Siteinfo: cineple... Home | Cineplexx RS ??? status\nOur opinion (on Friday 26 February 2021 20:35:57 CET):\n#registracija #vreme #bioskop #film #početak #ulaznice #prikazivanja #cineplexx #događaja #facebook\ncineplexx, facebook, sa, da, na, se, vaš, žena, želite, nalogom, veličanstveno, pero, podaci, vreme, fantastični, povratak, oz, bioskop, connect, molimo, doba, kruds, pratite, prijavite, novo, nalog, 1984, jakari, omiljeni, čudesna, kao, ukoliko, nas, naroda, streljcov, filmovi, događaji, ceni, ime, fest, doživi, film, nikada, do, sada, radno, bioskopa, 16, kids, bioskopima, moroni, najbolji, mx4d, efekti, po, efektnoj, članstvo, imax, napokon, beogradu, zbogom, akcije, ovim, novosti, aktivirajte, polju, prijave, će, biti, automatski, povezati, preko, postojećim, svog, naloga, imajte, umu, pri, ovoj, akciji, korisničkim, povežete, b2b, vas, impressum, aplikacija, kreirate, novi, korisnički, plaza, profilom, odaberete, popunjeni, opciju, registracija, javno, dostupni, vašem, profilu, biće, niš, pogodnosti, kragujevac, operacija, dekom, trolovi, svetska, turneja, kućni, patuljci, kolačići, podataka, vikend, ćaletom, bezrepi, pele, gogo, baka, đak, rat, bazi, moja, je, izdvajamo, premijera, nove, aplikacije, nagradni, konkurs, email, uspešno, našoj, prosleđen, nažalost, korisnik, vašim, identifikacijom, ne, postoji, prvak, porodica, paket, proslavi, udovica, moj, utorak, bonus, kartica, tvoj, klub, rođendan, umiranje, filmu, kupite, svoje, ulaznice, online, specijalni, porodični, crna, za, vuk, frizerski, simonov, dar, ljubav, venčanja, druga, očajanja, romin, salon, nije, koja, obećava, duša, zec, petar, skok, avanturu, šalju,\n#početak (29), #cineplexx (26), #prikazivanja (23), filma (23), 2020 (20), #facebook (9), #bioskop (8), #film (7), 2021 (7), #događaja (6), bioskopu (6), #ulaznice (5), bioskopa (5), mx4d (5), omiljeni (5), događaji (5), više (4), #vreme (4), nagradni (4), članstvo (4), arhiva (4), #registracija (4), night (4), prijavite (4), vaš (4), žena (3), filmovi (3), pratite (3), nas (3), osvojite (3), lozinka (3), uskoro (3), repertoar (3), konkursi (3), preko (3), porodični (3), klub (3), bonus (3), kartica (3), ukoliko (3), sada (3), želite (3), molimo (3), fest (2), filmova (2), fantastični (2), mail (2), facebooka (2), shopping (2), trejleri (2), aktuelni (2), mreže (2), mom (2), kruds (2), novo (2), 1984 (2), center (2), ladies (2), doba (2), društvene (2), niš (2), prijava (2), kao (2), veličanstveno (2), bioskopima (2), jakari (2), promenada (2), city (2), delta (2), čudesna (2), kids (2), moroni (2), zbogom (2), povratak (2), naroda (2), ime (2), streljcov (2), pero (2), kragujevac (2), plaza (2), radno (2), ceni (2), men (2), biti (2), podaci (2), impressum (2), vašem (2), connect (2), nalogom (2), aktivirajte (2), nalog (2), balet (2), twitter (2), novosti (2), opera (2), vesti (2), nagrade (2), rođendana (2), inovacije (2), kuponi (2), vaučeri (2), poklon (2), proslava (2), kućni, đak, porodica, vuk, povežete, prijavi, šalju, gogo, baka, prvak, patuljci, bezrepi, kolačići, vikend, operacija, moja, ćaletom, pele, povezati, dar, salon, prijave, polju, duša, koja, obećava, romin, frizerski, simonov, ljubav, venčanja, trolovi, druga, očajanja, kreirate, korisničkim, postojećim, automatski, bioskopske, svetska, web, big, beograd, beo, preskoči, odaberite, time, pretraga, prilagođena, odabiru, posetom, stranice, galerija, klikom, dugme, pristajete, korišćenje, kolačića, cookies, informacija, kolačićima, pogledajte, ovde, belgrade, svog, turneja, ulaznicu, rat, dekom, top, datum, avanturu, koraka, bioskopi, kupi, zaboravljena, ušće, akciji, ovoj, zapamti, prijavu, pri, umu, adresa, neispravan, ili, imajte, naloga, novi, skok, gradu, poslovanja, detalje, premijera, nove, aplikacije, uslovi, neviđena, tehnologija, stiže, najmoderniji, imax, konkurs, napokon, beogradu, pogledaj, filmove, sniženoj, otkazati, kontakt, pomoć, prosleđen, uspešno, preuzmi, ostali, najbolji, zakup, akcije, b2b, oglašavanje, srbija, sala, pomeranjem, tastera, deljenje, sadržaja, bioskopskih, politika, pomerite, taster, off, funkcije, školski, portret, press, posao, youtube, aplikacija, privatnosti, email, efekti, petar, moj, javno, opciju, kupite, svoje, online, proslavi, rođendan, filmu, tvoj, pogodnosti, utorak, paket, crna, udovica, odaberete, vas, profilom, nije, umiranje, ovim, korisnički, zec, dostupni, specijalni, efektnoj, korisnik, podataka, bazi, našoj, postoji, devet, novih, uzbudljivih, naslova, identifikacijom, vašim, profilu, skladu, novim, propisanim, merama, nažalost, popunjeni, izmenjeno, izdvajamo, doživi, biće, nikada, home,\nKućni patuljci - Operacij...\nLjubav, venčanja i druga ...\nCineplexx bonus kartica -...\nProslavi rođendan kao na ...\nKupite svoje ulaznice onl...\nSpecijalni porodični pake...\nDOŽIVI FILM KAO NIKADA DO...\nwww.escort-side.dk Verify kanesex.com Verify gyroscr.ru/informatsiya/... Verify\nvisual.ly Verify Myspace.com/cablesalmon9 Verify www.mannatureairpurifier... Verify\nwww.crunchbase.com/organ... Verify nickdm.com/wiki/index.ph... Verify historyhub.history.gov:4... Verify\ndovtest65.qhub.com/membe... Verify jasnascianaaz.kalisz.pl/... Verify twitter.podnova.com/go/?... Verify\nmeoteamweb.wordpress.com Verify fapvoyeur.com Verify sex-xxx-tube.co/trends-a... Verify\nDate Mon, 21 Dec 2020 08:55:53 GMT\nSet-Cookie SID=ooeeeap8c9j9mr600fj1kndq24; path=/\nSet-Cookie lbconpers=rd5o00000000000000000000ffffc2e8220eo80; path=/; Httponly; Secure\npage size 55037\nload time (s) 0.338694\nspeed download 32040


Stoltenberg pozvao Rusiju da poštuje obaveze iz sporazuma "Otvorena neba" | N1 Srbija\nStoltenberg pozvao Rusiju da poštuje obaveze iz sporazuma "Otvorena neba"\n22.05.2020. |20.55 >21.01 |\nGeneralni sekretar NATO Jens Stoltenberg pozvao je Rusiju da poštuje obaveze i saradjuje u nadgledanju svojih vojnih aktivnosti u cilju spasavanja medjunarodnog sporazuma "Otvorena nebo" (Treaty of Open Skies) iz kojeg SAD prete da će se povući.\nZvanična Moskva optužuje SAD da seju razdor među saveznicima\nRuske vlasti su optužile SAD da seju razdor medju saveznicima nakon što su najavile da će se povući iz sporazuma "Otvoreno nebo".\nJens Stoltenberg NATO otvorena neba\nRusija osudila postupak SAD: Povlačenje iz "Otvorenih neba" udarac bezbednosti 21.05.2020.\nIma Baiden da ih polupa kao nas '99\nKoji Baiden Tramp nikada bolje nije stajao. I to pre Korone a sada je svuda u svetu trend da vlade i osobe na vlasti su povećale popularnosti pa cak i u Italiji tako Tramp dobija glatko\ngde ti to citas, u svojoj glavi? Tramp po svim merodavnim anketama uziva 21% podrske, sto je najniza podrska jednom USA predsedniku, jos od Niksona i Votergejt afere. Sto se tice drugih vlada, tu isto lupas gluposti, Belgija, Ceska (koja se odlicno izborila sa pandemojom), Poljska, Svedska, itd sve te zemlje ocekuju nove Vlade na sledecim izborima!


POZITIVNIH 43 ODSTO: U Pirotskom okrugu korona se ne smiruje | Novosti.RS\nPirota je pozitivno 5 briseva, iz Dimitrovgrada 13 i, iz Bele Palanke 2. Danas je u laboratiriju niškog IZJZ , sa područja Pirotskog okruga poslato 27 uzoraka, kažu u pirotskom ZZJZ.\n- Od 2. do 10.novembra, sa područja okruga uzorkovan je 241 bris, od kojih je 105 pozitivno, što znači da je procenat zaraženih 43 odsto. U poređenju sa drugim talasom epidemije,kada je laboratorijski bilo potvrđeno 210 slučajeva, sada u trećem talasu, beleži se nagli porast broj obolelih i to u populaciji između 30 i 60 godina. Reč je o radno aktivnom stanovništvu, članovima porodica, roditeljima, deci-saopštava ZZJZ u Pirotu.\nTokom cele epidemije, zaraza je laboratorijski potvrđena u 507 slučajeva, a preminulo je 29 osoba. Na grudnom odeljenju pirtoske Opšte bolnice trenutno se leči 10 pacijenata, a jedan bolesnik je iz Dimitriovgrada prebačen u niški Klinički centar. Epidemiološka situacija u Pirotu i Dimitrovgradu je nepovoljna, a u Babušnici i Beloj Palanci nesiguirna-poručuju stručnjaci pirotskog ZZJZ i pozivaju na dosledno poštovoanje svih preventivnih mera.\nOD POČETKA EPIDEMIJE PREMINULA ČETIRI PACIJENTA: U Kladovu 22 novoobolela od virusa korona\n11. 11. 2020. u 15:37\nMAĐARSKI vojnici biće uključeni u sprovođenje novih propisa o policijskom času, izjavio je danas mađarski premijer Viktor Orban.\nDO Zavoda za javno zdravlje Kruševac pristigla je potvrda o čak 77 novoinficiranih u Rasinskom okrugu: 33 u Kruševcu, 19 u Aleksandrovcu, 16 u Trsteniku. Virus korona potvrđen je i u tri slučaja u Ćićevcu i dva u Varvarinu.


Naslovna | Lepota | Beauty vodič | Blake, Jenn, Gwyneth: Noćna nega uspešnih žena\nUspešne dame iz IT sveta, mode, filma i drugih oblasti su odlučile za portal My Dommaine da podele svoju intimu, odnosno da nam otkriju šta je to što one rade u večernjim satima. Šta ih relaksira, čini srećnim, ispunjenim i puni im baterije za naredni radni dan.\nArianna Huffington, glavna urednica u AOL Huffington Post Media Group\nZa sebe kaže da je o važnosti dobrog sna naučila na teži način. Naime, glavna urednica Huffington Post Media Group se ranije toliko iscrpljivala da je jednom i pala u nesvest.\n"Udarila sam glavom o sto, slomila bradu i išla na ušivanje. Posle toga sam shvatila da je svakom čoveku neophodno osam sati dobrog sna." - objašnjava Arianna koja dodaje da je jako bitno da vaša spavaća soba bude mala oaza mira.\n"Ne držite u sobi televizor, niti druge gedžete koji će vas ometati. Najbolje je da pre spavanja pročitate par stranica knjige."\nJaime King, model i glumica\nOva lepa i uspešna glumica savetuje sve žene da pre spavanja posvete neko vreme sebi, odnosno nezi lica. Nakon što stavi decu na spavanje King savetuje da uradite sledeće:\n"Obavezno se umijte pre spavanja, čak iako vam nije do toga. Ne budite lenje. Nije bitno šta ste pre toga radile, samo se umijte. Neka vam to pređe u naviku i videćete ubrzo kako će vaša koža ujutru izgledati bolje."\nSigurno se pitate kako neko ko ima uspešnu filmsku karijeru, vodi lifestyle magazin Goop, sarađuje sa Tracy Anderson i ima još bezbroj drugih poslovnih angažmana, izgleda tako sveže i mladalački. Odgovor je u tome što Gwineth ima svoj večernji ritual koji se trudi da nikada ne preskače.\n"Svako veče pravim sebi slanu kupku. To mi pomaže da se opustim i zaboravim na svakodnevni stres."\nSherly ističe koliko je važno da se posvetite najbližima. U početku je kaže osećala grižu savesti jer odlazi sa posla dok je još uvek dan napolju.\n"Svaki dan dolazim kući sa posla oko 18h i spremam večeru deci. To je vreme koje je rezervisano samo za nas. Kad dođem kući ipak moram da budem na netu i da proverim poslovne mejlove, ali obavezno isključim telefon pre nego što legnem na spavanje, svesna koliko je san zapravo bitan."\nHannah Bronfman, osnivač HBFit, DJ, i model\nPoput Sheryl i Hannah obožava da kuva.\n"Svaki put kada nemam neke obaveze uveče, ja kuvam. Obožavam da na velikom tanjiru lepo serviram hranu. To me opušta i mogu reći da je neka vrsta beauty tretmana."\nVera je jedna od najuticajnijih i najuspešnijih modnih dizajnerki sadašnjice. Sigurno se pitate koja je njena noćna rutina koja joj pomaže da ostane u top formi.\n"Moja spavaća soba je moja oaza mira. Tu me niko ne dira, tu se osećam sigurno i opušteno i tu dobijam inspiraciju za skoro sve svoje kreacije. Mislim da je važno da svaki čovek neko vreme izdvoji samo za sebe, bude sam i jednostavno sredi svoje misli."\nfoto: verawanggang/ Instagram\nSvi ćete se složiti da ova holivudska glumica izgleda kao da je izašla iz neke knjige o vilama i vilenjacima. Slatka i lepršava Blake kaže da je za to zaslužna čokolada.\n"Baš kao što ne mogu da zamislim početak dana bez šolje tople čokolade, tako ne mogu uveče da legnem ako ne pojedem kockicu crne čokolade."\nMariska Hargitay, glumica i osnivač Joyful Heart Foundation\nNjen dnevni raspored je toliko gust da jedva uspeva da uskladi sve svoje poslovne obaveze sa privatnim životom, ali ono što Mariska svako veče nikako ne propušta je:\n"Kada ne snima, ili nemam neke druge poslovne obaveze provodim veče sa decom i suprugom. Obavezno odigramo i neku društvenu igru koja će nas zabaviti i nasmejati."\nLena Dunham, glumica i pisac\nLena izgleda da ni uveče ne može bez pisane reči. Naime, ova mlada i uspešna žena je otkrila za Huffington Post da obavezno pre spavanja čita knjigu.\nPoznata TV voditeljka i glumica Ellen se uveče opušta uz meditaciju.\n"Posle napornog dana na poslu volim da meditiram. Osim što me opušta jer ne razmišljam o problemima i dnevnim obavezama, verujem da me meditacija i podmlađuje, oslobađa od hroničnog bola i pomaže da se ujutru probudim sveža i odmorna."\nEmma Roberts, glumica\nOva lepa i poznata holivudska glumica kao i mnoge njene koleginice obožava da čita.\n"Mnogo volim da čitam. Mislim da nema boljeg načina da se uveče opustite i snizite tenziju i pripremite za sledeći dan, nego od čitanja dobre knjige."\nPoput drugarice i koleginice Ellen i Jannifer meditira. Holivudska zvezda, praktikuje meditaciju ujutru i obavezno uveče pre nego što legne na spavanje kako bi se opustila i pripremila za kvalitetan san.\n"Pre oko godinu dana sam počela da praktikujem transcedentalnu meditaciju. Moram priznati da je to jedna moćna stvar. Potrebno vam je svega dvadeset minuta dnevno i osećaćete se sjajno."\nfoto: jenniferjaniston/ Instagram\nVera Wang Beauty saveti Nega lepota Život poznatih Gwyneth Paltrow Julianne Moore Poznate ličnosti\nRazlika između prirodne, organske i netoksične kozmetike\nŠta se zaista krije iza naziva kao sto su 'prirodno', 'organsko', 'netoksično' i 'hipoalergijsko' koji se nalaze gotovo na svim proizvodima? Koje su najbitnije stavke na koje treba obratiti pažnju?


Mubarak u komi, ljekari se još bore za njegov život |\nMubarak u komi, ljekari se još bore za njegov život\n2012-06-20 | Filed underSvijet | Posted by admin\nBivši predsjednik Egipta Hosni Mubarak, za koga su mediji ranije javili da je klinički mrtav, nalazi se u komi i ljekari se još bore za njegov život, saopštili su izvori iz bezbjednosnih službi.\n“Mubarak (84) se nalazi u komi i ljekari pokušavaju da ga ožive. Priključen je na aparat za vještačko disanje”, rekli su ti izvori, koji nisu željeli da budu imenovani jer nisu ovlašteni da daju izjave.\nEgipatska državna novinska agencija Mena javila je ranije večeras da je Mubarak proglašen klinički mrtvim, pošto je prethodno doživio srčani udar u zatvoru i prebačen u vojnu bolnicu u predgrađu Kaira.\nPozivajući se na bolničke izvore, agencija je prenijela da su ljekari pokušali da ožive Mubaraka uz pomoć defibrilatora, ali da on nije reagovao.\nHosni Mubarak osuđen je u 2. juna na doživotni zatvor zbog ubistva demonstranata tokom prošlogodišnjih protesta, u kojima je oboren njegov režim.\nTužioci su tražili da on bude osuđen na smrt.\nPosted by admin on 2012-06-20. Filed under Svijet. You can follow any responses to this entry through the RSS 2.0. Both comments and pings are currently closed.


Dan kad je Čelik igrao neriješeno s Chelseajem - Klix.ba\nDan kad je Čelik igrao neriješeno s Chelseajem\n11.12.2008. u 18:00\nDok današnji navijači Čelika brinu brigu kako se, uz sadašnji kvalitet i organizaciju dokopati nekog od evropskih kupova, njihovi roditelji i prijatelji se sa sjetom prisjećaju zlatnih dana svog kluba.\nPrije 33 godine, 4. novembra 1975., na Bilinom polju snage su odmjerili londonski Chelsea i Čelik. Bio je utorak, rezultat 4:4, a utakmica je prekinuta u 78. minuti radi tuče navijača i igrača.\nPrije tog meča Čelik je pobjeđivao Cataniu (Italija), Diosgyor (Mađarska), MTK Budapest (Mađarska), Austria Salzburg (Austrija), dva puta Spartu iz Praga (Češka Republika), Honved Budapest (Mađarska), Fiorentinu (Italija), LASK iz Linza (Austrija), dva puta Zbrojovku iz Brna (Češka Republika) i igrao neriješeno sa Tatabanjom iz Mađarske.\nNakon neriješenog sa Chelseajem, nogometaši Čelika imaju ponovno dobar međunarodni niz sa pobjedama nad Debrecenom (Mađarska), Chebom (Češka Republika), neriješeno sa Udineseom (Italija), onda Denizlijem (Turska) i belgijskim Genkom.\nSvjetski rekord talijanske štafete\n11.12.2008. u 19:53\nZagrebačkom Dinamu 200,000 eura kazne\n11.12.2008. u 17:26


Gorenje WA843S mašina za veš cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nGorenje WA843S mašina za veš cene\nGorenje WA 843S Punjenje veša Frontalno, Energetski razred A+++, Kapacitet pranja 8 kg... specifikacija\ncena od 45.990,00 do 49.990,00 din | prodavnica (10)\nGorenje WA 843S Punjenje veša Frontalno, Energetski razred A+++, Kapacitet pranja 8 kg - Gorenje WA843 S uporedi cene i specifikaciju\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Gorenje WA843S mašina za veš po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Gorenje mašina za veš WA843S na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Veš mašine cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Gorenje Veš mašine, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Gorenje WA843S mašina za veš sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Gorenje WA843S mašina za veš. Pre kupovine, podatke za Gorenje mašina za veš WA843S proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.\ncena od 30.180,00 din


Popis lektira za esej iz Hrvatskog jezika na državnoj maturi, podijeljen je na višu i nižu razinu. Lista djela za A razinu sastoji se od 14 naslova, dok se popis za B razinu sastoji od 8 naslova. To je po jedan naslov manje na obje razine u odnosu na prošlu godinu.\nPristupnici će na obje razine, dobiti zadatak napisati jednu od tri vrste eseja, a razlika je osim u broju djela koja moraju pročitati i u broju riječi koje minimalno moraju napisati. Za pristupnike na A razini esej mora sadržavati barem 400 riječi, a za kandidate na B razini donja je granica 350 riječi.\n1. Camus, Albert:\n2. Cihlar Nehajev, Milutin:\n3. Dostojevski, Fjodor Mihajlovič:\n4. Držić, Marin:\nHrvatsko pjesništvo (Antun Gustav Matoš, Dobriša\n6. Kafka, Franz:\n7. Krleža, Miroslav:\n8. Krleža, Miroslav:\n9. Marinković, Ranko:\n10. Novak, Vjenceslav:\n11. Salinger, Jerome David:\n12. Shakespeare, William:\n14. Šimić, Antun Branko:\nPopis je za jedno djelo kraći u odnosu na prošlu godinu te sada više ne sadrži Šoljana, Poea i Flauberta, dok je dodano hrvatsko pjesništvo (Antun Gustav Matoš, Dobriša\nCesarić, Josip Pupačić, Slavko Mihalić) te Shakespeare. Marinkovićeve Ruke od prošle godine, ove su zamijenjene Kiklopom.\nNa višoj razini pristupnici maturi mogu dobiti tri vrste eseja odnosno interpretativni, raspravljački te usporednu raščlambu dvaju ili više tekstova.\nPristupnik treba napisati esej na temelju\npolaznoga teksta ili polaznih tekstova, a taj sastavak treba imati najmanje\nKao i pristupnike na A razini, kandidate na B razini Hrvatskog jezika može veseliti okolnost da na popisu knjiga koja se mogu pojaviti na eseju imaju jedno djelo manje.\n1. Dostojevski, Fjodor Mihajlovič:\n3. Ibsen, Henrik:\n4. Krleža, Miroslav:\n5. Marinković, Ranko:\n6. Novak, Vjenceslav:\n7. Shakespeare, William:\nNa ovom kratkom popisu bilo je mnoštvo preinaka u odnosu na prošlu godinu. Tako su izbačeni Goethe, Boccaccio, Cesarić (pripojen hrvatskom pjesništvu nap. a.), Matoš i Gundulić, a novi su na listi Dostojevski, hrvatsko pjesništvo (Antun Gustav Matoš, Dobriša\nCesarić, Josip Pupačić, Slavko Mihalić), Ranko Marinković te Shakespeare.\nDjela za obje razine, koja ćete trebati znati interpretirati i analizirati u ispitu znanja pronađite na ovoj poveznici.\ndržavna matura popis djela za esej


CRNA STATISTIKA BIVŠIH ROBIJAŠA U SRBIJI: Zatvorska kazna slaba za silovatelje i ubice? | Glas javnosti | Medijski portal\n2020-07-05 08:44:58 0 komentara Autor: Glas Javnosti\n-Oni koji žele da se dokažu u grupi retko posle kazne ponavljaju silovanje. Čine ga ovi drugi. Njihov stav prema ženi proizlazi iz stava prema majci, i taj konflikt nije lako razrešiti. Kada su u pitanju nasilnici i ubice povratnici, praksa je pokazala da geneza najčešće seže do porodice u kojoj je otac zlostavljao sina - objašnjava Arsenijević.\n-Nudimo pet nivoa pomoći. Prvi je davanje saveta i informacija koje su za njih ključne. Drugi je pomoć u hrani, odeći, obući, smeštaju i vađenju dokumenata. Treći su edukacija, prekvalifikacija i profesionalno savetovanje, četvrti je davanje zdravstvenih, ekonomskih i pravnih saveta, a peti psihološka i emocionalna podrška, vraćanje samopoštovanja i samopouzdanja - kaže Arsenijević.\n-Priprema osuđenih za povratak u društvo počinje prvog dana kada stupe na izvršenje kazne - tvrde u Upravi. - Tretman se sastoji u tome da otkrijemo uzroke inkriminisanog ponašanja, suočimo osuđenog sa njima, povećamo njegovu samokritičnost i ojačamo motivaciju za promenu.\n-Cilj je da osuđeni razvije veštine znanja i navike kako bi povećao svoje kapacitete i smanjio rizik od daljeg vršenja krivičnih dela. Od ogromnog značaja jeste njihova motivisanost za promenom, koja mora biti praćena socijalnom podrškom, intelektualnim i emotivnim sposobnostima - kažu u Upravi.\n-Pre tri godine Uprava je pokrenula pilot -projekat "Klub - Korak po korak" u KPZ u Somboru i Povereničkoj kancelariji u tom gradu. Realizovano je sedam specijalizovanih programa, a 118 osoba je prošlo edukacije koje jačaju kapacitet ličnosti, korisne veštine i prevenciju kriminalnog ponašanja - kažu u Upravi, i ističu da su za resocijalizaciju ključni podrška porodice i prihvatanje u društvu.\nТагови: Srbija,Ubistvo,Silovanje,Zatvor,robija,krivična dela,Fondacija "Tijana Jurić",\nSa tri metka ubijen poznati hrvatski bokser, ni pancir ga nije spasao\n2020-06-15 19:55:43 0\nSin mrtvu majku nedeljama držao u kući! Komšijama govorio da je otišla u goste kod unuke\nU zagrebačkoj policiji potvrdili su da su 23. jula dobili dojavu o pronalasku mrtvog tela u porodičnoj kući u mestu nedaleko od Zagreba.\n2020-07-27 13:22:13 0\nSaobraćajka na auto-putu, jedno vozilo smrskano i zakucano u bankinu, drugo sletelo na livadu\n2020-07-27 10:04:06 0\nNestanak mladića starog 21 godinu, prijavljen je 12. avgusta. Od tada traje potraga za ovim mladićem, koja je juče nesrećno okončana.\nSa tri metka ubijen poznati hrvatski bokser, ni pancir ga nije spasao...\nSin mrtvu majku nedeljama držao u kući! Komšijama govorio da je otišla u goste kod unuke ...\nSaobraćajka na auto-putu, jedno vozilo smrskano i zakucano u bankinu, drugo sletelo na livadu...


Minsko polje (2015) - HBO Srbija\nRežiser: Martin Zandvliet\t 2015 | 97 minuta\nGlume: Roland Møller,\tLouis Hofmann,\tJoel Basman,\tMikkel Boe Følsgaard,\tLaura Bro\nU Danskoj posle Drugog svetskog rata grupa mladih nemačkih ratnih zarobljenika mora da očisti plažu od hiljada mina, pod nadzorom danskog narednika koji ubrzo počinje da ceni njihove napore.\nKrajem Drugog svetskog rata, grupu nemačkih ratnih zarobljenika, takoreći dečaka, zarobi danska vojska i primora ih na smrtonosni zadatak – da deaktiviraju i očiste mine koje se nalaze uz dansku obalu. Gotovo bez obuke, ovi mladići otkrivaju da rat još nije završen. Inspirisan istinitim događajima, film “Minsko polje” je neispričana priča o jednom tragičnom trenutku u posleratnoj istoriji.


četvrtak, 19 novembar 2020 04:15\n. © Ella Ling/ATP Tour\nNakon drugog odigranog meča na Nitto ATP Finalu u Londonu Novak ima bilans – jedna pobeda i jedan poraz.\nU drugom susretu Round Robin faze u okviru grupe „Tokyo 1970“ prvi teniser sveta je poražen od Rusa Danila Medvedeva rezultatom 0:2, po setovima 3:6, 3:6.\nNovak je bio daleko od svog nivoa tokom celog meča. Medvedev je sa druge strane pokazao izuzetan tenis i zasluženo slavio. On će takmičenje u grupi završiti na prvom mestu bez obzira na ishod poslednjeg meča protiv Švarcmana.\nRuski teniser je tokom jednog časa i 21 minuta tri puta oduzeo servis Novaku koji je imao samo jednu priliku za brejk, u trećem gemu drugog seta. Istu nije uspeo da iskoristi.\nStatistika: as poeni (3-10), dvostruke servis greške (5-4), direktni poeni (19-20), neiznuđene greške (28-12), broj osvojenih poena (54-70).\nMeč poslednjeg kola uvodne faze odlučiće drugog polufinalistu grupe „Tokyo 1970“ na završnom turniru. Novak i Aleksander Zverev (Nemačka) u petak će se u direktnom okršaju boriti za drugu poziciju u grupi. Taj duel na programu je od 15 časova po srednjeevropskom vremenu.\nViše iz ove kategorije « Pobeda košarkaša Zvezde u Milanu Kreće borba za odlazak na Mundijal u Kataru. Poznati potencijalni rivali Srbije »


Bambi najveći rejting - Železara najveći neto gubitak | Boom93\nNajveća kompanija u 2016. godini je Elektroprivreda Srbije, najprofitabilnija je NIS, kompanija sa najboljim rejtingom je Bambi iz Požarevca.\nKompanija sa najvećim ukupnim gubitkom je Srbijagas, podaci su Agencije za privredne registre na osnovu redovnog godišnjeg izveštaja.\n„Kompanije sa lista najuspešnijih i sa najvećim kapacitetima povećavaju broj zaposlenih, te tako 100 najuspešnijih zaposljavaju 15 odsto radnika cele privrede, 100 najvećih zapošljava 17 odsto radnika, a 100 sa najvećim gubicima oko osam odsto radnika“, pojasnila je ona.\nPrvih pet privrednih društava na svim listama su tokom 2016. godine smanjili broj zaposlenih, te je tako kompanija sa najvećim brojem zaposlenih u Srbiji EPS sa 27.627 radnika, Pošte Srbije sa 14.944 radnika, Infrastruikrura železnice Srbije sa 9.637 radnika.\nViše od 8.000 radnika imaju Merkaror S, Deleze i Telekom, a sledećih 30 kompanija na listi 100 naj kompanija ima od 2.000 do 8.000 zaposlenih.\n„Nis se ove godine bavio racionalizacijom troškova i smanjenjem broja radnika, te je tako broj radnika u 2016. godini smanje za 101 radnika“, rekla je Stamenković.\nNa listi najvećih kompanija na prvom mestu je EPS a ta kompanija, osim što je ostvarila najvecvhe poslovne prihode u zemlji, ima najveću poslovnu imovinu i najveći kapital i najveći broj zaposlenih.\nEPS ima problem sa kratkoročnom likvidnošću, izvestni teret kreditiranja prebacuje na dobavljače, te tako naplaćuje potraživanja za 79 dana, a plaća obaveze za 128 dana.\n„Treba imati u vidu da je izvršena prodaja određene imovine tog društva, kada je izdvojen njegov zdrav deo koji je nastavio da posluje u okviru novoosnovanog društva Hestil Srbija“, naglasila je Stamenković i dodala da će pravo stanje te kompanije moći da se sagleda naredne godine.\nNa trećem mestu po neto gubitcima je Azotara Pančevo, zatim Petrohenmija, i na petom mestu je Merkur internacional.\nTo javno preduzeće drugu godinu za redom posluje pozitivno, a njegov neto dobitak (2,2 milijarde dinara)je smanjen za 26,8 odsto u odnosu na prethodnu godinu.\nNa toj listi na drugom mestu je EPS, na trećem Infrastruktura Železnice A.D., Petrohemije, Vip mobajl.\nPosao u Slovačkoj: Bravar na tromesečnom službenom putu


Nabavka rabljenog samoutovarnog teretnog vozila-kiper : BIRN BiH: Baza službenih automobila\nlibrary_books Nabavka rabljenog samoutovarnog teretnog vozila-kiper\nlibrary_books 36.000 KM Procijenjena vrijednost tendera library_books 36.000 KM Konačna vrijednost tendera\nSamoutovarno teretno vozilo, sa montažno – demontažnom dizalicom i kiper sandukom\nFunkcionalno, ispravno, bez uočljivih nedostataka.\nKupac zadržava pravo da izvrši pregled.Dostaviti minimalno 6 fotografija u boji predmetne nabavke i to minimum 4 fotografije vanjskog izgleda(sa svih strana sa vidljivim nazivom tipa mašine), jednu fotografiju unutrađnjosti kabine i jednu fotografiju „ fiksirane pločice“ dizalice.\na/Godina proizvodnje: 1989. i mlađi\n- montažno – demontažna dizalica sa spojkom za brzu montažu – demontažu, stabilizatorima, dopunskom signalizacijom, dvostrukim komandama za pristup sa zemlje; u položaju mirovanja sklopljen iza zadnje stranice, u radnom položaju najmanja dužina 10 m; najmanja nosivost od 500 kg – 4.500 kg računajući od najvećeg do najmanjeg položaja teleskopa\n- instalacija za zinsku službu – prednja ploča za montažu grna sa hidrauličnim priključcima sa brzom spojkom i komandama iz kabine za podizanje i zakretanje\nb/snaga motora 220–270 KW\nc/radna zapremina 9000 – 12500 cm3\nd/emisioni standar: najmanje EURO 2\na/ broj osovina: 2\nb/transmisija: manuelni mjenjač, najmanje 8 direktnih stepena prenosa sa redukovanjem\nc/ pogon 4x4\na/ ukupna masa vozila 16 – 18 t\nb/ masa praznog vozila 6,5 – 8 t\nc/ nosivost 9 – 10 t\nZapremina i model sanduka\na/ 5 – 7 m3\nb/ samoistovarni sanduk na zadnju i bočne strane vozila\n-Pređeni kilometri: najviše 550.000 km\n-Pneumatici: maksimalno 10 % istrošenost\n- Tahograf: analogni/digitalni sa važećom potvrdom o kalibraciji\n-U skladu sa Zakonom\n-Garancija na motor i prenos: najmanje 3 mjeseca-Pisana ovjerena izjava ponuđača\n-Servisna podrška: najdalje 100 km putne udaljenosti od Bosanskog Petrovca unutar BiH-pisana ovjerena izjava ponuđača\n-Važeća saobraćajna dozvolai vlasnička knjižica-fotokopija\n-Važeća Polisa osiguranja\nVozilo potpuno ispravno, tehnički ispravno, bez uočljivih nedostataka i oštećenja na karoseriji, potpuno sipravna signalizacija i druga oprema vozila.\nUgovorni organ zadržava pravo da izvrši pregled ponuđenog vozila, i u slučaju neispunjenja navedenih uslova da odbije ponudu i prihvati ponudu slijedećeg rangiranog ponuđača.


Počinje drugi turnir Kupa Srbije za vaterpolistkinje - Vaterpolo vesti\nPočetna » Ženski vaterpolo » Počinje drugi turnir Kupa Srbije za vaterpolistkinje\nPočinje drugi turnir Kupa Srbije za vaterpolistkinje\nU subotu i nedelju na bazenu SRC „Milan Gale Muškatirović“ igra se drugi turnir Kupa Srbije za vaterpolistkinje, u organizaciji ŽVK Crvena zvezda. Na prvom turniru, odigranom u Novom Sadu u novembru, Vojvodina je ostvarila sve tri pobede, Palilula je trenutno druga sa dva trijumfa, Crvena zvezda ima jednu pobedu, a Taš 2000 jez bez bodova posle tri utakmice.\nCrvena zvezda i Taš 2000 su u Novom Sadu bili oslabljeni, pošto je nekoliko igračica bilo zaraženo korona virusom, kao i treneri obe ekipe. Crveno-bele ni sada neće biti kompletne iz istog razloga, ali Dragana Ivković veruje da njen tim može da stigne do finala, koje je na programu u utorak od 16 sati.\nZvezda i Taš 2000 otvaraju turnir u subotu od 11 i 30, dok se od 13 sati sastaju Palilula i Vojvodina. Crveno-bele će uveče od 20 i 30 igrati protiv novosadskog tima, dok će u 19 časova snage odmeriti Taš 2000 i Palilula. Turnir se završava u nedelju utakmicama između Taša i Vojvodine od 12, odnosno Crvene zvezde i Palilule od 13 sati i 30 minuta.\nOznakeVaterpolo Kup Srbije za vaterpolistkinje 2020/2021 ŽVK Crvena zvezda ŽVK Palilula ŽVK Taš 2000 ŽVK Vojvodina


Nemački nobelovac nepoželjan u Izraelu | Politika | DW | 09.04.2012\nNemački nobelovac nepoželjan u Izraelu\nNakon što je Ginter Gras u listu „Süddeutsche Zeitung“ objavio pesmu u kojoj je kritikovao Izrael, vlada te zemlje proglasila je nobelovca za književnost personom non grata. Usledile su rekacije u Nemačkoj.\n"Gras svoje teze može zastupati u Iranu. Tamo će sigurno naići na blagonaklonu publiku", izjavio je ministar untrašnjih poslova Izraela Eli Jišai i dodao: „Proglašavam ga nepoželjnom osobom, ako želi da doputuje. Za nedelju dana Izrael će podsetiti na žrtve holokausta i čovek, koji je nosio uniformu SS jedinica, ubuduće neće moći da uđe u Izrael.“\nIzrael je, inače, i prošle godine više ljudi proglasio personama non grata, bilo da je reč o propalestinskim aktivistima koji žele da učestvuju na protestima u zaposednutoj Zapadnoj obali, ili političarima čije stavove Jerusalim ne prihvata. Eli Jišai je pored ostalog rekao da on kao ministar ima pravo da nekom uskrati dolazak u Izrael ukoliko se, prema njegovim procenama, radi o posebnoj situaciji, kao u slučaju Gintera Grasa, koji iznosi huškačke stavove.\nDa li je to pametna i suverena odluka?\nPesma Gintera Grasa\nOdluka Izraela da uvede zabranu putovanja Grasu naišla je na oštre kritike u Nemačkoj. Rolf Micenih, socijaldemokrata, stručnjak za spoljnu politiku kaže: „Mislim da je takva odluka neodmerena. Neophodna je jedna činjenična debata o tezama Gintera Grasa.“\nPredsednik Nemačko-izraelskog društva Rajnhold Robe izneo je svoje mišljenje.„S jedne strane smatram da je preterano pokloniti toliko pažnje toj takozvanoj pesmi Gintera Grasa. On se ponaša kao izduvani kulturni titan i u stvarnosti je on zaista star čovek, koji nažalost više ne prihvata realnost.“\nNešto suzdržaniji bio je predsednika Centralnog saveta Jevreja u Nemačkoj Diter Grauman: „Verujem da uvođenje zabrane putovanja Grasu u Izrael predstavlja pre svega politički i emocionalni signal. Da li je to pametna i suverena politička odluka, o tome se može raspravljati.“\nAutor: Tim Assmann, ARD / Senad Tanović\nKljučne reči izrael, gras\nTrajni link https://p.dw.com/p/14Ziy


Katolička crkva u Poljskoj izvinila se žrtvama pedofila | N1 Srbija\n12.05.2019. |10.26 |\n"Duboko sam potresen time što sam video u filmu Tomaša Sekjelskog. Ogromne patnje žrtava bude bol i stid. U ovom momentu su mi pred očima takođe drame ljudi koje sam sreo lično. Hvala svima koji imaju hrabrosti da govore o svojim stradanjima. Izvinjavam se za svaku ranu koju su naneli ljudi crkve", poručio je nadbiskup Polak u saopštenju povodom subotnje premijere novog dokumentarnog filma o pedofiliji u Poljskoj katoličkoj crkvi.\nPrimas Poljske katoličke crkve, istovremeno i delegat Episkopata za zaštitu dece i omladine, poručio je da crkva nema drugi put nego da zaista zaštiti mlade i da istraga proveri sve slučajeve seksualnog zlostavljanja dece od strane sveštenika.\n"Pokazuje se koliko su važne odredbe novog dokumenta pape Franje. Niko u crkvi ne može da beži od odgovornosti", poručio je Polak.\nPredvodnik Konferencije episkopata Poljske katoličke crkve, nadbiskup Stanjislav Gadecki zahvalio je autorima što su snimili taj mučni film, u ime Episkopata zamolio za oproštaj sve žrtve i izrazio je nadu da će zahvaljujući tom filmu još oštrije biti osuđena pedofilija kojoj nema mesta u Poljskoj katoličkoj crkvi.\n"Neki slučajevi iz filma su poznati, neki nisu. One poznate treba još jednom temeljno analizirati, a, u do sada nepoznatim, treba povesti istragu pre svega tako da žrtava bude zaštićena", kazao je nadbiskup Gadecki.\nU filmu "Samo ne pričaj nikome" Sekjelski je snimio ispovesti žrtava sveštenika pedofila, a skrivenom kamerom i one koji su odlučili da se nakon godina, sada kao odrasli, suoče sa svojim zlostavljačima.\nDva slučaja napastvovanja dece od strane sveštenika do sada nisu bila poznata, za Poljake šokantan slučaj bivšeg kapelana sindikata Solidarnost i ispovednika nekadašnjeg predsednika Leha Valense, Franćiška Cibule koji, suočen sa žrtvom, nudi pare u zamenu za ćutanje, a žrtvu još optužuje da mu se seks svideo i "što se sada buni".\nDrugo suočavanje sveštenika pedofila i njegove žrtve autori filma su snimili u domu za penzionisane sveštenike, penzionisanog sveštenika koji je napastvovao devojčice koje su dolazile kao ispomoć i koga sada odrasla Anja Miševič pita nakon tolikih godina šta bi mu na to Bog rekao.\n"On potvrđuje sve, potvrđuje, da, 'nisam napastvovao samo tebe'. U filmu on govori - 'ali ja sam samo devojčice, nisam dečake', jer dečaci mu se nikada nisu sviđali. Anji sveštenik objašnjava, to je bilo neko očinsko osećanje koje se izrodilo u fizički instinkt, objašnjavao je da su to muške stvari, da je đavo požnjeo svoju setvu", kazao je televiziji Polsat režiser filma Tomaš Sjekelski.\nDvočasovni dokumentarac "Samo ne pričaj nikome" odmah nakon premijere u subotu postavljen je na JuTjub i izazvao veliko interesovanje, posebno što je vladajuća poljska konzervativna stranka Pravo i Pravda odbranu Poljske katoličke crkve i katoličke tradicionalne vrednosti od liberalne ideologije i navodne seksualizacije dece jos od kolevke, postavila u centar kampanje pred majske izbore za Evropski parlament.\nkatolička crkva pedofilija Poljska dokumentarni film\nNemam objasnjenje ovakvog fenomena\nMogu da zamislim kakvih sveštenika ima kod nas. Voleo bih da postoje raj i pakao, pa da svi dobiju po zasluzi kuda ce otići.\nU paklu će,očigledno, biti gužva.


UDG organizuje besplatan kamp za talente | roditelji.me\nUDG organizuje besplatan kamp za talente\n09/06/2016 09:48 | by Roditelji.me | No Comments\nUniverzitet Donja Gorica UDG organizovaće od 30. juna do 5. jula, na Cetinju besplatan Kamp za talente na koji mogu već sada da se prijave svi učenici devetog razreda osnovne i prvog razreda srednje škole, koji su spremni da ispolje svoj talenat, odnosno kreativnost, maštu, imaginaciju, snagu volje, inicijativnost i inovativnost.\nKako je saopšteno iz UDG-a, učenici koji su tokom ove školske godine pohađali deveti razred osnovne, odnosno prvi razred srednje škole, imaće priliku da provjere svoje sposobnosti za timski rad, druženje, donošenje odluka, kao i da provjere snagu sopstvene lične odgovornosti i posvećenosti.\nSvi troškovi, od dolaska na UDG, koji je predviđen 30. juna u 15 časova, do odlaska sa Cetinja, koji je planiran za peti jul u 12 časova, su u cijelosti pokriveni.\n“Odabrani učenici imaće priliku da steknu dragocjeno iskustvo koje će im kasnije koristiti u životu i radu”, kažu u UDG-u.\nKako je najavljeno, polaznici će vrijeme provoditi sa dvadeset profesora i saradnika, a pored predavanja, kreativnih radionica, aktivnosti će obuhvatiti boravak u prirodi, na moru, te posjete određenim kulturnim spomenicima i radionicama.\nTokom kampa učenici će, takođe, imati časove, ekskurzije, sportske aktivnosti, takmičenja, takmičenja u raznim igrama, kreativna takmičenja u sklapanju lego kockica i robotici, grupne projekte, mentorski rad.\nPosljednjeg dana, biće organizovana dodijela diploma za sve učesnike kampa dok će najboljima biti uručene posebna priznanja i nagrade.\nIz UDG-a su naglasili da će tokom svih pet dana učenici boraviti sa organizatorima škole, bez mogućnosti odlaska i ponašanja mimo agende i plana škole, a roditelji će biti u mogućnosti da u svakom trenutku pozovu organizatore i interesuju se za svoje dijete.


Korištenje aplikacije Microsoft To-Do uz Planner - Podrška za Office\nKorištenje aplikacije Microsoft To-Do uz Planner\nPremda još ne podržavamo izravnu integraciju s aplikacijom Planner, radimo na tome. U međuvremenu možete koristiti Microsoft Flow za dodavanje zadataka iz aplikacije Planner u aplikaciju Microsoft To-Do.\nDa biste dodijeljene vam zadatke dodali iz aplikacije Planner u aplikaciju Microsoft To-Do, najprije se morate prijaviti u Microsoft Flow pomoću Microsoftova računa koji koristite za Planner i Microsoft To-Do. Nakon toga samo na popisu servisa odaberite Planner i kao okidač odaberite Kada mi se dodijeli zadatak.\nZatim odaberite +Novi korak i Dodaj akciju.\nUnesite Microsoft To-Do u polje za pretraživanje akcija i u rezultatima pretraživanja odaberite Microsoft To-Do – Dodaj obavezu.\nNakon toga možete odabrati detalje o zadatku koji će se automatski unijeti. Ako odaberete Dodavanje dinamičnog sadržaja, možete odabrati korištenje istih detalja o zadatku iz aplikacije Planner, kao što su predmet, naziv zadataka i krajnju rok.\nZatim kliknite Spremi tijek i to je to!


CIJELA SRBIJA U SUZAMA, OBJAVLJENO JE KO JE POGINUO U STRAVIČNOJ SAOBRAĆAJNOJ NESREĆI: Porodica u žalosti, ostao mrtav NA LICU MJESTA | Novi.ba\nMjesec ljubavi u predivnom boutique hotelu Salona Palace 4* u Solinu! UBILI SU KUMU CECE RAŽNATOVIĆ, A BILA JE TAKO MLADA: Pjevačica plakala, nije ...\nObjavljeno:12.02.2020 - 12:36\nU stravičnom sudaru dva autobusa i jednog automobila, koji se dogodio oko 4 sata u Zemunu, poginuo je vozač autobusa Bojan Perać (31), objavljeno je na Fejsbuk stranici to Vozači tramvaja i ostalo GSP osoblje.\nKolege vozači se opraštaju od mladog Bojana, navodeći da je velika tuga to što se dogodilo.\nKako se piše na stranici, Bojan je po zanimanju bio pekar, a od 2018. godine je radio kao vozač autobusa. Završio je Hemijsko- prehrambenu tehnološku školu.\nPodsjetimo, teška saobraćajka dogodila se na raskrsnici ulica Cara Dušana i Tršćanske u Zemunu u kojoj je na licu mesta stradao vozač GSP-a, a povrijeđeno je i nekoliko putnika u autobusu privatnog prevoznika, kao i vozači putničkog vozila i privatnog autobusa.\n- Autobus GSP-a je išao prazan iz garaže u Zemunu da se uključi na liniju 15, a autobus privatnog prevoznika je radio na liniji 45. Na vozilima koja su učestvovala u nezgodi pričinjena je velika materijalna šteta - navodi se u saopštenju GSP "Beograd".\nGSP "Beograd" je izrazilo najdublje saučešće porodici nastradalog vozača, koji nije svojom krivicom izgubio život, i želi brz oporavak povrijeđenima.


NIN / Muke s imenom\nMuke s imenom\nToliko se uljega da se mo�e primit na petar kad mu nam pane.�\nOvo je re�enica, ovih dana veoma aktuelnog, crnogorskog jezika, koju ni, po sopstvenom priznanju, autenti�ni Crnogorci, ne - Srbi, koji govore crnogorskim, ne - srpskim jezikom, nisu uspeli da prevedu. Uvo�enje u jezik arhai�nih izraza, lokalizama i posebnih glasova (poput mekog �s�, koje se izgovara izme�u �s� i ���, na primer u re�i �sjekira�), predstavlja lingvisti�ku osnovu kojom pisci novog crnogorskog pravopisa opravdavaju ozakonjenje crnogorskog kao posebnog jezika. Sastavljanje novog pravopisa, me�utim, krije u sebi i nove zamke daljeg razjedinjavanja jezika, jer lokalizmi tipi�ni za sever Crne Gore potpuno su strane re�i samo dvesta kilometara ju�nije, na primorju. Isto tako, �parangali�, �ferali� i �osti� nisu u upotrebi, niti pod tim imenima postoje u Nik�i�u ili Kola�inu.U nastojanju, ne malog, dela populacije savremene Crne Gore da se nacionalno odredi i, �to se �ini najzna�ajnim, identifikuje kao ne�to drugo i druga�ije od Srba, pripadnici crnogorske nacije smatraju da se osporavanjem imena �crnogorski jezik� osporava i njihov nacionalni identitet.\n�Ako se po nacionalnim imenima jezik kojim govore Hrvati zove hrvatski, kojim govore Srbi srpski, Bo�njaci bosanski, za�to se onda i jezik kojim govore Crnogorci ne bi zvao crnogorskim, pita Bogdan Musovi�, predsednik Matice crnogorske, ogranak za Herceg Novi. �Ako bra�a Srbi prolaze ravnodu�no pored bosanskog jezika i muslimanske nacije, za�to se stvara problem sa crnogorskom nacijom i jezikom? Karakteristike crnogorskog jezika �ine ga razli�itijim od srpskog nego �to je to hrvatski ili bosanski. Re� je, dakle o velikosrpskom projektu na svakom planu, koji podr�avaju oni koji se pozivaju na istoriju i Podgori�ku skup�tinu, koja je predstavljala kulminaciju anticrnogorskog raspolo�enja�, dodaje Musovi�.\nKalkulisanje sa istorijom\nJezi�ko pitanje je danas u Crnoj Gori nerazdvojivo od nacionalnog pitanja. Potreba da se afirmi�e crnogorska nacija i posebno da se ona odeli od svakog srpskog prizvuka, pretvorila je lingvisti�ke u politi�ke dileme.\n- Prema mi�ljenju stru�njaka, lingvistima koji su se bavili prou�avanjem jezika u Crnoj Gori, nema supstantivne razlike koja bi odredila crnogorsku ijekavicu kao poseban jezik i izdvojila ga iz srpskog jezika. Izjedna�avanje pitanja jezika sa nacionalnim pitanjem nema adekvatno istorijsko, nau�no, �ak ni logo�ko utemeljenje. �ak i ako odlu�ite da svoju nacionalnu pripadnost odre�ujete samovoljno, odri�u�i se nacije kojoj ro�enjem pripadate to ne mo�ete �initi sa jezikom. Jezik nije pitanje opredeljenja, jezik svako od nas u sebi nosi, obja�njava Gordana Bulatovi�, predstavnik Kulturno-prosvetnog dru�tva �Prosvjeta�.\nOno u �emu se, kako izgleda, svi sla�u, i pobornici uvo�enja crnogorskog jezika u Ustav Crne Gore, kao i oni koji smatraju da se u Ustav ne mo�e staviti ne�to �to realno ne postoji, jeste da je ovo pitanje ipak iza�lo iz lingvisti�kih okvira i dobro se razba�karilo u sferi politike.\nPo mi�ljenju Bogdana Musovi�a nikada lingvisti i nisu odlu�ivali o pitanjima jezika, ve� je to uvek bila stvar politike i sile.\n- Recimo, u Bosni i Hercegovini govore istim jezikom i Srbi i Muslimani, ako izuzmemo umetanje slova �h� u neke re�i, pa ga jedni zovu srpski, a drugi bosanski. Isto tako ne vidim za�to kada je usvojen standardni naziv za srpskohrvatski jezik, on nije nazvan srpsko-crnogorski. To bi bilo mnogo pravednije, a ne mislim da bi bilo kakvu �tetu nanelo Srbiji. Ovako, re� je o dominaciji velikih nad malim, smatra Musovi�.\nIdeja o srpsko-crnogorskom ili crnogorsko-srpskom jeziku nije strana u crnogorskoj javnosti. Nju zagovara profesor Vuk Mini�, tvrde�i da bi taj kompromis ponudio vi�e politi�ko nego filolo�ko re�enje. Da je ovo pitanje davno na�lo svoje mesto u parlamentu, potvr�uje i nedavna izjava crnogorskog ministra prosvete koji je prigovorio zbog preterane upotrebe ekavice u �kolama i forsiranja �irilice, �ime se ometa napredovanje �aka koji bi trebalo da u�e strane jezike, gde im je to pismo nepotrebno.\n- Osnovni cilj je razdvajanje ostatka zajedni�ke srpske dr�ave i sve ovo kalkulisanje sa istorijom i jezikom je podre�eno tom cilju. Oni koji su zamislili sve ovo zame�ateljstvo udarili su na temelj nacije. Jezik je jedno od osnovnih nacionalnih obele�ja i i ujedinjuju�ih faktora, pa kada taj korpus razbijete sve drugo ide mnogo lak�e, smatra Gordana Bulatovi�.\nU Crnoj Gori ovaj se problem dalje komplikuje i nacionalnim i regionalnim razlikama. Crnogorci koji su po nacionalnom opredeljenju Srbi govore istim jezikom, i veoma se dobro razumeju sa onim Crnogorcima koji to nisu. Ovi prvi ne �ele da �uju da im se jezik preimenuje i tako otme iz njihovog duhovnog nasle�a, ovi drugi opet uskra�ivanje prava da krste jezik svojim imenom do�ivljavaju kao osporavanje identiteta. Dodatne pote�ko�e postaju o�ite kada za�ete u Crnu Goru i shvatite da ona, prema poimanju mnogih njenih gra�ana, u stvari ne postoji na celoj svojoj sada�njoj teritoriji. Sa stanovi�ta, na primer, Bokelja ili Vasojevi�a Crna Gora je negde drugde. Ona obuhvata Katunsku, Rije�ku, Crmni�ku i Lje�ansku nahiju.\nKao �to nacionalno opredeljeni Crnogorci u srpskom jeziku prepoznaju metode velikosrpske politike, tako mnogi �itelji rubnih podru�ja dana�nje Crne Gore vide �irenje crnogorskog jezika kao crnogorski ekspanzionizam kojim se ugro�ava njihov nacionalni i kulturni identitet.\n- Ne vidi se to samo u preimenovanju jezika, ka�e Goran Komar, istori�ar. �Pomorski muzej u Kotoru, na primer, preimenovan je u Pomorski muzej Crne Gore. Pitam ja vas: kojim su to morima plovili ti crnogorski moreplovci, kad im je, eto i muzej posve�en�, upituje Komar.\nPo mi�ljenju Bogdana Musovi�a, postojanje crnogorskog nacionalnog korpusa je fakat i sada taj korpus �eli da ozakoni i svoj jezik.\n- Kao i u Makedoniji i u Crnoj Gori se velikosrpska politika pojavila kao osvaja�ka politika koja na svaki na�in pot�injava i potire nacionalne odlike drugog naroda, i normalno je da se sada, kako nacionalno tako i jezi�ki odbranimo od tog nasilja, ka�e Musovi�. � Ja mislim, di�em i govorim crnogrski i ne vidim �to bi to nekom smetalo. Uostalom, kako ka�e narodna poslovica, krivu Drinu niko ne ispravi ali je treba stalno ispravljati�, dodaje on.\nOsim na na�im prostorima nominalno poistove�ivanje nacionalnog i jezi�kog izraza nije standardna praksa. Tako se u Americi, Kanadi, Australiji, govori engleski, a ne ameri�ki, kanadski ili australijski, Brazilci i Argentinci govore portugalski, Meksikanci �panski, Irci i �koti engleski, Austrijanci nema�ki ....\n- Mislim da je to u Crnoj Gori ipak pitanje politi�kog trenutka. Bitka za jezik se ne bije godinama ili decenijama, ve� vekovima, ka�e Gordana Bulatovi�, �sve ove isforsirane razlike i novosmi�ljeni pravopis, proizvod su trenutnih politi�kih interesa i pro�i �e i nestati zajedno s njima�.\n�Uostalom, kada se uspostave institucije dr�avne zajednice Crne Gore i Srbije, bi�e vrlo zanimljivo slu�ati na kom jeziku �e komunicirati izabrani predstavnici crnogorske i srbijanske dr�ave.� Ovakvom nepoznanicom bio je zaokupljen jo� koliko sredinom pro�log meseca dr Milenko A. Perovi�, u Crnoj Gori jedan od mnogih vatrenih zagovornika posebnog crnogorskog jezika koji zahtevaju i njegovo slu�beno ozakonjenje.\nNe znamo da li je Perovi� u me�uvremenu, na proteklim zasedanjima poslanika novostvorene dr�avne zajednice detektovao jezik(e) kojim su svi govorili. U svakom slu�aju, na�em lai�kom uhu �inilo se da su se (spo)razumevali i da im je zajedni�ki i najbli�i jezik - jezik nagodbi. Mogli smo tako�e videti da su ostala izneverena o�ekivanja knji�evnika i poslanika Novaka Kilibarde da se u parlament zajednice uvedu prevodioci za crnogorski i srpski jezik, po�to mu je ovaj potonji, na kojem je pisao svoje knjige pre najnovijih politi�kih metamorfoza, postao stran, da ne ka�emo nerazumljiv.\nMe�u crnogorskim intelektualcima Kilibarda, na�alost, nije usamljen. Njegovom ekstremnom mi�ljenju da su u komunikaciji Crnogoraca i Srba potrebni prevodioci i da je mogu�no i po�eljno napraviti i razlikovati re�nik crnogorskog i srpskog jezika - operi�e se sa najmanje 3 500 takvih re�i na crnogorskoj strani - bliski su �lanovi mnogih crnogorskih institucija, a posebno Dukljanske akademije nauka. Istina je, me�utim, da i u tim kulturnim ustanovama i izvan njih postoji svest da bi se istrajavanjem na stvaranju nekakvog crnogorskog novogovora, suprotnog standardnoj novo�tokav�tini, �itava stvar pretvorila u lakrdiju. U ne�to �to bi, ako prevlada takva politi�ka volja, kompromitovalo i najlegitimniju odluku Crnogoraca da jezik kojim govorimo, poput Hrvata i Bo�njaka koji su to ve� u�inili, nazovu svojim nacionalnim imenom.\nIritiran javnim besmislicama, kojima se ho�e re�i da zaista nije re� samo o novom imenu jezika ve� i o od srpskog druga�ijem jeziku, knji�evnik Bal�a Brkovi�, u svojoj rubrici �Contrapposto� u ve� pomenutom �Crnogorskom knji�evnom listu�, nazvao je sve to sprda�inom. I u kratkom tekstu koji gotovo u celini prenosimo, vehementno obrazlo�io. Naslov Brkovi�evog napisa koji sledi je �Jezik je suvi�e ozbiljna stvar da bi se prepustio lingvistima�:\n�Kako se ovih dana, iz razli�itih uglova, aktuelizuje pri�a o imenu jezika kojim govore (i) Crnogorci, �ini mi se da je nu�no rasvijetliti jedan aspekt koji, htjeli mi to da priznamo, ili ne, unosi prili�nu konfuziju u cijelu pri�u. Ako ni�ta drugo, iz razloga �to se onima koji - prevashodno sa sopstvenog neznanja ili, pak, spoznajnih blokada uzrokovanih jakim ideolo�kim nabojima ne �ele prihvatiti u ovom trenutku jedino logi�no rje�enje, a to je ime crnogorski jezik - dopu�ta da jednom nedopustivo niskom elaboracijom odbijaju ili javno zamagljuju argumentaciju koja stoji nasuprot, u prilog (i) takvom nazivu ovog jezika.\nNaime, kada neki lingvisti i drugi zna�ajni crnogorski intelektualci poku�avaju inaugurisati �itav niz napornih, arhaizovanih, neudobnih rije�i i oblika, oni se, zapravo i ne bave glavnim problemom - imenom na�eg jezika, ve� rade ne�to �to je uvijek osu�eno na, u najboljem slu�aju benevolentnu sprda�inu. Sjetimo se sudbine famoznog hrvatskog novogovora.\nUz to, omogu�avaju onima kojima se na pomen mogu�nosti da Crnogorci svoj jezik zovu svojim imenom frizura okrene ajn�tajnovskoj paradigmi, da cijelu stvar odbiju sa tek nekoliko �tosova, tipa - govori srpski da te ceo svet razume...\nDakle, ni najmanji dio problema nije u rije�ima koje ostali ne razumiju (�uvena re�enica - Toliko se uljega da se mo�e primit na petar kad mu nam pane - zapravo ne dokazuje ni�ta), niti ste svoj jezik potvrdili bilo kakvom pove�anom produkcijom neobi�nih oblika (me�utijem, ovijem i onijem i sl). Su�tina je u osvojenom pravu da ono �to jeste va� jezik (a to je upravo �iva, aktivna materija verbalnog okeana; da li neko normalan uop�te misli da bi ikada �novi� Crnogorci, odrasli uz MTV i u okrilju sajber kulture mogli da prihvate takve rije�i) zovete svojim imenom - kada ve� ne postoji nijedno drugo op�teprihva�eno ime.\nOvo je va�no napomenuti iz prostog razloga �to tim jezikom govore jo� tri naroda - te je to, lingvisti�ki promatrano, nedvosmisleno jedan jezik - ali, svi ostali taj jezik zovu svojim nacionalnim imenima. Time, ne samo da otvaraju prostor, ve� i name�u obavezu da to u�ine i Crnogorci.�


Želja da ugodi supruzi dovela je do revolucije u nezi lepote - Lepa Reč\nHomeMagazinŽenski kutakŽelja da ugodi supruzi dovela je do revolucije u nezi lepote\nLepa Reč Ženski kutak\nNeverovatna priča, koja je obeležila svet lepote, počela je posle godišnjice braka pre skoro šest godina, kada je strastveni inovator i Šveđanin bosanskog porekla Filip Sedić odlučio da započne revoluciju. Okidač za formiranje kompanije sa nezaustavljivim rastom u oblasti nege kože nastupio je nedugo nakon što je Sedić svojoj supruzi Ivani poklonio napredni proizvod za negu lica. Nekoliko nedelja kasnije, rezultati su bili daleko od očekivanog.\nIRITACIJA KOJA JE DOVELA DO INOVACIJE\nIskustvo je pokazalo da je alternativa u nezi lica bila potrebna – na svetskom nivou.\n„Moja supruga Ivana je oduvek obraćala pažnju na negu kože lica. Poklonio sam joj četkicu za lice jednog poznatog svetskog brenda, ali se posle nekoliko nedelja ispostavilo da joj je stanje kože bilo gore od tog ’najboljeg proizvoda’. Kada sam malo bolje pogledao, nije mi bilo jasno kako je to i moglo da bude bolje od umivanja prstima, jer su u pitanju najlonske dlačice na zamenjivim glavama četkice, na kojima se zadržavaju bakterije. Uz to, takav proizvod je bio i previše agresivan. Na naše veliko iznenađenje, nežnija i više higijenska alternativna nije postojala. Na kraju su ta frustracija, naši dugi razgovori i njeni utisci doveli do dizajna LUNA uređaja i osnivanja brenda FOREO“, rekao je Sedić, koji je plasirao više od 200 međunarodnih patenata.\nRezultat? Uvođenje transdermalnih soničnih pulsacija umesto oštrih rotirajućih četkica, u kombinaciji sa medicinskim silikonom kao glavnim materijalom proizvoda. Sedićevo inženjersko razmišljanje postavilo je temelje najprodavanije FOREO LUNA četkica za lice, što je spojilo industriju lepote i tehnologiju. LUNA proizvodi su postavili novi strandard kada je u pitanju pristupačnost, jer su skupi profesionalni kozmetički tretmani bili privilegija manjine. Sedićeva zamisao je bilo upravo to – da se svima omogući nega lica „visoke klase“ i nivo spa tretmana u komforu sopstvenog doma.\nISSA JE NASTALA NA VISU\nJoš jedan porodični trenutak naterao je Sedića da razvije sledeću inovaciju, i to najveću u oralnoj higijeni u poslednjih 60 godina.\nDok je provodio odmor na Visu, jednom od najlepših hrvatskih ostrva, Sedić je primetio da njegove ćerkice izbegavaju pranje zuba. Svom timu je postavio zadatak da osmisle silikonsku četkicu, koja će biti efikasna, ali i zabavna. Već 2014. godine, predstavljena je ISSA, sa soničnim pulsacijama i dopadljivim dizajnom. Inspirisan mestom na kom je ideja o ovoj četkici nastala, Sedić joj je dao ime je upravo po drevnom nazivu ostrva na Jadranskom moru.\nRAME UZ RAME SA BILOM GEJTSOM\nDanas, Sedićevu ideju sprovodi više od tri hiljade zaposlenih, u 22 kancelarije širom sveta. Da mu je region u kom je ponikao takođe značajan, pokazuju i predstavništva u Zagrebu, Sarajevu i Beogradu.\nUspon beauty brenda FOREO ne meri se samo sa više od 10 miliona prodatih proizvoda širom sveta. U skladu sa povezivanjem nauke i inovacija, kompanija usavršava svoje proizvode zahvaljujući FOREO Institutu. Poslednje inovacije iz Sedićeve kompanije jesu UFO, pametni uređaj sa LED svetlima koji se kombinuje sa specijalnim maskama zasnovanim na korejskoj tradiciji, kao i LUNA fofo, koja vam osim čišćenja obezbeđuje i da preko aplikacije na telefonu pratite poboljšanje kvaliteta kože. Na portalu Top Business Idol, Sedićeva jednostavna formula uspeha predstavljena je zajedno sa savetima osnivača svetskih tehnoloških giganata kao što su Elon Mask, Džek Ma, Bil Gejts (Majkrosot): „FOREO proizvodi su pre svega maštoviti, a potom inovativni“.\nNina Nešković: Odrastamo u instant kulturi\nZašto deca ne slušaju roditelje: Vaspitačica otkrila 8 razloga i kako postupiti!\nSvaki roditelj zna koliko može da ga izbaci iz takta kada ga dete ignoriše ili odbije da se povinuje zahtevu, iako mu se uporno ponavlja da nešto uradi ili prekine. Kristina Montesori, vaspitačica za decu [...]\nMuško-ženski odnosi su vrlo komplikovani, a postoje stvari koje jedni drugima nikada nećemo priznati. Često se za žene kaže da su mnogo komplikovanije od muškaraca, ali nisu ni oni baš toliko jednostavni, posebno ne kad su [...]\nPrvi zajednički dani su zabavni i naporni! Saznajte šta da radite čim donesete štene kući!\nSaveti: Kako izbeći grip, prehladu i virus tokom zime?\nKoji cvet je za koju priliku?


Životno doba nije samo hronološko - 8 aspekata Autentičnog doba (2) - Penzin\nPočetna Magazin Godine Životno doba nije samo hronološko – 8 aspekata Autentičnog doba (2)\nŽivotno doba nije samo hronološko – 8 aspekata Autentičnog doba (2)\nOsam aspekta Autentičnog doba stariji mogu da koriste kako bi lakše objasnili i zastupali svoju vrednost kada pregovaraju o unapređenju, povišici ili o novom poslu – ili kada im preti otkaz.\nFilis Vajs Haserot je razvila sredstvo za opisivanje životnog doba zaposlenog na realniji i značajniji način tzv. Autentično doba. Osam aspekta Autentičnog doba stariji mogu da koriste kako bi lakše objasnili i zastupali svoju vrednost kada pregovaraju o unapređenju, povišici ili o novom poslu – ili kada im preti otkaz.\nŽivotno doba nije samo hronološko – 8 aspekata Autentičnog doba (1)\n2) Organizaciono doba predstavlja broj godina koje ste proveli kod određenog poslodavca ili u određenoj branši ili radnom mestu. Naučna istraživanja su pokazala da su bumeri obično lojalniji poslodavcima od mlađih generacija. A dokazano je da je lojalnost radnika povezana sa lojalnošću klijenata.\nBumeri služe kao kulturološki lepak u svojim preduzećima. Naime, mnoga preduzeća i neprofitne organizacije pokušavaju da namame nazad svoje nedavno penzionisane bumere, makar na skraćeno radno vreme, zbog njihovih sposobnosti, prenosa znanja i mentorstva.\n3) Doba životnog iskustva pokazuje gde se nalazite u životu u odnosu na životne prekretnice kao što su brak, rođenje dece i podizanje tinejdžera. Bumeri mogu da koriste svoje doba životnog iskustva kako bi savetovali mlađe kolege (uključujući i menadžere) o tome kako da se nose sa njima.\nNjega možete koristiti i kako biste razvili timski odnos na poslu, što bi moglo da smanji stres kod kolega. Takođe, mnoge mušterije i klijenti osećaju se prijatnije sa ljudima koji sa njima dele slična životne iskustva.\n4) Generacijsko doba opisuje ekonomske, društvene, političke i kulturne uticaje koji ostavljaju trajni trag na način na koji ljudi vide svet i koji daju smisao njihovim iskustvima. Zahvaljujući svojim godinama, bumeri mogu da sagledaju kontinuitet tih uticaja i da shvate kako će doživljeno uticati na budućnost.\nVaše generacijsko doba može da pomogne vašem poslodavcu da bolje razume želje i potrebe 76 miliona bumera – generacije koja i dalje ima značajan ekonomski i politički uticaj, a imaće ga i u doglednoj budućnosti. Možete da date vredan doprinos razvoju novih proizvoda i usluga koje ciljaju bumere i starije tržište.\nTags:autentično dobabejbi-bumeriekonomijageneracijegeneracijski jazgodinegodine starostikomunikacijaposaopredrasudestarosttržište radazapošljavanježivotno doba\nŠvedska poziva Srbe da regulišu svoje pravo na penziju\nBol nije deo starenja (3): Obratite se lekaru


Borislav Čičovački u Herceg Novom | Arhipelag\nBorislav Čičovački u Herceg Novom\nHerceg Novi, 23. jula 2013. – Roman Borislava Čičovačkog Raskovnik biće predstavljen u okviru književnog programa 11. Međunarodnog sajma Trga od knjige u sredu 24. jula s početkom u 21 čas.\nO romanu Raskovnik, koji je objavljen u izdanju Arhipelaga u oktobru prošle godine, govoriće Borislav Čičovački i Gojko Božović.\nRaskovnik je izazvao veliko interesovanje čitalaca. Ovaj roman Broislava Čičovačkog doživeo je dva izdanja na holandskom jeziku.


Roditelji, ne upisujte decu ranije u školu | Dečji sajt\nRoditelji, ne upisujte decu ranije u školu\nU želji da detetu kasnije olakšaju život, mnogi roditelji decu upisuju u školu pre sedmog rođendana, međutim, stručnjaci napominju da to ne bi trebalo da rade, a evo i zašto...\nIstraživači sa Stenford Univerziteta tvrde da je pogrešno upisivati decu u školu pre sedmog rođendana, kao i da se negativne posledice ranijeg polaska vide tek kasnije, sa 11 godina. Takva deca kao adolescenti češće imaju problem sa koncentracijom, lošije ocene i samokontrolu.\nTakođe, povećava se verovatnoća da će biti hiperaktivni. Ovo istraživanje nije iznenadilo naučnike jer su i ranije studije pokazale da mališani koji su "bezbrižni" sve do sedme godine, imaju bolje mentalno zdravlje.\nPodaci su posebno važni za zemlje u kojima je zakonom propisano da deca ranije polaze u školu. Na primer, u Velikoj Britaniji i Americi kreću sa pet godina, a u Francuskoj i Danskoj sa šest. U našoj zemlji, kao i u Švedskoj ili Finskoj prvi razred se upisuje sa navršenih sedam godina, pišu Novosti.


RASTI JOŠ MALI VESELJAČE: Atalanta se raspala u završnici, PSŽ u polufinalu(VIDEO) - Fudbal, Evropske lige, Evrokupovi\nHotSport»Fudbal, Evropske lige, Evrokupovi»RASTI JOŠ MALI VESELJAČE: Atalanta se raspala u završnici, PSŽ u polufinalu(VIDEO)\nAleksandar Ilić| 2020-08-12T23:52:17+02:00\t12. avg 2020. 23:04|0 komentara\nAtalanta igra sa gnevom u očima i bolom u srcu govorili su prethodnih dana navijači iz Bergama, a taj gnev tokom većeg dela meča osećao je jedan od najmoćnijih timova sveta PSŽ. Golom Marija Pašalića u 27. minutu meča poveli su plavo-crni. Odolevali su sve do 90. minuta, a onda se taj gnev pretvorio u bol, a svaka nada tima iz Bergama isčezla je. Markinjos je u 90. minutu izjednačio, preokret je doneo Erik Maksim Čupo-Moting u 90+3 minutu.\nImao je PSŽ veliku šansu u samom uvodu meča, ali se ozbiljno obrukao Nejmar.\nNakon kombinacije Atalante u 27. minutu pokušao je Zapata da se probije, a odbitak je došao do Marija Pašalića koji je sjajnim golom rešio pitanje pobednika u ovom meču.\nSamo minut kasnije ponovo je probao Nejmar solo akcijom, ali je lopta otišla pored gola. Nije se u nastavku branio italijanski tim, već je Berat Djimsiti dočekao loptu iz slobodnjaka, poslao je odličnu loptu kraj gola PSŽ-a. Ušao je u nastavku meča i Mbpape. Na kraju se iskupio Nejmar astistencijom u 91. minutu kada je poslao loptu do Markinjosa za 1:1.\nIzgledalo je da će se tim rezultatom završiti regularni tok, a ipak su Parižani uspeli da preokrenu. Nakon kombinacije ispred šesnaesterca Atalante, Mbape šalje u srce peterca, gde je Čupo-Moting bio usamljen, te nije imao problema da postavi konačnih 2:1.\nTAGOVI: Liga Šampiona, PSŽ, Atalanta


Uporedite cene za Sony SF32UX2, Sony SF 32UX 2 komentari\n2.925 din od prodavnica 2\nSony SF32UX2 SD karticukarakterišu velika brzina prenosa podataka – do 94 MBs, kao i podrška za 4K video-snimanje. Kartica je vodootporna, otporna na prašinu, temperature, kao i UV i statička zračenja te će tako podaci bi\nSony SF32UX2 SD karticukarakterišu velika brzina prenosa podataka – do 94 MBs, kao i podrška za 4K video-snimanje. Kartica je vodootporna, otporna na prašinu, temperature, kao...\nCene Sony SF32UX2\nSD kartica SF32UX2 32Gb, 94MB/s, SONY\nUpozorenje: cene, linkovi i specifikacije proizvoda za Sony SF32UX2 su postavile naše listane online prodavnice. Molimo obavestite nas ukoliko naiđete na neku grešku.\nPregled: Sony SF32UX2\nPronađite najbolju ponudu za Sony SF32UX2 na portalu ShopMania. Možete kupovati Sony SF32UX2 u stotinama pouzdanih online prodavnica koje isporučuju na teritoriji cele Srbije, po najboljim cenama za Sony SF32UX2. Pročitajte komentare kupaca u našoj grupi, pogledajte slike Sony SF32UX2 i informišite se o svim njihovim karakteristikama. Samo na portalu ShopMania se mogu pronaći najbolji popusti i rasprodaje upoređujući ponude kategorije eksterna memorija, i kupite po najnižim mogućim cenama Sony SF 32UX 2 i hiljade drugih sličnih proizvoda.\nSony SF 32UX 2 - Slična pretraga: Sony SF 32UX 2, Sony SF 32 UX 2, Sony SF32 UX2, Soni sf32ux2, SonySF32UX2


24. Sep 2021 240\nOpštinska izborna komisija Čelinac obavještava građane-birače i sve zainteresovane da su završene pripreme i da je sve spremno za izbore članova savjeta mjesnih zajednica koji se održavaju u nedjelјu 26. septembra ove godine u vremenu od osam do 16 časova u svim mjesnim zajednicama opštine Čelinac.\nBiračka mjesta su u zgradama osnovnih škola u mjesnim zajednicama osim u mjesnim zajednicama: Babići, Markovac, Brezičani i Šnjegotina Donja. U tim mjesnim zajednicama biračka mjesta su u Omladinskim - društvenim domovima.\nNa ovim izborima kandidatske liste prijavilo je ukupno13 ovlaštenih predlagača i to: šest grupa građana i sedam političkih partija-stranaka. Na kandidaskim listama je ovjereno ukupno 287 kandidata koji se bore za 93 pozicije koliko ima u svim savjetima mjesnih zajednica u opštini Čelinac.\nPravo da glasaju imaju birači sa navršenih 18 i više godina života koji imaju prebivalište na teritoriji mjesne zajednice i koji su upisani u birački spisak. Zbog toga što građani-birači ne prijavlјuju redovno promjenu adrese stanovanja (kućni broj i drugo) i zbog drugih tehničkih razloga u pojedinim mjesnim zajednicama ažurnost biračkih spiskova nije na zavidnom nivou. Izborna komisija ovom prilikom apeluje na građane koji ne budu na biračkom spisku u mjesnoj zajednici gdje su došli da glasaju da imaju strplјenja, a predsjednik biračkog odbora će u saradnji sa Centrom za birački spisak i Izbornom komisijom provjeriti gdje taj birač može da glasa i upoznati ga sa tim.\nSvaka mjesna zajednica ima jednu kandidatsku listu, a broj kandidata se kreće od najmanje osam, koliko je u Vijačanima Gornjim, do najviše 29 - u Jošavci. Kandidati su na listama poredani po azbučnom redu prezimena i imena.\nNa ovim izborima građani-birači mogu da glasaju za kandidate različitih partija-stranaka ili grupa građana, s'tim da mogu da glasaju-zaokruže redne brojeve ispred prezimena, najviše sedam kandidata u mjesnim zajednicama: Čelinac, Štrbe, Opsječko i Jošavka, odnosno najviše pet kandidata u ostalim mjesnim zajednicama.\nIzbore na biračkom mjestu provode birački odbori koji su na prijedlog ovlaštenih predlagača: grupe građana i političke partije-stranke imenovani i obučeni od strane Opštinske izborne komisije. Komisija je imenovala i obučila za rad na biračkim mjestima ukupno 108 članova biračkih odbora.\nZa posmatranje izbora za savjete mjenih zajednica u opštini Čelinac Opštinska izborna komisija je na prijedlog ovlašćenih predlagača akreditovala ukupno 42 posmatrača i to: 21 ispred Saveza nezavisnih socijaldemokrata, 12 ispred Srpske demokratske stranke i devet ispred Socijaističke partije.\nOpštinska izborna komisija poziva građane –birače da u nedjelјu, 26. septembra izađu na glasanje i obave svoju građansku dužnost. Takođe, komisija apeluje na građane da se prilikom glasanja pridržavaju propisanih epiodemioloških mjera: obavezna distanca – rastojanje i zaštitna maska u zatvorenom prostoru- na biračkom mjestu.\nTagovi: celinac savjet mjesnih zajednica


Volkswagen Polo Trendline 1.6I TDI 5V 90 KS\nSuzuki GSF 1250 A 2011 High\nFirestone Vanhawk 225/65 R16\nNaslovna > Cupra > Ateca > Prefinjenost na španski način\nPrefinjenost na španski način\nCupra je lansirala na tržište limitiranu seriju SUV modela Alteca, sa još bolje dotjeranim ionako skladnim dizajnom i dobrim performansama....\nNijansa karoserije ove limitirane serije je uokvirena detaljima u karakterističnoj bakarnoj boji, koja se nalazi na krajevima 20-inčnih aluminijumskih naplataka, na krovnom spojleru, retrovizorima i oznaci modela. Unutrašnjost je presvučena Alcantarom, a tu je i poseban Brembo kočioni sistem sa diskovima od 18 inča. Još jedan detalj koji se izdvaja na ovom modelu Atece je Akrapovič izduvni sistem, koji daje poseban zvuk i ugođaj u vožnji. Detalji oko izmjena na pogonskom dijelu nisu pominjani, ova limitirana serija dostiže ubrzanje od nule do 100km/h za 4,9 sekundi, dok osnovnoj varijanti treba 5,2 sekunde. maksimalna brzina je limitirana na 247 km/h.\nUkoliko su ove performanse pojedincima slabe, tu je njemačka tuning kuća ABT koja izvlači maksimum snage i performansi iz modela Ateca, tako da je ukupna snaga od 296 KS povećana na 345 KS dok je ubrzanje ostalo nepromijenjeno.


Dekan Filozofskog fakulteta saziva 2. sednicu Nastavno-naučnog veća Filozofskog fakulteta koja će se održati u PETAK 23.3.2012. godine sa početkom u 10 časova u sali za sednice, za koju predlaže sledeći\n2. Usvajanje zapisnika sa 1. sednice Nastavno-naučnog veća i zapisnika sa sastanka Kolegijuma održanog 20.2.2012. (prilog1, prilog2)\n- Odsek za anglistiku: mr Danijela Prošić Santovac (prilog)\n- Odsek za istoriju: mr Miloš Savin (prilog)\n- Odsek za psihologiju: mr Petar Čolović (prilog)\n- Odsek za srpsku književnost: mr Miloš Zubac (prilog)\n- Odsek za srpski jezik i lingvistiku: mr Isidora Bjelaković (prilog)\nmr Dragana Radovanović (prilog)\nOdsek za anglistiku: Kandidat: mr Mihaela Lazović, tema: Teličnost i glagolski vid u engleskom i rumunskom jeziku u okviru prošlog vremena. Komisija: dr Predrag Novakov, red. prof. za užu naučnu oblast Engleski jezik i lingvistika, mentor, dr Laura Spariosu, docent za užu naučnu oblast Rumunistika, komentor, dr Biljana Sikimić, viši naučni saradnik, Balkanološki institut SANU, Beograd.\nOdsek za komparativnu književnost: Kandidat: mr Svetlana Tomić, tema: Tipologija junaka i junakinja u prozi srpskog realizma iz rodne perspektive. Komisija: dr Bojana Stojanović-Pantović, red. prof. za užu naučnu oblast Srpska i južnoslovenske književnosti sa teorijom književnosti, mentor, dr Sava Damjanov, red. prof. za užu naučnu oblast Srpska i južnoslovenske književnosti sa teorijom književnosti, dr Slavica Garonja-Radovanac, vanred. prof. za užu naučnu oblast Srpska i južnoslovenske književnosti sa teorijom književnosti, Filološko-umetnički fakultet Univerzitata u Kragujevcu, dr Radoslav Eraković, docent, za užu naučnu oblast Srpska i južnoslovenske književnosti sa teorijom književnosti.\nOdsek za psihologiju: Kandidat: mr Snežana Tovilović, tema: Anksioznost: jedan ili više fenomena. Komisija: dr Mikloš Biro, red. prof. za naučnu oblast Psihologija, mentor, dr Zdenka Novović, vanred. prof. za užu naučnu oblast Psihologija, dr Aleksandra Nedić, vanred. prof., za naučnu oblast Psihijatrija, Medicinski fakultet u Novom Sadu.\n- Odsek za anglistiku: mr Isidora Votls (prilog)\n- Odsek za psihologiju: mr Dejan Janković (prilog)\nOdsek za anglistiku: Kandidat: mr Amra Hodžić Jejna, tema: Uticaj verbalno-vizuelnog materijala sa sredstava vizuelnih komunikacija na usvajanje vokabulara engleskog kao stranog jezika. Komisija: dr Biljana Radić-Bojanić, docent za užu naučnu oblast Engleski jezik i lingvistika, mentor, dr Predrag Novakov, red. prof. za užu naučnu oblast Engleski jezik i lingvistika, dr Savka Blagojević, vanred. prof. za užu naučnu oblast Engleski jezik na nematičnim grupama, Filozofski fakultetu u Nišu.\nOdsek za romanistiku: Kandidat: mr Ana Topoljska, tema: Le groupe nominal sujet en françqis et en serbe : analyse syntaxique et sémantique (Subjekatska nomialna grupa u francuskom i srpskom jeziku: sintaksička i semantička analiza). Komisija: dr Nenad Krstić, red. prof. za užu naučnu oblast Romanistika, mentor, dr Tijana Ašić, vanred. prof. za užu naučnu oblast Romanistika, Filološko-umetnički fakultet u Kragujevcu, dr Dojčil Vojvodić, docent za užu naučnu oblast Rusistika.\nOdsek za sociologiju: Kandidat: mr Vladimir Cvetković, tema: Ekonomska kultura u Srbiji: kulturni obrasci, institucije i legitimizacijski mehanizmi. Komisija: dr Dragan Koković, red. prof. za užu naučnu oblast Sociologija, mentor, dr Božo Milošević, red. prof. za užu naučnu oblast Sociologija, dr Kosta Josifids, red. prof. za užu naučnu oblast Opšta ekonomska teorija, Ekonomski fakultet Subotica, dr Đokica Jovanović, red. prof. za užu naučnu oblast Sociologija, Filozofski fakultet, Beograd.\nKandidat: mr Biljna Jeremić, tema: Efekti primene inovativnih metodičkih pristupa u nastavi muzičke kulture. Komisija: dr Milica Andevski, red. prof. za užu naučnu oblast Pedagogija, predsednik komisije, dr Milovan Miškov, red. prof. za užu naučnu oblast Muzička kultura sa metodikom nastave, Pedagoški fakultet Sombor, mr Emilija Stanković, vanred. prof. za užu stručno-umetničku oblast Solfeđo, Akademija umetnosti Univerziteta u Novom Sadu, ko-mentor, dr Olivera Gajić, vanred. prof. za užu naučnu oblast Pedagogija, ko-mentor.\nKandidat: ma Mirsada Džaferović, tema: Uloga nastavnika u prevenciji konflikata i nasilnog ponašanja učenika mlađeg školskog uzrasta (Efekti primene metodičkih postupaka nenasilne komunikacije)., Komisija: dr Olivera Gajić, vanred. prof. za užu naučnu oblast Pedagogija, predsednik komisije, dr Spomenka Budić, vanred. prof. za užu naučnu oblast Pedagogija, dr Šefika Alibabić, red. prof. za užu naučnu oblast Andragogija, Filozofski fakultet u Beogradu, dr Milica Andevski, red. prof. za užu naučnu oblast Pedagogija, mentor.\nDoktorske studije Sociologija\nKandidat: ma Ivana Aritonović, tema: Uticaj postkonfliktnih društvenih promena na svakodnevni život žena na Kosovu i Metohiji-mogućnosti primene metoda slučaja. Komisija: dr Gordana Vuksanović, red. prof. za užu naučnu oblast Sociologija i profesor strukovnih studija, Visoka poslovna škola strukovnih studija u Novom Sadu, predsednik komisije, dr Srđan Šljukić, vanred. prof. za užu naučnu oblast Sociologija, dr Božo Milošević, red. prof. za užu naučnu oblast Sociologija, mentor.\n8. Produženje roka za izradu doktorskih disertacija\n- Odsek za germanistiku: mr Gordana Ristić (produženje roka za izradu doktorske disertacije do aprila do 2013. godine)\n- Odsek za srpski jezik i lingvistiku: mr Jadranka Kojić (produženje roka za izradu doktorske disertacije do marta 2013. godine).\n- Odsek za istoriju: Dragan Paripović (prilog)\n10. Imenovanje komisije za ocenu i odbranu magistarskih teza\nOdsek za psihologiju: Kandidat Silvija Počuča-Kićanović, tema: Depresivni simptomi kod žena sa poremećajem tiroidne žlezde. Komisija: dr Ljiljana Mihić, docent za naučnu oblast Psihologija, mentor, dr Zdenka Novović, vanred. prof. za užu naučnu oblast Psihologija, dr Gordana Mišić-Pavkov, red. prof. za naučnu oblast Psihijatrija, Medicinski fakultet u Novom Sadu.\n11. Imenovanje komisije za ocenu podobnosti, teme i kandidata za izradu magistarske teze\nOdsek za srpski jezik i lingvistiku: Kandidat Brankica Selaković, tema: Diskurs analiza oslovljavanja u privatnoj prepisci s kraja 19. i početka 20. veka u srpskom jeziku. Komisija: dr Svenka Savić, profesor emeritus, mentor, dr Slobodan Pavlović, vanred. prof. za užu naučnu oblast Srpski jezik i lingvistika i dr Jordana Marković, red. prof za užu naučnu oblast Srpski jezik i lingvistika, Filološki fakultet Univerziteta u Nišu.\nKandidat Olga Trifković-Tucakov, tema: Diskursne osobine razgovora između lekara i pacijenta. Komisija: dr Vera Vasić, red. prof za užu naučnu oblast Srpski jezik i lingvistika, mentor, dr Svenka Savić, profesor emeritus i dr Nevenka Sečan, red. prof. za užu nauču oblast Pulmologija, Medicinski fakultet Univerziteta u Novom Sadu.\n12. Usvajanje izveštaja o radu komisije za obezbeđenje kvaliteta (prilog1, prilog2)\n13. Saglasnost nastavnicima za rad na drugim fakultetima\nMolba Fakulteta tehničkih nauka u Novom Sadu, da se da saglasnost dr Sunčici Zdravković za izvođenje nastave tokom školske 2011/2012. godine iz nastavnog predmeta Kognitivni procesi za inženjere, prosečno godišnje ioterećenje 1 čas nedenjno.\nMolba Fakulteta tehničkih nauka u Novom Sadu, da se da saglasnost dr Slobodanu Pavloviću za izvođenje nastave tokom školske 2011/2012 godine iz nastavnog predmeta Akademske pisane i govorne komunikacije na srpskom jeziku, prosečno godišnje opterećenje 1 čas nedeljno.\nMolba Odseka za anglistiku Nastavno-naučnom veću da da saglasnost Odseku da konkuriše za kratkoročni projekat Razvoj veštine usmenog komuniciranja kod studenata Filozofskog fakulteta, kod Pokrajinskog sekretarijata za nauku i tehnološki razvoj. Rukovodilac projekta bila bi doc. dr Biljana Radić-Bojanić, a na projektu bi učestvovale saradnice sa predmeta Engleski jezik po izboru: mr Jagoda Topalov, mr Viktorija Krombholc, mr Danijela Prošić-Santovac, Ana Halas i Maja Bjelica. Projekat bi se naslanjao na međunarodni projekat saradnje sa Univerzitetom Prince of Songkla iz Hat Jaija.\nMolba Odseka za anglistiku Nastavno-naučnom veću da da saglasnost za izdavanje monografije ma Maje Bjelice pod nazivom: Speech Rhythm in English and Serbian: a Critical Study of Traditional and Modern Approaches.\nMolba Odseka za istoriju Nastavno-naučnom veću da da saglasnost Odseku da bude koorganizator međunarodne konferencije na temu Imperialisam and Identities at the Edges of the Roman World. Konferencija je planirana za period od 20. do 23. septembra 2012. godine. Organizator konferencije je Filozofski fakultet u Beogradu, Odeljenje za arheologiju, a koorganizator Istraživačka stanica Petnica. Filozofski fakultet Odsek za istoriju neće imati bilo kakvu obavezu učešća u finansijskoj i logističkoj organizaciji međunarodne konferencije.\nMolba Odseka za medijske studije Nastavno-naučnom veću da da saglasnost da se uputi zahtev Matičnom odboru za jezik i književnost da kategorizuje zbornik Medijski diskurs o siromaštvu i socijalnoj isključenosti kao zbornik međunarodnog značaja.\nMolba Odseka za medijske studije Nastavno-naučnom veću da da saglasnost da se uputi zahtev Matičnom odboru za društvene nauke da kategorizuje zbornik Digitalne medijske tehnologije i društveno-obrazovne promene kao zbornik međunarodnog značaja.\nMolba Odseka za medijske studije Nastavno-naučnom veću da da saglasnost odseku da konkuriše kod Pokrajinskog sekretarijata za nauku i tehnološki razvoj sa projektom Mesto i značaj medijskih studija za unapređenje međunarodne saradnje u oblasti visokog obrazovanja.\nMolba Odseka za medijske studije Nastavno-naučnom veću da da saglasnost za konkurisanje za sredstva koja dodeljuje Regionalni program za promociju istraživanja u oblasti društvenih istraživanja na Zapadnom Balkanu (RRPP).\nMolba odseka za psihologiju Nastavno-naučnom veću da da saglasnost za uključivanje nastavnika i saradnika Odseka na projekat Zavoda za zdravstvenu zaštitu studenata Novi Sad, Ti i ja-priča se otvara.\nMolba Odseka za srpsku književnost Nastavno-naučnom veću da da saglasnost da se na kurs Savremena srpska fantastika kao gosti pozovu pisci Mirjana Novaković, Zoran Živković, Uroš Petrović, Đorđe Pisarev i Ilija Bakić.\n14a. Angažovanje nastavnika na doktorskim studijama Metodika nastave\nMolba Nastavno-naučnom veću da da saglasnost za angažovanje doc. dr Vladimira Mihića na doktorskim studijama Metodike nastave, za predmet Socijalna psihologija, koji se prema studijskom planu i programu sluša u 4. semestru.\nMolba Odseka za anglistiku Nastavno-naučnom veću da odobri plaćeno odsustvo dr Mirni Sabadoš-Radin od 20. maja do 2. juna 2012. godine radi učestvovanja u radu letnje škole Nida School of Translations Studies, pri Najda institutu u Riminiju, Italiji.\nMolba Odseka za anglistiku Nastavno-naučnom veću da odobri plaćeno odsustvo dr Mirni Sabadoš-Radin od 26. do 30. marta kako bi učestvovala u radnoj poseti Univerzitetu u Strazburu gde se planira usavršavanje nastavnika sa ciljem pokretanja programa master studija iz oblasti prevođenja u okviru TEMPUS ReFLESS projekta.\nMolba Odseka za pedagogiju Nastavno-naučnom veću da odobri plaćeno odsustvo prof. dr Spomenki Budić u periodu od 12. do 16. marta 2012. godine radi stručne posete Univerzitetu u Helsinkiju, koja je planirana u okviru TEMPUS MASTS projekta, a u vezi sa organizacijom masterskih studija koje su namenjene obrazovanju nastavnika stručnih predmeta.\nMolba odseka za psihologiju Nastavno-naučnom veću da odobri plaćeno odsustvo prof. dr Sunčici Zdravković u periodu od 13. do 15. jula radi učešća na Konferenciji Songdo Convensia, Inceon, Koreja i da odobri konkurisanje za sredstva kod Ministarstva za prosvetu i nauku Republike Srbije.\nMolba Odseka za psihologiju Nastavno-naučnom veću da odobri plaćeno odsustvo prof. dr Sunčici Zdravković za školsku 2012/2013. godinu. Prof. dr Sunčica Zdravković dobila je poziv sa Univerziteta Swansea, Department of Psychology da provede školsku 2012/2013. godinu kao gostujući profesor.\nMolba Odseka za romanistiku Nastavno-naučnom veću da odobri plaćeno odsustvo doc. dr Tamari Valčić-Bulić u periodu od 26. marta do 8. aprila radi odlaska u Strazbur u okviru Tempus Refles projekta. Ovaj boravak posvećen je obučavanju za pripremu mastera iz pismenog i usmenog prevođenja na našim univerzitetima.\nMolba odseka za rumunistiku Nastavno-naučnom veću da odobri doc. dr Lauri Spariosu i mr Rodiki Ursulesku-Miličić učešće na Međunarodnoj naučnoj konferenciji FLTAL-International Conference on Foreign Language, Teaching and Applied Linguistics, koja će se održati u Sarajevu od 4. do 6. maja 2012. godine.\nMolba Odseka za slavistiku Nastavno-naučnom veću da odobri plaćeno odsustvo doc. dr Dojčilu Vojvodiću u periodu od 19. do 24. aprila 2012. godine radi učešća na Međunarodnom naučnom skupu "Srpsko jezičko nasljeđe na prostoru današnje Crne Gore i srpski jezik danas", koji će se održati u Herceg Novom od 20. do 23. aprila u organizaciji Matice srpske-Društva članova u Crnoj Gori i Matice srpske u Novom Sadu.\nMolba Odseka za slovakistiku Nastavno-naučnom veću da da saglasnost prof. dr Jarmili Hodolič za odsustvo u periodu od 16. do 19. aprila radi učešća na međunarodnoj naučnoj konferenciji Hodonty súčasnej slovenskej literatúry pre deti a mládež, koja će se održati u Bratislavi.\nMolba odseka za slovakistiku Nastavno-naučnom veću da odobri plaćeno odsustvo prof. dr Adamu Svetliku u periodu od 11. do 13. aprila radi učešća na naučnoj konferenciji Literárnokritická reflexia slovenskej literatúry 2011/2012 u Bratislavi.\nMolba Odseka za sociologiju Nastavno-naučnom veću da odobri doc. dr Valentini Sokolovski plaćeno odsustvo u periodu od 6. do 11. marta 2012. godine radi posete Univerzitetu u Ljubljani koja je planirana u okviru Tempus projekta "Master Programme in Applied Statistics." Cilj posete je upoznavanje sa metodologijom nastave primenjene statistike na doktorskim akademskim studijama koje se organizuje na ovom univerzitetu.\nMolba Odseka za sociologiju Nastavno-naučnom veću da da saglasnost doc. dr Valentini Sokolovski za učestvovanje na nučnom skupu Networks in The global World: Struktural Transformation in Europe, the US and Russia, koji će se održati u Sankt Petersburgu, u periodu od 22. do 24. juna 2012. godine. Saglasnost je potrebna radi konkurisanja za finansijska sredstva kod Ministarstva prosvete i nauke.\nMolba Odseka za srpsku književnost Nastavno-naučnom veću da odobri odsustvo prof. dr Svetlani Tomin u periodu od 19. do 24. aprila radi učešća na naučnom skupu Srpsko jezičko nasljeđe na prostoru današnje Crne Gore i srpski jezik danas, koji će se održati u Herceg Novom, Crna Gora.\nMolba Odseka za srpski jezik i lingvistiku Nastavno-naučnom veću da odobri plaćeno odsustvo doc. dr Gordani Štasni u periodu od 12. do 16. marta 2012. godine radi stručne posete Univerzitetu u Helsinkiju, koja je planirana u okviru TEMPUS MASTS projekta, a u vezi sa organizacijom masterskih studija koje su namenjene obrazovanju nastavnika stručnih predmeta.\nMolba Odseka za srpski jezik i lingvistiku Nastavno-naučnom veću da odobri plaćeno odsustvo prof. dr Jasmini Grković-Mejdžor, prof. dr Nataši Dragin, prof. dr Slobodanu Pavloviću i mr Marini Kurešević u periodu od 19. do 24. aprila radi učešća na naučnom skupu Srpsko jezičko nasljeđe na prostoru današnje Crne Gore i srpski jezik danas, koji će se održati u Herceg Novom, Crna Gora.\n16. Angažovanje lektora stranaca tokom školske 2012/13. godine\n1. Elizabet Salmor\n2. Terens Makenenij\n1. Klaudija Miler\n1. Marko Zanjoli\n2. Marija Nadal Lopez Hose\n3. Mario Liguori\n4. Florian Fere\n1. mr Jelisaveta V.Guseva\n2. mr Miloš Valigurski\n1. dr Juraj Glovnj\n17. Zahtev za produženje angažovanja gostujućeg profesora\ndoc. dr Slađan Turković sa Filozofskog fakulteteu u Zagrebu.\nMolba Odseka za anglistiku Nastavno-naučnom veću da odobri gostovanje predstavnika Sektora za prevođenje pri Kancelariji za evropske integracije i Aleksandra Jankovića, kako bi studentima četvrte godine, koji pohađaju kurs Prevod s engleskog 3, predstavili relevantne aspekte profesionalne prevodilačke delatnosti. Gostovanje bi bilo organizovano u obliku tribine i vodila bi ih mr Borislava Eraković u terminima koji budu dogovoreni sa studentima i gostima.\n19. Predlog za izmenu i dopunu Pravilnika o završnim ispitima na osnovnim i master akademskim studijama (prilog)\n20. Izbor glavnog i odgovornog urednika časopisa Godišnjak Filozofskog fakulteta (umest prof. dr Vladislave Ružić predlaže se prof. dr Vladislava Gordić-Petković)\n21. Predlog članova komisije na ispitu za licence kod Ministarstva prosvete i nauke\n22. Predlog kvota za upis studenata i cene školarine za školsku 2012/13. godinu (prilog)\n23. Pokretanje spomenice Borivoje Marinković\nPredlog Odseka za srpsku književnost Nastavno-naučnom veću da se u čast profesora Borivoja Marinkovića objavi spomenica, koju bi uređivali prof. dr Mirjana Stefanović (glavna urednica), prof. dr Nikola Grdinić, prof. dr Svetlana Tomin i mr Nevena Varnica.\n23a.Inicijativa ustanovljavanje nagrade Borivoje Marinković\nOdsek za srpsku književnost podržao je inicijativu porodice nedavno preminulog profesora Borivoja Marinkovića da se u njegovu čast ustanovi nagrada s njegovim imenom za studente Filozofskog fakulteta u Novom Sadu, i to za rad iz oblasti srpske književnosti, od prvih začetaka do 19. veka. Odsek očekuje da Nastavno-naučno veće da svoju saglasnost i podrži ustanovljavanje ove nagrade.\n24. Ekvivalencija predmeta\n1. Tijana Mešterović\n2. Ksenija Pavkov\nOdsek obaveštava Veće da će Angelika Vagner sa Univerziteta u Beču, koja je hospitovala na Odseku u zimskom semestru školske 2011/2012. godine, nastaviti hospitovanje i u toku letnjeg semestra akademske 2011/2012. godine. Hospitovala bi na časovima koje drži mr Unterkofler, a bilo bi poželjno da joj se omogući slušanje časova kod ostalih kolega.\nObaveštanje Nastavno-naučnom veću da je troje studenata Odseka za germanistiku dobilo semestralne stipendije za boravak na nemačkim univerzitetima. Studentkinja 3. godine Iva Simurdić dobila je jednosemestralnu stipendiju za boravak na Pedagoškom fakultetu u Ludvigsburgu, na osnovu ugovora o saradnji između Univerziteta u Novom Sadu i Ludvisburgu. Studenti Sanja Radonjić i Antal Apro boraviće na Pedagoškom univerzitetu u Frajburgu na osnovu ugovora o saradnji Odseka za germanistiku sa ovim univerzitetom. Studenti će na Univerzitetu u Ludvisburgu, odnosno u Frajburgu boraviti tokom letnjeg semestra školske 2011/2012.godine. Oni će posećivati predavanja koja su odabrali u dogovoru sa koordinatorkama za osnovne akademske studije.\nDoc. dr Radoslav Eraković podneo je izveštaj Nastavno-naučnom veću o boravku u Sjedinjenim Američkim Državama od 15. do 26. februara (prilog).\nOdsek za hungarologiju obaveštava Veće da je studentkinja četvrte godine Hedi Kovač u letnjem semestru školske 2011/12. godine dobila stipendiju CEEPUS i nasatavu pohađa na Katedri za finugristiku Univerziteta u Beču.


2011, vol. 37, br. 2, str. 193-202\nSubstrates for biogas production in Autonomous Province of Vojvodina: Properties, costs and potentials\nĐatkov Đorđe , Golub Marko, Bojić Savo, Martinov Milan\nKljučne reči: supstrati; biogas; karakteristike; troškovi; potencijali; Vojvodina\nKeywords: substrates; biogas; properties; costs; potentials; Vojvodina\nU Vojvodini i Srbiji, ekonomski opravdana proizvodnja i korišćenje biogasa omogućeni su uvođenjem feed-in tarifa za proizvedenu električnu energiju. Za mnoge potencijalne investitore u biogas postrojenja, jedna od najčešćih nedoumica je koje supstrate mogu da koriste. Prilikom odabira supstrata potrebno je da se razmotre njihove karakteristike, kao što su raspoloživost, potencijalni prinos biogasa, pogodnost za skladištenje i manipulaciju, mogućnost distribucije ostataka fermentacije. S ekonomskog stanovišta, potrebno je da se razmotre troškovi nabavke, transporta, skladištenja i manipulacije. Isto tako, karakteristike supstrata utiču na tehničke i ekonomske pokazatelje biogas postrojenja. Cilj ovog rada je da se potencijalnim investitorima daju najvažnije podloge za donošenje odluka pri izboru supstrata za proizvodnju biogasa u AP Vojvodini. Prilikom razrade projekta biogas postrojenja, preporučljivo je da se analizira nekoliko varijanti korišćenja različitih vrsta i udela supstrata, te da se za svaku varijantu proveri isplativost rada biogas postrojenja i na osnovu toga donese odgovarajuća odluka.\nIn Vojvodina and Serbia, economic feasibility of a biogas production and utilization are facilitated by introduction of feed-in tariffs for the produced electricity. For many potential investors in biogas plants, one of the most common doubts is which substrate to use. When selecting substrates, it is necessary to consider important properties, namely their availability, potential biogas production, appropriateness for storage and manipulation, possibility for field distribution after fermentation. From economic aspect, it is necessary to consider costs of purchase, transportation, storage and manipulation. Properties of substrates influence technical and economic performance of a biogas plant as well. The objective of this paper is to present potential investors the most important backgrounds when selecting substrates for biogas production in Autonomous Province of Vojvodina. It is recommendable during the planning phase of a biogas plant to consider several cases for using different substrates. Based on this, economic feasibilities of a project should be checked and appropriate decision should be made.\n*** (2009) Uredba o merama podsticaja za proizvodnju električne energije korišćenjem obnovljivih izvora energije i kombinovanom proizvodnjom električne i toplotne energije. Službeni glasnik RS, br. 99\n*** (2011) Statistički podaci - poljoprivreda i ribarstvo. Beograd: Republički zavod za statistiku, (http://webrzs.stat.gov.rs/WebSite/Public/PageView.aspx?pKey=138\n*** (2004) Erfassung von Schwermetallströmen in landwirtschaftlichen Produktionsbetrieben. Berlin: Umweltbundesamt\nBiskupek, B. (1998) KTBL Arbeitspapier 249: Kofermentation. Darmstadt: Kuratorium für Technik und Bauwesen in der Landwirtschaft / KTBL\nĐatkov, Đ., Nedić, D., Janić, T. (2007) Energetski i ekološki pokazatelji planiranog biogas postrojenja na farmi svinja. Savremena poljoprivredna tehnika, vol. 33, br. 3-4, str. 220-226\nFachagentur Nachwachsende Rohstoffe e.V. (2006) Biogasgewinnung und -nutzung\nHassan, E. (2001) Untersuchungen zur Vergärung von Futterrübensilage. u: Bundesforschungsanstalt für Landwirtschaft (FAL), Braunschweig\nMartinov, M., Đatkov, Đ., Dragutinović, G., Brkić, M., Pešenjanski, I., Veselinov, B., Kiš, F., Milojević-Veselinov, S., Tešić, M., Đaković, D. (2008) Mogućnosti kombinovane proizvodnje električne i toplotne energije iz biomase u AP Vojvodini. Novi Sad: Fakultet tehničkih nauka\nMartinov, M., Đatkov, Đ., Krstić, J., Vujić, G., Tešić, M., Dragutinović, G., Golub, M., Bojić, S., Brkić, M., Ogrizović, B. (2011) Studija o proceni ukupnih potencijala i mogućnostima proizvodnje i korišćenja biogasa na teritoriji AP Vojvodine. Novi Sad: Pokrajinski sekretarijat za energetiku i mineralne sirovine\nMitterleitner, H., Schilcher, A., Demmel, M. (2007) Konzepte zur Reduzierung der Kosten beim Transport von nachwachsenden Rohstoffen für Biogasanlagen. Freising: Bayerische Landesanstalt für Landwirtschaft (LfL)\nStrauß, C., ur. (2010) Standortangepasste Anbausysteme für Energiepflanzen. Gülzow: Fachagentur Nachwachsende Rohstoffe e. V. (FNR)\nTešić, M., Bukurov, M. (2005) O razlozima za proizvodnju biogasa u zemljama Evropske unije i Srbiji, te ekonomskoj opravdanosti izgradnje biogas postrojenja na farmi goveda 'Nova četvorka' PK Beograda. Savremena poljoprivredna tehnika, vol. 31, br. 4, str. 171-180\nVlada RS (1999) Uredba o uslovima za sticanje statusa povlašćenog proizvođača električne energije i kriterijumima za ocenu ispunjenosti tih uslova. Službeni glasnik Republike Srbije, br. 72\nSistemi proizvodnje biogasa po meri investicija za budućnost\nŠkobalj Dragan, i dr.\nUticaj sastava biogasa na emisiju polutanata mikroturbine sa pilot gorionikom\nŽivković Marija, i dr.\nPotencijali i mogućnosti korišćenja kukuruzovine kao supstrata za proizvodnju biogasa u APV Vojvodini\nĐatkov Đ., i dr.


Komentari - "U vezi sam sa momkom druge vere, pretrpela sam NASILJE, njegovi su me PONIŽAVALI, ali izgleda je ljubav POBEDILA": Priča devojke iz Hrvatske - Zena.rs\nPiše: I.I.D. 24.08.2021. 00:00\nNije to pakost i ljubomora kako ona misli, nego totalno drugačija kultura. On će se pod pritiskom porodice oženiti nekom koju mu odrede, a ona će loše proći ako zatrudni. Koliko je bilo slučajeva da ubiju nepodobnu ženu čak i u Evropi, da im se ne ubaci u porodicu.\nMuslimanka i pravoslavac, ogromna ljubav i sreca. Rodbina je rasturila, zagorcala im zivote. Ljudi ne vide dalje od nosa, mesaju se bahato, daju sebi prava koja nemaju. Prost svet ne razume da smo svi samo ljudi.\nVecita dilema - biti ili ne sa pripadnikom druge veroispovesti. Ako se vole, imaju dovoljno sirine da ispostuju razlike, da. Ograniceni i sirovine to ne razumeju, brane i rasturaju. Nismo evaluirali ni malo .\nAko ima ljubavi, razumevanja i postovanja, ostalo je nebitno. Nismo u 17. veku. Kakve veze ima ko je koje vere, ljubav je bitna. Ograniceni su. Vera zahteva i to je to. Jadni ljudi.\nPaša moj solidni iz svoje bašte beri cvijet...paša moj solidni...to je tako od kad je svijet...\nZao mi je, ali je glupaca - ko sa djavolom tikve sadi, o glavu mu se obijaju.Rodbina njenog partnera je zlostavlja, on je satro izabrao ljubav, ali im se nije otvoreno suprotstavio, ona nek razmisli zasto!


CRVENOM KRSTU U BIJELJINI potrebna veća podrška grada i humanista :: Dešavanja u Bijeljini ::\n30. mart 2020. / 21:16\nCRVENOM KRSTU U BIJELJINI potrebna veća podrška grada i humanista\nAktivisti Gradske organizacije Crvenog krsta u Bijeljini tokom prošle godine realizovali su nekoliko značajnih akcija pomoći siromašnima, a pred kraj prošle godine uspjeli su da obezbijede pomoć za oko 350 porodica.\nMeđutim, potrebe su mnogo veće jer broj socijalno ugroženih raste, zbog čega očekuju pomoć donatora i humanih građana kako bi se situacija popravila.\nGradska organizacija Crvenog krsta u Bijeljini u ovoj godini imaće manje finansijskih sredstava na raspolaganju. Od 40.000 maraka, koliko su od Gradske uprave dobijali prije nekoliko godina, iznos je godinama smanjivan, tako da će u ovoj godini dobiti svega 23.000 maraka.\n- Mi smo jedina organizacija kojoj je u ukupnom budžetu grada Bijeljine skinuta četvrtina sredstava. Mislim da zaslužujemo znatno veća sredstva, s obzirom na potrebe. Budžeti drugih organizacija u Srpskoj su mnogo veći, na primjer u Banjaluci,\nPrijedoru i Doboju imaju na raspolaganju više od 100.000 maraka. Uputićemo zvaničan zahtjev gradonačelniku da nam se vrate sredstva i da imamo bar 30.000 KM, koliko smo imali u prošloj godini - rekao je sekretar Gradske organizacije Crvenog krsta u Bijeljini Perica Gligić.\nOn kaže da je samo za kiriju potrebno izdvojiti oko 10.000 KM jer ova organizacija i dalje nema vlastite prostorije.\n- Na svu sreću, imamo vlastiti prihod od kursa za polaganje prve pomoći za vozače. Da nije toga, Crveni krst bismo mogli zaključati. Sredstva koja nam doznačava Gradska uprava koristimo za tekuće troškove. U posljednjoj akciji koju smo organizovali za prikupljanje pomoći socijalno ugroženim licima pred Božić skupili smo više novca da podijelimo narodu nego što nam je grad dodijelio. Mi to vratimo samo jednom akcijom - navodi Gligić. Ističe da je situacija svake godine sve teža, te da raste broj socijalno ugroženih lica.\n- Mi jedino pred Novu godinu tražimo finansijsku pomoć od privrednika u gradu. Za ove praznike dobili smo 10.000 KM, 35 pečenica od preduzeća “Intergaj”, 250 kilograma brašna od Mlina “Pavlović”, te 14.000 maraka od Crvenog krsta Švajcarske. Od tih sredstava smo podijelili 250 paketa u vrijednosti po 50 maraka, a na tekuće račune 172 korisnika uplatili smo sredstva od švajcarskog Crvenog krsta, između 50 i 100 maraka, u zavisnosti od broja članova porodice - naveo je Gligić. On ističe da su građani i donatori sve manje raspoloženi za pomoć drugima.\n- Građani su zainteresovani uglavnom samo da doniraju garderobu. Nije ni to problem, ali jeste to što često dobijamo prljavu garderobu koja je najčešće za kontejner. Jedan broj građana to radi kako bi se riješili viškova po kući. Mislim da to nije u redu - kaže Gligić i dodaje da je ovoj organizaciji trenutno najpotrebnija pomoć u hrani jer raste broj gladnih.\nKoliko je situacija teška svjedoči i podatak da se Crvenom krstu u Bijeljini svakodnevno obrati petnaestak lica.\n- Pomoć najčešće traže za kupovinu hrane i pelena za odrasle. Mnogo je ljudi kojima je stvarno potrebna pomoć, ali nema dovoljno dobre volje da im se pomogne - kaže Gligić.\nVeliki je pritisak korisnika i na gradski Centar za socijalni rad. U Bijeljini živi između 6.000 i 7.000 lica koja imaju status socijalno ugroženih, a najugroženijih je nekoliko stotina. Narodnu kuhinju svakodnevno posjećuje 250 osoba.\n- S obzirom na to da u Bijeljini postoji veliki broj privrednika, već sada ih pozivamo da planiraju svoja sredstva i da nam se pridruže krajem godine u novoj akciji prikupljanja pomoći najugroženijim sugrađanima - navela je Mila Stojanović iz bijeljinskog Centra za socijalni rad.