Vijeira: Partizan uvek veliko ime | Novosti.rs\nVijeira: Partizan uvek veliko ime\n23. 02. 2016. u 22:00\nCrno-bele ne treba potcenjivati, pogotovo omalovažavati. Derbi je uvek neizvestan i nije bitno kakvi su bili jesenas, a kakvi su danas, kaže Ugo Vijeira\nMIR na "Marakani" ne znači i spokojstvo, nadmenost fudbalera Crvene zvezde. Uprkos 29 bodova prednosti, a i svesti da su kvalitet i iskustvo na njihovoj strani, uzdanice crveno-belih ipak daju jako suzdržane izjave pred subotnji 150. večiti derbi.\nPrvi strelac tima Ugo Vijeira obeležio je jesenji duel (3:1) sa dva fantastična pogotka. Navijači priželjkuju da sve to reprizira u Humskoj...\n- Lepe su te želje, ali... Teška je to utakmica i jedino bitna je pobeda, ne individualna ostvarenja. Iskreno, nema veze ko bude strelac. Neka bude 1:0 za nas i to autogolom. Jer, samo je pobeda važna - ističe Ugo.\nIBANJEZU RUČAK ZA ASISTENCIJU UGO Vijeira i Luis Ibanjez imaju jedan neobičan dogovor u vezi asistencija.\n- Svaka moja asistencija košta Uga večeru. Zaradio sam ih jedno četiri-pet do sada. Plaća redovno - objasnio je Ibanjez.\nPartizan je prilično promenio ekipu, ali to ne umanjuje respekt koji Portugalac ima prema rivalu:\n- Partizan će uvek biti veliko ime, ne treba ga potcenjivati, pogotovo omalovažavati. Derbi je uvek neizvestan i nije bitno kakvi su bili jesenas, a kakvi su danas. Mi ćemo raditi isto što i u prošloj utakmici nadajući se da će i ishod biti isti.\nKompletna odbrana crno-belih je promenjena.\n- Nisam ih gledao protiv OFK Beograda, znam samo da su ostali da igraju sa četvoricom defanzivaca u liniji. Međutim, igramo 11 protiv 11 i moramo da budemo kocentrisani 100 odsto ako mislimo nešto da uradimo - dodaje Vijeira.\nS obzirom na to da je često meta grubijana, nije isključeno da igrači crno-belih neće birati sredstva da ga zaustave:\n- Ne znam šta će oni raditi. Ja ću igrati svoj fudbal, tu sam zbog toga, a ne da gledam u rivala i plašim se šta će biti. Pred svaki meč od rivala očekujem fer-plej.\nSa 15 golova i 9 asistencija Vijeira je autor više od trećine od ukupnog broja golova Zvezde (67):\n- Ne osećam se posebno važnim. Fudbal je kolektivan sport i pojedinačni učinak je samo deo ekipnog. Ako ne dobijem loptu ne mogu dati gol, ako ne dodam u pravo vreme, nema ni asistencije. Raduju me podjednako i golovi i asistencije, a ponajviše pobede i trofeji.\nOčekuje Portugalac i asistenciju prijatelja i saigrača Ibanjeza.\n- Iskreno, uvek očekujem Luisovu asistenciju. A, ja ću se pobrinuti da iznudim neki faul za njega da i on može da šutne iz slobodnjaka - bio je svojevrsan Ugov znak zahvalnosti Ibanjezu za prevođenje sa portugalskog na srpski.\nSudeći po prolećnoj premijeri, "Ugo-gol" je već u odličnoj formi i ponovo će predstavljati najveću opasnost po gol crno-belih.\nUGO Vijeira na derbiju će imati posebne navijače jer stižu najbliži iz Portugalije.\n- Dolazi sigurno moj najbolji prijatelj, a možda otac i majka. Međutim, meni je najvažnije da mi svi oni budu tu kad budemo slavili titulu - iskren je Portugalac.\nNovi odlazak iz Zvezde: Sporazmuni raskid ugovora sa Veredom\nSaopštenje Partizana: Kome je od koristi da na ovako nedostojan način remeti prvi tim pred večiti derbi\nĐoković: Godinama smo čekali Pionir, radujem se Kazahstanu\nJokić: Voleo bih da igram za Srbiju, ali...\nRađen otputovao za Lozanu: Imam šansu da smanjim kaznu\nPartizan prodao Oumarua\nI u ovoj izjavi Zvezdasa se vidi razlika izmedju Zvezdasa i franjevaca. Franjevci konstantno gordo sebe uzdizu izjavama da su veliki kao "Kineski zid", Bozinov izjavljuje da ce zgaziti Zvezdu, Gogu da nikad nije cuo za evropskog i svetskog prvaka, Ilijev najavljuje bombe i jaku igru protiv Zvezde, a gaze ih svi redom bez pomoci sudija, na -29... Dok Zvezdasi gospodski ne potcenjuju nikoga, pa cak ni jadni Partizan koji bez Toletovih sudija ne moze ni ribare i konobare pobediti. Velicina srpstva.\n@Srbin-nikad jugosloven - On to priča kao Portugalac, za razliku od cigana, koji su "naJveći srBski klub" koji 25 godina nije video Evropu.Sad se radujete zbog "gospodara" koji vas gura, a mešetari kriminalac sa Karaburme.\nBravo Vijeira ti si pravi sportista bez mrznje uvek postovanje protivnika bez obzira na trenutnu situaciju u klubu! Bravo I za zvezdu sto ima takvog igraca u svojim redovima a u derbiju neka pobedi bolji!\nHugo je dobar igrac i jos bolji covek, patrijahalno i hriscanski vaspitan.Nazalost doziveo je veliku tragediju i to je u njemu neke stvari stavilo na pravo mesto i samo vrednosti ceni, ja se nadam da ce mu zivot podariti nove radosti a oduzeti golove u derbiju. Ziv bio majstore i neka u subotu pobedi bolji.


Zašto žene razmišljaju o drugim muškarcima tokom seksa? - Telegraf.rs\n14/09/18 | 00:30 ≫ 24/06/21 | 10:47\nČak 50 odsto žena u toku seksualnog odnosa razmišlja o drugim muškarcima, a razlozi za to su sledeći\nNeka novija istraživajna su pokazala da čak 50 odsto žena u toku seksualnog odnosa razmišlja o drugim muškarcima. To je prilično veliki broj žena pa se postavlja pitanje zašto? Postoji mnogo razloga za to. neki su manje važni, a neki mogu da dovedu do ozbiljnih problema u vezi.\nMeđu brojnim razlozima zbog kojih žene maštaju, ova četiri su se izdvojila kao vodeća:\nGlavni razlog zbog kog žene razmišljaju o drugim muškaricma jeste fantaziranjem kakve verovatno i muškarci imaju. Znate ono kada razmišljate da spavate sa poznatom glumicom ili slično. Ista stvar se dešava i kod žena, one često zamišljaju da su sa neki poznatim osobama koje im se sviđaju.\n2. Poboljšanje seksualnog užitka\nOvo može biti loša vest za momke, jer žene ponekad ne mogu da dođu do orgazma, pa onda zamišljaju različite scenarije u kako bi se dodatno stimulisale. Ako ovo radi vaša partnerka, to znači da vi niste dovoljno dobri da bi ste je doveli do orgazma.\nŽene ponekad ne mogu da dođu do orgazma, pa zamišljaju različite scenarije Foto: Pixabay.com\n3. Ne uživa u avanturi sa vama\nOvo je veliki problem, jer ako vaša partnerka ne uživa sa vama ona će sigurno zamišljati nekog drugog. To znači da će vaša partnerka verovatno raskinuti sa vama, ako se nastavi njeno nezadovoljstvo.\n4. Nije zaljubljena u vas\nNaravno, ovo je problem koji će kasnije dovesti do raskida i zbog koga ćete morati da nađete drugu voljenu osobu. Posle nekog vremena se dešava da ljubav prestane da plamti, pa neke žene zbog toga žele da pronađu drugog muškarca, a prvi korak ka tome je razmišljanje o njima.\nNije zaljubljena u vas, pa mašta o drugom Foto: Pixabay.com\n(Telegraf.rs / Izvor: muskimagazin.rs)\nOtac joj bio majstor fudbala i prvak Evrope, ona je postala kraljica golišavih fotki\nKirjos otkrio sadržaj poruke koju mu je Đoković poslao: "Nije očekivao da ću biti uz njega"\n12. februar 2019 | 14:35\nJa zamišljam da mi svira vojna muzika.\n16. septembar 2018 | 21:31\nJa ovu moju i nesmem da pitam....\n14. septembar 2018 | 22:08\nEvo meni sada kaze žena da ona ne zamišlja drugog. Da li me laze?


Za JKP “Šumadiju“ i Grad – Sudbina Tržnice nije informacija koju bi građani trebalo da znaju - Glas Šumadije\nNaslovna > Društvo > Za JKP “Šumadiju“ i Grad – Sudbina Tržnice nije informacija koju bi građani trebalo da znaju\n20/09/2021 21/09/2021 27204 komentara na Za JKP “Šumadiju“ i Grad – Sudbina Tržnice nije informacija koju bi građani trebalo da znaju\nŠta se dešava sa gradskom Tržnicom? To pitanje portal Glas Šumadije želeo je da postavi Javno komunalnom preduzeću „Šumadija“ i Gradu, ali smo umesto toga naišli na zid.\nNaime, iz par različitih izvora, Glas Šumadije došao je do informacija koje bi bitno moge da utiču na sudbinu jedne od najstarijih pijaca na Balkanu. Stoga smo pre objavljivanja informacija, u skladu sa novinarskom praksom i etikom, hteli da proverimo tačnost istih sa onima u čijoj se nadležnosti Gradska tržnica „Centar“ nalazi.\nPitanja i zahteve koja smo uputili JKP „Šumadiji“ i Gradu su sledeća:\n1. Molimo Vas da nam dostavite kopiju projekta sa građevinskom dozvolom, rekonstrukcije Zelene pijace „Centar“.\n2. Molimo Vas da nam dostavite kopiju projektnog zadatka rekonstrukcije Zelene pijace „Centar“.\n3. Interesuju nas ulovi pod kojim je banka kreditira rekonstrukciju Zelene pijace „Centar“? Da li je istina da je banka kod koje je uzet kredit za finansiranje rekonstrukcije Zelene pijace „Centar“ dala rok do kraja godine da se rekonstrukcija mora završiti, u suprotnom će prekinuti kreditiranje?\n4. Da li je istina da je u planu rušenje jedne (ili obe) kocke koje su napravljene ispred zgrade Tržnice, kao ulazi u garažu?\n5. Ako je istina, koji je razlog rušenja?\n6. Da li je istina da će morati da se izdvajaju novi troškovi za radove na fasadi zgrade Zelene pijace „Centar“?\n7. Ako je istina, šta je razlog novim troškovima?\n8. Da li je istina da su tokom rekonstrukcije Zelene pijace „Centar“ srušene stepenice u unutrašnjosti objekta, kojima se penje na galeriju? A da se sada razmatra kako da se stepenice ponovo postave?\n9. Ako je istina, šta je bio razlog prvobitnog rušenja?\nPitanja samo, sa manjim razlikama uputili upravi JKP „Šumadije“ kao nosiocu projekta, ali i Gradu u čijoj je preduzeće JKP „Šumadija“ nadležnosti.\nZahtevi za pristup informacijama od javnog značaja koje je portal Glas Šumadije poslao JKP „Šumadija“ i gradonačelniku Nikoli Dašiću\nOdgovor koji smo dobili slobodno možemo reći ostavio nas je bez teksta. Razlog – nismo mogli ni da zamislimo da će nekome ko radi u javnoj sferi, pasti na pamet da kaže da pitanja koja se tiču javnog objekta nisu od interesa javnosti.\nU preostalom delu pitanja iz tačke 3., kao i za pitanja iz tačke 4., tačke 5., tačke\n6. i tačke 7. Obaveštavamo vas da se u konkretnom slučaju ne radi o informacijama od javnog značaja u smislu Člana 2. Zakona o slobodnom pristupu informacijama od javnog značaja („Sl. glasnik PC“, br. 120/2004, 54/2007, 104/2009 i 36/2010″) kojim definisano je da informacija od javnog značaja, u smislu tog zakona jeste informacija kojom raspolaže organ javne vlasti, nastala u radu ili u vezi sa radom organa javne vlasti, sadržana u određenom dokumentu a odnosi se na sve ono o čemu javnost ima opravdan interes da zna. U ovom trenutku preduzeće ne poseduje egzaktne podatke koji bi se mogli smatrati informacijom od javnog značaja u smislu Vašeg Zahteva za pristup informacijama od javnog značaja niti dokument na kome se nalazi tražena informacija.\nIdentičan odgovor, odnosno prosleđen odgovor direktora JKP “Šumadije” Marka Vujnovića, dobili smo i od Grada.\nKada je reč o kreditnom finansiranju od strane banke, dobili smo nepotpun odgovor:\nVezano za tačku 3. Predmetnog zahteva obaveštavamo Vas sledehe:\nUslovi kredita su definisano Ugovorom o kreditu br. L2445/19 od 19.07.2019.godine. Članom 5. Navedenom ugovora, predviđeno je da EKC na godišіnjem nivou isnosi 3,45 %.\nZahtevli smo i da dobijemo na uvid kopije projekat i projektnog zadatka. Međutim, iako je JKP “Šumadija” nosilac projkta dobili smo “uputstvo” ovog preduzeća da projekat i projektni zadatak potražimo od Gradske uprave, što ćemo i učiniti.\nOdgovori JKP „Šumadija“\nPortal Glas Šumadije od početka godine više puta je izveštavao o svim nepravilnostima koje su pratile rekonstrukciju Gradske Tržnice “Centar“. Ni ovaj put, baš kao ni jedan pre toga, nećemo dozvoliti da dostupnost informacija ostane na zatvorenim vratima.\nNa ovaj odgovor nadležnih, Glas Šumadije žaliće se Povereniku za zaštitu informacija od javnog značaja, tražeći da JKP „Šumadija“ odgovori na pitanja od javnog interesa, koja se tiču svih građana Kragujevca.\nTagovi: gradonačelnik Nikola Dašić Gradska tržnica gradska uprava informacije od javnog značja JKP Šumadija Marko Vujnović Poverenik za zaštitu informacija od javnog značja rekonstrukcija\n21/09/2021 u 10:15\nPa ne mogu da kažu i priznaju da su napravili haos sa rekonstrukcijom pijace. Dokumentacija koja je tražena upravo bi to pokazala. Tu će sigurno biti posla i za tužilaštvo i MUP. Zgrada koja je zakonom zaštićena, ruinirana je od strane izvođača radova i biće potrebno još puno para samo za sanaciju štete. Neko će to morati da plati.\n21/09/2021 u 21:14\nE što mi krivo, toliko ljudi se namučilo da završi Megadens fakultet i sad nemaju gde da rade.\n21/09/2021 u 21:53\nBahati su ovi u gradskoj vlasti, baš kao i njihove kolege iz republičke vlasti. Misle da će vladati beskonačno i gledaju na narod sa nipodaštavnjem. Narod je za njih stoka, i na njega obraćaju pažnju samo pred izbore. Posebno su bezobrazni i bezobzirni kad je u pitanju (ne)poštovanje zakona. Nećete vi iz Glasa Šumadije ništa dobiti od onog što ste tražili od naprednjačkih gradskih siledžija u vezi rekonstrukcije gradske Tržnice, bez obzira što se pozivate na Zakon o slobodnom pristupu informacijama od javnog značaja. Svi podaci će biti dostupni tek kada padne sa vlasti i nestane sa političke scene ova naprednjačka pošast, i kada tužilaštvo i MUP počnu konačno da rade svoj posao. Bez straha i pritisaka, u skladu sa zakonom.Tada će biti mali ovi naši zatvori da prime masu naprednjačkih kriminalaca.\n06/10/2021 u 08:39\nNe mogu da shvatim koji je um predvideo podzemnu garažu pored istorijskog objekta, a na 50m odatle postoji parking koji je mogao da se rekonstruiše kao onaj iz „Srca“ malo podzemno, malo nadzemno, na ulazu u grad i milina…Ovako….


Yamaha se oprašta od FJR1300 posebnim jubilarnim izdanjem - Moto Berza\nKako navodi japanski magazin Young Machine, specijalno izdanje FJR1300 trebalo bi da stigne u prodajne salone u Japanu početkom februara naredne godine.\nEvropsko tržište se već oprostilo od kultnog sportskog turera 2019. godine i to posebnim izdanjem po imenu Ultimate.\nSpecijalno izdanje FJR1300 dolazi u crnoj boji sa zlatnim ukrasnim detaljima, uključujući specijalni zlatni FJR 20th Anniversary Edition amblem na vrhu rezervoara za gorivo, kao i zlatni FJR logo naslikan na karoseriji pored sedišta.\nKao i 2019 Ultimate Edition, jubilarni specijal sadrži samo kozmetičke promene, dok su mehanički aspekti ostali nepromenjeni.\nKao i obično, FJR1300 dolazi u dve varijante, A i AS, pri čemu ova druga dolazi opremljena elektronskim ogibljenjem.\nJubilarno izdanje FJR1300 i dalje proizvodi 144 KS na 8.000 o/min i 134,4 Nm maksimalnog obrtnog momenta na 7.000 o/min. „Srce“ motocikla je poprečno postavljeni redni četvorocilindarski agregat, zapremine 1.298 kubika.\nZa A verziju će biti potrebno izdvojiti 1,65 miliona jena (oko 12.700 evra), dok će AS biti nešto skuplja i koštati 1,98 miliona (oko 15.200 evra).


Bh. reprezentativac zbog 200.000 eura odbija produžiti ugovor | Portal 072info\nBh. reprezentativac zbog 200.000 eura odbija produžiti ugovor\n27. studenoga 2014. 27. studenoga 2014. u 21:27 / Piše 072INFO PORTAL\nBh. reprezentativac Senad Lulić još uvijek nije produžio ugovor sa Laziom.\nRimski klub je našem fudbaleru ponudio ugovor do 2019. godinei vrijedan između 1.2 i 1.3 miliona eura po sezoni, međutim Lulić od Nebeskoplavih traži 1.5 miliona godišnje. Opšti dojam je prema pisanju italijanskih medija da Lulić želi nastaviti karijeru u Laziju, ali pod uslovom da budu ispunjeni zahtjevi koje je postavio.\nČesto gledanje u telefon opasno za kičmu


Posle Fijata, štrajk u Gorenju: Rade na 40° C - B92.net\nPosle Fijata, štrajk u Gorenju: Rade na 40° C\nU fabrici rashladnih ureðaja Gorenje u Valjevu u sredu uveèe otpoèeo je štrajk oko 600 radnika u drugoj smeni. Iz kompanije kažu: Rad nastavljen\nIzvor: B92, Tanjug, Veèernje novosti èetvrtak, 13.07.2017. | 08:16 -> 19:00\nKako Veèernje novosti pišu, zaposleni traže poveæanje plata za 5.000 dinara i znaèajno poboljšanje uslova rada, s obzirom da temperatura u proizvodnim halama premašuje i 40 stepeni Celzijusa.\nRadnici su spontano prekinuli proizvodnju, a u “Gorenju” je u sredu uveèe otpoèeo razgovor predstavnika kompanije sa zaposlenima oko njihovih zahteva. U “Gorenju” u Valjevu plate u proizvodnji kreæu se od 200 do 300 evra, a prekovremeni rad, saznaje list nezvanièno, ne plaæa se redovno.\n"Subote su radne, a slobodne dane radnici koriste u decembru i to je, uz niske zarade, doprinelo da spontano otpoènemo štrajk", kažu zaposleni u “Gorenju” u Valjevu.\nIz kompanije Gorenje su u meðuvremenu saopštili da je u procesu socijalnog dijaloga i kolektivnog pregovaranja došlo do kraæe obustave rada u veèernjim satima, nakon èega se proizvodnja normalno nastavila.\n"Zaposleni i menadžment aktvino pregovaraju u vezi konkretnih predloga koje su predstavnici sindikata izneli. Socijalni dijalog izmeðu radnika u proizvodnji i menadžmenta intenziviraæe se u narednim danima do pronalaska minimuma prihvatljivih uslova za sve strane uz nesmetani nastavak rada u svim fabrièkim pogonima", piše u saopštenju.\nNezavisne internet novine Kolubarske.rs pozivajuæi se na izvore bliske zaposlenima, pišu da su radnici tražili linearno poveæanje zarada od po 6.000 dinara, dok je uprava ponudila da to bude 4.000, što bi, tvrde zaposleni, zapravo bilo 2.700 dinara jer radnici veæ primaju po 1.300 dinara za topli obrok, što bi bilo uraèunato u iznos ponuðene povišice.\nNezadovoljni "pregovaranjem sindikata, smatrajuæi da više zastupa interese uprave, a ne zaposlenih", oni su izabrali 15 radnika koji æe ih ubuduæe zastupati u pregovorima.\nTakoðe,prema nezvaniènim saznanjima Kolubarskih.rs, dosadašnji direktor Gorenja Valjevo Boris Pavènik je smenjen pre mesec dana, a umesto njega na èelu fabrike biæe Drago Kremker, koji je juèe došao u Valjevo.\nInaèe, fabrika rashladnih ureðaja “Gorenja” u Valjevu ima oko 1.500 zaposlenih, a ovo je prvi štrajk u fabrici Gorenje Valjevo.


Pogledajte priču o mladim Brčacima: Večeras u 19h projekcija filma˝Djeca Dejtona˝ u Domu mladih Tuzla – TuzlaInfo.ba\nPogledajte priču o mladim Brčacima: Večeras u 19h projekcija filma˝Djeca Dejtona˝ u Domu mladih Tuzla\nProjekcija dokumentarnog filma Djeca Dejtona, u režiji District Team-a, biće održana večeras, 15.decembra 2018., na Kamernoj sceni Doma mladih Tuzla, u 19 sati, uz podršku Centra za kulturu Tuzla.\nFilm govori o pomirenju i suživotu u Brčkom distriktu, ali i cijeloj Bosni i Hercegovini.\nOvo je priča o aktivnostima mladih, talentovanih i ambicioznih Brčaka, poznatih po imenu District team, koji su u prethodnih nekoliko mjeseci sprovodili različite društveno odgovorne aktivnosti, ali i ukrasili svoj grad,u saradnji sa Eš Gerilom, neobičnim muralom regionalnih glumačkih legendi Pavla Vujisića, Mustafe Nadarevića i Borisa Dvornika.\nPovezujući priče ratnih vojnih veterana i generacija koje su odrastale devedesetih, film prikazuje različita iskustva koja povezuju i razdvajaju sve sudionike ratnih dešavanja, ali i ističe pozitivne poruke koje će biti primjer pomirenja i zajedništva za sve generacije.\nIdeja o snimanju dokumentarca je nastala u sklopu USAID projekta re:Generacija, koji za cilj ima izgradnju povjerenja i promociju pomirenja kroz aktivizam mladih i umjetnost, a pored Brčko distrikta okuplja mlade iz još 9 opština u BiH.\nOsim bivših vojnika, u filmu učestvuju i hip hop umjetnici Finti, Cap One, Frenkie i slobodni umjetnici iz Brčkog koje predvodi Lazar Borišev.


Protest u Beogradu: “Došlo vreme da ne može da se ćuti” (FOTO, VIDEO) - Infobrif\nProtest u Beogradu: “Došlo vreme da ne može da se ćuti” (FOTO, VIDEO)\nObjavljeno 14.09.2019. u 21:12 poslednja izmena 14.09.2019. u 21:16\nFoto: Youtube / Novinska agencija Beta, PrntScr\nŠef Odborničke grupe Saveza za Srbiju u Skupštni Beograda Nikola Jovanović pozvao je okupljene na protestu „Jedan od pet miliona“ da bojkotuju predstojeće izbore, javlja N1.\nČetrdeset prvi protest večeras je obeležen i protestnom šetnjom i zbog „brutalnog upada izvršitelja i policije u stan Slobodanke Ninić i pokušaja iseljenja dvojice oficira i televizije Naša“.\n41. protest "1 od 5 miliona"#protest#1od5miliona pic.twitter.com/M7h8zsM1vk\n— Čuvari/ke vatre (@CuvariVatre) September 14, 2019\nDodao je i da je na sto metara od večerašnjeg mesta početka protesta vladajuća partija poslala svoje batinaše na studente i pozvao građane da bojkotuju predstojeće izbore.\n„Gospodine Vučiću, da parafraziram Džonija Štulića, dva puta se ne šalje Miša Vacić na studente, to može samo prvi put da prođe“, kazao je on.\nLideri dela opozicije i građani još jednu subotu su izašli na ulice u okviru protesta #1od5miliona pic.twitter.com/GVvlgbbPZ0\n— BBC NEWS na srpskom (@bbcnasrpskom) September 14, 2019\nKako je naveo, skup počinje i na 100 metera od Trga Republike na kome je „neko uzeo 5,8 milona evra preko realne cene za rekonstrukciju“ i na kome su pokazali „da i kamenu kocku mogu da pokvare“. Upitao je građane da li pristaju na takvu Srbiju.\n„I zato bojkot lažnih izbora! Bojkot ovakvog sistema!“, kazao je Jovanović.\nVreme je za istinu#1od5miliona pic.twitter.com/BNfSg33kry\n— Maja Vukas (@M2aja) September 14, 2019\nStudenti iz udruženja „Jedan od pet miliona“ saopštili su ranije danas da su „preuzeli kontrolu“ nad zgradom Rektorata Univerziteta u Beogradu pošto im je kako su naveli, „prethodne noći bilo ugroženo pravo na slobodu kretanja“.\nStojković je navela da su građani juče imali prilike da vide dve Srbije – jednu koju predstavljaju „naši mladi, lepi studenti i drugu koju predstavljaju studenti od 60 godina koji su bili u pratnji SNS batinaša“.\n— Maja Divac (@MajaDivac) September 14, 2019\nProtestna šetnja kreće se ulicom Vase Čarapića, Kolarčevom, preko Terazija, ulica Kralja Milana, Kneza Miloša, Krunske i Beogradske do Njegoševe ulice, gde se nalazi Komora izvršitelja Srbije.\nKolona prolazi Njegosevom ka\nsedistu javnih izvrsitelja #1od5miliona pic.twitter.com/LWy9TXxmgL\n— Bojana Bacic (@Speranca) September 14, 2019\nOrganizatori protesta su ranije u najavi protesta ocenili da se „dugovi kompanija, firmi i organizacija bliskih vlasti opraštaju kao što se Pinku dug otplatio novcem državnih firmi koje su zakupile medijski prostor dok se ljudi koji su već dovedeni u egzistencijalnu krizu nasilno izbacuju iz stanova“.\nDodali su da je cilj i zajednička borba protiv nasilja, kršenja zakona i uništavanja privatne imovine „zarad profita ljudi bliskih vlasti“.\nBojkotIzvršiteljiJedan od pet milionaProtestStudenti\nZaplenjena velika količina droge, ministar obećao nagrade


Dan online - Sport: Vukićević ukroćen - 2020-02-16\nSport RUTINA JADRANA Vukićević ukroćen\nOdmarao je trener Jadran Carine, Petar Radanović u petak četiri standardna prvotimca, ali ni to nije omelo ostatak ekipe sa Škvera da protiv Crvene zvezde ubilježili devetu uzastopnu pobjedu (16:7). Jedini trenutak kada je prvak Crne Gore bio u zaostatku desio se u drugom minut druge četvrtine, kada je iskusni Nikola Rađen kompletirao seriju „crveno-belih” za preokret (3:2).\n– Dobro smo otvorili utakmicu. Međutim, imali smo problema sa njihovim centrom Vukićevićem, koji nam u prve dvije četvrtine iznudio dosta isključenja. Nakon toga su momci nametnuli svoj ritam, jaku odbranu sa aresivnim presingom i uspjeli da uvedemo utakmicu u tok koji nam odgovara – kazao je Radanović.\nNajefikasniji akter utakmice bio je Konstantin Averka, strijelac četiri gola.\n– Hvala saigračima na odličnoj predstavi. Spremili smo se dobro za Crvenu zvezdu, tako da iznenađenje nije bilo moguće. Okrećemo se narednim obavezama, prije svega duelu sa splitskim Jadranom u Ligi šampiona, gdje ćemo pokušati da se dodatno približimo četvrtoj poziciji u grupi, koja vodi na finalni turnir – zaključio je Averka.


Komentar | Srbija odbacila diplomatsku notu Hrvatske\nHrvatska je u nato paktu i napredovat ce za najmanje 50 godina jer tako to ide. A Srbija nece ni postojat ako ne udze u nato a mi u BiH cemo uci cim izgubi doder a pobjedi opozicija iz eres.\n"Prvi put javno kažem - savršeno sam svjestan činjenice da postoje ranije donesene odluke. To nije sporno. Nisam postavio nijedan zahtjev da se te odluke ukinu, jer znam da ne može", kazao je večeras Dodik u emisiji Presing N1 televizije.


Neuville teži da završi sezonu na visokoj poziciji | TRKE.rs\nHyundai dolazi u Vels u borbi sa Citroenom i Fordom za drugo mesto u WRC šampionatu za proizvođače.\nThierry Neuville kaže da se nada dobrom rezultatu na Vels reliju GB kako bi za Hyundai osigurao pozitivan rezultat na kraju WRC-a u svom povratničkom nastupu.\nKorejski proizvođač vratio se u WRC takmičenje u 2014 sa i20 hečbekom – 11 godina posle poslednjeg relija i ubrzo se nametnuo kao konkurentski tim sa Neuville, Dani Sordo i Juho Hanninen na mestima vozača.\nJedini reli u 2014 godini na kome nije pobedio VW bio je Rallye Deutschland kada je Hyundai krenuo u finalnu rundu sa Neuville sa samo jednim bodom prednosti u odnosu na top 5, dok je tim imao 12 bodova zaostatka u odnosu na drugoplasiranog u šampionatu proizvođača.\nImajući ovo na umu Neuville je željan da završi povratničku sezonu za Hyundai na visokom mestu u šumama Velsa.\n„Osećaj je izvanredan za Nicolasa i mene u Velsu jer mi smo tamo bili kao krunisani vicešampioni prošle godine. Za ovu godinu daćemo sve od sebe da završimo reli bez ikakvih problema ali takođe ćemo se truditi da držimo dobar ritam i postavimo dobra vremena sa našim Hyundai i20 WRC atomobilima.“\n„Vels Rally GB svakako nije lak; podloga se menja konstantno i jako je važno da dobro izvidimo i napravimo dobar radar. Ponekad je vlažno i točkovi dosta dobro prijanjaju što reli moze odmah napraviti blatnjavim i klizavim. Takođe možemo imati i led u ovo doba godine i ovo je veliki izazov“.\nCraig Breen kao izveštač WRC Live Radio tima


Kako pišu “Novosti”, ginekolozi tvrde da broj carskih rezova, iz godine u godinu, vrtoglavo raste, pa je sada višestruko veći nego pre dve decenije. Čak se i trudnice sa svim parametrima normalne trudnoće – porađaju u operacionim salama.\n– Pre svega, carski rez je hitna hirurška operacija kojom se spasavaju život žene ili fetusa, u porođaju. Komplikacije kao što su krvarenja, infekcije i tromboze krvnih sudova češće su kod operisanih žena, a veća je i smrtnost u toj grupi porodilja. Deca rođena carskim rezom su u kasnijem životu izložena većem riziku za pojavu astme i nekih drugih autoimunih oboljenja. U sledećoj trudnoći žene sa carskim rezom imaju veću šansu za pojavu nisko usađene posteljice – objašnjava sagovornica “Novosti”.\n– Promenilo se mnogo toga poslednjih decenija što može objasniti učestaliju pojavu rizičnih trudnoća, o čemu nažalost, u Srbiji ne postoji jasna evidencija. Žene rađaju u kasnijim godinama sa više manjih ili većih, latentnih ili manifestnih oboljenja, više je multiplih trudnoća kao rezultat asistiranih reproduktivnih tehnologija, trudnice su češće gojazne i sa većim brojem štetnih navika. U razvijenim zemljama se beleži porast učestalosti hipertenzije i dijabetesa u trudnoći čak za 25 odsto – navodi dr Mirković.\nTagovi :carski rez, novorođenče, porodilja, porođaj, prirodni porođaj


Internet izdanje - 6. maj 2005.godine\nPoslovanje javnih preduzeća - pod „lupom“ odbornika\nKamioni umesto pecaroša\nNije to više ono Kraljevo koje ja pamtim\nJedan dan za „Dane jorgovana“\nU raljama politike!\nBratski zagrljaj pod simbolom hrišćanstva\nKraljevački ronioci kod Žabaljskog mosta\nSAZVANA SEDNICA SKUPŠTINE OPŠTINE KRALjEVO - piše Slobodan Rajić\nIzveštaji o radu i finansijskom poslovanju za prošlu i programi poslovanja opštinskih javnih preduzeća i ustanova za ovu godinu biće osnovna tema rasprave na 12. sednici Skupštine opštine Kraljevo, koja je sazvana za utorak, 10. maj, sa početkom u 9 sati. I pored toga što je predlogom dnevnog reda predviđeno da se ova tema razmatra u samo dve tačke, imajući u vidu da je opština Kraljevo osnivač osam javnih preduzeća i devet javnih ustanova, a da je u nekim od njih, poput JKP „Vodovod“ i „Čistoća“ i JP „Ibarske novosti“, situacija dosta teška, pretpostavlja se da će i rasprava biti nešto duža i svestranija i da će rezultirati adekvatnim skupštinskim odlukama, od značaja za „ozdravljenje“ stanja u ovim opštinskim javnim preduzećima.\nOd 20 predloženih tačaka dnevnog reda, pored ove dve, veću pažnju izazivaju i Predlog Odluke o usvajanju Protokola o saradnji između opštine Tiva iz Grčke i opštine Kraljevo, Predlog Odluke o Lokalnom akcionom ekološkom planu opštine Kraljevo, Predlog Odluke o auto-taksi prevozu putnika i Predlog Odluke o radnom vremenu u trgovinskim, zanatskim i ugostiteljskim objektima. O poslednje dve tačke dnevnog reda (taksi-prevoz i radno vreme trgovina, zanatskih radnji i ugostiteljskih objekata) rasprava je vođena i na prethodnoj sednici, ali nije okončana već prolongirana, zbog usaglašavanja predloga materijala i stavova o pojedinim pitanjima.\nOdbornici će se na 12. sednici Skupštine opštine Kraljevo izjašnjavati i o predlozima odluka o izmenama i dopunama Statuta opštine Kraljevo, izmenama i dopunama Odluke o Opštinskoj upravi, izmenama i dopunama Odluke o opštinskom javnom pravobranilaštvu i poveravanju poslova iz oblasti stambene izgradnje za socijalno stanovanje, sporazumu između opština Kraljevo i Vrnjačka Banja o zajedničkom vršenju poslova u upravljanju čvrstim komunalnim otpadom, a u predlogu dnevnog reda je i još desetak tačaka, uglavnom iz oblasti urbanizma i kadrovske politike.\nSednicu će direktno prenositi Televizija Kraljevo.\nOPŠTINSKI ODBOR DSS KRALJEVO APELUJE NA ODBORNIKE - piše Slobodan Rajić\nDostojno predstavljajte građane\n• Prihvatanje pozitivne studije o izvodljivosti za SCG je veliko priznanje za sprovedene reforme, ali i preuzimanje odgovornosti da svojim primerom povuče čitav region ka Evropskoj uniji • Razgovori o stabilizaciji i pridruživanju treba da počnu što pre • Apel svim odbornicima da na 12. sednici Skupštine opštine Kraljevo obezbede fer atmosferu i dostojno reprezentuju građane koji su ih birali\n„Time što je Savet ministara EU prihvatio pozitivnu studiju o izvodljivosti za Srbiju i Crnu Goru i Evropska komisija ocenila da je SCG spremna da uđe u pregovore o stabilizaciji i pridruživanju - učinjen je novi veliki korak naše države na putu ka Evropskoj uniji“, rečeno je na konferenciji za novinare Opštinskog odbora Demokratske stranke Srbije (OO DSS) u Kraljevu, održanoj krajem prošle sedmice.\n- U zaključcima koji su doneti, šefovi diplomatija 25 država koje su članice Evropske unije naglašavaju da bi ovi pregovori trebalo da počnu što pre - istakao je Vladimir Bogavac, portparol OO DSS Kraljevo.\n- Istovremeno, odaje se priznanje našoj zemlji za političke, ekonomske i administrativne reforme koje je učinila, a takođe i za napredak u odnosima sa Haškim tribunalom i odnosu prema državnoj zajednici SCG. Sada je svakako najvažnije da Evropska komisija odredi mandat za početak pregovora o stabilizaciji i pridruživanju, a ima nekih nagoveštaja da bi ti pregovori trebalo da počnu već ove jeseni. Sasvim je sigurno da je Srbija spremna da preuzme svoj deo odgovornosti i da svoj doprinos da čitav region što brže krene putem Evropske unije. Naravno, na tom putu nas očekuje još puno zadataka, ali mislim da je sada sasvim izvesno da će taj posao biti valjano urađen.\nPotpredsednik OO DSS Kraljevo Miša Milosavljević, inače i šef Odborničke grupe ove stranke, ukratko se osvrnuo i na upravo sazvanu sednicu Skupštine opštine Kraljevo, na kojoj će, pored ostalog, u centru pažnje biti razmatranje rada i poslovanja u prošloj i programa finansijskog poslovanja u ovoj godini javnih preduzeća i ustanova čiji je osnivač opština Kraljevo.\n- Ono što je Odborničkoj grupi Demokratske stranke Srbije veoma važno jeste da ova Skupština, ovo zasedanje, 12. po redu, protekne u jednoj fer atmosferi. Poučeni negativnim iskustvima sa prethodne sednice, mi stvarno apelujemo na sve odbornike da dostojno reprezentuju one građane koji su ih izabrali i Skupštinu kojoj pripadaju - naglasio je Milosavljević.\nOdgovarajući na novinarska pitanja, Milosavljević je rekao da rebalans budžeta opštine Kraljevo za 2005. godinu nije najavljen za predstojeću, 12. sednicu, a da li će on biti na dnevnom redu sledeće, 13. sednice, koja će ubrzo biti održana, dogovoriće se u okviru vladajuće koalicije.\nANKETA KLUBA DEMOKRATSKE OMLADINE U KRALJEVU - piše Slobodan Rajić\nNezadovoljstvo radom lokalne vlasti\n• Većina anketiranih nezadovoljna učinkom aktuelne lokalne vlasti u Kraljevu, jer čak 65,2 odsto smatra da ta vlast radi loše • Vladi Srbije prosečna ocena 1,78, što, po oceni mladih demokrata, znači da ova vlada nema potrebnu podršku • Posle humanitarne žurke sledi proslava Đurđevdana - slave Demokratske stranke\nViše od dve trećine anketiranih mladih Kraljevčana smatra da lokalna vlast u ovoj opštini funkcioniše loše - saopšteno je na konferenciji za novinare kraljevačkog Kluba Demokratske omladine.\nNaime, aktivisti Demokratske omladine sproveli su pre oko mesec dana anketu na Trgu srpskih ratnika u Kraljevu. Tom prilikom samo šestoro anketiranih, ili samo 6,52 odsto, reklo je da lokalna vlast funkcioniše dobro.\n- Nema nijednog anketiranog koji je zaokružio odgovor „veoma dobro“, znači nula procenata. Deset odgovora je da ne zna kako funkcioniše lokalna vlast, što je 10,86 odsto, a čak 60 je odgovorilo da misli da lokalna vlast funkcioniše loše, što predstavlja 65,21 odsto. Odgovor „veoma loše“ zaokružilo je 16 ili 17,39 procenata anketiranih - istakao je Igor Andrić, predsednik Kluba Demokratske omladine u Kraljevu.\nSlična je i ocena rada Vlade Srbije, jer je 92 anketiranih, u ocenjivanju od jedan do pet, rad republičke vlade ocenilo prosečnom ocenom 1,78.\n- Dakle, sa dva na jedan. Jedva su se provukli. Još od predsedničkih izbora, kada je zvanični kandidat Vlade završio trku kao četvrti, jasno je da Vlada Srbije nema podršku većine ljudi u Srbiji, a danas je njen rejting sigurno i manji. Danas svaka stranka u Vladi ima svoje ministarstvo, tako da nema međusobne kontrole. Time je stvoreno plodno tlo za razvijanje korupcije u Vladi i njeni članovi su svesni da će sve dok su u prilici da pretaču med, moći da oližu i prste - prokomentarisao je Andrić.\nDemokratska omladina je prošlog vikenda organizovala humanitarnu žurku, a danas (petak, 6. maj) će biti proslavljen Đurđevdan, slava Demokratske stranke.\nPRES KONFERENCIJA OPŠTINSKOG ODBORA SRS KRALJEVO - piše Slobodan Rajić\nPotpisi za opoziv i vanredne izbore\n• Aktivisti Srpske radikalne stranke u svim naseljima u opštini Kraljevo prikupljaju potpise za opoziv predsednika opštine i raspisivanje vanrednih lokalnih izbora u opštini Kraljevo • Promovisano besplatno specijalno izdanje lista „Velika Srbija” za opštinu Kraljevo • Nova pres konferencija OO i OG SRS posvećena 12. sednici Skupštine opštine za koju, po oceni srpskih radikala, nisu predložene ključne tačke\n„Sagledavajući pogubno stanje aktuelne lokalne vlasti u proteklih godinu i po dana, posebno praktično izgubljenu 2004. godinu uz potrošena ogromna sredstva, aktivisti Srpske radikalne stranke u Kraljevu krenuli su u prikupljanje potpisa za opoziv predsednika opštine i zakazivanje vanrednih lokalnih izbora za opštinu Kraljevo“ - istaknuto je na konferenciji za novinare Opštinskog odbora te stranke u Kraljevu.\n- Naši aktivisti su od petka na terenu u svim naseljenim mestima opštine Kraljevo, počev od gružanskog do ušćanskog kraja. Želimo da prikupimo potrebne potpise i da posle toga odmah dođe do vanrednih lokalnih izbora i izbora novog predsednika opštine - istakao je Miljko Četrović, predsednik OO SRS Kraljevo.\nNa pres konferenciji je predstavljeno i specijalno izdanje lista „Velika Srbija“ za opštinu Kraljevo. Štampano je, kako je saopšteno, u 10.000 primeraka, deliće se besplatno građanima uporedo sa prikupanjem potpisa, kako bi se upoznali sa pogubnim rezultatima u funkcionisanju aktuelne lokalne vlasti.\n- Tekstovi u specijalnom izdanju odnose se na neracionalno trošenje budžeta opštine u 2004. godini, pogubno dejstvo urbanističke mafije na centar grada Kraljeva, pitanje čija su opštinska javna preduzeća, da li su opštinska ili privatna, imajući u vidu način na koji rade, kako posluju sa gubicima, a da niko ne snosi odgovornosti za takvo poslovanje. Postavili smo i pitanje da li će biti srednje škole u Ušću - izneo je Četrović neke od tema u specijalnom izdanju lista „Velika Srbija“.\nNaglašeno je i da „građani Kraljeva zaslužuju odgovornu i stručnu vlast koja će brinuti o problemima opštine, a ne samo o ličnim i grupnim interesima i zapošljavanju po stranačkim i rođačkim kriterijumima“. Odbornička grupa SRS za ponedeljak je najavila konferenciju za novinare, koja će biti posvećena sazvanoj 12. sednici Skupštine opštine Kraljevo, čijim predloženim redom, po oceni srpskih radikala, nisu obuhvaćene ključne tačke koje bi trebalo da se razmatraju na ovom zasedanju.\nOBILAZNICA OKO KRALJEVA - piše Rajko Sarić\nCIP ubrzano završava projekat obilaznice oko Kraljeva i za dva do tri meseca trebalo bi da počne realizacija prve faze.\n- Mi smo završili idejni projekat tako da će sva vozila koja idu od Kruševca ka Čačku biti usmerena obodom grada, pa će u centru biti manje gužve. Radovi na zaobilaznici mogli bi da počnu krajem leta - istakao je Milutin Ignjatović, direktor CIP-a Beograd.\nTo je u stvari privremeno rešenje jer trenutno nema novca da se izgradi kompletna zaobilaznica u sklopu autoputa Pojate - Čačak.\n- Zaobilaznica je neka vrsta baj-pasa i koristi pogodnost što je 1999. godine na Ibru napravljen most za trajno rešenje. Za završetak mosta treba obaviti još oko 20 odsto radova, tako da će se pre svega rasteretiti stari most. Prva faza obuhvata taj baj-pas dužine oko četiri kilometra. Jedan deo obilaznice ide naseljem, a jedan deo mora da se izgradi i ,,uhvati" priključak na put Kragujevac - Kraljevo. Ukupna vrednost privremenog rešenja iznosi od 120 do 150 miliona dinara - naglasio je Rade Bogdanović, glavni projektant.\nKraljevčanima ostaje da se nadaju da ovo privremeno rešenje neće postati trajno. U svakom slučaju, bolje je i to nego biti potpuno zaboravljen.\nVLADIMIR STAMENOVIĆ, DIPLOMATA, DONEDAVNO OTPRAVNIK POSLOVA U BURMI - piše Dragan Vukićević\n• Burmanci su vrlo obrazovan narod koji jako ceni Jugoslaviju i - Tita. Ko god vas pita odakle ste, samo kažete Jugoslavija i oni odmah pominju Tita\n,,Posle četiri i po godine vidim namrštena lica ljudi, što znači da se teško živi, ljudi nisu opušteni i to me strašno dotiče. Osećanja su pomešana u ovom trenutku, ima nekih lepih i nekih loših stvari ovde. Najpre mi je zapalo za oko da su vozači počeli da staju na pešačkim prelazima. Vidim da se puno gradi, ali to su neke građevine bez ikakvog smisla i reda. Više mi se dopadala stara Omladinska, od Trga do Muzeja, kako je onda izgledala, nego sada i sa novim drvoredom. Mnogi moji poznanici više ili ne izlaze u grad ili su se odselili, stasale su neke nove generacije i gotovo da nikoga i ne poznajem. Nije to više ono Kraljevo koje ja pamtim, dosta se razvilo, što je normalno i dobro, ali meni nedostaje onakvo kakvo je bilo.” Ovako za ,,Ibarske novosti” svodi prve utiske o rodnom Kraljevu Vladimir Stamenović, donedavno otpravnik poslova ambasade u Burmi, posle uspešno završenog svog prvog mandata kao diplomata pred kojim je karijera.\n• Kakve utiske nosite iz Burme?\n- Burma je prelepa zemlja, divan narod, izuzetno ljubazni ljudi, a zemlja je jako sigurna za strance, za nas diplomate posebno. Moja supruga je u svako doba dana sa malim detetom mogla da sedne u taksi i da ide bilo kuda bez ikakvog straha, jer nama je to tamo najvažnije, taj osećaj sigurnosti. Burma se više i ne zove tako. Oni su promenili ime u Miamar, ali na to niko ne obraća pažnju. Ima 53 miliona stanovnika na površini koja je jednaka Francuskoj i Engleskoj zajedno. To je jako velika zemlja sa kulturom koja je stara par hiljada godina, budisti su, izuzetno religiozni.\n- Hrana je miks indijske, kineske i tajlandske kuhinje. Najmanje što smo jeli bila je gurmanska, jer oni imaju običaj da troše mnogo ulja, uglavnom pirinač, bareno povrće… Navikli smo se veoma brzo na njihovu hranu. Tamo nema bureka kao kod nas i već pred kraj mandata sam se uželeo bureka.\n• Koliko Burmanci znaju o Srbiji? Kako su oni reagovali ’99. kada je SCG bombardovana?\n- To je obrazovan narod koji normalno više prati azijska zbivanja, ali ono što se nama desilo prevazilazilo je okvire Evrope, tako da su znali za to. Oni jako cene Jugoslaviju i - Tita. Ko god vas pita odakle ste, samo kažete Jugoslavija i oni odmah pominju Tita. Burmanci i danas poštuju pomoć koju su dobili od Jugoslavije kada im je bilo najteže i kada su bili u najvećoj krizi.\n• Kako protiče radni dan jednog diplomate i kakve su Vaše dnevne obaveze?\n- Najpre se ujutru pregleda štampa, njihova domaća i svetska, zatim slede kontakti sa kolegama iz drugih ambasada. Ustaljena je i razmena informacija sa diplomatama drugih država, i to više na prijateljskoj osnovi nego u zvaničnoj formi. To su uobičajeno ,,izveštavanje” o stanju u zemljama, o svemu što je relevantno za odnose dveju država, unutrašnja politička zbivanja, spoljnopolitičke aktivnosti i aktivnosti njihovih ministara, vlade, eventualne promene značajne za odnose dveju država.\n• Kakvi su Vaši odnosi sa ovdašnjim privrednicima? Da li ste posredovali u nekim privrednim aranžmanima?\n- I dan-danas vagoni Fabrike vagona ,,trče” po burmanskim prugama i zadovoljni su kontaktima sa Ministarstvom železnice i postoje neki pregovori o zaključivanju novih poslova. To je uostalom i jedan od poslova ambasade - povezivanje ekonomskih projekata naše zemlje sa inostranstvom.\n• Koliko je Burma zanimljiva za naše tržište?\n- Burma je nerazvijena zemlja kojoj treba sve - od igle do lokomotive. Ali, problem je u transportu, jer sve što od nas stiže tamo treba brodom da putuje mesec dana, tako da to poskupljuje troškove i, normalno, oni su orijentisani na Aziju kao mi na Evropu.\n• Sa kakvim predubeđenjem ste otišli tamo?\n- Negativno je što o toj zemlji nismo znali ništa, ili vrlo malo. Plašili smo se od malarije, kolere… Klima je teška, evo sad je temperatura oko 42-43 stepena. Imaju tri godišnja doba. Kišnu sezonu, koja traje od kraja maja do kraja oktobra, sezonu monsuna, zatim proleće do sredine februara, pa leto sa previsokim temperaturama.\n• Da li ste zadovoljni svojom karijerom diplomate?\n- Za sada jesam. To mi je, kao službeniku Ministarstva inostranih poslova, bio prvi odlazak u inostranstvo. Igrom slučaja sam postavljen za šefa misije i radio sam neke stvari koje ne bih mogao da sam otišao u neku drugu ambasadu kao mladi diplomata.\n• Kakva su Vaša dalja očekivanja u vezi sa karijerom?\n- Okončao sam mandat i sredinom maja vraćam se u Ministarstvo spoljnih poslova, posle redovnog godišnjeg odmora. Posle dve - dve i po godine nadam se opet odlasku u neku zemlju. Trenutno sam drugi sekretar u ministarstvu i napredujem nekim uobičajenim ritmom, zatim sledi položaj prvog sekretara, pa se zatim polaže savezni ispit.\n• Koliko je diplomatija teška i odgovorna profesija?\n- To je izuzetno odgovoran posao, ali ne bih rekao da je težak, ako se sve ozbiljno shvati i ako se čovek pripremi za to.\n• Koje vrline treba da krase jednog uspešnog diplomatu?\n- Pre svega, diplomata mora potpuno da poznaje politiku svoje zemlje, politiku zemlje u koju je akredi tovan, razlog zašto je tamo, očekivanja te ambasade, da vlada informacijama o svojoj zemlji tako dobro, kao i da je upoznat o zbivanjima u zemlji prijema, kako bi mogao da odgovori na pitanja kolega u konkretnoj zemlji i da zna šta hoće da kaže, da zna da sluša. Naše diplomate su u tom pogledu pravi profesionalci.\n• A koji su “poroci” diplomata, konkretno u Burmi?\n- Sve azijske diplomate su lude za dve stvari: karaokama i golfom, ako su to poroci... Kada vas tamo pozovu na večeru, karaoke su obavezne posle i inače opuštene atmosfere, što je nama Evropljanima totalno strano. Golf im je ostao kao nasleđe od Engleza, od kojih su 1947. dobili nezavisnost.\n• Da li i u kojoj meri Vi možete da pomognete svom rodnom gradu?\n- Nadam se da mogu, ali to prvenstveno zavisi u kojoj ću zemlji biti raspoređen u narednom mandatu. A tu su mogućnosti u povezivanju Mašinskog fakulteta i kulturnoj razmeni pre svega. Zvao sam svoje drugare iz Kraljeva da dođu u Burmu, tamo ima posla, ali ipak je to bilo geografski daleko a ekonomski neisplativo.\nVladimir Stamenović rođen je 1967. godine u Kraljevu. Osnovnu, srednju školu i Mašinski fakultet završio je u rodnom gradu. U Ministarstvo inostranih poslova ušao je, pošto se, u želji da proveri svoje znanje engleskog jezika, prijavio na novinski konkurs. U ministarstvo je primljen 1998. godine, pošto je položio kvalifikacioni ispit. Zatim je sledila godina dana diplomatske akademije na kojoj je, pored ostalog, položio više ispita - protokol, istoriju diplomatije, međunarodno javno pravo, što je, kako kaže, za njega kao mašinca bilo živo mučenje. U septembru 2000. odlazi u Burmu kao ataše, a sticajem okolnosti obavljao je i dužnost otpravnika poslova. Posle četiri i po godine vratio se u zemlju, pošto je uspešno završio mandat.\nU Burmu je otišao sa suprugom Jelenom. Tu im se rodila kćerka Milica, a mlađa Nevena, pre četiri meseca, u Kraljevu.\nU NEDELJU, 8. MAJA, 12. MANIFESTACIJA POSVEĆENA JELENI ANŽUJSKOJ I KRALJU UROŠU PRVOM - piše Slobodan Rajić\n• Na pres konferenciji Organizacionog odbora predstavljen program „Dana jorgovana”, koji će ove godine trajati samo jedan dan • Centralna manifestacija u nedelju, 8. maja, sa početkom u 9 sati, uz promociju spomenika sv. Jeleni Anžujskoj i bogat dramski, muzički i kulturno-umetnički program • Očekuje se učešće i mis Srbije i Crne Gore\nManifestacija srpsko-francuskog prijateljstva „Dani jorgovana“ iz materijalno-finansijskih razloga ove godine biće održana u samo jednom danu, u nedelju, 8. maja. Ipak, u čast Jeleni Anžujskoj i srpskom kralju Urošu Prvom i ove godine biće organizovan bogat kulturno-umetnički program - rečeno je na pres konferenciji Organizacionog odbora, održanoj u sredu u Kraljevu. Po rečima Milana Glišovića, jednog od osnivača i glavnih organizatora „Dana jorgovana“, ova manifestacija ima civilizacijsku, istorijsku i kulturnu podlogu, jer već godinama okuplja eminentne muzičke, likovne i dramske umetnike, istoričare, književnike i državnike koji cene i neguju srpsko-francusko prijateljstvo.\n- Manifestacija će početi u nedelju, 8. maja, u 9 sati na Trgu srpskih ratnika u Kraljevu, promocijom spomenika sv. Jeleni Anžujskoj. Taj spomenik je rad novosadskog vajara Jovana Soldatovića. On će biti donet na Trg, samo da se vidi kako izgleda, a onda će biti odnet u livnicu, da bi u septembru bio postavljen na odgovarajuće mesto negde oko Magliča - najavio je Milan Glišović.\nPrema njegovim rečima, manifestacija će biti nastavljena dramskim programom na Trgu u Kraljevu pod nazivom „Ono što je ugrađeno u srpske hramove večno živi“, a koji će izvesti poznati glumci. Za muzički deo programa biće „zaduženi“ pojac i melod Ljuba Manasijević i grupa „Stupovi“ pod vođstvom oca Gerasima, a u priredbi će učestvovati i kulturno-umetnička društva i pesnici.\n„Dani jorgovana“ biće obeleženi i čitavom dolinom Ibra (Dolinom vekova - jorgovana), a u Gradcu, gde se nalazi i manastir - zadužbina Jelene Anžujske, biće organizovane izložbe „Zlatne ruke“ i „Srednjovekovna jela“. Moći će da se vide i revije srednjovekovnih kostima, a biće prisutna i mis SCG, koja nosi krunu jelene Anžujske. Očekuje se da će „Danima jorgovana“ po tradiciji prisustvovati i ambasador Francuske u SCG.\nManifestacija „Dani jorgovana“ se već dvanaest godina održava u Dolini vekova ili Dolini jorgovana, na prostoru od Kraljeva, pa dolinom Ibra, sve do Zubinog Potoka. Održava se u znak francusko-srpskog prijateljstva koje datira od 1250. godine i dolaska francuske princeze Jelene Anžujske na mesto srpske kraljice. Nosi ime „Dani jorgovana“ po ovoj prelepoj, mirisnoj biljci koju je kralj Uroš Prvi zasadio dolinom Ibra u znak ljubavi prema svojoj supruzi Jeleni Anžujskoj, a koja i danas cveta i opojno miriše.\nFABRIKA VAGONA UGOVORILA JOŠ JEDAN POSAO\n• Fabrika vagona će za srpsku železnicu remontovati 240 teretnih vagona i trebaće joj još najmanje 30 majstora\nŽeleznici Srbije trenutno nedostaje oko 2.000 teretnih vagona da bi u potpunosti zadovoljila narastajuće potrebe privrede. Zbog toga je sa nedavno formiranim konzorcijumom srpske vagonogradnje već potpisan ugovor o remontu hiljadu vagona. Kraljevačke ,,vagondžije" dobile su dvesta četrdeset vagona, ali postoji objektivna šansa da im pripadne i deo ,,kolača" iz neraspoređene kvote od 180 vagona. Naravno, u Fabrici vagona moraju da dokažu da povereni posao mogu da urade kvalitetno i u roku, istakao je Milanko Šarančić, direktor Železnice Srbije, povodom nedavne posete Kraljevu.\n- Remont treba da počne za nekoliko dana i da se završi do kraja ove godine. Mi smo obezbedili repromaterijal, pare i sve što je potrebno da se posao kvalitetno uradi. Kraljevačke vagondžije moraju da iskoriste šansu, da ugovor ispoštuju do kraja i tako obezbede posao i za narednu godinu, jer je planiran remont još hiljadu teretnih vagona - istakao je Šarančić.\nRodoljub Maričić, direktor Fabrike vagona, ukazao je da, pored posla za našu železnicu, Fabrika ima još ugovorenih poslova i da posle dužeg vremena mora da primi nove radnike.\n- Za potrebe železnice Srbije planira se remont i ostalih tipova vagona, tako da se očekuje da i Fabrika vagona Kraljevo ima dosta veliki udeo u tome. Pored ovog posla, Fabrika ima ugovoren posao za 100 vagona za prevoz automobila za potrebe iranske železnice, tako da će narednih meseci biti primljeno još trideset proizvodnih radnika - naglasio je Maričić.\nPRIVATIZACIJA U KRALJEVU: „MAGNOHROM” (5) - piše Dragan Vukićević\n• Da li su preduzeća kojima privatizacija tek predstoji i u kojoj meri izvukla pouke na iskustvu onih koja su do sada privatizovana, kako se ne bi ponovio stereotip ponašanja novog vlasnika kao po nekom osmišljenom i dirigovanom obrascu (o čemu smo pisali u dosadašnjih pet brojeva „Ibarskih novosti”), pitanje je koje će nažalost odgovor da dobije tek kada se promena većinskog vlasnika i obavi. U današnjem nastavku pišemo o „Magnohromu”, koji bi, kako se nagoveštava, novog vlasnika trebalo u najoptimističkijim procenama da dobije do kraja juna. I kakva je uloga reprezentativnih sindikata u pripremi preduzeća za novog vlasnika.\nSindikat će dati pun doprinos da se u što kraćem roku završi posao restrukturiranja kako bi se urgentno ušlo u proces privatizacije. Istovremeno insistiramo da se osigura status zaposlenih, pre svega kroz materijalnu i socijalnu sigurnost. Ovo kaže Đorđe Anđelković, predsednik Samostalnog sindikata „Magnohroma”, komentarišući najnovija dešavanja u ovom najvećem kraljevačkom preduzeću uoči najavljene privatizacije, ukazujući da je u toku pregovor dva reprezentativna sindikata i poslodavca na potpisivanju kolektivnog ugovora.\nMada menadžment „Magnohroma” predviđa da će novog vlasnika to preduzeće da dobije do kraja juna, u sindikatu kao realan rok da se privatizacija obavi najavljuju decembar. Iako je odluka o restrukturiranju doneta u martu, privatizacija „Magnohroma” praktično je počela mnogo ranije. Naime, još 2001. godine „Magnohrom” je uvršten u grupu stotinak preduzeća koja bi trebalo da se privatizuju prema posebnom Vladinom programu.\nOTPUŠTANJE U „TALASIMA”\nJedna od prvih mera pripreme tog složenog privrednog sistema za promenu vlasništva je bila da se broj zaposlenih svede na realno potreban nivo, odnosno da se od tada 4.900 radnika (1994. godine „Magnohrom” je imao oko 6.000 zaposlenih) otpusti 2.100 kao tehnološki višak. Tada je sačinjen socijalni program, u čemu su aktivno učestvovali i sindikati, kojim su propisani kriterijumi za isplatu otpremnina.\n- Loša strana tog socijalnog programa, a protiv čega su bili i sindikati - kaže Anđelković - jeste to što je Vlada pred sam početak podele otpremnina donela aneks ugovora koji je predviđao da se radnici uzimajući novac odriču svih potraživanja po osnovu zaostalih zarada, regresa i toplog obroka. Oni koji su odbili tada da potpišu takav ugovor nisu mogli da preuzmu otpremninu, ali su kasnije uz pomoć Vlade i sindikata vraćeni na posao.\nU programu o tehnološkom višku konstatovano je da broj zaposlenih od 2.800 predstavlja razvojnu osnovu preduzeća u narednih deset godina. To predviđanje, nažalost, nije se ostvarilo, jer, kako navodi Anđelković, „Magnohrom” upada u još veće dubioze, pa Vlada insistira na novom socijalnom programu, odnosno inicira otpuštanje još jednog broja radnika, čemu se sindikati suprotstavljaju.\nOdređena je i ovlašćena revizorska kuća - „Nomura”, koja je u skladu sa zakonom o privatizaciji bila u obavezi da sačini potrebnu dokumentaciju i da je blagovremeno dostavi Agenciji za privatizaciju. Međutim, rad revizorske kuće se odužio, pa je taj dokument konačno završen i dostavljen tek krajem prošle godine.\n- Za sindikat je neprihvatljivo da je bilo potrebno toliko vremena da se napiše taj izveštaj - komentariše Anđelković. - A i sam izveštaj nije celovit ni obuhvatan, posebno u oblasti finansijskog stanja u ekonomskim celinama pojedinačno. Drugim rečima, nije obavljen deobni bilans „Magnohroma”.\nZanimljivo je, međutim, da se od takvog dokumenta ograđuje i sama „Nomura”. Naime, već u uvodnim napomenama se navodi da se kućama ne garantuje tačnost činjenica u ovom dokumentu: „Ni ’Nomura’ ni bilo koji od njenih direktora, načelnika ili službenika, niti bilo koji konsultant, ne može biti odgovoran ili prihvatiti odgovornost za sadržaj ovog dokumenta ili za bilo kakav gubitak koji je proistekao iz korišćenja ovog dokumenta ili njegovog sadržaja. Takođe, niko se ne može oslanjati na tačnost, realnost i celost informacija sadržanih u ovom dokumentu (uključujući tu i sve prognoze, mišljenja i očekivanja)”.\nSindikat se protivi nalazu „Nomure” da ima još 800 radnika viška, i to u prvom „talasu”, a potom još 150, tako da bi „Magnohrom” kupac preuzeo sa oko 1.800 zaposlenih. Sindikat je uzalud tražio da se obavi deobni bilans preduzeća po radnim celinama u finansijskom, materijalnom, pa i u pogledu broja zaposlenih. Uz to, zatraženo je da se proceni i vrednost svake celine, odnosno da se u privatizaciju uđe pojedinačno, ali ne i za parcijalnu prodaju. Sindikat insistira na privatizaciji „Magnohroma” kao celine, „Nomura” taj stav zagovara delimično, a menadžment smatra da je parcijalna prodaja najbolje rešenje.\nPOLITIKA KUMOVALA GUBICIMA\n- Svesni smo činjenice da je proces privatizacije nezaobilazan proces - kaže Anđelković. - I sindikat zato insistira da se taj proces ubrza, jer odugovlačenje ne odgovara ni državi ni zaposlenima, već samo pojedincima.\nOn ukazuje da je sadašnje rukovodstvo svojom poslovnom politikom prošle godine usporilo proces privatizacije, pre svega sklapanjem ugovora o poslovno-tehničkoj saradnji sa trgovinskom firmom „Bomeks”. Sistem „Magnohroma” nije upošljen u celini, nije obezbeđeno dovoljno obrtnih sredstava, a „Bomaksu” je ustupljeno ukupno tržište preduzeća. Rezultat - dubioza za devet meseci prošle godine dostigla je iznos od 598 miliona dinara.\nProšlu godinu Anđelković ocenjuje kao godinu propuštene šanse, uz konstataciju da je danas „Magnohrom” bliži stečaju nego ikada ranije.\n- A samo nedavno - kaže on - bivši lokalni političari sa Milom Korićancem na čelu predlagali su i tvrdili da je za „Magnohrom” jedini spas upravo stečaj. To je, plasirano kroz medije, stvorilo ozbiljne probleme preduzeću, pre svega u komunikaciji sa bankama i poslovnim partnerima, ali je rezultiralo i zabrinutošću zaposlenih. Onako kako su oni sagledavali rešenje, ispalo je da su radnici najveći i jedini krivci, a mi tvrdimo suprotno. Dovoljno je podsetiti se na ondašnje krizne štabove koji su radili pod patronatom političara i koji su nam naneli nenadoknadivu štetu.\nU aprilu 2001. godine Vlada Srbije u „Magnohromu” uvodi privremene mere, ali očekivani rezultati izostaju, tako da je dubioza sa ondašnjih 600 miliona danas dostigla četiri milijarde. U tom periodu smenjeno je pet direktora, što najviše ilustruje neefikasnost Vlade.\nOvih sedmica, od odluke o restrukturiranju, sindikati su angažovani na utvrđivanju dugovanja radnicima. Ta problematika obuhvaćena je kroz 16 tačaka, i takav sporazum potpisali su oba sindikata i vršilac dužnosti direktora.\nČitav posao biće okončan do kraja maja, a menadžment najavljuje prodaju „Magnohroma” do kraja juna, dok sindikat smatra da je realno da se privatizacija obavi krajem godine. Kao mogući kupci zainteresovani su američka firma „Midland” i jedna firma iz Indije, a zajedničko im je da su pokazali interesovanje za kupovinu „Magnohroma” u paketu, za šta se zalaže i Samostalni sindikat.\nKAKO SUDBINA SPAJA LJUDE I PORED ZVANIČNE POLITIKE - piše Ivan Rajović\nPre ratova i naglog pogoršanja međudržavnih odnosa Albanija je gotovo 70 odsto robe uvozila iz naše zemlje, što je sada palo na manje od 12 odsto. Već posle prvih utisaka sa lica mesta, slika o Srbima kao izgladnelim divljacima, prljavim, masnim, krezubim, jednookim i krvožednim četnicima, koja je kao svojevremeno u mnogim drugim zapadnim zemljama stvarana i među Albancima, konačno je i definitivno razbijena\nRino Štroka, Albanac iz Tirane, koji već godinama živi i radi u Italiji i drugim evropskim zemljama, gde je praktično i porastao, boravio je ovih dana u Kraljevu kao gost našeg sugrađanina Milorada Matića. Matić ima firmu ,,Euro edil", jedinu u Srbiji i Crnoj Gori koja, kako kaže, radi investicione radove u Italiji. Matić i Štroka su se upoznali u Italiji, gde su se gotovo redovno sretali na gradilištima, jer već godinama, što je i te kako poznato, sve teške radove na objektima u izgradnji obavljaju uglavnom Albanci i Srbijanci, ali i Česi i Poljaci. Inače, Rino Štroka je iz veoma ugledne porodice, rođeni brat mu je sudija u Tirani, svi su pošteni, veliki radnici i ni nalik na one ružne, rđave i zle Albance, kakva se slika u svetu, a naročito kod nas, stvara o ovom narodu. Matić kaže, sećajući se svog boravka u Tirani, da ga niko u Srbiji nije dočekao tako kako je dočekan u porodici Štroka. U najotmenijem hotelu su zakupili deo bazena sa teretanom i salonima za masažu, tako da tri dana niko nije mogao da koristi ove blagodeti civilizacije, osim našeg sugrađanina sa svojim domaćinima.\nALBANCI VIŠE VOLE NAS NEGO SABRAĆU SA KOSOVA\nRadi podsećanja, ili bolje rečeno objektivnog informisanja, valja reći, kako tvrde moji sagovornici, da je pre ratova i naglog pogoršanja međudržavnih odnosa Albanija gotovo 70 odsto roba uvozila iz naše zemlje, što je sada palo na manje od 12 odsto. Zbog svega toga rođaci Rina Štroke došli su na ideju da bi mogli da obnove saradnju sa privrednicima iz Srbije, pre svega u oblasti industrijske proizvodnje, budući da su Albanci, kada je industrija u pitanju, daleko iza nas. Tirana, koja ima oko 1.200.000 stanovnika, postala je veliko gradilište i, što je zanimljivo, kako kaže moj sagovornik, tamo su ljudi bez ikakvih predrasuda, pa se i u taksijima, recimo, sluša Ceca i masovno se gleda Pink. No, i to je nekakav pokazatelj kakav odnos Albanci imaju prema nama, odnosno da nas ne mrze kako bi to neki želeli da prikažu. Naprotiv, a što većini naše sabraće ne deluje baš uverljivo, oni ne gledaju popreko Srbe i vole nas više nego Albance sa Kosova. Njihov stav je da bi sve ono što je do sada bilo - trebalo da postane nebitno, a ono što im je važno jesu pre svega ljudska prava i promet kapitala i robe, da neko konačno počne da briše predrasude i stvara nove poslovne odnose.\nRino Štroka je u Kraljevo došao, pre svega, iz poštovanja prema svom prijatelju, ali i iz želje da upozna Srbiju i Kraljevo, da upozna našu kulturu. Naravno, već posle prvih utisaka sa lica mesta, slika o Srbima kao izgladnelim divljacima, prljavim, masnim, krezubim, jednookim i krvožednim četnicima, koja je, kao svojevremeno u mnogim drugim zapadnim zemljama, stvarana i među Albancima, konačno je razbijena. Rina Štroku, koji je počeo kao vozač kamiona, a postao uspešan biznismen ne samo po albanskim merilima, nacionalizam nimalo ne zanima i kaže kako je oduševljen zelenilom Srbije, lepotom i parkovima i da mu se Srbija sviđa više nego Italija. On od sveg srca zahvaljuje našem sugrađaninu, poznatom kolekcionaru Željku Košaninu, čiji je gost bio povodom uskršnjih praznika, što je, kako kaže, stvorio određenu vrednost kroz koju uspeva da drugim nacijama i narodima pokaže svoju zemlju, da zbliži narode i da pokaže ko smo i šta smo, pre svega kada je u pitanju istorija koja nam je vrlo slična. Štroka je Košanina pozvao u Tiranu, uz obećanje da će biti smešten u dvorcu Skenderbega, a ispraćen sa prigodnim poklonima koji se u takvim prilikama praktikuju po albanskim običajima.\nA ŠTA KADA SE UTISCI SLEGNU?\nOdlazak našeg čoveka u Tiranu, kako tvrde oba moja sagovornika, za razliku od uvreženog predubeđenja, sasvim je normalna pojava, bar kao i bilo kojeg drugog pripadnika bilo koje nacije, a u Tirani su prisutni gotovo svi. Međutim, bez znanja jezika boravak je veoma komplikovan, a gotovo neverovatno nama zvuči podatak da su stanovnici Tirane veoma obrazovani i da čak i mladi znaju po nekoliko jezika, prevashodno italijanski i grčki. Mladi masovno studiraju u Grčkoj i oni su tokom proteklih godina u Tiranu donosili deo kulture, mode i ostalih karakteristika civilizovanog sveta. Albanci su složni, veruju jedni drugima, što govori činjenica da u Italiji i po 25 njih živi u jednom stanu, da se zna šta ko radi, da zarađuju i pare šalju kući, s tim što, kada su žene u pitanju, gotovo bez izuzetka se žene Albankama. Za razliku od njih, kako kaže Matić, naši ljudi se već posle par meseci provedenih u inostranstvu ponašaju kao ministri. Zanimljivo je pomenuti da su Albanci naglo prekinuli da kupuju poklone pri povratku kući, što su ranije praktikovali, a razlog je da se pare koje su zaradili potroše u sopstvenoj, a ne u tuđoj zemlji, pa se i pokloni rođacima kupuju u Albaniji, a ne tamo odakle se polazi.\nRino kaže kako je prvi put u Srbiji, a samim tim i u Kraljevu, i prilikom upoznavanja sa ljudima, kada su ga predstavili kao Albanca, niko nije reagovao negativno, niti imao bilo kakav loš komentar. Čak i oni koji su reagovali sa nacionalističkih pozicija, a na osnovu stečenog predubeđenja, brzo bi promenili mišnjenje suočivši se sa pravim Albancem. Naravno, priznaje moj sagovornik, i među njima, Albancima, ima kriminalaca, i to teških, mafijaša i drugog ološa, ali ima i izuzetno dobrih ljudi. Ti divlji, taj ološ, šljam, ta beda koja je iz Albanije došla na Kosovo da zauzme teritoriju i posluži političkim ciljevima šiptarskih i belosvetskih moćnika, nikako ne mogu biti smatrani pravim predstavnicima albanskog naroda. Naprotiv, čak i sami Albanci ove svoje sunarodnike izbegavaju, nipodaštavaju i smatraju divljim i planinskim tipovima, a ide se dotle da oni napredniji traže da se uvedu i vize njihovim sunarodnicima sa Kosova.\nPosle iskustva koje je ovde imao, Rino kaže kako je njegova emocija realna i da mu je mnogo vremena potrebno da se utisci slegnu i doživljaj na pravi način sagleda. Uglavnom, obećao je da će doći još mnogo puta i da će, umesto u Španiju i druge zemlje, na odmor dolaziti ovde, i uvek kada može, u tranzitu prolaziti kroz Srbiju.\n- Dok budem živ, moći ću da kažem sve najbolje o Srbiji i Kraljevu - kaže Rino na kraju, pozirajući sa svojim srpskim prijateljem pred najvećim mermernim krstom na Balkanu, za uspomenu iz našeg grada. Oduševljen onim što je video na imanju Željka Košanina, obećava da će sledeći put dovesti pravog snimatelja da zabeleži sve ono što se ovde nalazi, a što je na njega ostavilo veoma jak utisak. Uz to, oduševljen Kraljevom, Trgom, Milutinom i ostalim lepotama našeg grada, Rino je obećao da će tekst o Srbiji, koji već ima u glavi, objaviti kad se vrati u Tiranu.\nDVOSTRUKI KULTURNI PRAZNIK U PRIRODI - piše Ivan Rajović\nMonodrama kod časnog krsta\nU Progorelici, kako je nedavno zvanično objavljeno, nalazi se geografski centar Srbije i Crne Gore. Tu, na takozvanom Anginom brdu, na nadmorskoj visini od 450 metara, nalazi se i najveći mermerni krst na Balkanu, koji je sagrađen po zamisli Željka Košanina, poznatog kolekcionara umetničkih predmeta i vlasnika ovog dela teritorije. O krstu i njegovoj veličanstvenoj dominaciji nad pitomim krajolikom već smo pisali, međutim koincidencija da se krst nalazi u središtu drage nam domovine, a bez ikakve namere da to tako bude, čitavu stvar čini zanimljivijom i na neki način mističnom.\n- Stvar je sasvim slučajna, ako slučaj kao takav postoji, pa je sasvim moguće - kako kaže Košanin - da se i krst nalazi na mestu koje predstavlja centar državne zajednice, u ovom trenutku. Pretpostavljam - kaže on - da se samom svojom energijom, a što je izvan naših čula i moći shvatanja, on sam postavio tu gde jeste.\nBaš na tom mestu, na dvostruki praznik, Uskrs i Prvi maj, održan je i prigodan kulturno-umetnički program, kojem su prisustvovali brojni posmatrači i učesnici iz Kraljeva, Srbije, ali i inostranstva. U predvečerje praznika, a u skladu sa dugogodišnjom tradicijom obeležavanja Praznika rada, upaljena je velika vatra, a sutradan je obeležen Vaskrs, povodom kojeg je bio upriličen i umetnički program u kojem su učestvovali Nevena Jovanović, glumica iz Kruševca, koja je izvela monodramu ,,Poslednji pozdrav" i braća Šaptović - frulaši i harmonikaši.\nOd kada je krst postavljen, ovo je prvi put da se nešto dogodi na ovom mestu, mada je bilo planirano da se na Vaskrs obavi osvećenje krsta, što zbog prezauzetosti vladike nije bilo moguće. Mesto će, kako najavljuje Košanin, biti korišćeno maksimalno i odatle će ove godine, a verovatno i svih narednih, počinjati manifestacija ,,Dani jorgovana". Košanin, takođe, planira da ovo okupljanje postane tradicionalno, a kasnije i da se na ovom mestu organizuju likovne kolnije, ali i da se neki drugi datumi koji nisu religioznog karaktera obeležavaju ovde.\nKošanin kaže kako je o mestu na kojem se krst nalazi pročitao mnogo podataka, da je mesto i po mišljenju nekih kompetentnih ljudi originalno, zbog čega je vlasnik i idejni tvorac ovog nadasve zanimljivog i neobičnog kompleksa odlučio da se ovaj prostor zajedno sa krstom i ostalim pratećim sadržajima i zvanično nazove Originalno srpsko brdo.\nRadovi su u toku, trenutno se kopa bunar i postavlja česma koju će Košanin posvetiti svom pokojnom bratu. Voda koja dolazi sa kopaoničkih brda i do koje će se uskoro stići, biće samo još jedan razlog više da namernici svrate i obiđu krst i čitav kompleks. To će biti povod da i najviše delegacije iz oblasti kulturnog i javnog života posete ovo mesto, ali i da sadržaji koji će ovde biti prikazivani na najbolji način odražavaju najviše domete savremene srpske kulture, kao i svega onoga što u istorijskom smislu čini tradiciju jednog naroda. Tokom svog dugogodišnjeg bavljenja kolekcionarstvom, Košanin je uspeo da oko sebe okupi, ili sa njima bude u kontaktu, ljude gotovo svih profila, kako kaže, i koji u svakom trenutku na ovom mestu mogu biti prisutni i dati svoj doprinos.\nKao što je svoju ideju sproveo u delo kada je u pitanju oplemenjivanje nekada potpuno divljeg prostora na Anginom brdu, tako je i program koji je ove godine izveden pod najvećim krstom na Balkanu sam Košanin osmislio. Međutim, kako tvrdi, prostor bi trebalo iskoristiti maksimalno i Košanin za ubuduće poziva sve one koji su zainteresovani i koji su u stanju da određenim kreativnim programima ovu pozornicu na otvorenom stave u funkciju to i učine na dobrobit samima sebi, ali i svima onima kojima je stalo da, posle mnogih godina očaja i svega što smo preživeli, ponovo nađu mir u sopstvenoj kulturi i osećanju zajedništva sa drugim pripadnicima naroda.\nEKIPE CIVILNE ZAŠTITE IZ KRALJEVA TRAGAJU ZA NASTRADALIMA U TISI I SANIRAJU POSLEDICE POPLAVE U BANATU - piše Rajko Sarić\nSpecijalizovane ekipe civilne zaštite iz Kraljeva i Trstenika angažovane su ovih dana u potrazi za nestalim putnicima u teškoj saobraćajnoj nesreći na reci Tisi i saniranju posledica velikih poplava u Banatu.\nNačelnik Odeljenja ministarstva odbrane Raškog okruga Radoica Kočović kaže da su, uz saglasnost načelnika Civilne zaštite Raškog okruga i načelnika CZ opštine Kraljevo, Vladana Karamarkovića i Darka Vilotijevića, u akciju pronalaženja i spasavanja putnika iz autobusa koji se 15. aprila sa Žabaljskog mosta survao u Tisu uključene i dve ekipe iz naše opštine.\n- U okviru jedinica Civilne zaštite imamo specijalnu jedinicu za spasavanje u vodi i pod vodom, koju smo ovom prilikom aktivirali kako bismo pomogli u akciji, sada već samo traganja za telima postradalih. Na lice mesta uputili smo dva motorna čamca sa dve posade od ukupno sedam ronilaca. Komandir je Siniša Petijević, profesor fizičkog vaspitanja, a članovi ekipe su Radoslav Milovanović i Dragan Nikolić, radnici ,,Magnohroma” iz Kraljeva, Vladimir Nikolić, radnik PP ,,Gir”, takođe iz Kraljeva, te Dragan Radovanović i Slobodan Stanković iz Trstenika, kao i vozač Dragiša Dukić - ističe Kočović, naglašavajući da su uslovi za rad ronilaca veoma teški. Ulaže se maksimum napora, olupina autobusa izvađena je sa dubine od oko 30 metara, a Tisa je brza i puna mulja.\n- Poslednji izveštaji sa terena govore da su pronađene neke putne torbe nastradalih putnika, ali tela još nisu. Postoji mogućnost da neka tela ostanu na dnu reke zatrpana velikom količinom mulja i peska koji Tisa nosi posle probijanja odbrambenih zidova između Rumunije i Srbije - precizira Kočović.\nU poplavljenom području Banata, u Sečnju i Žitištu, angažovana su dvojica Kraljevčana. Ovih dana pridružiće im se još trojica, jer predstoji obiman posao sakupljanja i uništavanja uginulih životinja.\n- Procene su da evakuacija stočnog fonda iz sela zahvaćenih poplavama, posebno sela Jaša Tomić, nije sprovedena blagovremeno, tako da su posledice katastrofalne. Uginulo je nekoliko hiljada svinja, krava i drugih životinja. Možda je do lošeg rada jedinica Civilne zaštite došlo i zbog nedavne naredbe ministra odbrane, kojom je Civilna zaštita svedena na najmanju moguću meru, bez jasnih zadataka ko preuzima odgovornost i potrebnu opremu u slučaju velikih prirodnih katastrofa i elementarnih nepogoda. Sreća u nesreći je da nismo imali ljudskih žrtava, iako će državu i sve nas zajedno skupo koštati gubitak stočnog fonda i buduća izgrdanja porušenih kuća. Mislim da se u mnogim segmentima moglo i moralo delovati pre poplavnog talasa, istog momenta kada je bilo jasno da je moguće probijanje odbrambenih bedema - smatra načelnik Kočović.\nPomoć Kraljeva poplavljenom području nijednog trenutka nije došla u pitanje, tim pre što su gradovi iz Vojvodine našoj opštini pomogli ustupanjem cisterni za vodu u vreme kada je usled izlivanja Ibra došlo do zagađenja bunara u Žičkom i Konarevskom polju.\nNENAD SLAVKOVIĆ, NOVI NAČELNIK ŠKOLSKE UPRAVE U KRALJEVU - piše Bojana Milosavljević\nJedna prava biografija\nUoči uskršnjih praznika Raški i Rasinski okrug dobili su novog - prvog prosvetara. Na funkciju načelnika Školske uprave za Raški i Rasinski okrug (kako od sada glasi formulacija za prvog i najodgovornijeg radnika Odeljenja ministarstva prosvete i sporta za Raški, Rasinski i Moravički okrug, sa sedištem u Kraljevu), postavljen je profesor fizike iz Kraljeva Nenad Slavković. Da je reč o proverenom i iskusnom prosvetnom radniku, govori i podatak da je profesor Slavković punih 27 godina radnog veka proveo u učionici, među srednjoškolcima u brojnim kraljevačkim obrazovnim ustanovama, ali i na Ušću, kako je napomenuo u kratkoj izjavi za ,,Ibarske novosti". Na novu dužnost dolazi iz Poljoprivredno-hemijske škole ,,Dr Đorđe Radić".\nIako mu je ,,načelnički staž" dug tek nekoliko dana (i neprekinut uskršnjim i prvomajskim raspustom), profesor Slavković je već uveliko u poslu. Iskusni ,,čovek iz baze" ističe svoje saradnike u Školskoj upravi kao dragoceni oslonac, a od predstojećih poslova u prioritete ubraja završetak školske godine i upis u srednje škole. Problemom koji nije oročen kao ,,upisna groznica" načelnik smatra školski prostor za novoosnovanu Umetničku školu (koja ove godine upisuje drugu generaciju polaznika), ali i Muzičku i Medicinsku, koje takođe godinama rade u vrlo skučenim uslovima. Za prve dve, koje imaju umetnički obrazovni profil, novi načelnik Školske uprave u Kraljevu veruje da bi bilo dobro da prostorno budu objedinjene.\nNOVINA U POLJOPRIVREDNO-HEMIJSKOJ ŠKOLI U KRALJEVU - piše Bojana Milosavljević\nMaturski ispit za novi vek\n• Poljoprivredno-hemijska škola ,,Dr Đorđe Radić" u Kraljevu, sa područjem rada za preradu hrane, među prvima je u Srbiji krenula u reformske programe, što će reći - obrazovanje usklađeno sa zahtevima privrede. Još od 2002. godine nastavne planove i programe pišu profesori iz ovakvih stručnih škola, uz utemeljene sugestije socijalnih partnera, prostije rečeno - preduzetnika koji se bave određenom proizvodnjom. Dakle, zaobiđeni su, od prakse i učeničkog sveta davno otuđeni, profesori univerziteta, akademici i slični eksperti, mahom ,,papirolozi", koji su davno zaboravili stvarnost i mlade školovane ljude u njoj (ako pamćenje služi sve one koji su poslednjih decenija pohađali škole u nas). U srednjoj školi na Ratarskom imanju pomenute 2002. godine formirana su ,,ogledna odeljenja", i to za zanimanja - veterinarski tehničar i prerađivač mleka i pekar (ova dva u okviru trogodišnjeg obrazovnog profila)\nOmaške do sad a nije bilo, niti se nešto takvo očekuje. Svršeni učenici tih ,,pilot odeljenja" ovoga juna i dogodine sasvim je izvesno - biće osposobljeni za samostalan rad u svakom trenutku, a poslodavac će od prvog dana njihovog angažmana imati samo respekt prema mladim znalcima. Šta se tačno želelo od ovih eksperimentalnih odeljenja u kraljevačkoj Poljoprivredno-hemijskoj školi, pitali smo njenog direktora inž. Svetlanu Mladenović:\n- Reforma se bazirala na stručnim predmetima kao značajnijim - kaže Mladenovićeva - jer su potencijalni socijalni partneri (poslodavci - prim. nov.) ocenili i sugerisali da naši đaci imaju dosta teorijskog znanja, ali ne i praktičnog, tako da je odlučeno da se ovakvim projektom povećaju fondovi časova praktične nastave i stručnih predmeta. Prvi rezultati ovako dobro osmišljenog programa očekuju se u junu, kada prva generacija maturanata iz trogodišnjeg profila treba da polaže završni ispit.\nKraljevačka škola u međuvremenu je odabrana da ,,probije led" u ovom revolucionarno-reformskom pristupu nečemu što se zove - završni ispit za nova vremena. U pitanju je teorijska i, naročito, praktična demonstracija nastavnog programa koji su kreirali ljudi iz same obrazovno-vaspitne prakse, kako rekosmo. To se dogodilo 19. aprila i, bez preterivanja, taj datum je već za anale škole, pa i šire. Naime, Sandra Dinić, budući prerađivač mleka, bila je određena za demonstratora maturskog ispita za ovu struku.\nDevojka je imala vrlo složen zadatak, upravo krunu svega što je tokom tri godine naučila i provežbala. Ceo jedan proizvodno-tehnološki proces bio je u njenim rukama, a to znači: od prijema sirovine (mleka), preko provere i analize kvaliteta, do finalnog proizvoda, sira. Ovaj svojevrstan ispit odvijao se u školi i Mlekari ,,Rudopolje" u Jarčujku. I sve to pod budnim okom komisije koja je stigla čak iz Beograda, kao i privrednih preduzetnika iz Kraljeva koji se bave ovom delatnošću. Ispitna komisija bila je pojačana sa dva profesora sa strane (iz škola koje imaju istovetne obrazovne profile). Uz njih je bio i - treći profesor, onaj glavni - skoro svakodnevni mentor iz matične škole, koji, međutim, jedini nije imao pravo ocenjivanja svoga učenika i mogao je Dinićevoj jedino da ,,drži palčeve". Procenu i ocenu davali su svi ostali, po onom dragocenom ,,ni po babu, ni po stričevima". Dakle, kao krajnje neutralni stručnjaci i pedagozi, što je još jedna novina u ovome, slobodno može da se kaže, poduhvatu kakav će, pošto postane praksa u srednjim stručnim školama, Srbiji osigurati pravu budućnost.\nIspit je, saznali smo, trajao dva dana, u skladu sa tehnološkim zahtevima proizvoda, jer je Sandra Dinić imala zadatak da napravi kačkavalj, i to ni manje ni više nego od - 5.000 (i slovima - pet hiljada) litara mleka! Čitavu jednu, ili dve, ili nekoliko dnevnih ,,proizvodnji"!\nDemonstracija naučenog protekla je u Kraljevu izuzetno, isto kao i u drugim ,,pilot-odeljenjima" u Srbiji, kaže dobro upućena direktorka Mladenović, i saopštava da je na takvom jednom ,,oglednom" maturskom ispitu u Beogradu, na primer, takođe briljirao - budući pekar. Prenoseći zaključak ili opštu impresiju, direktorka Poljoprivredne škole kaže da su komisije bile, pored ostalog, fascinirane i estetskom kreativnošću učenika - demonstratora, koji nijednu sitnicu u stvaranju zadatog finalnog proizvoda nisu prepustili slučaju ili improvizaciji. Priznaje dalje da je i sama bila uzbuđeni i ganuti posmatrač ,,vatrenog krštenja" mlade Sandre Dinić i priča da je sa zebnjom opazila kako su na početku dvodnevnog ispita učenici podrhtavale ruke dok je u školskoj laboratoriji kontrolisala uzorak mleka. Odmah zatim usledilo je olakšanje i potpuni trijumf, jer se đačka trema raspršila onoga trena kada je na parking Mlekare ,,Rudopolje" stigla cisterna mleka, koju je Dinićeva ,,neustrašivo" dočekala: istočila je, oprala i krenula u pogon da razlije, podsiri, prekontroliše, ukrasi i ,,vaja" zlaćane koturove miomirisnog kačkavalja.\nZbog takvog jednog trenutka u karijeri, reklo bi se, vredi biti pedagog i starešina (školske) kuće. A Sandri Dinić, uz dilemu kako bi je čovek ubuduće oslovljavao (da li sa ,,majstore" ili ,,velemajstore", ili, možda, ,,šefice"), kao ,,šlag na pobedničku tortu", kompliment su dodale starije koleginice, već uveliko zaposlene u pomenutoj mlekari. Pošto su pomno odgledale rad ove maturantkinje, uglas su priznale bivšoj direktorki i profesorima: ,,Mi nikada ne bismo položile ovakav ispit."\nČini se da naše stručno obrazovanje polako izlazi na pravi put, posle decenijskog jalovog bubanja i ,,teoretisanja", pisanja i prepisivanja maturskih radova, koji posle skupljaju prašinu u školskim arhivama. Uz proverena iskustva sveta, koji u odnosu na nas u mnogo čemu prednjači, i našu decu, koja su čak i bistrija od te ino-populacije vršnjaka, točak srpskog progresa dobija zamajac. To raduje: novi maturski ispiti u junu ove, naredne i, Bože daj, svih sledećih godina. Em će deci doneti toliko potrebno, upravo lekovito, samopouzdanje, em progres našoj posrnuloj domovini.\nDOBRI I KAO TAKMIČARI\nSedmo republičko takmičenje učenika poljoprivredno-hemijskih škola (prehrambenih struka) održano je krajem prošlog meseca u Subotici. U kraljevačkoj se, od sedam ovih profila, školuju samo tri (prerađivač mleka, pekar i mesar). U nadmetanju je učestvovalo 35 škola i 130 kandidata. Pobednik iz ,,kategorije" prerađivača mleka je Igor Ristić, iz kraljevačke škole. Vredan pohvale je i njegov školski drug mesar, kao - peti, a budući pekar, takođe Kraljevčanin, osvojio je 15. mesto. Značajno je da između najboljeg i poslednjeg nije bilo većih oscilacija u bodovima, a između pobednika i trećeplasiranog ,,rastojanje" je iznosilo svega - tri poena. Uspeh mladih Kraljevčana iznenađuje samo neobaveštene, jer škola ,,Dr Đorđe Radić" ima više oglednih odeljenja, u kojima se potenciraju - praktičan rad i stručni predmeti. Opravdanost i smislenost ovakvih programa pokazali su se i na takmičenju u Subotici - pobednici u svim ,,disciplinama" su učenici baš iz oglednih odeljenja.\nGospodin Zvonko Terzić iz Kraljeva vlasnik je Mlekare ,,Rudopolje" u Jarčujku. Ne samo da je pristao da se praktičan deo demonstracije završnog ispita za preradu mleka obavi u pogonu njegovog preduzeća, nego je čak Poljoprivredno-hemijskoj školi i njenom učeniku - demonstratoru na raspolaganje stavio čitavih basnoslovnih 5.000 litara mleka (puta 20 dinara po litru, pa neka izračuna ko može), koje je platio iz svog yepa, svestan rizika da maturski ispit, možda, može i da omane, što se, naravno, nije dogodilo. Poljoprivredno-hemijska škola u Kraljevu visoko ceni ovaj Terzićev gest poverenja.\nPOVODOM ČETIRI VEKA OD NASTANKA NAJPOPULARNIJEG ROMANA - piše Ivan Rajović\nDon Kihot ponovo jaše\nU čitavom svetu, a naročito na kontinentu kojem mi u administrativnom smislu još ne pripadamo, a pitanje je da li ćemo i kada, ove godine se obeležava četiri veka od nastanka prvog modernog romana, Servantesovog ,,Don Kihota". O tome šta ovo delo predstavlja u svetskoj književnosti mnogi će teoretičari, književni kritičari, sociolozi i ostali kompetentni stručnjaci reći svoje, naročito u jubilarnoj godini, ali već sama činjenica da se radi o delu koje je posle Biblije najprevođenije na svetu, dovoljno govori sama za sebe. Na pitanje šta je to što ljude vekovima privlači liku i delu imaginarnog, virtuelnog rekli bi danas, otkačenog čitalačkog zanesenjaka koji kreće tragovima svojih omiljenih literarnih junaka, pre svega u želji da zadobije šljampavu ručicu svoje smušene Dulčineje, a potom i u pravu pravcatu borbu za neke više ciljeve, ma kako oni u njegovoj svesti izgledali, svako bi mogao da da drugačiji, ali sigurno originalan i zadovaljavajući odgovor. Rosinanta, odrtavela raga od kobile i verni sluga Sančo Pansa na svom magarcu, ništa manje životni likovi od svog gospodara i njegove izabranice, imaju karakterne crte mnogih tadašnjih stvarnih likova ili životnih okolnosti. Međutim, ono što je bitno u slučaju ovog fenomena jeste da on bez bilo kakve modernističke transformacije postoji i dalje sa svim svojim na prvi pogled smešnim, čudnim, pa i sumanutim osobinama. Ali, ako bar na tren vetrenjače zamenimo, mada i ne moramo, šećeranama, benzinskim pumpama, TV stanicama ili pijačnim tezgama, postaje jasno da je vreme Don Kihota, bar na ovim prostorima, i dalje prisutno ili, bolje rečeno, da nikada nije ni prolazilo i da smo sve ovo vreme, i mi i generacije pre nas, živeli sa njim i u njemu. U tome se, dakle, i sastoji fenomen Alonsa Kihane, sveprisutnog autsajdera u svetu onečovečenih divova izvitoperene ljudske psihologije bez tolerancije i najosnovnijih ljudskih vrednosti, kako u viteškim romanima, tako i u životu. Četiri veka uporne donkihotovske borbe sa vetrenjačama samog Don Kihota, najbolji je pokazatelj kako se zapravo samo tehnologija menja, dok ljudi, njihova psihologija i odnosi između njih, ni za dlaku nisu promenjeni.\nDa li je to sticaj okolnosti, neverovatna slučajnost ili nešto treće, tek obeležavanje ovog značajnog datuma je praktično započeto u Kraljevu, još prošle godine. Naime, svoju alternativnu predstavu, kojom je želeo da pokaže svu uzaludnost borbe za više ciljeve u gotovo svim, pa i ovim životnim i političkim okolnostima, Zoran Savković Džeri je nazvao imenom pomenutog literarnog junaka. Predstava je na Festivalu alternativnih trupa u Smederevskoj Palanci dobila najviša priznanja, čime su još jednom i vrsni poznavaoci pozorišta pokazali da se ne radi o anahronoj pojavi, već o fenomenu koji i u današnjem vremenu čvrsto i postojano sedi u sedlu na svojoj onemoćaloj kobili, ma koliko vetrenjače bile nedostupne, a sama borba iluzorna. Uostalom, nikad se ne zna, možda baš zahvaljujući Servantesu neke stvari postanu mnogo jasnije nekim novim generacijama u narednih četiri stotine godina. Poruka je jednostavna i jasna, uvek će biti nepravde, ali će uvek biti i onih koji bi da joj stanu na put, makar to bilo i iz emotivnih razloga. Jer, kako u šali ozbiljno reče neko: ,,Pravda je spora ali nedostupna". To što je na svoj četiristoti rođendan vitez tužnog lika ponovo krenuo na svoj put, baš iz Kraljeva, još jedan je dokaz da se ne radi samo o nadnacionalnom i internacionalnom filozofskom liku, već o životnoj neophodnosti u datim okolnostima, koje su se Savkoviću sasvim logično nametnule, a da toga verovatno nije ni bio svestan. Bilo kako bilo, Don Kihot ponovo jaše, širom sveta, življi nego ikad, i popularniji nego u vreme sopstvenog nastanka. Kraljevo je tome dalo svoj doprinos, a sigurno je da će ovom predstavom, uz prigodan prateći program, jubilarna godišnjica i zvanično biti obeležena.\nMUZIČKA ŠKOLA U KRALJEVU - piše Bojana Milosavljević\nNovi niz zlatnih odličja\nUčenici - takmičari Muzičke škole ,,Stevan Mokranjac" (niže i srednje) nizu uspeha dodaju nove nagrade i pohvale. Poslednja sedmica aprila još jednom potvrđuje rezultate odličnog pedagoškog rada sa mladim talentima. Na Festivalu gudača u Subotici, 23. i 24. aprila, profesor Vesna Dimitrijević zablistala je sa svojim uzdanicama Nikolom Ćukovićem (peti razred) i Martom Petrović (treći razred). Njih dvoje osvojili su - prve nagrade (uz klavirsku pratnju Petra Ilića). Za ,,Mokranjca" je uspešno bilo i Drugo takmičenje drvenih duvača, tih dana održano u Požarevcu. Klasa profesora Snežane Kovačević visoko je rangirana: Sara Miladinović (drugi razred niže škole) - prva nagrada, Tijana Dmitrović (prvi razred srednje) - druga nagrada, a njena vršnjakinja Lepa Kovačević osvojila je - treću. Ovu malu reprezentaciju pomagao je korepetitor Slobodan Novaković. Maturant Miloš Milutinović, u klasi profesora Dejana Ostojića, a uz klavirsku pratnju Suzane Sajić, na istom takmičenju dobio je - pohvalu. Robert Marković (drugi razred niže škole) osvojio je - prvu nagradu na Takmičenju solo pevača (Ub, 20. april). Marković je učenik profesora Dragane Đokić, a pobedu je osvojio uz klavirsku pratnju Suzane Sajić.\nKRALJEVČANI BLISTALI U PULI\nSa 31. međunarodnih susreta harmonikaša (održani u Puli, od 21. do 24. aprila) takmičari iz Kraljeva vratili su se kao pravi pobednici. Naime, u konkurenciji od oko sedam stotina talenata iz 14 najznačajnijih evropskih zemalja, mladi Kraljevčani i Kragujevčani osvojili su polovinu od ukupnog broja nagrada. Učenici iz klase profesora Marije Stevanović: Miloš Avramović (peti razred), osim prve nagrade, osvojio je i titulu - pobednik kategorije, a prva mesta pripala su i Nikoli Pekoviću (peti razred) i Neveni Projović (drugi razred srednje škole). Prvu nagradu osvojio je i duo ,,Pčelice": Miloš Avramović (harmonika) i Tijana Ćurčić (četvrti razred niže škole, odsek violina). Ovaj zlatni duo pripremala je Anuška Jončić, profesor violine.\nObraz Kraljeva osvetlao je još jedan duo - ,,Re fa si", pod vođstvom profesora Jovanke Petrović. Natalija Marinković, učenik drugog razreda niže škole, sa odseka harmonike i njena godinu dana starija drugarica, takođe Natalija Marinković, ali za klavirom, osvojile su - drugu nagradu. Sa istim priznanjem iz Pule se vratio i Stefan Projović, takmičar koji pohađa prvi razred niže škole kod profesora harmonike Darka Ružičića.\nMala grupa, ali odabrana, kako bi, dakle, zvučala parafraza naše izreke o tome kada se neko pokaže pravom uzdanicom. Uz izvanredne utiske o organizaciji takmičenja i prijemu u Hrvatskoj, naši profesori su izneli jedno zanimljivo i krajnje objektivno opažanje, koje može da izazove podvojena osećanja i zaključke. Naime, predstavnici većine ,,jačih" zemalja nego što je Srbija, a koje su u Pulu dovele i kudikamo veće reprezentacije, ,,do neba" su se radovali tek jednoj jedinoj ,,pohvali" ili, pak, nekoj ,,trećoj nagradi". Kraljevčani i Kragujevčani su, međutim, svaki plasman ispod, na primer, drugog mesta, unapred i urođeno im smatrali neuspehom (što se, srećom po njih, u Puli nije dogodilo). Čini se da u ovakvoj, pomalo fanatičnoj ,,neskromnosti" ima za našu kolektivnu svest toliko potrebne (ali i opravdane) superiornosti.\nSUTRA U PETOM KOLU SUPER LIGE U KOŠARCI - piše Zoran Bačarević\nSložno na aktuelnog šampiona\n• Finalista Jadranske lige gost Sloge (Hala sportova od 19.30 časova) • U sredu (11. maja) Kraljevčani u Podgorici\nRitam sreda-nedelja u Super ligi košarkaša prekinut je u vreme minulih uskršnjih i prvomajskih praznika zbog finala Jadranske lige, u kome je vršački Hemofarm savladao beogradski Partizan sa 86:73. Desetodnevna pauza dobro je došla košarkašima Sloge da ,,napune baterije” pred nastavak takmičenja i pokušaju da zabeleže još koju pobedu i oduže se svojim navijačima koji su im, kao šesti igrač, izuzetno pomogli da se plasiraju u ,,finalnu osmicu”.\nPrilika za to pruža se već sutra, kada će u petom kolu Super lige u Kraljevu gostovati beogradski Partizan. Aktuelni šampion i finalista Jadranske lige u Kraljevo dolazi kao favorit, ali domaćin nema nameru da istakne belu zastavu. U Slogi računaju na umor ,,crno-belih”, kao i činjenicu da i ova mlada ekipa starijeg kralje-vačkog prvoligaša na parketu Hale sportova ume da pokaže zube i mnogo poznatijim i jačim protivnicima. Osetila je to na svojoj koži i generacija Partizana početkom devedesetih godina kada su ,,crno-beli” pred prepunom Halom sportova (3.000 gledalaca) i pred kamerama TV Kraljevo (odložen snimak) u osnivanju poraženi sa 12 koševa razlike. Bila je to prva pobeda Sloge nad Partizanom na prvenstvenim utakmicama. Da li je na pomolu još jedan trijumf Kraljevčana nad Beogr-ađanima znaće se sutra uveče u prepunoj dvorani na ibarskom keju i pred kamerama TV Kraljevo, ovoga puta u direktnom prenosu.\nU skladu sa pomenutim ritmom sreda-nedelja naredne srede igraju se susreti šestog kola. Sloga će put Podgorice, gde je očekuje Budućnost, da bi prvi krug takmičenja završila susretom sa novosadskom Vojvodinom u ulozi domaćina.\nU 4. KOLU U SREDU U ŽELEZNIKU\nTreći poraz u gostima\n• Refleks - Sloga 93 : 68 (23:18, 21:18, 22:13, 27:20) • Teško bez povređenog Aleksandra Gajića\nAktuelni lider Superlige lako je ubedljivo savladao Slogu u sredu uveče u Železniku. Bila je to četvrta pobeda Beograđana, koji jedini imaju maksimalni učinak u prva četiri kola a već treći ubedljiv poraz Kraljevčana u gostima. Na utakmici u Železniku Sloga je nastupila bez Luke Sjekloće koji već duže vreme kuburi sa povredama, ali i najboljeg sretlca ove sezone Alakesandra Gajića. On se povredio na treningu u utorak, putovao je u Beograd ali je meč presedeo na klupi pošto trener Dragan Kostić nije želeo da rizikuje obnavljanje povrede pred sutrašnji okršaj sa Partizanom u Hali sportova.\nU ekipi Refleksa, koja je dominirala svih 40 minuta, najefikasniji je bio kapiten Bojan Popović sa 19 koševa dok je Marinović postigao 16. Dvojica košarkaša Sloge od skromnih 68 poena postigli su takoreći polovinu: Jugoslav Dašić i Saša Mijajlović pored svog imena na kraju susreta ubeležili su po 15 poena.\nPosle 4. kola Sloga je ,,na deobi” 6. i 7. mesta sa podgoričnom Budućnošću. Obe ekipe imaju po jednu pobedu a na poslednjem 8. mestu je Atlas koji ima sva četiri poraza.\nODRŽAN USKRŠNJI TURNIR U KOŠARCI\nKošarkaški klub Mecina bio je domaćin, drugog po redu, uskršnjeg turnira. Nadmetanje je održano u Hali sportova i na terenima kraj Ibra ,,Siđi do reke", a odvijalo se u tri starosne kategorije\nPored domaćina, kroz trodnevno takmičenje prodefilovale su ekipe: Džoker - Podgorica, Junior - Niš, Mladost - Čačak, Basket - Vrnjačka Banja i Mašinac - Kraljevo.\nTurnir je okupio talentovane dečake rođene ’88, ’90. i ’92. godine. Sve tri selekcije imali su Podgoričani, Nišlije i organizator turnira KK Mecina. Sa po dve selekcije nastupili su Mašinac, Basket i Mladost.\nGlavni gosti na turniru bili su mališani ekipe Džoker iz Podgorice. Oni su imali duele sa svim učesnicima turnira i pritom odigrali 12 mečeva. Njima je i pripala čast da poslednjeg dana sa tri utakmice i zatvore takmičenje.\n- Veoma sam zadovoljan organizacijom i utakmicama koje sam video na ovom turniru. Ovo je dobro za dečake da osete takmičarski ritam i da steknu neophodna iskustva. Mi smo bili gosti Mecine, koja će nam uzvratiti gostovanje u septembru - kaže Jadran Vujačić, nekadašnji as jugoodbojke, sada predsednik KK Džoker.\nKada je organizacija u pitanju - čista desetka za Mecinu. Nijedna primedba nije upućena na njihovu adresu.\n- Mladi košarkaši su na terenu pokazali koliko znaju, a mi smo se potrudili da ih što bolje ugostimo. Veliku zahvalnost dugujemo Sportskom savezu Kraljevo, kao i sudijskoj organizaciji, bez kojih svakako ne bi sve bilo na visokom nivou - kaže Zoran Milovanović, direktor KK Mecina.\nTurnir nije bio takmičarskog karaktera, ali su na kraju ipak evidentirani najbolji. To su u konkurenciji ’88. i ’90. godišta bili košarkaši Džokera, a kod dečaka rođenih ’92. godine bez premca su bili basketaši Mecine.\nFUDBAL - SRPSKA LIGA ZAPAD: METALAC TRGOVAČKI - ŠUMADIJA 3:3 (2:2) - piše Stole Petković\nI golovi i “žutica”\nStrelci: 0:1 Milošković u 1, 0:2 Milojković u 11, 1:2 V. Vlašić u 28. (kazneni udarac), 2:2 Vasić u 39, 2:3 Anđelković (autogol) u 77, 3:3 Barjaktarević u 82. minutu. Stadion kod Ložionice. Gledalaca 200. Sudije: Dragan Ljuština (Šabac) 6, pomoćnici: M. Balinovac (Valjevo), I. Vujčić (Požarevac). Žuti kartoni: Zornić, Josifljević, Kundović, Vasić (Metalac Trgovački), N. Lazarević, Aleksić, B. Jovanović, Vasić, Simić, Milošković (Šumadija). Crveni karton: Kundović (Metalac Trgovački).\nMetalac Trgovački: Vulićević 6, Barjaktarević 7, V. Vlašić 7, Anđelković 7, Zornić 7, Josifljević 6,5 (Nikolić -), R. Vlašić 6,5 (Ivanović -), Dimitrijević 7, Milevcić 6,5 (Milosavljević 6,5), Kundović 6, Vasić 7\nŠumadija: Mitrović 6, N. Lazarević 6,5, Aleksić 7, Baroš 7, B. Jovanović 75, Joksimović 6,5, Vasić 6,5, Milojković 7, Simić 6,5 (Nišavić -), A. Lazarević 6 (N. Jovanović -), Milošković 7 (Bulatović -).\nPrava goleada kod Ložionice. Kragujevčani su odmah na startu dali do znanja da u Kraljevo nisu došli da se brane, već da osvoje ceo plen. I početak je tako i obećavao. Golovima Miloškovića i Milojkovića gosti su stekli kapitalnu prednost koja je ipak anulirana do odlaska na odmor. Metalac je izjednačio najpre iz udarca sa bele tačke - strelac V. Vlašić, a zatim prelepim pogotkom Vasića. I finiš je bio neizvestan. Poveli su gosti evro-autogolom Anđelkovića, a Barjaktarević je poravnao rezultat posle centaršuta Dimitrijevića. Sudija Ljuština ,,oljuštio" je kartonima igrače obe ekipe. Sevnulo je deset žutih i jedan crveni karton u utakmici koja je bila fer i korektna.\nFUDBAL - KUP FSO KRALJEVO - piše Stole Petković\nSloga - Metalac Trgovački 1:1 (3:4)\nGradski stadion. Gledalaca 300. Sudija: Milorad Radojković (Kraljevo), pomoćnici: Z. Stefanović (Žiča) i S. Milanović (Konarevo). Strelci: B. Đokić u 60. (Sloga), 1:1 Dimitrijević u 77. minutu (Metalac). Strelci iz jedanaesterca: Dubljanin, Miljković i Levajac (Sloga), V. Vlašić, Anđelković, Vasić i Ivanović (Me-talac).\nSloga: Božović 6, Radetić 6,5, Dubljanin 7, Aleksić 7, Lazarevski 6,5, Jevtović 6,5, Mar-ković 6, B. Đokić 7, Jakšić 6 (Despotović 6,5), Levajac 7, Šiljković 6 (Miljković 6).\nMetalac Trgovački: Batalo 6, Milosavljević 6,5, Otašević 6 (V. Vlašić 6,5), Anđelković 7, Zornić 7, Ivanović 7, Nikolić 6,5, Kundović 6 (Dimitrijević 7), Mojsilović 6 (Milević 6), Pavlović 6,5, Vasić 6.\nPehar je otišao u vitrine Metalac Trgovačkog. Kraljevački srpskoligaš je posle vođstva Sloge uspeo da izjednači i da na penal ruletu dođe do pobedničkog pehara namenjenog pobedniku Kupa FSO Kraljevo.\nSloga je povela golom mladog Bobana Đokića, koji je posle kornera bio najsnalažljiviji i glavom zatresao mrežu iskusnog Batala. Odmah zatim trener gostiju Marušić u igru ubacuje Dimitrijevića, koji iz blizine šutira i izjednačuje rezultat. Sa bele tačke cilj nisu pogodili Đokić i Despotović kod Sloge, a Nikolić kod Metalca.\nNa slici: Pehar kapitenu pobedničke ekipe Anđelkoviću uručio je savezni instruktor iz Kraljeva, komesar za takmičenje Ljubivoje Jovanović.\nTRADICIONALNI PRVOMAJSKI TURNIR GRADSKIH OMLADINSKIH ODBOJKAŠKIH REPREZENTACIJA - piše Zoran Bačarević\nKraljevački skok za dva mesta\n• U konkurenciji 21 gradske reprezentacije (uključujući i ekipe iz bivše SFRJ), Kraljevu pripalo peto mesto, posle pobede nad Budvom od 2:1\nMladim kraljevačkim odbojkašima pripalo je peto mesto na tradicionalnom prvoma-jskom susretu gradskih reprezentacija, koji se već 40. put održava u Beogradu. Ekipa Kraljeva, koju je predstavljala kadetska postava prvoligaša Ribnice (Ribnica 2) tako je za dva mesta popravila plasman u odnosu na prošlu godinu, kada su Kraljevčani zauzeli sedmo mesto.\nNastup Kraljeva u SC ,,Šumice" počeo je uspešno u kvalifikacionoj grupi pobedama nad ekipama iz Topole i Pelagićeva sa po 2:0. U četvrtfinalnoj grupi protivnici su bili pobednik turnira VGSK (Veliko Gradište) i ekipa iz Ravnog Topolovca (Vojvodina). Dok je Ravni Topolovac savladan sa 2:1, duel sa Gradištancima doneo je poraz od 0:2. Kako su Topolovčani napravili iznenađenje pobedivši Veliko Gradište sa 2:1, odlučivala je set razlika, pa su Gradištanci otišli u polufinale i stigli do titule pobednika. Kraljevčanima je u borbi za peto mesto protivnik bila Budva, koju su savladali sa 2:1 i tako uspešno okončali još jedan nastup na prvomajskom okupljanju mladih odbojkaša.\n- Zadovoljni smo učešćem i plasmanom na beogradskom turniru. Naša ekipa je izuzetno mlada, a prošla je kroz regionalno takmičenje seniora, gde će se sredinom maja boriti za ulazak u Drugu B ligu sa još tri ekipe iz centralne Srbije (plasman će obezbediti dve najuspešnije), pa nam je to pomoglo da izborimo ovako dobar plasman - rekao je po povratku iz Beograda trener repre-zentacije Kraljeva Boško Mačužić. -Četiri pobede i poraz od pobednika turnira svakako su vredni pažnje - zaključuje kapiten OK Ribnica.\nSkromniji rezultat od momaka ostvarile su devojke iz Kraljeva, koje su nastupile u konkurenciji 18 gradskih (ženskih) reprezentacija. Kraljevo su predstavljale devojke OK Ekonomac, koje su zauzele 13. mesto. Pobednik ženskog turnira je reprezentacija domaćina Beograda, koja je u finalu savladala Ljubljanu sa 3:0, dok je kod muškaraca Veliko Gradište pobedilo Beograd sa 3:1.


Kako da sačuvaš kožu lica kada nosiš zaštitnu masku? - WANNABE MAGAZINE\nKako da sačuvaš kožu lica kada nosiš zaštitnu masku?\nNošenje zaštitnih maski je postalo norma tokom pandemije korona virusa, a i nakon toga. Ovo je postao najvažniji korak zaštite svuda u svetu. Iako nam obezbeđuje određenu zaštitu od virusa, pretpostavljam da ste se susrele sa tim da vaša koža ima probleme usled redovnog nošenja maski. Bilo da su u pitanju osip, akne, iritacija, crvenilo ili određene upale, ako vam se ove nepravilnosti pojavljuju baš u predelu gde naleže zaštitna maska, vrlo je verovatno da je ona uzrok njihove pojave.\nVećina vas, dok radi, na poslu mora nositi masku tokom celog dana ili prosto, ako se vozite u gradskom prevozu, kupujete u supermarketu ili kada ste, generalno, u zatvorenom prostoru. I verujem da vam to u više navrata smeta, jer nošenje maske izaziva neprijatan osećaj. Plus, sigurno vas brine to kako da održite kožu besprekornom? Postoje određeni načini, koji će, sigurna sam, biti od koristi i pomoći vam da zaštitite kožu lica dok nosiš zaštitnu masku!\nPre nego što nameravate da stavite masku, operite svoje lice podrobno i nanesite hidratantnu kremu na pravilan način. To će održavati kožu čistom i glatkom. S ozbirom na to da maske nosimo u dužem periodu u toku dana, ako koža nije dovoljno hidrirana – postaće iziritirana, jer se maska neprestano pomera na koži. Najbolje je koristiti laganiju hidratatnu kremu ili losion, kako koža ne bi postala previše masna dok je maska na licu.\nNe nanosite previše kreme sa zaštitnim faktorom\nDa, važno je da koristite kremu koja će vam pružiti neophodnu zaštitu od sunčevih zraka. Ali dok nosite masku, trudite se da upotrebljavate manju količinu kreme sa zaštitnim faktorom. Ako je nanesete previše, zarobićete kožu ispod maske, što će dovesti do pojave nepravilnosti.\nRuke moraju biti čiste/dezinfikovane\nS obzirom na to da često nosimo masku, a na to nismo navikle, velike su šanse da ćemo konstantno dodirivati lice kako bismo popravile masku ili da bismo je (najčešće kada smo na čistom vazduhu) sklonile sa lica. Zato je ekstremno važno da ruke uvek budu dezinfikovane i čiste. To će sprečiti prelazak štetnih bakterija sa ruku na vaše lice. Konstantno dodirivanje lica, takođe, može stimulisati veću produkciju sebuma, što će dalje dovesti do stvaranja akni i drugih nepravilnosti. Dakle, trudite se da ruke držite što dalje od lica.