Ovako za Informer priča neutešni Branislav Ivanović, suprug preminule porodilje Brankice Gigovski Ivanović (35) iz Vranja, koja je posle bitke sa koronom, 28. jula preminula u Kliničkom centru u Nišu, a sahranjena 30. jula u Kumanovu.\nBranislav kaže da njegova Brankica nije još imala srpsko drćavljanstvo i da je dogovoreno da bude sahranjena u rodnom Kumanovu. Znao je, kako kaže, da će mu za putovanje u Makedoniju biti potreban negativan PCR test.\n- Nisam znao da će sahrana da bude tako brzo. Otišao sam da se testiram, ali papir sa negativnim PCR testom nije stigao i nisam mogao da putujem. Mogli su Makedonci da me puste samo na sat vremena, ako treba i uz policijsku pratnju! Mnogo boli što nisam moju Brankicu ispratio na večni počinak. Nisu mi dali da je vidim poslednji put, da se oprostimo... Samo da su me pustili da priđem na deset metara, da budem blizu nje. Da su se bar malo potrudili da budu ljudi - očajan je Branislav.\nSAHRANJENA PORODILJA KOJA JE PREMINULA U NIŠU Tuguju za Brankicom i mole se za bebu, lekari: "Svi daju sve od sebe DA DEČAK PREŽIVI"\nOVO JE BEBA HEROJ IZ NIŠA! Mališan je na porođaju ostao bez mame, ima samo 920 GRAMA, ali se NE PREDAJE (VIDEO)\nNastavio je da opisuje agoniju kroz koju je prošao.\n- Bio sam potpuno šokiran i sluđen što moje žene više nema, a još sam morao da jurim raznu dokumentaciju, jer je ona bila makedonska državljanka. Datum sahrane nismo odmah znali, tako da mi ništa ne bi značilo ni da sam se odmah testirao. Oni ne priznaju brze testove, samo PCR! Kada smo saznali da će sahrana da bude već 30. jula u Kumanovu, odmah sam se testirao. Nažalost, test nije mogao da bude gotovo tako brzo, ali mogli su da naprave izuzetak! Mogli su da provere u bazi podataka da sam se testirao, da se povežu sa našim organima, mogli su da me puste na određeno vreme. Da me oni sprovedu do groblja, uz policijsku pratnju, ako je potrebno. Mogli su da me čuvaju. Bilo šta, samo da budem na njenoj sahrani. Osećam veliku bol zbog toga - ogorčen je Brankičin suprug.\nNa pitanje kakav je bio njihov brak, drhtavim glasom otkriva:\n- Najsrećniji na svetu! Voleli smo se mnogo. Ona je bila najvoljenija žena, a ja muškarac! Mogu da kažem da retko ko je imao takvu vezu i brak. Imali smo mnogo planova, tek smo počeli da živimo i uživamo, ali eto šta me snađe. Sada se molim da mi sin ozdravi i da bude dobro - kaže Branislav.\nNesrećna žena, neposredno pre smrti, bila je negativna na virus korona. Uspela je da se izbori sa zarazom, ali je došlo do komplikacija.\nZbog pogoršanja njenog zdravstvenog stanja, kako bi spasli bebu, lekari su je 27. jula uveče porodili carskim rezom na početku sedmog meseca trudnoće.\nRođen je dečak težak svega 920 grama, koji je odmah smešten u inkubator, negativan je na koronnu i sada je stabilno.\n"NIKADA NEĆU ZABORAVITI STRAH U NJENIM OČIMA" Beba preminule porodilje u KC Niš STABILNO, suprug skrhan od bola: "Samo da mi sin bude dobro"\nKum će da izabere ime za našu bebu\nBranislav Ivanović kaže za naš list da dečak još nema ime, da on i Brankica još nisu bili odlučili, već će to učiniti kum.\n- Nismo još smislili ime. Nismo o tome pričali, niti je Brankica imala posebnu želju. Sada će naš kum da smisli ime za mog sina - kaže Branislav.\nNOVI TALAS VIRUSA OPASAN PO TRUDNICE Dr Tiodorović objašnjava zašto su i one sada rizična grupa\nDečak, koji je star sedam dana, i dalje se nalazi u inkubatoru u KC Niš, ali je njegovo stanje stabilno!\nDirektor Klinike za anesteziju i intenzivnu terapiju doktor Radmilo Janković kaže za Informer da borba još traje i da se svi nadaju najboljem ishodu.\n- Dečak je stabilno. Pod stalnom je prismotrom lekara. Borba nam predstoji, ali mi svi navijamo za njega - rekao je Janković.\nBrankica Gigovski Ivanović\n"NEDOSTAJEŠ...FALIŠ...PREVIŠE" Prošlo je pet meseci od tragične smrti trudnice Tamare Milić, porodica i dalje čeka odgovor na pitanje: KO JE KRIV


Naslov: Re: Filmske novosti... Uto Jul 14, 2015 5:51 pm\nNaslov: Re: Filmske novosti... Pet Jul 17, 2015 3:48 pm\nPočinje 22. Palićki festival\nNaslov: Re: Filmske novosti... Ned Jul 19, 2015 6:48 pm\nOtvorena 62. Pula\nPulski filmski festival svečano je otvoren 18. jula u krcatoj Areni tradicionalnim vatrometom, u prisustvu državnih zvaničnika i članova filmskih ekipa, a prva se poklonila publici ekipa posleratne drame “Imena višnje” Branka Šmita (Schmidt).\nReč je drami o životu dvoje supružnika nakon povratka u svoje selo iz kojeg su otišli tokom ratnih godina. Glavne uloge u tom filmu pripale su Nadi Đurevski i Ivi Greguroviću, koji su sa ostalom filmskog ekipom zahvalili publici i direkciji 62. Pulskog filmskog festivala.\nŠmitova drama je u konkurenciji sa još 13 ostvarenja odabranih za program Hrvatski film, u kojem je i nekoliko manjinskih koprodukcija.\nU programu “Hrvatski film” su i “Deca tranzicije” Matije Vukšića, “Goli” Tihe Gudac, “Ljubav ili smrt” Daniela Kušana, “Potrošeni” Boruta Šeparovića, “Rakijaški dnevnik” Damira Čučića, “Svinjari” Ivana Livakovića, “Takva su pravila” Ognjena Sviličića, “Ti mene nosiš” Ivone Juka, “Zagrebačke priče vol.3” grupe autora i “Zvizdan” Dalibora Matanića, kao i manjinske koprodukcije “Bićemo prvaci sveta” Darka Bajića (Srbija, Slovenija, Hrvatska), “Cure – Život druge” Andree Štaka (Hrvatska, Švajcarska) i “Ničije dete” Vuka Ršumovića (Srbija, Hrvatska).\nPublika 62. PFF-a videce do 25. jula ukupno oko 130 filmova, podeljenih u 12 programskih celina. Uz više od 20 stručnih događaja za filmske profesionalce, radionice, izložbe i muzičke nastupe, Pulski festival prvi put u 62-godišnjoj istoriji ima i dve svetske premijere - film “Pored mene” mladog reditelja Stevana Filipovića iz Srbije, te “Streetkids United II: The Girls from Rio”, u režiji Mari Kler (Marie Clare).\nCeremonija otvaranja 62. PFF-a počela je hrvatskom himnom “Lijepa naša”, te himnom Istarske županije “Krasna zemljo”, u izvođenju Đani Stipaničeva i pijaniste Matea Žmaka, a prisutne je pozdravio legendarni hrvatski TV voditelj Oliver Mlakar i najavio direktoru PFF-a Gordanu Restović koja je naglasila značaj Pulskog filmskog festivala i pulske Arene, zahvalila svim institucijama na podršci, kao i svim filmskim radnicima, a posetioce je pozvala da do 25. jula uživaju u gotovo 130 filmova.\nPredsednik Umetničkog saveta Hrvoje Pukšec podsetio je na uspehe hrvatskog filma na svetskim festivalima i istakao programske novitete 62. Pule, te posebno važnost edukativnog programa.\nPublika je, nakon pozdravnih govora predstavnika Direkcije, imala priliku da pogleda kratki dokumentarni film "Filmski festival" u režiji Jože Berca, koji je nastao davne 1955. godine, a za potrebe svečanog prikazivanja u Areni je restaurisan i digitalizovan.\nPublici se obratio i ministar kulture Hrvatske Berislav Šipuš, a kao izaslanik predsednice Hrvatske Kolinde Grabar-Kitarović, prisutne je pozdravio dvostruki oskarovac, producent Branko Lustig, koji je i otvorio 62. PFF simboličnim podizanjem festivalske zastave uoči vatrometa.\nSvečanosti otvaranja najstarijeg hrvatskog filmskog festivala, kako su saopštili organizatori, prisustvovali su i brojni drugi zvaničnici - potpredsednik Sabora Nenad Stazić, župan Istarske županije Valter Flego, zamenica gradonačelnika Pule Elena Puh Belci, francuska ambasadorka u Hrvatskoj Michčle Boccoz, bivši predsednik Hrvatske Ivo Josipović…\nSvečanom otvaranju prisustvovali su i direktor Hrvatskog audiovizuelnog centra Hrvoje Hribar, te Duško Ljuština, Branko Schmidt, Ivo Gregurević, Goran Bogdan, Danijel Kušan, Danilo Šerbedžija, Anja Šovagović Despot, Irena Škorić, Emir Hadžihafizbegović, Nenad Korkut, Jurica Pavičić, Dražen Ilinčić, Olenka Vištica…\nNaslov: Re: Filmske novosti... Ned Jul 19, 2015 6:50 pm\nNaslov: Re: Filmske novosti... Uto Jul 21, 2015 7:15 pm\nSkromnom svečanošću u Zaječaru, 21. jula obeležena je 30-godišnjica smrti Zorana Radmilovića (1933-1985), jednog od velikana srpskog glumišta, čije se tumačenje likova Radovana III, Kralja Ibija, Bilija Pitona... prepričava i dalje među različitim generacijama širom regiona. Zaječarci su se minutom ćutanja i polaganjem venaca na spomenik Radmiloviću još jednom setili svog sugrađanina i odali mu poštu. Vence su položile delegacije gradskih vlasti i Pozorišta Timočke krajine “Zoran Radmilović”.\nRadmilović je bio član ansambla Ateljea 212 u Beogradu, a na 25-godišnjicu smrti dobio je spomen-ploču na kući u kojoj je živeo sa porodicom u Mileševskoj.\n"Čim ne mogu da budem drugačiji, to nije stav - to je tako kako je. Stvarima ne pridajem veći značaj nego što imaju, ne volim kad se stvarima pridaje veći značaj. Mislim da je manje-više sve u životu komično, i treba da bude komično, i sve ima jednu divnu, i neprekidivu, komičnu nit koja se kroz sve naše postupke provlači, svakodnevno, kroz ceo naš život. Čak i kad to nećemo, to dobija moć da postane još komičnije”, govorio je Radmilović, koji je, osim u pozorištu, igrao i u više od 80 filmova i TV serija.\nDobitnik je mnogobrojnih nagrada (Oktobarska, Dobričin prsten, Sedmojulska...), a posle njegove smrti ustanovljena je nagrada “Zoran Radmilović” za najbolja glumačka ostvarenja, koja se dodeljuje na Danima Zorana Radmilovića u Zaječaru.\nNaslov: Re: Filmske novosti... Uto Jul 21, 2015 7:20 pm\nGlumci Petar Božović i Neda Arnerić ovogodišnji su dobitnici nagrade “Zlatni platan” za izuzetan doprinos evromediteranskoj kinematografiji, koje dodeljuje Festival evropskog i mediteranskog filma u Trebinju.\nTrebinje film festival biće otvoren 3. avgusta uručenjem nagrada “Zlatni platan”, čiji su prethodni dobitnici Milena Dravić i Franko Nero.\nTreće izdanje tog festivala obuhvata dvadesetak filmova u nekoliko programskih celina (Mediteranski film, Evropski film, Novi srpski film i Hercegovina na filmu).\nMeđu gostima su najavljeni filmski umetnici iz regiona i šire, koji će se, kako su naveli organizatori, družiti sa domaćinima ne samo na sceni, već i u nekoliko čuvenih vinarija.\nFestival organizuju Tangram centar iz Beograda, Alpe Adia Culture Network i Kulturni centar Trebinje, pod pokroviteljstvom Ministarstva prosvete i kulture RS i Grada Trebinja, a uz podršku Uprave za dijasporu Ministarstva spoljnih poslova Srbije, Elektroptivrede RS i Hidroelektrane na Trebišnjici.\nNaslov: Re: Filmske novosti... Sre Jul 22, 2015 6:51 pm\nPored mene, u Areni\nFilm “Pored mene” mladog reditelja Stevana Filipovića iz Srbije imao je svetsku premijeru 20. jula pred više hiljada ljudi u pulskoj Areni, kojima se poklonila mnogobrojna ekipa, ispraćena aplauzima, smehom i povremenim poluglasnim komentarima u vezi sa sudbinama i likovima te školske drame o mladoj generaciji i širim društvenim problemima.\nNovi film Filipovića, poznatog po “Šejtanovom ratniku” i “Šišanju”, prikazan je u okviru takmičarskog Međunarodnog programa 62. Pulskog filmskog festivala, a domaću prermijeru imaće 23. septembra u Sava centru u Beogradu, kako je najavila distributerska kuća Taramount.\nPublici 62. Pulskog festivala poklonilo se čak 26 članova ekipe Filipovićevog filma, a najburnije su, reditelja Filipovića, ispraćeni mladi glumci i glumice: Slaven Došlo, Nikola Glišić i Gorica Regodić, ali i direktorka fotografije Maja Radošević.\nFilipović i produkcijska kuća Hypnopolis (Šejtanov ratnik, Šišanje) i ovoga puta su okupili mladu generaciju glumaca u kojoj su i Milica Majkić, Matea Milosavljević, Katarina Pešić, Rastko Vujisić, Marko Panajotović, Milivoje Miša Stanimirović, Darko Ivić, Jovan Zdravković, Nikola Dragutinović, Uroš Novović, Alek Surtov, Jelena Puzić, Andrej Pipović, Vibor Kreković, Jelena Kesić, Milica Petrović, Anđelko Beroš, uz osvedočene umetnike Mirjanu Karanović, Hristinu Popović i Dragana Mićanovića.\nHristina Popović igra Olju, gimnazijsku profesorku istorije, koja je mlada, puna entuzijazma i zainteresovana za alternativne metode edukacije. Živi u braku sa slikarom Uglješom (Dragan Mićanović), čija je poslednja izložba izazvala burne reakcije u javnosti, a grupa huligana upravo tu izložbu vidi kao povod da je napadne. Snimak napada kače na internet. Narednog dana, Olja otkriva da je to uradio neko od njenih učenika. Oduzima im mobilne telefone, zapreti odlaskom u policiju ako sami ne prijave krivce, i u afektu odlučuje da ih zaključa u školskoj zgradi dok to ne urade. U školi, igrom slučaja, nema ni interneta. U želji da zajedno reše problem, ali i iz nemogućnosti da napuste školsku zgradu, učenici počinju da komuniciraju i tokom te jedne noći saznaju o sebi i drugovima iz razreda više nego svih prethodnih godina i više nego što su ikada očekivali – tajne homoseksualnosti, ideološke, nacionalne, klasne, kulturološke razlike…\nFilm “Pored mene” nastao je prema scenariju Filipovića i Minje Bogavac.\nPulski filmski festival predstavlja do 25. jula gotovo 130 filmova, podeljenih u 12 programskih celina, uz više od 20 stručnih događaja za filmske profesionalce, radionice, izložbe i muzičke nastupe.\nSvetsku premijeru na 62. PFF-u, osim filma “Pored mene”, ima i “Streetkids United II: The Girls from Rio”, u režiji Mari Kler (Marie Clare).\nNaslov: Re: Filmske novosti... Sub Jul 25, 2015 8:08 pm\nZlatni toranj filmu Ovnovi\nNaslov: Re: Filmske novosti... Sub Jul 25, 2015 8:09 pm\nNaslov: Re: Filmske novosti... Sub Jul 25, 2015 8:10 pm\nTrijumf Zvizdana i srpskih filmova u Puli\nNaslov: Re: Filmske novosti... Ned Jul 26, 2015 6:40 pm\nOtvoren 18. Motovun\nMotovun film festival otvoren je 25. jula slavljeničkim programom povodom 18 godina postojanja, a umesto rođendanih svećica, publika je zajednički zapalila hiljadu slavljeničkih prskalica koje su obasjale prepuni Kino Trg.\nPosetioce 18. MFF-a u naredna četiri dana očekuje više od 100 filmova, uz bogat prateći program i čuvene motovunske zabave.\nNa “brdo dobrih filmova” stigla je već gošća iz Indije Salma, protagonistkinja nagrađivanog filma Kim Longinotto, a 26. jula u Motovunu se očekuju i Jerzy Skolimowski, Rajko Grlić i ekipa filma “Zvizdan” Dalibora Matanića koji je upravo trijumfovao na 62. Pulskom filmskom festivalu.\nMotovunsku publiku pozdravili su na svečanom otvaranju načelnik Motovuna Tomislav Pahović i istarski župan Valter Flego, a direktor MFF-a Igor Mirković zatim je predstavio dečaka Tita Emanuela, koga su roditelji, poznati domaći glumci, začeli na prvom festivalskom izdanju. Tit je ujedno i glavni lik festivalske špice “Gde ste bili '99”, začet je u sobi 107 motovunskog hotela Kaštel, u kojoj je iste godine odseo i legendarni reditelj Dušan Makavejev.\nU čast prvoj motovunskoj bebi i svima koji znaju gde su bili '99, Mirković je pozvao publiku da istovremeno zapali slavljeničke prskalice.\nUmetnički direktor festivala Mike Downey predstavio je potom dvojicu "apostola" iz belgijskog filma “Najnoviji zavet”, glumce Didijera de Neka (Didier de Neck) i Marka Lorencinija (Marco Lorenzini), koji su najavili taj film belgijskog reditelja Žakoa van Dormala (Jaco von Dormael), kojim je zvanično počeo festivalski program pod sloganom “Gledam šta hoću, radim šta hoću”.\nBlasfemični “Najnoviji zavet” komična je fantazija u kojoj je Bog stvarna osoba, a pritom i sebična kukavica koji živi u Briselu sa porodicom i nemilice je tlači.\nMFF-a će prikazati u Glavnom programu 22 filma, od kojih je 13 u konkurenciji za nagradu Propeler.\nProslava punoletnosti MFF-a nastavljena je projekcijama u kinima Trg i Billy, a za rođendansku zabavu na Terasi Iza Hotela pobrinuo se srpski bend Repetitor.\nMeđu učesnicima muzičkog programa najavljeni su i zagrebački ABOP, te islanski multiinstrumentalista Kjartan Sveinsson, koji je obeležio specifičan zvuk post-rok benda Sigur Rós i komponovao muziku za niz filmova, a u Motovun se vraća nakon što je 2013. bio član žirija. Nastupiće i The Joke iz Pariza i romski trubači Džambo Agušev.\nFestivalski sajt je motovunfilmfestival.com, a program se nalazi i u Kalendaru portala za kulturu jugoistocne Evrope SEEcult.org\nNaslov: Re: Filmske novosti... Čet Jul 30, 2015 7:24 pm\nRad u korist sopstvene štete\nKnjiga priča filmskog i pozorišnog reditelja Gorana Markovića “Tri priče o samoubicama” objavljena je u izdanju Arhipelaga, a kroz različite sudbine ljudi kojima se ruši dotadašnji život, ukazuje i na širi fenomen samouništenja društva.\nTo je prva knjiga priča Markovića, nagrađivanog reditelja i angažovanog intelektualca, koji u sve tri priče uobličava upečatljive glavne junake koji se u nekoj naročitoj situaciji suočavaju s trenutkom u kojem se rasipa sav njihov dotadašnji život, saopštio je Arhipelag.\nPrema rečima Markovića, koliko god na prvi pogled bile različite, sve tri priče uokviruje ideja o sudbini čoveka koji u dosuđenoj svakodnevici troši svoj smisao.\n“U ovoj knjizi obrađujem tri sasvim različita slučaja rada na sopstvenoj propasti koji bi, u neku ruku, mogli da otvore pitanja zašto sve ove godine tako uporno radimo u korist sopstvene štete. Lično sam ubeđen da proces samouništenja u nas traje već jako dugo i da mu se ne može sagledati kraj”, naveo je Marković, dodajući da to ne znači da su njegove priče mračne, naprotiv - u njima ima mnogo samoironije.\nMarkovićeve priče, objavljene u ediciji "Zlatno runo", počivaju na snažnom unutrašnjem konfliktu i napetosti, a prema navodima Arhipelaga, autor pripoveda zanimljivo i duhovito, ispunjavajući ih uzbudljivom dramaturgijom.\nPrva priča u knjizi, “Podgrejana sarma od prekjuče”, govori o plodnom piscu scenarija koji u jednom času gubi moć pisanja iz čega nastaje sva negova tragedija.\nU drugoj priči, “Susret sa himerom”, Marković pripoveda o beogradskom zavodniku koji iznenada pada kao žrtva svoje osmišljene zavodničke tragedije, postajući plen vlastite lakomislenosti i jedne uporne i, kako je on vidi, prosečne žene.\nTreća i najduža priča u knjizi, “Druga smrt doktora Grujića”, pripoveda o epidemiji variole vere u Beogradu i Srbiji 1972. godine.\nMarkovićev film “Variola vera” proistekao je iz istog materijala na osnovu kojeg je nastala i uzbudljiva priča u kojoj se uverljivo predstavljaju napetost i humor, izuzetni događaji i tragikomične situacije, ljubav i kukavičluk, retka strast i bezgranična sebičnost, posvećenost i parališući strah, odanost i cinizam manipulacije, epidemijski karantin i nesloboda čitavog društva, veliki preokreti i veliki nesporazumi, cenzura u totalitarnom, zatvorenom društvu i strah i samouništavajuća strast običnih ljudi koji ga čine i koju mu se podvrgavaju. Priča o varioli veri u Markovićevoj knjizi daje širu perspektivu događaja i obimniji materijal od filma o smrtonosnim boginjama.\nPrema rečima Markovića, postoje stvari koje nije moguće snimiti ili nisu izvodljive na filmu, ali potrebno je da budu zabeležene.\n“Materijal za ‘Variolu veru’ prikupljao sam gotovo punu deceniju i filmu je trebalo tačno deset godina da se pojavi nakon strašne epidemije iskorenjene tropske bolesti koja je Srbiju zadesila 1972. godine. Toliko je, naime, trebalo vremena da, inače strogo tajeni, podaci nekako ‘procure’. Materijal koji posedujem po obimu daleko prevazilazi okvire jednog dvosatnog filma, pa sam došao na ideju da ga ponudim i u literarnoj formi. Filmska priča ima objektivističku formu, izgleda kao rekonstrukcija događaja, a priča ‘Druga smrt doktora Grujića’ ima svog glavnog junaka, kao što i sam naslov sugeriše. Ova ličnost se upravo uklapa u taj marljivi i sistematski rad na sopstvenom kraju”, naveo je Marković, koji je i autor filmova “Specijalno vaspitanje”, “Nacionalna klasa”, “Majstori, majstori”, “Već viđeno”, “Sabirni centar”, “Tito i ja”, “Kordon”, “Turneja”, “Falsifikator”…\nMarković je i autor knjige “Češka škola ne postoji”, kratkog romana “Tito i ja”, dnevničke proze “Godina dana” i knjige “Male tajne”. Napisao je i sedam pozorišnih komada i režirao više pozorišnih predstava.\nNaslov: Re: Filmske novosti... Pon Avg 03, 2015 7:15 pm\nTrebinje film festival (TFF), posvećen mediteranskom i evropskom filmu, otvoriće 3. avgusta jednа od nаjlepših glumicа bivše Jugoslavije Sаvinа Geršаk, što je njen prvi boravak u regionu posle 30 godina.\nTreće izdanje TFF-a počeće u Kulturnom centru Trebinje premijerom dokumentarnog filmа “Hercegovinа” Ivаnа Čolаkа, u produkciji Jаpаnske аgencije zа međunаrodnu sаrаdnju (JICA), nаkon čegа će uslediti dodelа nаgrаde “Zlаtni plаtаn” glumcimа Nedi Arnerić i Petru Božoviću.\nPrve festivalske večeri biće prikazan i film “Čudo neviđeno” Živkа Nikolićа, u kojem igrаju Sаvinа Geršаk i Petаr Božović.\nU programu “Evropski film” biće prikazani ruski “Bezdušni 2” Romana Prigunova i češki “Ćirilo i Metodije, slovenski apostoli” Petra Nikolajeva, dok program “Novi srpski film” obuhvata filmove “Za kralja i otadžbinu” Radoša Bajića, “Enklava” Gorana Radovanovića, te “Dobro jutro komšija 2” Željka Kasapa i “Branio sam Mladu Bosnu” Srđana Koljevića, kojim će treći TFF biti završen 9. avgusta.\nU programu “Mediteranski film” biće prikazan “Otok ljubavi” Jasmile Žbanić iz BiH, španski “Zbog tebe promeniću prezime” Emilija Martinez Lazara, “Pitan Pirano” Gorana Vojnovića, koprodukcija Slovenije, BiH i Italije, dokumentarac “Goli” Tihe Gudac iz Hrvatske, “Cirkus Kolumbija” sarajevskog oskarovca Danisa Tanovića.\nEvropsku premijeru imaće italijanski kratki film “Dva plus dva” Tomasa Santija.\nZa samu završnicu 9. avgusta najavljen je omaž laureatima – jugoslovenski film “Halo – praznik kurvi” Lordana Zafranovića.\nUlaz na sve festivаlske projekcije je besplatan.\nFestival organizuju Tangram centar iz Beograda, Alpe Adria Culture Network i Kulturni centar Trebinje, pod pokroviteljstvom Ministarstva prosvete i kulture Republike Srpske, Grada Trebinja i Uprave za dijasporu Srbije, uz podršku Elektroprivrede RS i Hidroelektrana na Trebišnjici.\nProgram TFF-a nalazi se u Kalendaru portala SEEcult.org\nNaslov: Re: Filmske novosti... Uto Avg 04, 2015 8:07 pm\nZlatni puž 2015.\nSvetski dečji festival animiranog filma Zlatni puž biće održan četvrti put od 11. do 15. avgusta u Vranju, a prikazaće oko 70 filmova, odabranih među više od 220 prijavljenih.\nZa festival Zlatni puž prijavlјena su 224 animirana filma dece i mladih iz celog sveta, a u zvaničnom programu biće ih prikazano 74 u dve kategorije (do 15 godina i od 15 do 20 godina starosti), najavili su organizatori.\nBiće dodelјene prva, druga i treća nagrada u obe kategorije, nagrada “Nikola Majdak” za kameru i Gran pri za najbolјi film.\nNagrade će dodeliti žiri koji čine profesorka i animatorka Snežana Trstenjak iz Beograda, scenarista i dokumentarista Jovan Marković iz Beograda i umetnica Monika Masući iz Italije.\nU informativnom programu biće prikazani radovi koji se neće takmičiti, ali svojim kvalitetom zavređuju pažnju publike, saopštila je Javna ustanova Škola animiranog filma (ŠAF), organizator festivala Zlatni puž.\nFilmove je odabrala Selekciona komisija koju su činili dugogodišnji voditelј ŠAF-a Miroslav Miki Simonović (predsednik) i Seta Veličković Cvetković i Miroslav Đerić, zaposleni u ŠAF-u sa bogatim iskustvom u oblasti animacije dece i mladih.\nKao deo specijalnog programa, za 10. avgust najavljena je radionica za decu i mlade koju će voditi američki animator i profesor Rej Kosarin (Ray) iz Njujorka, koji je 90-ih radio animirane špice za MTV, te pojedine epizode serijala “Beavis and Butthead” i “Nindža kornjače”. Kosarin će 13. avgusta održati i master-klas.\nDeo programa su i projekcije nagrađenih filmova sa Festivala slovenskih i pravoslavnih zemalјa “Zlatni vitez” iz Rusije, čiji će direktor Aleksej Kostjučenko takođe biti jedan od gostiju u Vranju.\nBiće predstavljen i program Nacionalne filmske škole u Italiji, zahvaljjući pomoći Italijanskog instituta za kulturu iz Beograda, koji je omogućio i dolazak članice žirija Monike Masući.\nGost festivala je i animator Stevica Živkov iz Beograda, koji je radio ilustraciju za plakat i ostali propagandni materijal “Zlatnog puža”.\nKao gosti i učesnici festivala Zlatni puž, najavljeni su i mentori sa mladim animatorima čiji su filmovi u zvaničnom programu festivala, a dolaze iz Bugarske i Makedonije, kao i iz Čačka i Jagodine.\nProjekcije filmova biće održavane u Centru za kulturu grada Vranja, gde su i prostorije ŠAF-a.\nŠAF je osnovana 1986. godine na temelјima Kluba lјubitelјa filmske umetnosti, a 2011. godine je odlukom Skupštine Vranja postala javna ustanova.\nIDRAF je održavana od 1997. godine, a od 2009. organizuje se takmičarski festival za decu i mlade u oblasti animiranog filma.\nPrema navodima organizatora, IDRAF predstavlјa drugu radionicu u svetu po tradiciji, kontinuitetu, kvalitetu i masovnosti i kao takva je uvrštena u istoriju animiranog filma u publikaciji koja je štampana povodom jubileja 50 godina animacije u svetu.\nOsim internacionalnih manifestacija koje se od 1997. godine održavaju u Vranju, ŠAF je organizovao i dve multietničke radionice u Bujanovcu, radionicu sa decom s posebnim potrebama, kao i s decom romske populacije, sa decom iz seoskih područja, te sa predškolcima, vojnicima… Održan je i veliki broj radionica animacije po gradovima širom Srbije (Trstenik, Priština, Čačak, Sremska Mitrovica, Beograd, Lozovik, Bujanovac, Novi Sad, Jagodina, Ćuprija...).\nKroz ŠAF je od osnivanja do danas prošlo više od 2.500 dece i mladih koji su imali mogućnost da se upoznaju sa animacijom.\nTakođe, u produkciji ŠAF-a nastalo je više od 250 animiranih filmova u različitim tehnikama.\nFestival će biti održan uz pomoć Grada Vranja i Ministarstva kulture i informisanja Srbije, a pomogli su ga i ambasada SAD i Italijanski institut za kulturu u Beogradu.\nSajt ŠAF-a je saf.co.rs, a program festivala nalazi se i u Kalendaru portala SEEcult.org, kao i u PRILOGU\nNaslov: Re: Filmske novosti... Sre Avg 05, 2015 7:30 pm\nKristijan Berger gost PAFF-a\nAustrijski direktor fotografije Kristijan Berger biće gost drugog Pančevo Film Festivala (PAFF) početkom septembra, na kojem će održati masterklas, ali i predstaviti svoj film “Etnička idila” koji je snimio krajem 90-ih u Hrvatskoj.\nNominovan za Oskara za film “Bela traka” (2010) Mihaela Hanakea, Berger će 5. septembra u Dvorani Kulturnog centra Pančeva održati besplatan masterklas za sve zainteresovane na temu “Svetlost i profesionalna rasveta - protiv tehnološke diktature”. Dan ranije, 4. septembra, u dvorani “Apolo” Doma omladine Pančevo, biće održana srpska premijera Bergerovog dugometražnog filma “Etnička idila”, snimanog od 1995. do 1998. u posleratnoj Hrvatskoj.\nBergerov film govori o nežnosti i mržnji, velikim očekivanjima i još većim razočaranjima ljudi koji žive život u večitom konfliktu između kontradiktornih emocija, urušenih ideala i novih nadanja. Reč je o montiranom materijalu snimanom za potrebe istraživanja i rada na novom filmskom ostvarenju.\nPrema rečima Bergera, film “Etnička idila” je pokušaj da se korišćenjem dokumentarističkih metoda pronađe i osmisli nova filmska narativna forma.\nNakon projekcije, planiran je i razgovor sa autorom, a ulaz je besplatan.\nBerger je poznat po tome ssto je patentirao “Cine reflect lighting system” koji je koristio prilikom snimanja svih svojih filmova od 2001. godine, a koji pored kreiranja novih estetskih mogućnosti za kameru, nudi glumcima i rediteljima posebnu fleksibilnost i slobodu u radu.\nU okviru masterklasa na PAFF-u govoriće na temu istorijskog razvoja osvetljavanja na filmu i estetskog i ekonomskog uticaja filmske rasvete na metode osvetljavanja na filmu. Biće reči i o najvažnijim znanjima u oblasti osvetljavanja u digitalnom svetu. Uz primere kadriranja, osvetljavanja i fotografija sa snimanja filmova “Bela traka”, “Učiteljica klavira”, “Ludvig II”, “Notebook”, “The Night of 1000 hours” i “By the Sea”, biće reči i o scenografiji, kostimu, šminki i drugim važnim vizuelnim segmentima filma.\nBerger će deo predavanja posvetiti i dugogodišnjoj saradnji sa Hanekeom, nagrađivanim austrijskim rediteljem i autorom filma “Bela traka”, za koji je dobio prestižno priznanje za izvanredno dostignuce u kinematografiji, koje dodeljuje Američka asocijacija snimatelja (ASC).\nIzmeđu ostalog, dobitnik je i nagrade Zlatna kamera 300 na 33. Festivalu "Braća Manaki" u Bitolju, koja se dodeljuje za izvanredan doprinos svetskoj filmskoj umetnosti.\nBerger predaje kameru na Filmskoj akademiji u Beču i u nekoliko međunarodnih filmskih škola.\nNeki od naslova iz njegove plodne filmografije su: “Benny's video” (1992), “71 Fragments of chronology of chance” (1994), “Ethnic idylls” (1995-1998), “The piano teacher” (2001), “Cache” (2005), “The white ribbon” (2009) i “By the sea” (2014).\nDrugo izdanje PAFF-a biće održano od 2. do 6. septembra, u organizaciji mladih filmskih radnika i umetnika iz Pančeva i okoline koji su okupljeni oko udruženja građanja Pančevački filmski festival. PAFF se organizuje u saradnji sa Kulturnim centrom Pančeva. i Domom omladine Pančevo, uz podršku gradskih vlasti i Ministarstva kulture i informisanja Srbije.\nPAFF je 2014. godine, kada je i pokrenut, ponudio intenzivan program sastavljen od dve takmičarske selekcije i revijalnih filmova, čiji su selektori mladi reditelji Stefan Ivančić i Ognjen Glavonić. Najboljim dugometražnim filmom prvog PAFF-a proglašen je filipinski “Norte, kraj istorije” Lava Dijaza, a posebno priznanje dodeljeno je Damiru Čučiću i Mišelu Škoriću iz Hrvatske za film “Mič – dnevnik jednog šizofreničara”.\nNaslov: Re: Filmske novosti... Sre Avg 05, 2015 7:34 pm\nBrat Dejan u Lokarnu\nRusko-srpski film “Brat Dejan”, u režiji Bakura Bakuradzea, koji govori o bivšem generalu u balkanskim ratovima koji je prisiljen da se krije od pravde, biće premijerno prikazan u Glavnom takmičarskom programu 68. Filmskog festivala u Lokarnu, koji će biti održan od 5. do 15. avgusta.\nTo je novi film u produkciji Miše Mogorovića, a premijerno će biti prikazan 6. avgusta u Lokarnu, dok će reprizne projekcije imati naredna dva dana, saopštila je producentska kuća Art & Popcorn.\nReditelj te prve zvanične rusko-srpske koprodukcije, Rus gruzijskog porekla Bakur Bakuradze, učestvovao je sa svoja prethodna dva filma u pratećim programima Filmskog festivala u Kanu.\nGlavnu ulogu u filmu “Brat Dejan” igra doajen srpske kinematografije Marko Nikolić, koji će i prisustvovati premijeri u Lokarnu.\nFilm prati poslednjih 12 meseci u životu Dejana Stanića, bivšeg generala, koji je poslednjih deset godina prisiljen da se krije od pravde, posebno od Međunarodnog suda pravde za zločine u bivšoj Jugoslaviju u Hagu, zbog raznih optužbi u vezi sa njegovom vojnom službom. Konačno nalazi sklonište kod Slavka, starca koji živi u izolovanom planinskom selu. Pateći od potpune otuđenosti, Dejan ne samo da treba da se suoči sa novim okruženjem i novom realnošću, već neće moći da izbegne ni svoju prošlost.\nFilm je u celini snimljen u Srbiji na srpskom jeziku, na lokacijama u Valjevu, Goču, Prijepolju, Pančevu, Fruškoj Gori, Titelu i Beogradu.\n“Brat Dejan” je većinski finansiran sredstvima Ruske Federacije, a sufinansiran je sredstvima Filmskog centra Srbije.\nFilmski festival u Lokarnu jedan je od festivala A kategorije, uz festivale u Berlinu, Kanu i Veneciji).\nZa glavnu nagradu, Zlatnog Leoparda, ove godine se takmiči 18 filmova, od kojih ce 14 imati svetske premijere.\nNaslov: Re: Filmske novosti... Pet Avg 07, 2015 7:40 pm\nNičije dete u bioskopima u Hrvatskoj\nNaslov: Re: Filmske novosti... Sub Avg 08, 2015 7:39 pm\nOdlazak Đurđije Cvetić\nIstaknuta srpska glumica Đurđija Cvetić, koja je bila angažovana u Jugoslovenskom dramskom pozorištu, ali je gostovala i na scenama mnogih drugih teatara, a ostvarila je i zapažene uloge na televiziji i filmu, preminula je 7. avgusta u Beogradu u 73. godini.\nKomemoracija povodom smrti Đurđije Cvetić u JDP-u biće održana u septembru, saopštilo je to pozorište, u kojem je bila od 1969. godine.\nPovodom smrti Đurđije Cvetić, ministar kulture i informisanja Ivan Tasovac istakao je da je bila “veliko ime srpskog glumišta”.\n“Đurđija Cvetić je bila deo generacije glumaca, koja je uspostavlјala novu poetiku i nove standarde, i time ostavila neizbrisiv trag na domaćoj kulturnoj sceni. Nјene uloge u pozorišnim predstavama, filmovima, televizijskim i radio dramama, pamtiće ne samo kolege i kritika, već i publika koja ju je poštovala i volela”, naveo je Tasovac u telegramu saučešća porodici preminule glumice, koji je uputio u svoje i u ime Ministarstva kulture i informisanja.\nĐurđija Cvetić odigrala je na sceni JDP-a desetine uloga. Pripadala je generaciji “Bojanovih beba” - grupe mladih glumica i glumaca koje je Bojan Stupica pozvao u JDP u vreme njegove generacijske obnove. Posle uloge Pem u “Spasenima” Edvarda Bonda, u tom trenutku jednom od najznačajnijih pozorišnih komada svetskog repertoara, Đurđija Cvetić je svojom pojavom, lepotom i scenskom snagom, stupila i u klasični repertoar, kao Šekspirova Regana u “Liru”, Dezdemona u “Otelu”, Olivija u “Bogojavljenskoj noći”.\nNjen u isti mah moderan i klasičan scenski izraz došao je do punog izražaja u velikim, ikoničkim predstavama JDP-a, poput “Putujućeg pozorišta Šopalović” Ljubomira Simovića, u režiji Dejana Mijača, gde je igrala Jelisavetu Protić, potom Brehtovom “Baalu” kao Emilija, u Vedekindovom “Buđenju proleća” kao Fani Gabor…\nPoslednjih godina angažmana u JDP-u igrala je sa velikim uspehom Ranjevsku u Čehovljevom “Višnjiku”, Lagarsovim “Pravilima ponašanja u modernom društvu”, a naročito u naslovnoj ulozi u predstavi “Skup” Marina Držića, u režiji Jagoša Markovića, u kojoj je, tumačeći mušku ulogu, ostvarila teatarsko čudo, višestruko vrednovano i nagrađivano na domaćim i regionalnim festivalima, istaklo je JDP.\nĐurđija Cvetić gostovala je u svim beogradskim pozorištima, poslednjih godina najviše na sceni Beogradskog dramskog, kao i u Crnogorskom narodnom pozorištu, Narodnom pozorištu Sombor, Narodnom pozorištu u Banjaluci i drugima.\nOstaje upamćena i kao Seka u televizijskoj seriji “Grlom u jagode” Srđana Karanovića, kao i po ulogama u “Sivom domu”, “Početnom udarcu” i “Zaboravljenima” Darka Bajića, u filmu “Oktoberfest” Dragana Kresoje, TV seriji “Ulica lipa”…\nĐurđija Cvetić dobitnica je i niza nagrada, među kojima su i “Žanka Stokić” 2006. godine i nagrada BDP-a “Tatjana Lukjanova”.\nNaslov: Re: Filmske novosti... Pon Avg 10, 2015 8:46 pm\nMigracije u fokusu Dokufesta\nNaslov: Re: Filmske novosti... Ned Avg 23, 2015 7:29 pm\nNagrade 21. SFF-a\nNaslov: Re: Filmske novosti... Sre Sep 02, 2015 7:27 pm\nJugoslovenska kinoteka raspisala je novi konkurs za izbor direktora, nakon što prethodni nije uspeo zbog toga što nijedan od kandidata nije zadovoljio predviđene uslove.\nNovi konkurs raspisan je na osnovu izmenjenog Statuta Jugoslovenske kinoteke, koji je ranije onemogućavao da za direktora bude izabrana osoba koja je završila neki od fakulteta Univerziteta umetnosti, što je bilo u suprotnosti sa osnovnom delatnošću Kinoteke, kako je tada saopštio Upravni odbor te ustanove.\nPrema uslovima konkursa, kandidat za direktora treba da ima visoko obrazovanje na studijama drugog stepena (diplomske akademske studije – master, specijalističke akademske studije, specijalističke strukovne studije), odnosno na osnovnim studijama u trajanju od najmanje četiri godine.\nBudući direktor Jugoslovenske kinoteke mora da ima i najmanje osam godina radnog iskustva u oblasti kulture, a UO će prilikom izbora posebno ceniti i to da li kandidat poznaje delatnost, odnosno poslovanje arhiva i kinoteka, te da li poseduje organizatorske sposobnosti.\nPrethodni konkurs Jugoslovenske kinoteke za izbor direktora proglašen je neuspešnim nakon što su tri prijave odbačene zato što kandidati nisu završili neki od fakulteta društveno-humanističkih nauka, odnosno završili a jedna zato što je podneta nepotpuna dokumentacija.\nNa konkurs su se prijavili bili Boban Jevtić, Srđan Knežević i Nebojša Bradić, koji su završili Fakultet dramskih umetnosti Univerziteta umetnosti u Beogradu.\nBoban Jevtić, urednik filmskog programa Doma omladine Beograda, ovih je dana predložen za direktora Filmskog centra Srbije, na osnovu odluke Upravnog odbora te ustanove. Na konkurs FCS-a bio se prijavio još samo Srđan Knežević.\nNa čelu Jugoslovenske kinoteke već više od dve decenije je Radoslav Zelenović, koji je proteklih nekoliko godina u statusu v.d. direktora.\nNovi konkurs za izbor direktora Kinoteke objavljen je 1. septembra na njenom sajtu i u "Politici", a detalji se nalaze i u rubrici Konkursi portala SEEcult.org.\nNaslov: Re: Filmske novosti... Uto Sep 08, 2015 7:35 pm\nMeđunarodni festival animiranog filma Animanima biće održan deveti put od 10. do 13. septembra u Domu kulture u Čačku, a predstaviće u takmičarskom programu 40 filmova iz 20 zemalja.\nMeđu autorima filmova u konkurenciji za nagrade su i poznata imena globalne animacijske scene, kao što su Konstantin Bronzit, Mihaela Pavlatova, Adam Eliot, Andreas Hikade, Pjotr Dumala… Deveti festival Animanima predstaviće i niz autora mlađe generacije čiji talenat, kako su istakli organizatori, uveliko blista i dokazuje se na festivalim širom sveta.\nMeđu njima je i Kineskinja Jukai Du, čijim će filmom “Put napolje” biti otvoreno deveto izdanje Animanime.\nFilmovi u konkurenciji stigli su iz Australije, Belgije, Češke, Estonije, Grčke, Francuske, Holandije, Hrvatske, Irana, Nemačke, Novog Zelanda, Poljske, Portugala, Rusije, SAD, Srbije, Španije, Švajcarske i Velike Britanije…\nKome će pripasti Velika nagrada “Zlatni štift” i ostale festivalske nagrade i priznanja odlučiće žiri koji čine kineska autorka Hefang Vei, koja već duže vreme živi u Francuskoj i radi u čuvenom studiju animacije Folimaž u Valensu, austrijski reditelj Tomas Renoldner, rukovodilac studija za animaciju na Akademiji lepih umetnosti u Beču, te italijanski dizajner zvuka Stefano Saso, predavač na katedri za nove medije na Akademiji lepih umetnosti u Maćeratiju.\nPosebni festivalski programi okrenuti su ove godine istraživanjima dometa autora iz zemalja Centralne Evrope, bilo da se radi o nezavisnoj sceni, školama ili specijalizovanim platformama za razvoj i unapređenje animacije\nPublici Animanime predstaviće ih Tomas Renoldner iz Austrije, Aleksandra Hrapovicka iz Poljske i Maroš Brojo iz Slovačke.\nGledaoci koji po navici očekuju i zanimljiv dugometražni film na Animanimi ne bi trebalo da propuste srpsku premijeru filma “Dečak i svet”, ostvarenje nesvakidašnje vizuelne lepote, remek-delo iza koga stoji Brazilac Ale Abreu.\nU okviru programa "Svetska panorama", najavljene su uzbudljive drame, otkačene komedije, živopisne priče o onom što život jeste, novi autorski glasovi... Tri projekcije tog programa nude filmove iz Belgije, Finske, Francuske, Hrvatske, Irana, Italije, Japana, Koreje, Nemačke, Poljske, Rusije, SAD, Srbije, Španije i Velike Britanije.\nNajmlađa publika će sa roditeljima moći da se zabavi uz večno mladog “Profesora Baltazara” animatora Zlatka Grgića (1931-1988.\nFestivalsku radionicu ove godine vodi animator, majstor stop-trik animacije i vizuelni umetnik Miloš Tomić iz Beograda.\nStudenti animacije će imati priliku da se upoznaju sa gostima Animanime i čuju na predavanjima i prezentacijama detalje iz njihove profesionalne prakse.\nSpecijalni program, naslovljen “Do kraja sveta i natrag”, retrospektiva je radova beogradskog animatora Igora Ćorića.\nPosebna gošća festivala Animanima biće i Žoana Markade, koja će otvoriti izložbu radova umetničke mreže Fijuk iz Beograda.\nOrganizatori Animanime pozivaju posetioce da na otvaranje ponesu bele majice na kojima će Žoana Markade u tehnici sito-štampe otiskivati ilustracije Fijukovih autora.\nFestival će, tradicionalno, biti održan pod pokroviteljstvom Grada Čačka i Ministarstva kulture i informisanja Srbije.\nFestivalski sajt je animanima.org, a program se nalazi i u Kalendaru portala SEEcult.org za kulturu jugoistočne Evrope.\nNaslov: Re: Filmske novosti... Pon Sep 14, 2015 7:19 pm\nPobednici 9. Animanime\nVelika nagrada Zlatni štift devetog međunarodnog festivala animiranog filma Animanima u Čačku dodeljena je filmu “Moje drago telo” francuskog reditelja Kalvina Antoana Blandena o detetu koje, posle tragičnog događaja, nalazi utočište u alternativnoj stvarnosti.\nPobednički film devete Animanime, koja je završena 13. septembra, animirani je rad u 3D tehnici koji, kako je naveo žiri, na vrlo sugestivan način govori o drami deteta koje posle jednog tragičnog događaja nalazi utočište u alternativnoj stvarnosti, u kojoj je njegova majka i dalje prisutna.\nSpecijalnu nagradu žirija dobila je Aliks Dankan sa Novog Zelanda za film “Čuvar plime”.\nŽiri je dodelio i tri posebna priznanja - Petri Zlonogi iz Hrvatske za film “Glad”, Frederiku Bonpapi iz Velike Britanije za “Lajt motiv” i Polu Kabonu iz Francuske za film “Oluja pogađa jaknu”.\nNagradu publike, na osnovu glasova posetilaca, dobio je francuski autorski tandem Nikolas Pavlovski i Vinšlus Vensan Parono za tragikomičnu skasku rađenu u crno-beloj tehnici “Pametni majmun”.\nNa devetoj Animanimi u Domu kulture u Čačku prikazano je od 10. septembra više od 140 filmova u osam programskih celina, a u takmičarskom programu bilo ih je 40 filmova iz 20 država.\nO nagradama i priznanjima odlučivao je međunarodni žiri koji su činili kineska autorka Hefang Vei, koja već duže vreme živi u Francuskoj i radi u čuvenom studiju animacije Folimaž u Valensu, italijanski dizajner zvuka Stefano Saso, predavač na katedri za nove medije na Akademiji lepih umetnosti u Maćeratiju, te austrijski reditelj Tomas Renoldner, koji vodi studio za animaciju na Akademiji lepih umetnosti u Beču.\nMeđu autorima filmova u konkurenciji za nagrade bila su i poznata imena globalne animacijske scene, kao što su Konstantin Bronzit, Mihaela Pavlatova, Adam Eliot, Andreas Hikade, Pjotr Dumala… Deveti festival Animanima predstavio je i niz autora mlađe generacije, među kojima je i Kineskinja Jukai Du, čijim je filmom “Put napolje” Animanima i otvorena.\nPosebni festivalski programi bili su okrenuti ove godine istraživanjima dometa autora iz zemalja Centralne Evrope, bilo da se radi o nezavisnoj sceni, školama ili specijalizovanim platformama za razvoj i unapređenje animacije.\nNaslov: Re: Filmske novosti... Pon Sep 21, 2015 7:36 pm\nSimultanim projekcijama dokumentarnog filma “Dolazimo kao prijatelji” Huberta Saupera, koji daje novi pogled na savremeni (Južni) Sudan, efekte neokolonizacije i njene pošasti, 23. septembra u Beogradu, Zagrebu, Ljubljani, Podgorici, Prizrenu i Skoplju, biće nastavljen regionalni projekat “Dokuvizija”, a publika će u svim gradovima imati priliku i da razgovara sa autorom tog filma.\nGrad domaćin ovoga puta je Skoplje, koje će ugostiti Saupera, jednog od najznačajnijih savremenih dokumentarista. Diskusija o neokolonijalizmu biće direjtnim strimingom prenošena u svim gradovima koji učestvuju u projektu “Dokuvizija”, a publika će imati priliku da učestvuje u razgovoru i postavlja pitanja.\n“Dolazimo kao prijatelji” moderna je odiseja, vrtoglavo, gotovo naučno-fantastično putovanje u srce Afrike. U trenutku kad se Sudan, najveća država na kontinentu, deli na dve nacije, ponovno se javlja stara patologija “civilizovanja” – patologija kolonijalizma, sukoba carstava i stalno novih epizoda krvavih (i svetih) ratova za zemlju i resurse.\nPrema sinopsisu, dok ratom rastrzan Južni Sudan traži priznanje nezavisnosti od svog severnog suseda i njihovog brutalnog predsednika Omara al-Bašira, mali avion kućne radinosti sleće iz Francuske. Pilot je oštrooki dokumentarista, Hubert Sauper. Kao leteća mašina, Sauper intuitivno zumira, tražeći krupne planove i udaljava se tražeći objektivnu perspektivu, kormilareći šokantim i dubokoumnim uvidom u konture savremenog kolonijalizma. Kineska kompanija izvlači 300.000 barela nafte dnevno dok lokalno stanovništvo umire od trovanja vode izazvanog rafinerijom…\nTeksaški misionari su otvorili prodavnicu, podižući žičane ograde, prodajući električne bibilije na solarni pogon i insistirajući na oblačenju razgolićenih seljana.\nFilm prikazuje Sudance različitih stavova i mišljenja, radnike UN, starešinu koji je protiv svoje volje prepisao 600.000 hektara komunalnog zemljišta, kao i finansijere Sudanskog investicionog samita koji stavlja u fokus fantazije stranaca – otvoreno podmukao plan u cilju posedovanja Afrike, milom ili silom.\nKritika je ocenila Sauperov film kao “nestvaran, dirljiv, uznemiravajući i ubedljiv argument da u Južnom Sudanu nema ničeg ‘post’ vezanog za kolonijalizam” (Njujork tajms).\nHubert Sauper je najpoznatiji po političkim dokumentarcima u cinema verite stilu. Stekao je priznanje širom sveta za jedinstven izraz, sadržaj i estetiku. Njegovi filmovi uglavnom pokreću kontroverzne teme zbog eksplicitnih političkih pozicija. Njegov dokumentarac “Darvinov košmar” stekao je međunarodni uspeh i plasirao se za Oskara za najbolji dokumentarni film 2006. godine.\nU okviru projekta “Dokuvizija”, film “Dolazimo kao prijatelji” biće prikazan istovremeno u bioskopu Milenium u Skoplju, u Kino dvoru u Ljubljani, Dokukinu u Zagrebu, Kulturnom centru Rex u Beogradu, Dokukinu u Prizrenu i u Soul II Soul u Podgorici.\nProjekat “Dokuvizija” ima nameru da kroz organizaciju istovremenih projekcija u gradovima u regionu predstavi najnoviju produkciju dokumentarnih filmova koji obrađuju najaktuelnije probleme savremenog društva u svetu i u regionu.\n“Dokuvizija” je započeta u aprilu filmom “Veb džanki”, a u projektu učestvuju članovi Balkanske dokumentarne distribucione mreže (BDDN) – MakeDox, Dokufest, Underhill Fest, Restart, Slobodna zona, Petra Pan Film Production i Demiurg Distribucija.\nProjekat je podržan od Balkanskog fonda za kulturu i umetnost (BAC).\nNaslov: Re: Filmske novosti... Čet Sep 24, 2015 7:46 pm\nFestival autorskog filma (FAF) u Beogradu predstaviće i u 21. izdanju, od 27. novembra do 6. decembra, izbor filmova koji ne teže pukoj zabavi, već traganju za dubljom, istinitijom i kompleksnijom slikom današnjeg sveta i čoveka, a među prvim potvrđenim naslovima su venecijanski pobednik “Iz daleka” Lorenca Vigasa i “Frankofonija” Aleksandra Sokurova.\nFilmovi na FAF-u tradicionalno su drugačiji od većine naslova sa redovnog bioskopskog reperotoara, a namenjeni su publici koja želi da proširi svoje horizonte i sazna nove tokove u autorskom filmu.\nU glavnom programu 21. FAF-a naći će se ostvarenja sa prestižnih svetskih filmskih festivala. Raznovrstan program predvodi pobednik 72. Filmskog festivala u Veneciji – debitantsko ostvarenje “Iz daleka” (Desde allá) venecuelanskog režisera Lorenca Vigasa, u čijem je fokusu priča o prijateljstvu koje nastaje između predstavnika više klase Armanda i mladića sa problematičnom prošlošću.\nTradicija predstavljanja novih filmova reditelja koje publika FAF-a voli i odlično poznaje, nastavlja se i ove godine. Prvi u nizu potvrđenih naslova je vanserijski dokumentarno-igrano-esejistički film “Frankofonija” Aleksandra Sokurova - priča o Drugom svetskom ratu i ulasku fašista u Pariz.\nFAF će biti održan u Domu omladine Beograda, Dvorani Kulturnog centra Beograda, Muzeju Jugoslovenske kinoteke i zgradi Jugoslovenske kinoteke, Domu kulture Studentski grad i bioskopu “Fontana”.\nPrateći program u Dvorani KCB-a je celina “Bande a part” u selekciji Vladimira Perišića.\nDrugu godinu za redom, u okviru FAF-a će biti održan edukativni program “Balkan Film Connection”, koji vodi reditelj Stefan Arsenijević.\nProgram je namenjen studentima i mladim profesionalcima Jugoistočne Evrope, a sastoji se iz niza radionica, predavanja, diskusija i projekcija, sa fokusom na proširivanje specifičnih praktičnih znanja u vezi sa filmom, uspostavljanje čvršće saradnje mladih filmadžija u regionu i otvaranje ka međunarodnoj sceni.\nOrganizatori su najavili da će sve informacije o programu uskoro objaviti na sajtu festivala faf.rs, a festivalske vesti moguće pratiti i na FB stranici i Tviter nalogu FAF-a


Gay-Serbia.com | Saopštenje Gej Strejt Alijanse\nSaopštenje Gej Strejt Alijanse\ngsa · Beograd · Odabrao: M · Dodato: 09. APR 2013\nGej strejt alijansa (GSA; Alijansa) obaveštava javnost da od ove godine počinje sa dodelom nagrade za doprinos borbi protiv homofobije i transfobije i zaštiti i unapređenju ljudskih prava LGBT osoba u Srbiji. Nagrada pod nazivom „Duga" biće dodeljivana svakog 17. maja na Međunarodni dan borbe protiv homofobije i transfobije (International Day Against Homophobia and Transphobia - IDAHO) za doprinos u prethodnih godinu dana.\nGej strejt alijansa, kao organizacija koja se bavi monitoringom i analizom stanja ljudskih prava LGBT osoba u Srbiji i u vezi ovog pitanja prati rad mnogobrojnih institucija, organizacija, medija, političkih i društvenih činioca, itd., smatra da je u poslednjih nekoliko godina došlo do određenih pomaka koji se odnose na poboljšanje položaja LGBT osoba. Iako i državi i njenim institucijama i LGBT organizacijama, kao i društvu u celini, tek predstoji veliki i odgovoran posao na smanjenju homofobije i transfobije i dostizanju adekvatnih standarda u poštovanju i zaštiti LGBT prava, postoje oni koji na tome predano rade u raznim oblastima. GSA veruje da je njena uloga, kao i uloga drugih organizacija, između ostalog i da zabeleži i primeti dela i realne pomake kada su oni ostvareni i pohvali one koji su tome doprineli, te je zbog toga ustanovila nagradu "Duga".\nKonkurs za dodelu nagrade "Duga" za 2012/13. godinu je javan i na njemu mogu da učestvuju svi oni koji su od 17. maja 2012. do datuma zaključenja konkursa svojim delom, angažovanjem, radom i rezultatima doprineli smanjenju homofobije i transfobije, zaštiti i unapređenju ljudskih prava LGBT osoba, poboljšanju položaja i kvaliteta života LGBT osoba i promociji ravnopravnosti i tolerancije prema LGBT populaciji. Konkurs traje do 10. maja 2013. a o uslovima konkursa i procedurama nominovanja možete se više informisati na posebnoj web strani www.gsa.org.rs/duga\nTakođe, o nagradi će odlučivati nezavisni žiri čiji će se sastav menjati svake godine i određivati pre raspisivanja konkursa za nagradu, a činiće ga eminentni i uspešni pojedinci/ke u raznim oblastima, iz medija, akademske zajednice, domaćih i međunarodnih organizacija, itd. Pored aktivista i aktivistkinja GSA, u sastavu žirija će svake godine biti i aktivisti i aktivistkinje iz raznih drugih organizacija koje se bave LGBT pravima.\nZa GSA predstavlja veliku čast što može da objavi da će ovogodišnji žiri funkcionisati u sastavu: Dragana Nikolić Solomon, šefica Medijskog odeljenja Misije OEBS-a u Srbiji; Ivan Cvejić, glavni i odgovorni urednik novinske agencije Beta; Jovana Gligorijević, novinarka nedeljnika Vreme; Milan Antonijević, direktor Komiteta pravnika za ljudska prava (YUCOM); Dušan Maljković, predsednik Centra za kvir studije (CKS); Predrag Azdejković, predsednik Gej lezbejskog info centra (GLIC) i urednik gej magazina „Optimist" i Mirjana Bogdanović, izvršna direktorka Gej strejt alijanse (GSA).\nPre dodele nagrade "Duga" za 2012/13. godinu na za tu priliku posebno organizovanom događaju, Alijansa će kao i nekoliko prethodnih godina 17. maja 2013. organizovati i prezentaciju svog Godišnjeg izveštaja o stanju ljudskih prava LGBT osoba u Srbiji za 2012. godinu.\nU prilogu ispod, možete naći poziv, konkurs i formular za nominovanje za nagradu "Duga".\nNagrada DUGA 2012-13, poziv i konkurs\nJa predlazem GLIC, GSA i Labris za nagradu Magla 2012/13 u kategoriji za najtalentovanijeg gubitnika u borbi za ljudska prava LGBT osoba u Srbiji. U sastavu zirija dodele nagrada sede zbunjeni, deprimirani, obespravljeni i nezasticeni drzavljani Republike Srbije LGBT orijentacije.\nDedinje, Srbija · 09.04.2013, 14:17


Panični napad – NajZdravlje\nModeran način života opterećuje, i fizički i psihički. Dok je fizičke probleme moguće lečiti dokazanim metodama, psihičke se nekad javljaju iznenada, bez vidljivih razloga. Veliki broj ljudi pati od znenadnih napada panike, a među njima je i veliki broj dece i tinejdžera.\nPojava paničnog napada\nNapadi panike se najčešće manifestuju kao trenuci jake uznemirenosti , bez predznaka i vidljivih razloga. Taj neobjašnjivi, mučni napad straha je često praćen ubrzanim lupanjem srca, drhtavicom i preznojavanjem, osećajem da vam fali vazduha, bolom i neprijatnošću u predelu srca. Kod blažih oblika napada, javljaju se naleti vrućine, pogoršanog vida ili sluha,što samo može pogoršati stanje, jer stvara nove indicije za paniku.\nTakođe se mogu javiti i vrtoglavica, bol u glavi, osećaj nemira ili stanje pred gubljenje svesti. Teži oblici paničnog napada su povezani sa strahom od smrti ili gubljenjem razuma. Napadi panike se javljaju uglavnom u budnom stanju dok su u toku sna krajnje retki. Panični napadi imaju tendenciju da se sve češće ponavljaju vremenom. Tako osoba upada u kolotečinu, koja se samo pogoršava jer svaki novi strah izaziva nove napade, a novi napadi strah od njihovog ponavljanja i tako u krug.\nAko vam se panični napad dogodio jednom, to se ne može smatrati oboljenjem jer mnogi ljudi preživljavaju stresove svakodnevno, i reakcija na njih se mora ispoljiti. U takvom slučaju, napadi se smatraju normalnom fiziološkom reakcijom organizma na emocionalni stres. Panični napadi nisu opasni po život, ali mogu uzrokovati tegobe i u ogromnoj meri poremetiti normalan život čoveka. Vremenom se kod ovih ljudi mogu javiti jedna ili više fobija. Sve to ograničava društveni i porodični život, i zato se pravovremeno mora lečiti.\nPanični napadi se najčešće leče bez primene medikamenata i zasniva se na psihoterapiji, osim u težim slučajevima, kad se prepisuju antidepresivi i sredstva za smirenje. Lečenje se uglavnom zasniva na savetovanju sa lekarom. Kod težih slučajeva, pridržavanje terapije je od izuzetno velikog značaja, baš kao i što raniji početak lečenja. Uz redovno uzimanje terapije, razgovor sa stručnim licem pomaže pacijentima da se vrate normalnom životu jer će naučiti da kontrolišu sopstvene reakcije.\nNajčešće polno prenosive bolesti od kojih se treba čuvati\nbolesti napadi panike panični napad panika psihologija\n← Šta je klimaks i kada nastaje\nSlepo crevo i njegova operacija →


Izvor: B92, Beta, Tanjug nedelja, 9.01.2011. | 02:00\nCongresswoman je samo kolateralna posledica pucnjave u Arizoni . The target was the judge Roll.\n(What does it Mean.com, 10. januar 2011 18:31)\nŽao mi je žrtava u svakom sluèaju, ali me zapanjuje koliko su amerièki "SRBI" upoznati sa politièkom problematikom ovog sluèaja a kada mi odavde prièamo o jadu, bedi , sirotinji, pljaèki, preživljavanju, hlebu, mleku dobijamo pozdrave vrlih nam i prosvetljenih zemljaka-"ko vam je kriv, lenji ste ,više radite,ma nije valjda da nemate za hleb,pa struja vam nije skupa itd"Kada ste toliko politièki prosvetljeni humani i volite i sauèestvujete što ne skupiste novac za Nastiæeve advokate nego vam Ovi odavde plaæaju a ja sutra bukvalno nemam za hleb i mleko dok se vi bavite politièkim analizama i pretorijancima. Možete samo da uèite šta je nacionalna solidarnost.\n(Peða, 9. januar 2011 22:29)\nPodržala je reformu zdravstvenog osiguranja koja je uzburkala mnogo republikanskih duhova u SAD.\nZbog ovoga je vjerovatno i pucano na nju! Ostali koji su ubijeni su se samo našli na pogrešnom mjestu u pogrešno vrijeme! Ovaj nemili dogaðaj nema veze sa Meksikancima.\n(Bez_Cenzure, 9. januar 2011 15:32)\nЉуди у САД су постали велики песимисти, посебно откад je Обама дошао на власт. Социјализам прави од људи песимисте. Изгледа да се у САД утерује социјализам по сваку цену.\n(Зоран, 9. januar 2011 15:07)\n"•Ko nije jeo tudjeg leba, taj ne zna kako je biti Meksikanac u Arizoni"\nПа свако ко је на црно у некој земљи, тешко је. Или га држава гања, а ако га она не гања, гањају га грађани. Мислим да је нормално бити легално у некој држави, сад шта знам, има нас разних којима је свашта нормално.\n(Зоран, 9. januar 2011 14:15)\nNas narod, "ekspert" za Ameriku, Nemacku, Germane, Austrougare i Anglosaksonce.\n(:(, 9. januar 2011 14:12)\n(MilosNis, 9. januar 2011 11:22), изабрао си погрешну земљу где ћеш поштено да радиш. У Србији ко ради поштено једва за хлеб има. Или се ти мењај или мењај земљу. Из истог разлога и ови Мексиканци дошли у САД да раде.\n(Зоран, 9. januar 2011 14:08)\nU SAD moze svako da nabavi oruzje. Par provera, vrlo malo papirologije i cimanja, i eto imas sinak pistolj, pusku...a u nekim slucajevima i mitraljez!?\nI to pazi, sve neke zabiti gde serif dodje jednom u mesec dana da popije kafu u obliznjem dajneru. Deca rastu uz oruzje u tim zabitima, jer eto, dosadno je a kad je pistoljcic pun ima se i sta pogoditi uz pivce i rostilj.\nE sad uzmite slucaj decka sa periferije koji je ogorcen sistemom i politikom. Nije uspeo da ode u vojsku, a misli da je rodjen za pistolj jer ga je deda ucio da puca na farmi u svrake! Depresivan je u velikom gradu punom tranvestita i gladnih klosara. Toga na selu nema. Oseca se budalom. Oseca se da ne pripada tom svetu, a sve bolje ribe plivaju u njemu. Svaka devojka gleda da ode i nadje nekoga iz metropole i zivi lagodno, bez puno muke. Sta ce joj kauboj?\nSvoje slobodno vreme provodi na internetu dajuci podrsku ekstremistima koji su isti kao i on. I oni bi to isto uradili, ali samo u verbalnom smislu. Nikako u bukvalnom. Nesto im se ne ide na smrtnu kaznu.\n(comment overdoser, 9. januar 2011 13:46)\nAmerikanci ponovo šalju lošu sliku u svet!\n(Evropljanin, 9. januar 2011 13:44)\n"•Srbija je ipak broj jedan po bezbednosti...volim Srbiju cak i kad krizira.\n(Dusan, 9. januar 2011 10:56)"\nU Srbiji narod jos nije dovoljno izludeo od "blagostanja" (kao Amerikanci).\n(Mile Politika, 9. januar 2011 13:00)\nArizona, uskoro amerièko Kosovo!? Ili æe ga (ot)cepiti, ili æe se otcepiti.\n(Meho Tuzlak, kontam, 9. januar 2011 12:57)\nKo nije jeo tudjeg leba, taj ne zna kako je biti Meksikanac u Arizoni, Srbin u Teksasu, Albanac u Karolini, Kinez u Alabami.\nEj, vi teoreticari, kucni mamini lezilebovici! Video sam kako nasi ljudi iz domovine u avionu, u smeru Amerike, nose oklagije, dzezve, tepsije, prsut, vegetu, ajvar, kackavalj... Sve mi je to govorilo gde ce i kuda ce. U americki raj? Idi begaj tamo! Meksikanac nigde nije biti lako. Cak ni u samom Meksiku.\n(Zvekan, 9. januar 2011 11:39)\n@Увиђа неко неку аналогију са Србијом?\n(Зоран, 9. januar 2011 02:35)\nZnas kako je u Srbiji, to nema vala nigde. Radim za firmu 3 meseca bez dinara sve bice para te danas te sutra te sledece nedelje i tako prodje 3 meseca a za 3 meseca imao sam 4 dana slobodno. Kada sam pomenuo novac posle 3 meseca i rekao "gazdi" da ne mogu vise bez para da radim nastao je krs i lom jer ja trazim SVOJ novac i dobio sam otkaz, naravno novac nikada nisam dobio, na kraju mi je rekao:\n~Ako hocu da ti dam dacu ti ako ne, sta mi mozes?!\nBas tim recima, i bio je u pravu mogao sam kao ovaj Amer samo da uzmem pistolj i da ga izbusim kao sito i njega i njegov auto od 50k eura, ali na svu srecu nisam takav i ne zelim na robiju, ali ako se ovakav trend nastavi samo je pitanje dana kada ce moje ime osvanuti u nekom clanku na B92 u rubrici hronika!!!\n(MilosNis, 9. januar 2011 11:22)\nZdrastveni sistem je dosta poremetio ljude, nameti su veci jer svi imaju prava na zdrastveno osiguranje.\nOvo su radikalni potezi poremecenog pojedinca...\nSve ostale price padaju u vodu.....\n(Luka Laban, 9. januar 2011 11:04)\nSrbija je ipak broj jedan po bezbednosti...volim Srbiju cak i kad krizira.\n(Dusan, 9. januar 2011 10:56)\nAko su molitve sve što administracija može da ponudi graðanima kao odgovor na ovakve situacije, onda verovatno prisustvujemo kraju onoga što su nekada bile SAD.\n(Praja, 9. januar 2011 10:18)\nLjudi se raspisaše, razviše terorije, a stvar jasna - ludak došao, raspalio...u SAD sve mora da bude šou. Meni jedino frka da se ne ispostavi na kraju da je ubica srpskog porekla...\n(Cica Maca, 9. januar 2011 10:13)\nUdarna vest: ,,tesko ranjena Kongresmenka SAD,,... Mnogo je ona bitnija od 6 poginulih i ostalih 18 ranjenih O.o\n(Nije bitno, 9. januar 2011 10:07)\nVidim, ovde se jos neko lozi na to da postoji razlika izmedju demokrata i republikanaca. Smesno.\n(illuminato, 9. januar 2011 09:59)\nIskreno meni je samo žao deteta, ono nije bilo krivo sto je imalo lude roditelje da je vode po politièkim skupovima.\n(igor, 9. januar 2011 09:22)\nMoje iskreno saucesce porodicama nastradalih, a prezivelim brz oporavak! Uzasan zlocin!!\n(aleks, 9. januar 2011 09:00)\nTeško je kritikovati SAD iz ove naše èamotinje. Ipak, gledajuæi mnoge dokumentarce i slušajuæi razne prièe rekao bih da se za vreme Buša mladjeg Amerièki naèin života i njihov sistem definitivno iskrivio ka jednoj teèki koja potvrdjuje onu teoriju o kruženju istorije. Možemo praktièno reæi da je njihovo društvo iz demokratije direktno otišlo u Prvobitnu ljudsku zajednicu. Vladavina jaèeg u ekonomiji koja je tako vukla amerièku privredu napred da je pregazila sve ostale preslikavana je na druge segmente društva. Konkurencija i privatni interesi jedu polako opšte-društveni interes u svim sverama života. Ovo dovodi do toga da je "profit sve" a to u mnogim oblastima društvenog života kao što je npr. ZDRAVSTVO teško može biti ostvarivo odnosno proizvodi velike posledice po društvo. Ovaj sistem stvara veliku socijalnu nepravdu, bogati se sve više bogate a siromašnih je sve više a oni gube sva svoja prava jer sve morate platiti. Postoji velika verovatnoæa da ako se ovakve devijacije sistema ne isprave dodje do velikih socijalnih buntova ali oni mogu perasti i u rasne i druge nemire.\n(Zare, 9. januar 2011 08:42)\n"15-20 metaka ispaljeno," kazu ocevidci. A 6 mrtvih i 18 ranjenih. Talenat iskoristen u pogresne svrhe, ili se samo neko zabrojao.\n(Bojan, 9. januar 2011 07:10)\nUbica je levicar, liberal. To se od njih samo i moze ocekivati. Ni govora o nekakvom americkom "patrioti" sto su neki ovde vec pozurili da naglase.\n(Darko_USA, 9. januar 2011 07:02)\nЧитам ваше коментаре и чудим се.\nЉуди, помолимо се најпре да та жена преживи!\n(О.М., 9. januar 2011 06:59)\nJoš jedna žrtva tzv patriota. Žao mi je ove mlade žene i ostalih ljudi koji su stradali.\n(Zoran, 9. januar 2011 03:57)\nNPR se ne finansira iz budzeta. Jedina novinska kuca koja se finansira iz budzeta je "Glas Amerike", ali se ista ne cuje u SAD.\nInace, ovo je delo umno ostecenog. To se vidi i iz njegovih zapisa na You Tube. Tuga je sto je isti vojni kadet - ovakvi likovi se "napale" kad im se salju otrovne poruke koje su krenule da sipaju sa svih strana od kada je Obama usao u "Oval office. Ironija je sto je Obama pokazao da je istinski centrista, a njegovi ljudi bivaju obelezeni kao da su najnizi sloj drustva. Ako se ovako nastavi moze lose da se zavrsi - a, bas i nema preke potrebe, jer ova Vlada radi dobro. Kad se uzme u obzir sta je Bus mladji sve upropastio, tu ne znam kakva Vlada bi mogla da radi bolje.\n(Stari znalac, 9. januar 2011 03:42)\nOvo nema veze sa Meksikanicima, Marsovcima itd...\nSada sam gledao vesti lik je beo, belji ne moze biti, i ima kriminalni rekord, a kupio je u lokalnom gunshop-u poluaoutomatskog Gloka 2 dana pre pokolja.\n(Neupuceni, 9. januar 2011 03:35)\nZamolio bih ljude da ne prièaju o Zemunu i o Tea party ako ne znaju šta je to.\nKakva crna zavera, ludak se domogao oružja i to je to. Da je zavera, pucao bi samo na nju.\n(Liberal, 9. januar 2011 03:30)\nEto kako dela republikanska, tea-party-jashka i tzv. christian right-ovska birachka baza doktrinirana Fox News Channel-om, Glenn Beck-om, Sarah Palin-kom, Rush Limbaugh-om itd..... tipichno.\nOtkako su 2008-e republikanci izgubili, samo da podsetim na tek nekoliko desnicharskih teroristichkih akcija koje su izveli njihovi simpatizeri i birachi:\nPoplawski, u ovom gradu u kom sam u drzavi Pennsylvania, u aprilu 2009-e ubija tri policajca koje je pozvala majka mu (jer je pretio da ce nju ubiti), a dao je razlog shto se protivi Obaminom pooshtravanju zakona o posedovanju oruzja te nadjen je kod njega razni desnicharski materijal kao i da ga (Poplawskog) je Fox News Channel ohrabrio da se "ne da socijalistima" i da mrzi "socijalistichkog" predsednika.\nIste godine, u Kansas-u ubijen doktor Tiller od strane tzv. christian right.\nProshle godine, pokushaj oruzanog napada na liberalnu organizaciju Tides u Kaliforniji od strane jednog Fox News Channel i Glenn Beck-ovog Tea Party simpatizera i slushatelja koji je apsolutno bukvalno i priznao da su ga Glenn Beck-ova "objashnjenja stanja u Americi" izdoktrinirala da podje da uchini shto je poshao da uchini tj. da bude u krusadi da preuzme Ameriku od "socijalista i komunista" i vrati ju "belom hrishcanskom mushkarcu".\nRush Limbaugh svaki dan na njegovom radio kanalu poziva na oruzanu pobunu "americhkih patriota" protiv "socijalista, komunista, pedera, imigranata, liberala, feministica, drugih rasa, stranaca....", svaki dan.\nOvo su samo neki, ponavljam, samo neki od primera koji su vodili ovom shto se desilo u Arizoni sada.A, ovom najdirektnije kumuje republikanska guvernerka Brewer koja je nedavno uvela, u njenom cilju da se suprotstavi reformi zdravstvenog sistema i u njenom cilju da radi sve kontra toga, josh jacha i nehumanija ogranichenja na to ko moze a ko ne moze da ima ikakvo zdravstveno osiguranje, pri chem su prve zrtve koje su chekale na transplantacije organa umrle jer nisu imali ikakvo zdravstveno osiguranje za to, zahvaljujuci guvernerki Brewer.\nI, demokratska kongresmenka, koju umalo ubishe, je upravo ovih dana bila vokalni oponent Arizonskih republikanaca i guvernerke Brewer zbog njihove nehumanosti.\nOvo nema nikakve veze s Meksikancima, vec s Reublikancima, Tea Party, christian right i Fox News Channel-om.\n(Velibor, USA, 9. januar 2011 03:11)\nUbio 6 i ranio 18 sa 15-20 metaka?\n(Miloš, 9. januar 2011 03:01)\nÈekajmo samo da se vrate kuæi ovi sa frontova...\n(Shock Trooper in a Stupor, 9. januar 2011 02:36)\n(Njam Njam, 9. januar 2011 01:19), причам са Амером, а неки Мексиканци раде на крову једне куће. И он поче да прича како у Мексику кад запослиш мексиканца и ради 2 дана, даш му отказ, мораш да му плаћаш годину дана плату, по закону. Каже лењи су доста. Онда покаже на ове што намештају кров и каже: Али ови што дођу овде да раде, они су у реду, нема проблема, раде.\nУвиђа неко неку аналогију са Србијом?\nTri tuzne godine svog zivota provela sam u AZ! Jao, mrak od drzave. Jedina svetla tacka je rodjenje mog deteta, pobegli smo glavom bez obzira, toliko mrznje na jednom mestu nisam videla nigde u USA! Tuzno za tako mladu zenu i druge zivote koji su izgubljeni!\n(Tuzna u dijaspori, 9. januar 2011 02:28)\nNa zapadu nista novo! Teorije zavere...\n(Delija_KV, 9. januar 2011 02:18)\nNije tacno da Amerikanci ne zele da rade neke poslove. Oni samo ne zele da ih rade za satnice koje su ispod svakog nivoa ljudskog dostojanstva.\n(Dusan, 9. januar 2011 02:09)\nZalosno jeste al me ne cudi cak imate jednu epizodu south parak gde posete muzej voshtanih figura na temu rasizma i diskriminacije i sad naidju na jednu postavku i ovaj kaze "E ovo lichi na prljavog lenjog mexikanca koji rade na crno i kradu nam posao" kad ono stvaran lik tj mexikanac ustane kaze u j*** zaspo sam na poslu...tolko o tome\n(Njam Njam, 9. januar 2011 01:19)\nDakle, proradila Tea-Party.\n(Miroslav iz Hamburga, 9. januar 2011 01:13)\npa ljudi moji ako niste ovde ne znate da je ovde jos uvek zakon jaceg!! Jos uvek je Divlji Zapad!!\n(markoaz, 8. januar 2011 23:49)\nПа увек је закон јачег. Фора је само бити јак. Ко успе да буде јак, он поставља услове, законе, суди, и мора да се држиш ЊЕГОВИХ закона. Када је то било другачије у људској историји? И када ће бити другачије?\n(Зоран, 9. januar 2011 01:10)\nUbica je 22 godine star Amerikanc. Jedan od ubijenih je i drzavni sudija...Ovo nema veze sa Mesikancima. Americkoj ekonomiji su meksikanci neophodni kao jeftina radna snaga za fizicke posleove koje ni jedan amerikanac ne zeli da radi (npr.poljski rdovi, gradjevinarsto na 45C itd).\n(aca_usa, 9. januar 2011 00:56)\n\_"lokalna radio stanica NPR\_"\nNationalPublicRadio je amerièki javni radio servis sa nacionalnom pokrivenošæu koji se finansira iz budžeta\n(Boris PAVLOVIÆ, 9. januar 2011 00:29)\nLogicna posledica ludila zvanog Sara Palin i "Tea party".\n(Dragoljub, 9. januar 2011 00:10)\nPa dugo je i trajalo, cekao sam samo da vidim kada ce upozorenje Obaminim ljudima da naidje!\nNe daju se rednecks tako lako!\n(Djape 6. oktobar, 9. januar 2011 00:02)\nDa li je ovo teroristicki akt? Da li rat protiv terora ce poceti da se sprovodi i u SAD? Istorija se ponavlja, desnica se vraca, ekonomija je oduvala drzavu blagostanja, ovo nije usamljen primer.\n(filozof lutalica, 8. januar 2011 23:56)\nKo ne zivi u AZ, tesko mu je razumeti neke zakone koji ovde vaze!!! Istina je da ima neke "cudne" zakone, ali boze moj pa pola Evrope ima te zakone, pa se niko ne buni!!! Sta je Francuska uradila sa Romima iz Rumunije, pa niko nije rekao nista!! Da nema ovako ostrih zakona Arizona bi bila jos "ludja", pa ljudi moji ako niste ovde ne znate da je ovde jos uvek zakon jaceg!! Jos uvek je Divlji Zapad!!\n@Zorane. To sto oni nece socijalu vise govori o njima kao naciji koja sve vidi kroz novac. Sredstva se ne biraju a cilj ih opravdava. Buraz mi je radio kao spasioc na bazenima kod njih. U par maha je vadio klinca od 9g iz bazena jer se njegovi roditelji ne oglasavaju na opomenu spasioca da im se sin vec 2 puta davi u roku od 15min. Kada se nesrecni decak (hvala bogu ne u smeni mog burazera) utopio nekoliko dana nakon toga, majka ga nije oplakivala ni sat vremena kad je vec pozvala svog advokata da tuzi firmu koja obezbedjuje spasioce za bazene. Treba li komentar na to.\n(smuki, 8. januar 2011 23:28)\nJako zanimljiva desavanja ocekuju SAD. Jos je rano govoriti o ovome incidentu... mozemo samo nagadjati kako i zasto. Ono sto je sigurno je da ce mediji i americka vlada ovo da iskoriste da bi pojacali borbu protiv terorizma kod kuce - kao da do sada nisu dovoljno uradili.\nMene licno interesuje kakav govor je trebala odrzati?\nSto se tice Meksikanaca i problema ilegalnih imigranata. To je nesto sto je neizbjezno i sa cime Amerika ili bilo koja zemlja ne moze da se izbori. Ne mozete ocekivati da Meksikanci nece doci u SAD ako im unistite privredu i ekonomiju. Ljudi idu trbuhom za kruhom. SAD vlada pokusava da kontrolise taj problem zakonima koji su protivni USTAVU (ovu rijec pisem velikim slovima jer USTAV je sve). SAD USTAV nalaze da ni jedan americki gradjanin ne moze biti pitan za dokumente. Znaci, ne moze policajac, vojnik, Obama, Hilari... bilo ko da pita nekoga za dokumente. To je protu USTAVNO. To nije jedini zakon koji su Ameri donijeli a da je protiv ustavno. Da ne bude zabune, vozaci se mogu pitati za dokumente da bi se utvrdilo da li imaju odgovarajuce dokumente za upravljanje motornim vozilom (vozacku). Ja da sam Amerikanac i da me neko u Arizoni pita za dokumente isao bih na sud i potegnuo svoje ustavno pravo da ne moram da se identifikujem ako nisam nista lose napravio. Ameri imaju _jako_dobar_ ustav koji ih stiti, a zakone koji su protivni ustavu slicne onima u fasistickoj njemackoj. Kuda sve to ide... na dobro sigurno ne. [link]\n(dzo, 8. januar 2011 23:15)\nKada sam proèitao naslov pomislio sam - Nema šanse da je "kongresmenka" iz Republikanske stranke! A èiji je fašizam, što pita onaj naš Amerikanac, pa republikanski-Niksonovski, demokrate su samo statisti i glineni a Republikanci tj. mafija bira Predsednika zvao se demokrata ili kako drugaèije pa su sada posle dvostrukog mandata Buša mladjeg izabrali prvog crnca jer to odgovara "frizuri" javnog mnenja. Kada vlada takvo bezakonje ono se "struèno" naziva vojna pobuna jer vojska gubi identitet legalne formacije a i "po svetu" èini raznorazne vragolije kojih je teško naæi i u filmu.\n(General Paton, 8. januar 2011 23:14)\nmislim kongresmen-KA. dajte ljudi molim vas, trebali ste barem onda da napišete KONGRESWOMEN....\nŽelim joj sve najbolje, ubice i teroriste u zatvore...\n(Alcale, 8. januar 2011 23:08)\nMora da je neki "taksista"...\n(De Niro, 8. januar 2011 22:56)\n"... obraæala se biraèima u supermarketu..."\nOvaj svet definitivno mora da se menja. Zrelo je.\n(Sima Srbin, 8. januar 2011 22:38)\nNe razumem ove komentare o Arizoni i Meksikancima. Znam da su oni kao neka posebna podvrsta i da su èak i za ostale Amere malo èudni, ali ovako nešto ipak izlazi iz svakih okvira. Lako je nama da kažemo "pa da, to ludaci", ali to se može dogoditi svugde, pa i kod nas.\n(Igor, 8. januar 2011 22:37)\nA gde je pretorijanska garda?\n(Glavni krivac, 8. januar 2011 22:34)\nЕво ти још мало "фашизма" у САД. Мексикацни дођу овде на југ САД и на црно раде. Оду у банку петком, добију паре на руке и нема проблема. А Амер нема посао. Власт то толерише. И шта онда бива? Амер закуца на врата где су мексиканци и побије их. То се дешава овде код мене а НИЈЕ Аризона.\n(Зоран, 8. januar 2011 22:19)\nJedna stvar mi nije jasna. U prvi plan stavljate vest da je JEDNA OSOBA (kongresmenka) RANJENA a to sto je JEDNA OSOBA UBIJENA i jos OSAMNAEST OSOBA RANJENO ostavlja utisak kao da nema znacaj. Ljudski zivot je neprocenjiv i nema veze da li je neko kongresmen, predsednik, ministar ili rudar, prosjak ...\n(Don Krleone, 8. januar 2011 22:13)\npogledajte film macheta od quentina tarantina i rodrigeza, pa ce vam biti jasan stav amerike i ilegalnih mexikanaca.\n(wlado, 8. januar 2011 22:02)\nKonzervativci izgubili pamet...\nA kako i ne bi kad im dan noc ''Fox News'' i ostali pune glave raznim teorijama zavere.\n(AmelNP, 8. januar 2011 21:33)\n(USA u srcu, 8. januar 2011 20:42), и још да ти кажем. Огромна је шанса да је као разлог тај лудак имао реформу здравственог система. Ови овде неће за другог да раде, још ако је луд и екстреман, нема код њих демонстрације, него у чело. Ја верујем да се ви у Србији чудите да неко неће социјалу, али овде бар пола њих неће социјалу.\n(Зоран, 8. januar 2011 21:31)\nКакав фашизам аризонски, живота ти!? Па овде где сам ја на југу САД, Амер ме пита јел имам зелену карту. Немам. Онда се чуди и вели мексиканци само фалсификују документ и одмах добију возачку дозволу, а ви морате да чекате, а имате факултете, толико за ту зелену карту. Причам са другим Амером и коментаришем да ми имамо све овде, једино што немам права гласа и додајем како то ниеј ни битно. А он мени: Па баш је битно да ВИ имате право гласа, а не ови овде.\nПа знаш шта је било у Аризони? Нису хтели да толеришу мексиканце који на црно ушли. Ови направили демонстрације. Аман, демонстритра ти неко који ушао на црно јер ћеш да га шкартираш!? Чији фашизам? Амерички, мексички?? То нека будала или лудак који оптерећен нечим убио и њу и пуцао на све остало. Буквално болесник. Не верујем да је мексиканац.\n(Зоран, 8. januar 2011 21:25)\nUs of A su zemlja americkih gradjana, a ne siromasnih Meksikanaca. U Us of A ima takodje siromasnih ljudi, koji ne mogu tako lako da nadju posao. Losa je politika platiti dvojici Meksikanaca po $ 4.5 na sat, a ne jednom Amerikancu $ 9. Normalno da su ljudi u US of A ozlojedjeni. Naravno dase to ne resava ubistvom kongresmenke, ali ljudi ne vide da se to resava na drugi nacin.\n(georg, 8. januar 2011 21:17)\nCNN, Reuters & NPR su povukli informaciju da je zena mrtva. Jos uvek se bore za njen zivot.\n(Dem., 8. januar 2011 21:14)\nArizona je Zemun SAD-a.\n(Dawngreeter, 8. januar 2011 21:12)\nIdealno je kada neko ubistvo nekog ko nema veze sa Mexikancima poveze sa istim, a zatim sa Albancima koji btw trguju ljudskim organima i danas protestvuju, kao protiv lazi, i to bas u juznoj Mitrovici. E sad jos da mi neko kaze da Mexikanci trguju organima, pa da poverujem u vezu\n(Antiprotivan, 8. januar 2011 21:09)\nNije cudo! Arizona konstantno pojacava i osavremenjuje svoj vlastiti oblik fasizam, od momenta kad su nasli uzroke svih njihovih "problema", Meksicke siromasne dosljake, koji prelaze granicu USA, trbuhom za kruhom.\nOtprilike, Meksikanci su u Arizoni i vecini njenih gradjana ono sto su nama Albanci. To je da bi se lakse i slikovitije mogla prezentirati arizonska drustvena slika, i da bi se ovo ubistvo lakse shvatilo.\n(USA u srcu, 8. januar 2011 20:42)\nJos jedna zrtva raznoraznih "patriota"\n(madmax, 8. januar 2011 20:40)


Nagle promjene vremena utiču negativno na organizam posebno na hronične bolesnike – Portal Kolašin\nNagle promjene vremena…\nNagle promjene vremena utiču negativno na organizam posebno na hronične bolesnike\n„Sa skokom temperature možemo da očekujemo veliku vlagu i isparenja, pa i oscilaciju krvnog pritiska i njegov pad na periferiji zbog širenja krvnih sudova. Zbog ovoga će oni koji su pred zahlađenje od svojih ljekara dobili savjet da pojačaju terapiju za regulaciju pritiska, osjetiti stezanje u grudima, vrtoglavicu, mučninu i glavobolju“, kaže za B92 dr Šehić.\n„Sve te tegobe, poput potiljačne glavobolje, mučnine, preskakanja srca, nervoze, napetosti i gubitka koncentracije osjetiće i oni koji se smatraju zdravim osobama, samo što će kod njih biti prolazno i trajati najviše dan do dva. Posle tog perioda će organizam da se adaptira. Oni kod kojih potraju ove tegobe treba da se obavezno obrate ljekaru“, naglašava ona.\n„Toplije vrijeme će radovati one osobe koje su nervno oboljele jer veća količina sunca povećava raspoloženje.“\n„Kod, uslovno rečeno zdravih osoba, sve je prolaznog karaktera, ne treba da se plašite, to se vaš organizam privikava.“\nTags: #vremenske prilike


Petković informisao Austriju o situaciji i problemima na Kosovu i Metohiji – Srbija NASA Zemlja\nPetković informisao Austriju o situaciji i problemima na Kosovu i Metohiji\nby srbijanasazemlja March 25, 2021, 4:50 pm 1.7k Views\nKako je saopšeno Petković je posebno ukazao na učestalu agresivnu retoriku prištinskih političara, intenziviranu izjavom Aljbina Kurtija da dijalog sa Prištinom mora biti zasnovan na četiri ultimatuma Beogradu.\nOn je ocenio da to predstavlja realnu pretnju za nastavak dijaloga i vodi poništavanju svega što je do sada u Briselu dogovoreno.\nPetković je naglasio da razgovori u Briselu moraju imati za osnovu principe međusobnog poverenja.\nOcenio je da se Beograd toga dosledno pridržava, ispunjavajući sve svoje preuzete obaveze iz dijaloga, što očekuje i od Prištine.\nNaglasio je da je dovođenjem u pitanje formiranje Zajednice srpskih opština, što je najvažnija obaveza Prištine iz Briselskog sporazuma, pokazuje se da prištinsku stranu ne zanima pronalaženje kompromisa i normalizacija odnosa u pokrajini.\nPetković je takođe skrenuo pažnju na incidente kao što su sve učestalije skrnavljenje pravoslavnih crkava i stalni napadi na Srbe i njihovu imovinu.\nOcenio je da to jasno pokazuje da kod prištinskih političara ne postoji ni minimum dobre volje za građenje međusobnog poverenja, mira i suživota na prostoru Kosova i Metohije.\n“Beograd će i pored svega, i dalje biti opredeljen za dijalog kao jedino sredstvo za normalizaciju prilika u regionu i mirno, političko rešavanje svih otvorenih pitanja, ali će isto tako nastaviti odlučno da insistira na ispunjavanju svih obaveza, koje je druga strana preuzela u briselskim dogovorima”, rekao je on.


lara | Ljubavni romani\nDa li je to, što sam zaljubljen u Silviju, nešto najbolje ili nešto najgore što mi se dogodilo u životu, zapitao se Morgan, uviđajući da je već dve godine uzaludno čekao na to da ga žena koju je voleo primeti i dozvoli mu da joj se približi.Ponekad je pomišljao da …\n– Moram da ti priznam da sam rezignirana, Džena… – Meri je bezvoljno otpila gutljaj irske kafe. Bilo je to jedno od njenih omiljenih pića, ali večeras joj nije prijalo. – Veoma rezignirana… – Zašto? – okrugle plave oči njene starije sestre začuđeno su se raširile. – Ali, Meri! Ti …


PET SUBOTIČKIH MANIFESTACIJA DOBILO EFFE OBELEŽJE - Magločistač\nPočetna Aktuelno PET SUBOTIČKIH MANIFESTACIJA DOBILO EFFE OBELEŽJE\nPostavio/la: MagločistačObjavljeno: 24.06.2015 Kategorija: Aktuelno, MagločistačNema komentara\nMeđu najboljim evropskim festivalima koji su nagrađenim EFFE (Europe for Festivals – Festivals for Europe) obeležjem za 2015-2016. godinu nalazi se i pet subotičkih festivala: Festival evropskog filma na Paliću, Međunarodni festival pozorišta za decu, „Desire central station“, „Summer3p“ i „Electe“ za koncertnu sezonu.\nIdeju EFFE obeležja pokrenula je Asocijacija evropskih festivala koja predstavlja novu međunarodnu festivalsku platformu koja povezuje one festivale koji su posvećeni umetnosti, zajednicama u kojima se realizuju i evropskim vrednostima.\nKriterijumi za dobijanje EFFE obeležja bila su umetnička predanost, angažovanost u zajednici, međunarodna i globalna perspektiva festivala.\nOvo priznanje pripalo je 761 festvalu iz 31 zemlje, dok je u Srbiji priznanje dobilo 31 festival, od toga pet iz Subotice.


Danas se obilježava Međunarodni dan sestrinstva - TK PORTAL\nUprkos pandemiji novog koronavirusa COVID-19 i ove godine će dostojanstveno biti obilježen 12. maj, Međunarodni dan sestrinstva. Ovaj datum se povezuje sa rođenjem začetnice modernog sestrinstva Florens Najtingel (Florence Nightingale).\nU Srebreniku obilježen Dan državnosti BIH\nMeđunarodno vijeće sestara-tehničara (ICN) kojeg čine 130 nacionalnih udruženja iz cijelog svijeta ove godine je za obilježavanje svog datuma odabralo slogan “Glas da povede – vizija zdravstvene njege budućnosti”\nSvjetska udruženja medicinskih sestara i tehničara u posljednje vrijeme sve više prepoznaju sestrinstvo u javnom zdravstvu, “Public health nursing”, za što kod nas još uvijek nema adekvatnog prijevoda.\n– Ono ustvari na jednom mjestu okuplja sve aktivnosti medicinskih sestara i tehničara generalno u javnom zdravstvu, od preventivno-promotivnog rada s djecom, porodicama, različitim grupama stanovništva, na radnom mjestu, u školama, u vrtićima i slično. Upravo su oni doprinijeli razvoju novih metodologija, koje se provode u ovim pobrojanim institucijama i ustanovama, te time direktno radili na smanjenju i sprečavanju širenja Covid-19 pandemije, ističe doc.dr. Nino Hasanica, načelnik Službe za školsku higijenu Instituta za zdravlje i sigurnost hrane Zenica.\nNažalost, podaci o stvarnom broju umrlih, oboljelih i zaraženih zdravstvenih radnika daleko su veći od onih koji su objedinjeni u izvještajima ICN-a. A po njima, do kraja 2020. bilo je zaraženo više od 1,6 miliona zdravstvenih radnika samo u 34 države koje su dostavile izvještaj. podaci govore 2.710 umrlih, ali je taj broj znatno veći.\nProsjek zaraženih zdravstvenih radnika kreće se i do 30 posto svih zdravstvenih radnika. Više od 80 posto medicinskih radnika ima evidentirane mentalne probleme usljed preopterećenja i rizika na poslu.\nProcjena ICN-a je da će globalno do 2030. nedostajati više od 13 miliona medicinskih sestara. Razlozi za ovu crnu statistiku su i podatak da će u narednih deset godina jedna od šest medicinskih sestara otići u penziju (potrebno obrazovati skoro pet miliona osoba), a dodatno je zabilježen i do sad najveći odlazak iz profesije, usljed profesionalnog stresa i opterećenja.\nIzvorni članak: Danas se obilježava Međunarodni dan sestrinstva\nPočela isplata civilnih i RVI invalidnina za juli!\nBH festival plesa i folklora u Srebreniku\nSTIŽE DRASTIČNA PROMJENA VREMENA: Temperature padaju za 15 stepeni


Nova komunalna luka San Pelagio otvara 15. rujna - Grad Rovinj-Rovigno\nGrad Rovinj-Rovigno > Novosti/Oglasna ploča > Novosti > Nova komunalna luka San Pelagio otvara 15. rujna\nStanovnici Grada Rovinja-Rovigno će na nadolazeći blagdan zaštitnice Svete Eufemije i Dan Grada koji se obilježava u rujnu imati dodatan razlog za slavlje. Naime, 15. rujna svečano će se otvoriti i nova komunalna luka San Pelagio čiji su radovi dovršeni još u svibnju.\n«Uspješno smo okončali još jedan kapitalni infrastrukturni projekt u našem gradu, koji će uvelike pridonijeti rasterećenju gradske luke Andana u samom centru grada. Iako smo inicijalno planirali izgradnju 250-300 vezova u novoj luci, zbog velikog je broja zahtjeva za vezom taj broj povećan na ukupno 375 vezova, isključivo za plovila građana za osobne namjene», izjavio je gradonačelnik Rovinja-Rovigno, Marko Paliaga.


OVAKO IZLEDAJU "DEMOKRATIJA" I "LJUDSKA PRAVA": Napadaju Putina, a svoje građane dočekuju pendrecima i vodenim topovima (UZNEMIRUJUĆI VIDEO) | Novosti.RS\nPolicija se sukobila na ulicama Amsterdama i Ajndhovena sa demonstrantima, koji protestuju protiv uvedenog “lokdauna”.\nHolandska policija nije birala sredstva da razbije demonstracije, a slike i snimci brutalnosti preplavile su internet.\npic.twitter.com/TkbX6nXvs2 — Inforatnik (@nLiigjvL1GCBgnu) January 25, 2021\nPolicija je koristila vodene topove i to ne samo u pravcu mase, već i prema pojedincima, što zasigurno izaziva teške povrede, kao što se vidi na primeru devojke sa snimka, čija je glava sva krvava posle “intervencije” policije.\nBroj povređenih za sada nije poznat. Danas popodne je objavljeno da je uhapšeno više od 200 demonstranata.\nPodsetimo, u subotu uveče, tokom prve večeri policijskog časa, demonstranti su u holandskom ribarskom selu Urk zapalili laboratoriju za testiranje na korona virus i bacali petarde. U nedelju su počele demonstracije u velikim gradovima.\nvirus korona Holandija protesti demonstracije nasilje policijska brutalnost Amsterdam neredi\nNAJGORA GODINA OD DRUGOG SVETSKOG RATA: Italija u 2020. registrovala 746.146 smrtnih slučajeva\n05. 03. 2021. u 18:54


Ruski vozači na delu - januar 2017 (VIDEO) - Automagazin\nKamere u ruskim automobilima stalno nas iznova iznenađuju. Veliki broj automobila ima unutrašnje kamere, i zato možemo imati uvid u mnogobrojne kritične situacije u tamošnjem saobraćaju. Pogledajte kako je to izgledalo u januaru.\nNajinteresantniji detalj na snimku jeste reakcija vozača i suvozača u Toyoti Camry, koji su ugledali dete koje je izašlo na put prekriven snegom i ledom. Šta su to uradili ovi Rusi pogledajte na snimku od 2. minuta i 50. sekunde.\nUhhhh naježim se i kada pomislim sta je sve moglo da se desi\nUhhh uhh uhh ovim roditeljima treba oduzeti dete


“Pamtim spokoj na njegovom licu dok priča šta joj je radio”: Advokatica žrtve Malčanskog berberina upozoravala na ovaj scenario još 2005. | Novosti.rs\n“Pamtim spokoj na njegovom licu dok priča šta joj je radio”: Advokatica žrtve Malčanskog berberina upozoravala na ovaj scenario još 2005.\n29. 12. 2019. u 12:15\nAdvokat Tanja Minčić Marković otkriva detalje sa suđenja Ninoslavu Jovanoviću 2005. godine\nTanja Minčić Marković Foto: Printscreen\nNIŠ – Znala sam da će ponoviti i zločin i to sam naglasila u svojoj završnoj reči 2005. godine kada sam zastupala maloletnicu koju je Jovanović silovao i ošišao. Još tada sam zahtevala da se za takve prestupnike uvede „leks specijalis“ kao što je uspela da se sada izbori Fondacija Jurić, kaže niška advokatica Tanja Minčić Marković kojoj se ovaj slučaj duboko urezao profesionalno i emotivno. Jovanović je tada osuđen na 14 godina zatvorske jedinstvene kazne za silovanje dvanaestogodišnje devojčice i pokušaj silovanja .\nPročitajte još: Vojska stigla u selo Minićevo da traži Moniku, u potragu se uključili i niški taksisti\n- Još uvek pamtim njegov spokojan izraz lica dok žrtva priča šta joj je radio. Svega sam se nagledala kao advokat ali mi nije bilo jasno kako neko može takvu smirenost i distancu da pokazuje a tiče se lično njega, kaže advokatica i dodaje da je svoje tvrdnje gradila i na osnovu veštačenja psihijatra.\nPročitajte još: Nekoliko dana pre nego što je izvršio otmicu, taksista ga dovozio u Suvi Do gde Monika živi: Malčanski berberin dugo vrebao devojčicu\n- Na moje pitanje veštaku, da li će Ninoslav ponoviti krivično delo...postupajući veštak je odmah i sa sigurnišću odgovorio da će okrivljeni ponoviti krivično delo. Naveo je da je razlog tome psihopatska struktura ličnosti i da vršeći ta krivična dela, isti za sebe pridobija pažnju, koja mu je potrebna i na taj način sebi deluje važno. Uzrok ovakvog ponašanja i činjenja je psihičke prirode, za koje uzroke objašnjenje mogu dati veštaci neuropsihijatri - rekla nam je Tanja Minčić Marković.\n- Sukobio se sa kolegom koji ga je branio pa sam ja postavljena po službenoj dužnosti i mislim da sam bila prisutna na samo jednom ročištu tako da ne pamtim puno detalja, kaže advokatica Ivona Antić.\nTek sada see ukljucila vojska?????\nAko su vec uvereni da pati meije i da koristi drustvene mreze zasto ne pogase ostale signale u tom kraju rutere i sav net i nadju gde je najjaci signal\n@Bosko - Ti bi samo gasio,jel znaš da ljudi to plaćaju,kad nešto platiš onda moraš to i da imaš,vlasništvo je sveta stvar,nema više socijalizma...\nСада доживотна. Па после шта му бог да у затвору.\nNešto mi nije jasno, tolika potraga za njim tolika tehnika, a ispada kao da on ne ide peške, kao da ima avion i to mlazni, kad niko ne može da ga stgne. Drugo, jel ta potera ide samo iza njega za njim pa ga ne stže, ili se opkoljava sa sve četiri strane u obruč. Daće bog da se ovde nešto ne krije, sve deluje diletantski


Poslao: 27 Jun 2013 18:06\nLazar 2 je radjen po NATO standardu. Dovraga pola delova se izgleda i prave u zemljama clanicama NATO pakta. Kooperanti su iz zemalja politicki mnogo jacih od Finske. A i kad se UCK gadio na Srpsko oruzje? Na temi o crnoj streli su napisali da su oni (UCK) mrtvi hladni kupovali oruzje od nas u sred medjusobnog rata.\nPoslao: 27 Jun 2013 18:28\nNema to veze sa tim po kom je on standardu radjen, i sa cijim delovima. Imali su i Slovenci Krpana sa preko 50% delova napravljenih u Sloveniji, pa je izgubio na tenderu protiv Finske Patrie. Znaci sa jedne strane domaca proizvodnja, rade tvoji ljudi, recimo kada saberes sve najveci deo para ti ostane u zemlji, a sa druge strane Patria sa svojim lobistima. I rezultat svi znamo.\nPoslao: 27 Jun 2013 18:39\nproka89 ::Nema to veze sa tim po kom je on standardu radjen, i sa cijim delovima. Imali su i Slovenci Krpana sa preko 50% delova napravljenih u Sloveniji, pa je izgubio na tenderu protiv Finske Patrie. Znaci sa jedne strane domaca proizvodnja, rade tvoji ljudi, recimo kada saberes sve najveci deo para ti ostane u zemlji, a sa druge strane Patria sa svojim lobistima. I rezultat svi znamo.\nOno nisu bili lobisti na delu, ono je bilo obicno podmicivanje. S druge strane Lazara prodaje Jugoimport, a oni su garantovano veci mufljozi i prevaranti nego Finci iz Patrije.\nOno sto je vazno jeste da mi imamo proizvod za ponudu, koji je istih ili slicnih kvaliteta kao konkurenti po daleko manjoj ceni i sa Jugoimportom kao prodavcem.\nPoslao: 27 Jun 2013 18:42\nA sta ti mislis kako se lobira. Poklonis im cvece i cokoladu? I nemoj da mislis da su nasi ista bolji ili gori od drugih koji trguju u toj bransi. Bitan je samo profit, i nista drugo. Samo sto neko sa zapada ima mnogo veca ledja u vidu, mnogo vise para, NATO pakta, drzave sa stabilnom ekonomijom, koja moze da ponudi jos po nesto uz oruzje....\nPoslao: 27 Jun 2013 18:46\n2Ovo se svidja korisnicima: BSD, mareCar\ngarfildmiki :: CheefCoach ::Napisano: 27 Jun 2013 15:02\nZa serijski model prica je drugacija.\nMakedoniji treba 40-80 OT da opremi mesoviti bataljon (40 na pocetku, posle i vise). A nemaju para za bacanje. Plan je bio da uzmu sta i Hrvatska, odnosno Patriu, ali ako Laza ima slicne performanse (sto bi trebalo da ima), a dosta je jeftiniji, onda ce naravno da uzmu Lazara. A dogovor moze da se dodatno zasladi dobrim ofsetom ili proizvodnjom nekih delova u Makedoniji.\nMomci hvala svima na doobjasnjenju. Sto se tice Makedonije vec duze vreme se spominje (relno potrebna) nabava novih vozila za potrebe makedonske vojske. Makedonija je razmatrala nekoliko opcija.\nPrvo je u opticaju bila opcija kupnje ukrainskog BTR-4 sa mogucnoscu cak i njegovog sklapanja u MKD. Imajuci da ova opcija spada u kategoriju Sci-Fi (sklapanje), ministarstvo odbrane je pocelo prema planu i programu takozvane Jadranske grupe razmatrati opcije koje su odabrali Slovenija i Hrvatska - imajuci u obzir da su obe u deal-u ukljucile svoju verziju (slovenci Valuk a Hrvati sklapanje u Djuri Djakovicu) i Makedonija je bila blizu dogovora o nabavi Patrie. Medjutim sa pojavom Lazara 2 mislim da se sada vec ozbiljno razmislja da se saceka sa probnim rezultatima pa i Lazar bi mogao itekako uci u kombinaciji.\nPS Glede finansiskih mogucnosti nasih "banana" drzava...cisto za komparaciju, kada moze da se samo u Skplju izgradi sijaset novih (baroknih) zgrada i spomenika za sta je potroseno 400 miliona EUR-a mislim da moze da se nabavi i 40-tak vozila za makedonsku Armiju.\nKoelga, o kupovini oružja odlučuju civili sa završenom srednjom frizerskom i Streetwalker univerzitetom koji super razumeju da se u sred Beograda podigne gigaplex bioskop za prikazivanje nemih filmova, ali kada treba da se da 10$ za vojsku plaču kako deca nemaju šta da nam jedu.\nNapomenimo kada je postavljena tema za kupovinu nove količine kevlarskih šlemova nastao podsmeh političara (koji o tome odlučuju) sledećom rečenicom: "To su kako sam razumeo šlemovi od nekih vlakana koji traju samo 10 godina i sada vi hoćete da vam ja dam pare za to a na lagerima imamo desetine hiljada čeličnih šlemova koji traju večno!"\nPre ćete vi da dovijete spomenik strini Aleksandra Velikog za 200 miliona $ nego oklopne transportere za 20 miliona $, isto kao što ćemo mi da dobijemo pre još tri pilona za most preko Topčiderske reke nego deset novih kamiona za vojsku.\nukratko - Jelena Karleuša odlučuje i o silikonima i o Protivvazdušnoj odbrani zemlje.\nPoslao: 27 Jun 2013 18:55\n10Ovo se svidja korisnicima: MarKhan, Khaless, theNedjeljko, Zerajic, BSD, MB120mm, VaRvArI 85, danijell, djboj, CTEBA\nUpravo tako. Ovakvi odlucuju sta nama treba:\nBuahaha koji car!\nInače dugogodišnji direktor SDPR-a Nikčević postade sad neki šef u Rasimovom ministarstvu.\nPoslao: 27 Jun 2013 19:12\n5Ovo se svidja korisnicima: proka89, theNedjeljko, BSD, Thunderlion, djboj\nproka89 ::Upravo tako. Ovakvi odlucuju sta nama treba:\nDa se ja nešto pitam, ja bi proterao tuda autobus!\nPoslao: 27 Jun 2013 19:21\nKhaless :: proka89 ::Upravo tako. Ovakvi odlucuju sta nama treba:\nAli po snegu, i to da fatas zalet jedno 100km a da si popio jedno litar rakije, i da pici krmkov sumaher\nPoslao: 27 Jun 2013 19:39\nJa bi mu kao opciju stavio bocni slat, poljaci su lepo prosli sa njim u afganistanu. Resetke koje mozes da po zelji jednostavno skines i stavis plus zakosenja pun pogodak. Osetljive tacke su mu senzor na kupoli zakosenje kupole u donjem delu na unutra, cepovi od rezervoara i kamerice na krovu. to se sve da ispraviti. Koliko sam svatio tockovi u slucaju busenja mogu da ga odvezu 50km mada bi bilo lepo da ima CRPV zbog razlicitih uslova voznje nadam se da felne pravi fap jer imaju sve masine za to kao da ce i da kupe licencu za vesanje da postane sto vise domaci.\nPotpuno se slazem sa tobom. Verovatno nisam bio jasan u svom izlaganju. Naravno da treba staviti SLAT. Ne samo na bocne strane nego svuda gde je to moguce. Neka "skini-stavi po potrebi" varijanta bi bila odlicna. Diskusija da li SLAT i puskarnice idu zajedno, to je neka druga tema. Verujem da se moze naci kompromis.\nPoenta je bila u obliku vozila: kocka vs kose povrsine, gde se daje prednost kosim povrsnama kao kod Lazara. SLAT se moze montirati ispod i iznad ivice, dok bi sama ivica primala ostecenja od udara od prepreke dok bi SLAT (ili neka druga vrsta RPG zastite) ostao nestecen. Kao sto sam rekao, ne verujem da su konstruktori Lazara razmiljali o tome. Nisam ni ja . Citao sam negde diskusiju na ovu temu, i po meni to ima logike.\nOvaj topic je pregledan 2677452 puta\nUkupno su 573 korisnika na forumu :: 10 registrovanih, 0 sakrivenih i 563 gosta :: [ Administrator ] [ Supermoderator ] [ Moderator ] :: Detaljnije


Blog gost: Mladen Tepavčević 24091977\nBlog gost: Mladen Tepavčević\nMladen Tepavčević, finalista svetskih i evropskih plivačkih prvenstava, bivši olimpijac Srbije. Mladen je učestvovao na Olimpijskim igrama u Atini 2004. godine gde je plivao 100m prsno, kvalifikovao se i za Olimpijske igre 2008, sa 1:02.80. Na Svetskom prvenstvu u Barseloni 2003, Tepavčević je postigao najveći uspeh, kada se plasirao u finale discipline 50 metara prsno gde je izjednačio nacionalni rekord Srbije sa 28.10. Bio je i učesnik na Svetskom prvenstvu 2005. Danas kao plivački trener u klubu Sundfelag Hafnarfjardar- SH i trener plivačke reprezentacije Islanda, za Swimming Dad kao #Blog gost, otkriva da li je uspeo da neguje svoje sportske potrebe od kada je troduplo tata, kao i da li je svoju decu od malena vodio na velika plivačka takmičenja i da li je bilo naporno ili pravo uživanje.\nOd kada si postao roditelj da li si vodio decu na neko veliko plivačko takmičenje i sa koliko godina? Ako da koje?\nOtac sam trojice sinova, Andrej ima 6 godina, Viktor 3 i Nikola 5 meseci, a i trener sam plivanja. Radim kao trener na Islandu za klub SH u Hafnarfjorduru blizu Rejkjavika, a radim i kao trener reprezentacije za Plivački savez Islanda. Rad trenera plivanja podrazumeva rad ujutru i popodne, ali i radne vikende kada se i održava najveći broj takmičenja. Nažalost, zbog toga najviše vremena provodim van kuće. Uglavnom ne vodim svoju porodicu sa sobom na velika takmičenja van Islanda. Ne bih voleo da se dosađuju ili da provedu par dana u hotelu samo da bih ih ja uveče video kako spavaju ili da sa njima provedem pola sata između dve plivačka dela. Volimo da naši dečaci imaju svoju rutinu kada odlaze na spavanje, u školu i vrtić, kada se igraju i treniraju. Oni često dolaze da me posete tokom trajanja plivačkih takmičenja na Islandu i zaista volim kada dođu. Andrej je prohodao u jednom hotelu u kojem sam odseo tokom Nordijskog prvenstva u plivanju 2013. godine. I oni zaista vole da dođu i gledaju me kako plivam. Kako i dalje učestvujem na nekim master takmičenjima i vaterpolo utakmicama, oni tada dođu i navijaju za mene i za tim.\nKoje je tvoje iskustvo sa decom na sportskom takmičenju (pozitivno ili negativno)? Da li je bilo uživanje ili napor?\nKao što sam rekao, sjajno je kad su deca s tobom na takmičenju, ali ne predugo. Uvek mi je želja da se oni osećaju posebno kada idu na bazen, moje treninge ili takmičenje, a kada bi provodili previše vremena kraj bazena, posebno tokom dugih mečeva, to bi odnelo svu draž. Porodica je bila sa mnom letos tokom prvenstva određenih starosnih kategorija na Islandu u jednom gradiću na severu Islanda tokom 4 dana trajanja takmičenja. I bilo je to zaista jedno divno iskustvo. Bazen je bio na otvorenom sa puno igrališta i sportskih terena tako da su oni mogli da se igraju, a ne samo da stoje i gledaju plivanje. A i meni je bilo dosta lakše jer sam mogao da se skoncentrišem na tim i trke, a da mi istovremeno bude lepo što su moja deca i supruga sa mnom. Nikola je tada imao samo mesec dana tako da je skoro sve vreme prespavao u kolicima, dok su se Andrej i Viktor igrali sa ostalom decom iz tima. Tim se jako dobro brinuo o njima. Volim da ih ponekad povedem sa sobom na trening, oni se igraju kraj bazena i uče kako da vode računa o sebi pored bazena. Uvek imamo bezbednosna pravila šta smeju da rade kada su pored bazena tako da im to sve bude jedno veoma lepo iskustvo, a ja ne moram da brinem da li će upasti u bazen.\nOd kada si roditelj da li uspevaš da neguješ svoje sportske potrebe?\nBaš puno radim u bazenu. Treniram reprezentaciju, učenje plivanja u paru i grupi, vodim kurseve za odrasle i kurseve ovladavanja tehnikama plivanja, vaterpolo i triatlon. Takođe držim kurs učenja plivanja za 3. i 4. razred u jednoj školi jer je plivanje deo nastavnog plana i programa osnovnih škola na Islandu i do nedavno sam držao kurs sporta u jednom vrtiću ali sam prestao s tim kada sam krenu da radim sa reprezentacijom. Sav taj poslovni i porodični život mi ne ostavlja puno prostora da radim na sebi, ali trudim se koliko mogu da ostanem u formi. Uveče igram vaterpolo 2-3 puta nedeljno i nekoliko puta odem ujutru na plivanje sa suprugom kad su deca u školi ili vrtiću i kada mališa spava isto možemo da odemo zajedno na plivanje i da se opustimo u toploj kupki. Smatram da je izuzetno važno ostati u formi jer briga o trojici dečaka i igra sa njima iziskuje puno energije, a to je najbolji deo dana. Vikendom često odlazimo na bazen i nekoliko sati se samo igramo. Bazeni na Islandu su porodična mesta sa dosta toplih plitkih bazena, tobogana, toplih kupki i puno igračaka tako da zaista uživamo da tamo provodimo vreme zajedno