kilometara pri brzini između 130 i 150 km/h, uz relativno nizak nivo buke u unutrašnjosti. Na 140 km/h, motor se "vrti" na prihvatljivih 4.000 o/min, i troši nekih 7 l goriva, koliko iznosi i ukupno zabeležen prosek. To je verovatno i do dve litre više od slabijeg dizela 1.6 BluHDi/75 (sudeći po potrošnji jednog 208), no ovaj je skuplji za tačno 2.000 evra, što zahteva duge godine eksploatacije, pre nego li se razlika amortizuje. Konkretno, promotivna cena iznosi u Srbiji 10.890 evra, no ukoliko ga poželite sa svim "rekvizitima", kao na fotografijama (tablet od 7 inča, airbumpovi, automatski klima uređaj, kožni upravljač i ručica menjača, aluminijumski naplaci od 16 cola, halogena svetla za maglu, zadnji parking senzori, električni podizači prozora pozadi, dvobojna karoserija...), morate posegnuti sa najvišim završnim nivom Shine, koji košta 12.490 evra. A kome je do polivalentnosti, snažniji 1.2 PureTech/110 KS donosi osetno bolje perfomanse i šestostepeni ručni menjače (dostupan je i automatski šestostepni), po ceni većoj za 1.500 evra. Utiske o njemu možete pronaći u testu sa promocije u Barseloni.\nMotor: benzinski, 3 cilindra, 4 ventila po cilindru\nObrtni moment: 118 Nm, pri 2.750 o/min\nMeđuosovinsko rastojanje 2.540 mm\nMasa: 1.055 kg\nUbrzanje 0-100 km/h 14,9 sekundi\nNivo izduvnih gasova 109 g/CO2\nCena za voženi model 10.890 evra\nMeni se sviđa, kako exterijer, tako i enterijer, sa turbo motorima.... ko zna šta nam tehnika tek donosi....\npitanje za kameru, može li neko da predloži kamere ali bez ekrana, cenim da su povoljnije, a i ekran se skoro i ne koristi...\nPravi auto za grad. Motor jednostavan, nema turbinu koja moze da pravi probleme, jedini problem je neprecizan menjac. To sto ima losije materijale od Clia/208, to cu mu oprostiti zbog viska stila i smeka kojeg poseduje. Pametno su postupili sa instrument tablom, sto su stavili analognu. Ipak PSA slusa svoje kupce i ozbiljno su shvatili primedbe vezane za Cactus.\nSve je onako kao sto ste napisali kod ove kiase vozila bitan je nivo opreme ali jedna stvar nema logike kod sad vec starog C3 sa istim motorom gradska potrosnja po prospektu 5.2 realna od 7.5 do 8.5 sta se dobilo sa 3 cilindra pozdrav\nPeki svaka cast, dobro odradjeno kao i uvek!\nE sad C3...Enterijer premium-look, odlicni materijali, originalno skrojen. Medjutim spolja podseca na neku zabu, ne znam da li je gori sa tim Bump skrgama ili bez.\nMoglo je to znatno bolje!\nFabia je za njega prava lepotica, C3 moze da se uporedjuje samo sa Klijom i ostalim poluproizvodima.\nGospodine Rajkoviću, pa, gde nadjoste kola ove boje? Ovo kao da je polikolor za krečenje iz mog ranog detinjstva, u vreme druga Tita ... Znam da se o ukusima ne raspravlja, ali ova boja ipak nije saglasna muškom dobu "30+"...\nA dobar im ovaj obrtomer. Mislim da je "skala" za očitavanje bila funkcionalnija i preciznija na ladi samari ...\nA test kao i svaki test gospodina Rajkovića. Odličan :)\nInteresantni ovi retro rukohvati na vratima sa unutrasnje strane\nPeki, svaka čast za test. I za Citroen. Šteta što našem standardu i dalje odgovara jedino Tata Nano!\nSvako normalan će da zaključi da nisam ja napisao komentar u 11.19h\nDalje, ovaj C3, kobalt plavi je vrh dizajna 21.veka, za Klio je i prostraniji i pregledniji, a plastika je potpuno ista kod oba, samo je kod Klija ofarbana atraktivnim bojama, (šarene laže) tako da su obrni okreni ravnopravni.\nOno što izdvaja Citroen jeste to što u ponudi ima motore koji su nagrađivani, a Clio ima 0.9 tce koji uz brdo ne može, a na pravcu troši kao da je 1.600ccm iz 1999.\nDakle, što se Fabije tiče, odavno je više ne volim, ovu treću su unakazili, ne po pitanju kvaliteta, već bedni 1.0 sa 60 KS, a osnovna oprema nema radio ni podizače u 21. veku.\nOsnovna Fabija i Sandero su identične cene, jer Sandero koji se u oglasima nudi za 7.990 je sa čeličnim 14 cola bez ratkapni i sa crnim branicima. Tako da onaj sledeći nivo košta ama baš u Evro kao osnovna Fabija, ali zato ima radio.\nNovi C3 je domaći zadatak, konkavno-konveksni prelazi perfekcija, ševron (logo) odaje utisak širine, a jeste porasto u širinu za 7.2 cm. Osim toga, C3 je kažu akustički korak ispred Klia i Korse. Kažu da se motor kod novog C3 ne čuje. Dalje, PSA (Pežo Citroen grupa) je prodala 1.3 miliona vozila u Evropi, odma iza VW koji je prodao 1.6 miliona, a ispred Forda okruglo milion. Reno blizu milion. Mene muči je kako da skupim pare za novi C3... realno za mene je bomba.\nTako da lažni LAcity u 11:19 slobodno može da lupeta kao maksim po diviziji i da vozi svoje patike na čičak traku.\nŠta nas čeka tokom 2017. U ovoj klasi, B klasi, gradskoj klasi vozila, 2017 nam stižu NOVI POLO, NOVA IBIZA, NOVI PUNTO, NOVI SWIFT, NOVA FIESTA koja razbija ovog puta i redizajn Fabije, u koji nešto ne bih baš poverovao sudeći po redizajnu POLO-a, neće ništa menjati sem led, grafike farova i što će biti izbačena klot verzija.\nC3 je baš našao godinu u kojoj će da se pojavi,\nOpet ona dva plagijata se javljaju.\nZar je neko mislio da cu ja da pljujem Fabiu ?\nSkoda je avion za ovu plasticnu kantu.\nPerice, da prostire, fali vam 3cm u dužinu. Rekoste da ima 4m u textu a u specifikacijama 3,97m:) sve više ličimo na PSA gume, dajte neki Porsche, Škodu, Mercedes, Alfa Romeo...\nDade i "g.peki" svoj obol zanimanju čavla u lijes dizel motoru! Ne daj se, dizele! Auto mi je odvratan, boja, koncept kaktusa na platformi 208. Oguli do kraja da uštedimo maksimalno a novinari će pisati kako je to simpatično! Simbioza!\nKo ovo kupi, mora da je lud.\n@Zvezdane, znas onu: "mali ali tehnicar"... Ko jos mari za 3 cm, mada Citroen France navodi dimenzije od 3,996 m, sto ce reci da nedosta samo 4 milimetra do 4 metra :-))\nNego i ja bi se rado zabavljao sa Mercedesom i Porcheom, ali nedaju... Za ovaj C3 sam se ogrebao oko novogodisnjih praznika, samo taj im je ostao u navedenom periodu. Boja, sto rece neko, bas je bez veze. Inace ne znam zasto se stavlja znak jednakosti izmedu moje malenkosti i redakcije, ja sam usamljeni jahac, pa sta dohvatim. Kolege iz redakcije verovatno imaju pristup atraktivnijim modelima.... Priznajem, bilo je dosta PSA u poslednje vreme, ali ja sam ih prvi predstavio, kada su zaista bili aktuelni, pre svih u SR. Mogu Ti samo najaviti sta sam rezervisao u narednom periodu. Slede dakle Kia Niro Hybrid, koji je na brzaka uporeden sa RAV4 Hybrid, zatim Subaru Levorg, Opel Mokka X, Ford Ka+, Renault Grand Scenic, Twingo GT/110 KS... Planiram svakao po koji Seat i Alfu, ukoliko se uskladim sa ataseima za stampu...\nDivno je kada pročitamo objektivan test, zbog čega smo i zavoleli VreleGume. Primećujem u sedmici u retrovizoru, mnogo rečenica iz komentara konzumenata ovog bloga. Živo me zanima, kako to da se na 3 sajta pojave 3 različita podatka o dimenzijama novog C3, a da se na zvaničnom sajtu može videti jasno da je dužina 3.996 mm. Našao sam i 3.969mm i 3.98m. Zanimljivo je da se danas vozila B klase od 4m smatraju malim, a Golf 2 je dugačak 3.99m. Što bi rekao moj majstor, Golf 2 je imala male točkove, pa je bila upotrebljivija od današnjeg Polo-a (veći točkovi, veći blatobrani, podkrila i koševi, a manja kabina. Prethodni C3 izgleda mali, a unutra mesta kao u C klasi. Pomerili su kasetu ispred suvozača i dobili prostor za kolena, a pozadi su uspravili naslon sedišta i takođe dobili prostor za kolena. Kod novog sa testa, koji je 3.5cm duži, naslućujem da povećanjem međuosovinskog raspona ima još dodatnih centimetara za kolena. Ili možda nema. Da li je možda samo gepek povećan, voleo bih da mi kažete Peki!\nŠto se boje tiče, boja je retro plava, kakva se koristila masovno šezdesetih godina, a tu su i rezedo i talijansko narandžasta (crvena sa oranž odsjajem). Da se ja pitam, vratio bih oker, rezedo i boju slonove kosti, to su boje koje ne mogu biti demode. Isto tako, ne volim baš dvobojnu karoseriju. Ali Citroen je to uradio tako dobro na C stubu (spoj dve boje) da je to vrh dizajnersko-umetničkih rešenja.\nI na kraju, kupiću ga makar polovnog za 2-3 godine\nSuština našeg angažmana je maksimalna objektivnost i interakcija sa konstruktivnim komentarima.\nKao u "Walter brani Sarajevo"...Retrovizor to smo mi svi... ;)\nsimpatican je ali ga ne bih nikad kupio\nAu brate, otkrio si Ameriku! :)\nAko od četverocilindarskog motora odsječeš jedan cilindar (jedan klip, kraća bregasta, kraća radilica, jedna dizna manje, karike, manje ulja...) i dobiješ drndavi trocilindraš, koji ima smarajući zvuk i pritom prosječno troši 7,5 litara benzina (a ovaj toliko troši) šta si dobio? Citroen deklariše prosjek od 4,5 litara i shodno njemu računa emisiju CO2 od 109 g/km. U stvarnosti je ta emisija puno veća (oko 170-180 g/km), jer je i potrošnja veća (7-8 litara). Tamo negdje u razvijenom svijetu to možda i donosi neke prednosti pri registraciji, ali i ako ih donosi svi znamo da su te prednosti ostvarene na osnovu šarenih laža, jer C3 kako gospodin Rajković napisao tek na otvorenom može da troši oko pet litara. Ti motori po mom ličnom ubjeđenju nikada neće biti ekonomičniji, izdržljiviji, pouzdaniji i ugodniji za vožnju od četverocilindričnih, ma koliko se svi proizvođači (Ford, BMW, Volkswagen, PSA, Renault...) upinjali da nam dokažu suprotno... Šta je zaključak? Kupcima se sugeriše da automobil treba biti moderno dizajniran, stilski obojen, bogato opremljen... odnosno da na šminku ne treba žaliti pare, a motor može da bude i kljakav glavno je da se vozimo sa stilom... Ne shvatam takvu poeziju i zbog toga bih C3 u razmatranje uzimao jedino sa dizel motorom, koji je barem do sada bio puno ozbiljniji proizvod od ovog sakatog benzinca...\nCO2 nema veze sa dizelgejtom. Jedan automobilski novinar bi toliko trebalo da zna.


Avlija Archives - Page 4 of 38 - Diwan Magazine\nBh književnici Softić, Kujović i Kovač predstavili su Bosnu na festivalu kultura u Luksemburgu. Bošnjačku kulturu je predstavljana i na brojnim štandovima organizacija iz Luksemburga koje okupljaju Bošnjake iz Bosne i Sandžaka. U sklopu martovskog Festivala migracija koji se svake godine održava...\nUvodni elaborat na Osnivačkoj skupštini BNVD\nOSNIVAČKA SKUPŠTINA BNVD (Mainz, 21. februar 2014.), Izlaganje Almira Mehonića, predsjednika BNVD. Dame i gospodo, poštovani gosti, poštovani delegati,...\nU svečanoj sali turskog udruženja IGMG u njemačkom gradu Mainzu 21. februara na međunrodni Dan maternjeg jezika održana je osnivačka Skupština Bošnjačkog...\nKonkurs za priču ispirisanu Bihorom 2015.\nFestival priče Zavičajne staze – Bihor 2015. raspisuje KONKURS za priču inspirisanu BIHOROM “Htio bih da istaknem značaj Festivala priče...\nKako su Muhameda (a.s.) vrijeđali kroz historiju?\nAktualne uvrede i karikature Muhammeda a.s. nisu novina ni u bližoj, a ni daljoj povijesti. Ovo nije ni prvi, a vjerovatno neće biti ni poslijednji pokušaj...\nInretnetom se brzo raširio video u kojem Abdulah Sidran objašnjava kako je Emir Kusturica koji sada živi u Srbiji zapravo dvojnik pravog Emira Kusturice koji je poginuo kao šehid u borbama oko opkoljenog Sarajeva. Naravno, veliki književnik Sidran je sve ovo rekao kao satiru, odnosno metaforu kojom je želio reći da je Emir Kusturica za Sarajevo, Sarajlije i Bošnjake...\nDiwan magazin vam donosi tekst u kojem novi-stari predsjednik BZK Preporod prof. dr. Senadin Lavić iznosi viziju i smjernice budućeg rada najstarije...\nFilm je snimljen po tekstu Nedžada Ibrišimovića “Halal para” iz 2007.godine. Ovaj tekst bit će uvršten u novu knjigu Ibrišimovićevih...


Vojvođanski privrednici na sajmu Interagro u Bijeljini\nTanjug 3. septembra 2018. 14:08\nNOVI SAD – Delegacija od 12 vojvođanskih privrednika će, u organizaciji Privredne komore Vojvodine (PKV), od 20. do 22. septembra učestvovati na 17. Međunarodnom poljoprivrednom sajmu ‘Interagro 2018″ u Bijeljini, najavio je danas predsednik PKV Boško Vučcurević na konferenciji za novinare.\nU okviru konferencije, održane u PKV, potpisan je Ugovor o partnerstvu izmedu Privredne komore Vojvodine i organizatora Sajma AD „Grad“ Bijeljina.\nVučurević je podsetio da je PKV ranijih godina učestvovala na ovom Sajmu, dodavši da je nakon četiri godine pauze ponovo pokrenula inicijativu kako bi se vojvođanska privreda tamo prezentovala, s ciljem jačanja privredne saradnje kroz umrežavanje privrednika.\n„Spoljnotrgovinska razmena izmedu AP Vojvodine i BiH u prvih sedam meseci ove godine dostigla je iznos od 345 miliona evra, od čega je najveći deo izvoz i to u iznosu od oko 280 miliona evra, što je povećanje za 10 odsto u odnosu na isti period prošle godine“, rekao je Vučurević, a navodi se u saopštenju PKV.\nNajveći deo pomenute razmene, kako je precizirao, odnosi se na teritoriju Republike Srpske.\n„Cilj je da uvezivanjem privrednih subjekata podignemo robnu razmenu na viši nivo. U poslednje vreme, tu vidimo određen napredak, a naročito jer je u Republici Srpskoj pokrivenost uvoza izvozom sa prošlogodišnjih 68 procenata došla na 73 procenta“, istakao je predsednik Područne privredne komore Bijeljina Ante Gajić.\nOvakvom saradnjom na sajamskim manifestacijama, kako je naveo, naši privrednici imaju mogućnost da se predstave, da se čvršće povežu sa privrednicima koji su zainteresovani za saradnju i na taj način može doći do implementacije određenih projekata koje finansira EU, a tu je i zajednički nastup na trećim tržištima.\nNa Međunarodnom poljoprivrednom sajmu „Interagro 2018“, koji će biti održan na prostoru Agrotržnog centra „Knez Ivo od Semberije“ u Bijeljini, očekuje se oko 200 izlagača.


Jedna od institucija na čiju se stručnost, predloge i savete naša nacija najviše oslanja u ovom teškom periodu je Institut za javno zdravlje Srbije, koji nosi ime slavnog jugoslovenskog lekara i univerzitetskog profesora, Milana Jovanovića Batuta. Ko je bio Batut i zašto se po njemu zove ova cenjena ustanova?\nSkromni mladić sa velikim potencijalom\nRodio se u jesen 1847. godine u Sremskoj Mitrovici, u turbulentnom periodu našse istorije - pred Mađarsku bunu. Kao vrlo mlad imao je afinitet prema umetnosti, pogotovo crtanju. Gimnaziju je završio u Karlovcima, a maturirao kao odličan đak u Osjeku. Kao izuzetno vispren i inteligentan učenik sa puno potencijala, ponuđena mu je stipendija ako bi studirao pravo.\nMeđutim, Milanova strast bila je medicina. Želeo je da svojim znanjem pomaže ljudima. Započeo je skupe studije u Beču, zahvaljujući velikodušnosti desetorice svojih sugrađana iz Mitrovice. Videli su u ovom ambicioznom momku potencijal i želju za znanjem, te su ponudili finansijsku pomoć.\nŠKOLOVALA SE U BELOJ CRKVI Preminula nećaka (93) poslednjeg ruskog cara Nikolaja\nKoliko je bio posvećen medicini govori i činjenica da nije odustao ni mu je nakon dve godine studija nestalo novca. Rešen da završi započeto, otišao je u Novi Sad, gde je tri godine predavao u školi, štedeći svaki zarađeni dinar. Sa dovoljno novca, vratio se u Beč i završio medicinu na Bečkom univerzitetu 1878. godine. Među profesorima bili su mnogi slavni naučnici Evrope tog doba.\nČuveni nadimak i početak plodne karijere\nČudni nadimak - Batut, dao je sam sebi! Kada se, nakon stručnog usavršavanja po evropskim univerzitetima, vratio u Srbiju, u tadašnjem javnom životu još dva istaknuta lekara su delila isto ime i prezime - Milan Jovanović. Da bi se razlikovali jedan od drugog, sastali su se i dogovorili da svako sebi da neki nadimak. I tako je nastao prepoznatljivi Batut, po poslovnom saradniku i prijatelju Milanovog oca.\nSvoju lekarsku praksu Jovanović je započeo u Somboru, gde su, već na samom početku, došle do izražaja njegove sklonosti ka pisanoj reči i prosvetnom radu. Sa tim u vidu, on je 1880. godine pokrenuo prvi zvanični list na teritoriji Jugoslavije za lekarske savete narodu, "Zdravlje". Dobar deo karijere je nakon toga proveo na daljem usavršavanju širom Evrope, i dalje žedan znanja i najboljih i najmodernijih rešenja za zdravstvene probleme svog naroda. Posebno su ga interesovala polja higijene i bakterologije.\nNakon završene specijalizacije u Parizu, pozvan je da osnuje Katedru za bakteriologiju na Karlovom univerzitetu u Pragu. Međutim, Batut je odbio tu prestižnu poziciju iz želje da svoje znanje podeli sa svojim sunarodnicima, te se vratio u Srbiju i prihvatio mesto profesora na Katedri higijene i sudske medicine u tadašnjoj Velikoj školi u Beogradu. Tokom niza godina predavanja, Jovanović je izgradio blistavu reputaciju kao naučnik i profesor, a posebno prizanje odato mu je kada je izabran za rektora Velike škole.\nKorak dalje - ka Medicinskom Fakultetu i prosvećivanju naroda\nPored toga što nije imao dovoljnu podršku svojih kolega, Jovanovićev borbeni duh i nepokoriva upornost nisu mu dali da odustane, te je, nakon više decenija borbe, ostvario svoj najviši cilj - 1919. godine osnovao je Medicinski fakultet u Beogradu. Batut je postao dekan novonastalog fakulteta. Taj poduhvat se broji u njegove najveće zasluge i uspeh koji i dan danas uživamo.\nNjegov afinitet prema pisanju i društvenom radu nastavio je da cveta. Bio je predsednik Srpskog lekarskog društva, Društva za čuvanje javnog zdravlja, višegodišnji član, a kasnije i predsednik Glavnog sanitetskog saveta. Želeći da što više približi medicinu narodu, posle Prvog svetskog rata je, na njegovo iniciranje, osnovano Ministarstvo javnog zdravlja.\nTakođe je bio i jedan od osnivača Srpske književne zadruge i bio jedan od najuglednijih saradnika lista Politika. U svojoj misiji da ljude upozna sa medicinom, venčao je nauku i književnost. Umeo je i najkompleksnije naučne istine da objasni na jednostavan, lako razmljiv način. Jedan književnik je Batutovo pisanje opisao kao "Vukov jezik, a Dositejev način".\nNajznačajnije životno delo Milana Jovanovića Batuta bilo je prosvećivanje naroda. Celi svoju karijeru i životni vek posvetio je tom plemenitom cilju. Objavio je nekoliko stotina članaka, desetine brošura i knjiga i govorio o porodici kao temelju snage i duha naroda. Ostavio je neizbrisiv trag u našoj istoriji i utabao put za današnje heroje koji nesebično daju sebe za dobrobit svih nas.


Šta se desi kad dobijaš 560 evra mesečno? | Evropa | DW | 31.05.2020\nOglasi za posao - i stres\n„Zamorče“ – tako je Tuomas Muraja opisao sebe u naslovu svoje knjige. On je, naime, bio deo finskog eksperimenta u kojem je 2.000 nezaposlenih građana tokom dve godine primalo zagarantovani osnovni dohodak od 560 evra mesečno. Taj novac bi stizao na račun bez ikakvih uslova.\nMuraja je slobodni novinar koji se mučio da nađe stalni angažman, išao na obavezne kurseve Agencije za zapošljavanje, katkad zarađivao skromne honorare i uz to primao socijalnu pomoć. A onda je čuo da će biti „zamorče“.\n„Bilo je to pravo olakšanje jer sam se otarasio čitave birokratije“, seća se on. „Više nisam morao da popunjavam formulare ili idem na predavanje gde nas uče kako da napišemo životopis i slično. Konačno sam mogao da se koncentrišem na posao, a to je pisanje knjiga i članaka.“\nU dve godine je Muraja objavio dve knjige, napisao brojne novinske članke i konkurisao za osamdesetak radnih mesta. Pozitivna iskustva imali su i drugi sa kojima je pričao pišući knjigu „Zamorče osnovnog dohotka“.\nJedna dama ispričala je da je konačno pokrenula svoj kafe, znajući da će imati osnovni dohodak čak i ako posao ne krene dobro. Jedan svršeni student je rekao da je mogao da ode i na loše plaćene prakse kako bi stekao iskustvo.\nNije porasla zaposlenost\nIpak, finski eksperiment ni kod kuće ni u inostranstvu nije izazvao preveliko interesovanje za ideju da svi građani imaju osnovni dohodak. Neki novinski izveštaji označili su eksperiment kao „propao“. Ali nakon što je ovog meseca objavljena studija o poduhvatu, izveštavanje je postalo nijansiranije.\nMine Jikano, istraživač na Institutu za socijalno osiguranje koji je sproveo studiju, odbacuje tvrdnje da je eksperiment omanuo. „Rekao bih da je bio uspešan“, navodi Jikano. „Istina je da na kraju ne možemo videti veliki efekat po zapošljavanje. Ali nije fer govoriti da je eksperiment propao.“\nNalazi su zasnovani poređenjem 2.000 nezaposlenih koji su tokom cele 2017. i 2018. godine primali po 560 evra i 173.000 drugih nezaposlenih koji nisu imali ovaj bezuslovni dohodak. Ispostavilo se da je tek neznatno više ljudi iz prve grupe našlo posao tokom ovog perioda.\nPogledajte video 05:33\nBezuslovni prihod – blagoslov ili prokletstvo?\nSa druge strane, značajna je bila razlika u osećaju sreće. Ljudi sa osnovnim dohotkom su u proseku osećali daleko manji nivo nesigurnosti i stresa. „Kada je zadovoljstvo veće, ljudi imaju bolje šanse da nađu posao. Poslodavci ih posmatraju kao sposobnije“, kaže Jikano.\nO tome izveštava i autor knjige Tuomas Muraja. „Najvažnije je da su se oni koji su imali osnovni dohodak osećali mentalno bolje. Kada si obezbeđen i slobodan, osećaš se bolje.“\nNo političari prevashodno žele da znaju da li se osnovni dohodak ekonomski isplati. Na to ukazuje i profesor ekonomije Bernhard Nojmerker iz Frajburga, koji podržava ideju osnovnog dohotka. „Političari su nesigurni, lako nalaze argumente poput onog da bi se svi ulenjili ako bi imali bezuslovni prihod i da se to ne može finansirati. U tu se završava svaka debata.“\nNojmerker veruje da bi jedino pritisak javnosti mogao da dovede do promena, posebno tokom krize izazvane pandemijom.\n„Kriza nam je pokazala probleme tradicionalne i, ja bih rekao, zastarele države socijalnog staranja. Rekao bih da valjano organizovan osnovni dohodak u jeku digitalizacije i kriza, može da bude obećavajući i održiv model moderne tržišne ekonomije“, dodaje ovaj ekonomista.\nFinska planira da nastavi sa eksperimentima na ovom polju. I drugde se ponešto dešava – Španija je ponudila neku vrstu osnovnog dohotka svima koji su zbog krize ostali bez posla. Kenija je pokrenula 12-godišnju studiju. Broj „zamorčića“ raste.\nAutor Aleksander Metjuz\nKljučne reči Finska, osnovni dohodak, bezuslovni dohodak, 560 evra, Evropa, eksperiment, socijalna pomoć\nTrajni link https://p.dw.com/p/3d13G\nHaos na aerodromima: Šta Španci rade bolje od Nemaca? 05.07.2022\nKada je reč o saobraćaju i infrastrukturi, Španija je po mnogo čemu ispred Nemačke, piše dopisnica DW iz Madrida i navodi razloge: dobro uložena pomoć EU, digitalizacija, i - brzo rešavanje problema, a ne duge diskusije


Šolja soka od šargarepe sadrži 100 kalorija i podstiče sveukupno zdravlje, posebno zdravlje organa kao što su koža, oči, probavni sistem i zubi. Šargarepa sadrži dosta vode, sadrži proteine, dijetetska vlakana i masti. Šargarepa sadrži zeaksantin i lutein, karotenoide koji su korisni za dobar vid i zdravlje očiju. Sok od šargarepe je ubedljivo najbolji sok koji se...


Gol Begovića u Ginisovoj knjizi rekorda |\nGol Begovića u Ginisovoj knjizi rekorda\nGolman Stouka i reprezentativac BiH Asmir Begović od danas je dio Ginisove knjige rekorda, pošto je njegov pogodak protiv Sautemptona registrovan kao gol postignut sa najveće udaljenosti u fudbalu.\nBosanski golman je u novembru prošle godine postigao gol u 13. sekundi meča protiv Sautemptona. On je tada degažiraio loptu iz svog kaznenog prostora, a ona je nošena vjetrom prešla 91,9 metara i završila iza leđa golmana Artura Boruca.\nUpravo je ta razdaljina od 91,9 metara donijela Begoviću priliku da postane dio Ginisove knjige rekorda.\n“Osjećam se nevjerovatno. Počastvovan sam. Kao golman nisam očekivao da će se dogoditi da postavim rekord kada su golovi u pitanju. Zaista mi je drago zbog ovog priznanja i taj certifikat će zauzeti počasno mjesto na zidu”, rekao je Begović za sajt Stouka.


Đukić Dejanović: Opozicija traži pomoć sa strane | Politika | Novosti.rs\nINTERVJU Đukić Dejanović: Opozicija traži pomoć sa strane\nS. ROVČANIN TOMKOVIĆ | 17. jun 2019. 14:15 | Komentara: 0\nSlavica Đukić Dejanović / Foto: A. Stanković\nDEO opozicije traži vlast na ulici, prisećajući se nekih ranijih vremena i nadajući se da će neko sa strane da im pomogne. Protesti nemaju intenzitet s početka. Vidi se nedostatak ideja i argumetacije.\nOvako za "Novosti" govori ministarka bez portfelja, za populacionu politiku i potpredsednica SPS, Slavica Đukić Dejanović. Opozicionarima predlaže da se njihovi poslanici vrate u Skupštinu i pokrenu inicijativu za promenu izbornih zakona.\n* Smatrate li da je realno menjati izborna pravila, a uskoro će izbori?\n- Izborna pravila se ne menjaju u izbornoj godini. Ali, pokretanje procedure za promene je jedini način da se one dogode. Sve drugo je kršenje pravila.\n* Deo opozicije najavio je bojkot izbora, što može da dovede u pitanje njihov legitimitet...\n- Zaista ne mogu da zamislim da opozicija bojkotuje izbore.\n* Klupe rezervisane za poslanike nekih opozicionih partija prazne su mesecima...\n- Ta slika nije lepa. I ja bih uputila apel poslanicima koji ne učestvuju, da se vrate. Podsetila bih ih da se najjači stavovi iznose u parlamentu. Razgovor na ulici ne može, ali dijalog u parlamentu može. Demokratija je parlamentarizam.\n* Opozicionari tvrde da im je ukinuto pravo da iznose stavove u zakonodavnom domu...\n- U parlamentu se nadmećemo. Oni su bili deo vlasti kada je donet Poslovnik na osnovu kojeg sada napuštaju sednice. Mislim da je u korenu svega nedostatak argumentacije i ideja. Da sam opozicija nikada ne bih koncipirala proteste na način na koji to oni rade.\n* Predsednik Vučić ispunio je želju socijalista da izbori budu po završetku punog mandata. Najavio ih je za proleće sledeće godine. Jeste li spremni?\n- Naš stav je poznat. Vlast treba da ima pun mandat da realizuje predizborne planove i ostvari rezultate. Nekada situacija iziskuje drugačije, da se na glasanje ide ranije. Sada se, odlukom predsednika države, ide na to da vlast ostvari pun mandat. Građani će imati priliku da ocene naš rad. Socijalisti su uvek spremni za izbore.\n* Predsednica Skupštine Maja Gojković često govori da ima ministara koji ne rade dobro svoj posao i da ih treba promeniti. Da li se osećate prozvanom?\n- Možda je pretenciozno, ali zaista ne. Posvećena sam radu sa svojim saradnicima. Bilo bi bolje pitati Maju da kaže na koga je mislila.\n* Hoće li mere Vlade u borbi protiv bele kuge dati rezultate?\n- Predsednica Vlade Ana Brnabić je i na čelu Saveta za populacionu politiku kako bi se pronašle maksimalne finansijske mogućnosti za pomoć. Tu su i bespovratna sredstva za opštine. Na vladi smo usvojili Dobrovoljni nacionalni izveštaj o ciljevima održivog razvoja do 2030. i predstavićemo ga u UN 17. jula. Agenda 2030. sadrži šta smo učinili u borbi protiv siromaštva, za bolje zdravstvo i obrazovanje, na polju jačanja mira i bezbednosti i šta su nam planovi.\nDAČIĆ PRIMERENO REAGOVAO\n* KAKO komentarišete nastup šefa diplomatije Ivice Dačića u UN i duel sa predstavnicima tzv. Kosova kada im je poručio da su "glupi koliko su teški"?\n- U diplomatiji postoji pravilo egal diplomatije. Ako neko baci senku na suverenitet i teritorijalni integritet Srbije i proglasi je kolonijalnom silom, ako neko negira da smo se rodili na Kosovu i Metohiji, onda je reakcija ministra spoljnih poslova adekvatna. Pogotovo, ako se uzme u obzir da je jedan od najobrazovanijih ljudi, a gaji i velike emocije prema svojoj zemlji.