pink.rs | JELENA MILIĆ: THE ACT OF KILLING\nZnate li vi onaj vic iz vremena Jugoslavije-kakva je razlika između naše zemlje i Prve fudbalske lige? Prva liga ima Slobodu i Budućnost. Ovaj vic ima veze sa genocidom 1965-1966. u Indoneziji, o kome ću vam danas konačno pričati. I krivici „mojih Amera“ I kid you not. OK; ima twist, stay with me.\nAko vas nerviram sa digresijama i pričama u pričama par napomena pre nego što me i vi kanselujte. Krenula sam u ovu avanturu vanbračnih -kolumni-soon- to-be -a -book -right- near- by -Vedrana- Rudan -lattest- bestseler- u -izlogu moje- Lagune, u periodu velike profesionalne tranzicije, velike lične tuge i nepodnošljivih bolova u kuku i leđima, pošto sam sve fioke složila, magistrirala, prošla puzzle Covid 1 lock down fazu, a ne mogu da gledam nove sezone američkih serija koje volim. O COVID. Of all things. Ne mogu. Čak ni ja, dotle došlo. Zoom-ove sam kanselovala pre pola godine.\nDa su mene ljudi iz Dara i Aida i genocida produkcija i promocija koristili kao focus grupu, bilo bi im ne samo jasno zašto nisu imali šanse protiv tema ala non stop alkoholisanja u Another Round i Mads Mikkelesena generalno u vreme Covid, već bi sve odgodili za koju godinu. I pogledali neke od dokumntaraca i igranih filmova koje vam preporučujem. Reče Milićka u pauzi pisanja serijala o genocides around the world, a pandemija i dalje traje. Dosledno.\nJedan drug mi je jednom rekao da sam sva ko rasut pirinač. Još nisam sigurna da li će se zbirka zvati Rasut pirinač ili Dosledno. Toliko sam vremena za Dž, kao i sad, pisala pa za Blog B92, pa za Blic blog, pozatvaraše ih, ni arhive nam nisu dali. Ja kao ja, da li od sumnje u svoju vrednost gaslajtovana od oca i majke nadalje decenijama, pogotovu dok sam bila „priučena kuvarica“ ili „nesvršena studentkinja koja radi u UNPROFOR“ kopije tih tekstova nisam čuvala. Odsamokanselovanje u toku. Ima i nekih prednosti što nema- teksta- nema- dela, mogu i sad po neku od tema o kojima sam tad pisala ponovo da otvorim, neku igru rečima i neki vic za lead da iskoristim. Ovi tekstovi su delom sabiranje i tih zrna radoznalosti i doslednosti u interesovanjima rasutih po FB postovima, TW, blogovima, TV pričaonicama, kombinovani sa „elementima današnjice“. Došli su spontano posle fioka i drugih žrtava saveta kako pregurati COVID life style, između fizikalnih terapija, negde kad sam kod deset kubika CD-ova stala i nisam znala šta s njima da radim.\nDeca su me kanselovala, a ja matora i kilava. Šta da radim sa tolikim CD-ovima? Igrom slučaja, u sred te dileme stiže e mail od BB u kome mi kaže da „he is going full Marie Kondo“. Who the hell is Marie Kondo, taman sam naučila ko su kognitivno ambiciozni Vuletić i Aca Četnika imaj milosti B! Ispostavlja se da je dotična Japanka-Amerikanka, organizatorka stvari i prostora, novinarka i needless to say milionerka. Videh jutros, BTW, u danu kad bukvalno kintu nemam prvi put posle dužeg vremena, da se Bil Gejts razvodi. Da mu se javim? Natrag na Marie, savet po kome je postala slavna i bogata je da se sa stvarima po kući po kategorijama, garderoba, knjige, etc, povremeno suočite, te nežno i prijateljski rastanete sa svime što vam ne „spark joy“ više. Ukratko, da ih se ratosiljate.\nŽena je, očito, vrlo sabran pirinač za razliku na mene. Kad ste decenijama podstanar ko ja KonMari-ovanje vam je način života. Trenutno bi „preživele“ samo mačke, VOGUE-ovi, knjige, par kaubojki a za CD-ove pametna nisam. Mislim muzika još može da mi spark joy, BB me navukao na Black Pumas big time, ali sam zbunjena oko nosača zvuka. Da li da ih bacim, sve se može stream, ili strpam u kutije i ostavim deci, ko zna možda jednom požele da se prisete šta im je mama volela. A uvek imajui ebay. Ove kolumne, „autorski tekstovi koje prenosimo u celosti“, počela sam dashvatam u sred svega ovoga, mi sparkjoy!\nDruga napomena. Nisam istoričar, nisam ni formalni stručnjak za međunarodno humanitarno pravo, ni samoproglašeni stručnjak kao Šešelj, no ovo pisanje mi toliko prija da sam sinoć Google da nađem da li Šešelj ima stav o Holodomoru! U smislu jeste- genocid -nije genocid. Neki mi đavo ne da mira da o ovome pišem, da ovakav pogled na neke istorijske događaje, znanje skupljeno meandriranjem između različitih poslova i životnih faza podelim, može Srbiji pomoći u pregovorima o Kosovu i oko širenja svesti o genocidu nad Srbima u ustaškoj NDH i razumevanju Srebrenice i devedesetih. Moj ne Šešeljev! A i meni da shvatim još po nešto o zemlji i svetu u kome živim.\nĐavo mi ne da mira jer sam vas već upozorila-počinje rat pizda vam materina. Odnosi Istok-Zapad se toliko zatežu da ni Srbija neće moći još dugo da se pravi Englez. Rusi su ovih dana uveli zabranu ulaska za osam visokih zvaničnika EU među kojima su i predsednik EU Parlamenta i potpredsednica Evropske komisije. Mnoge stvari u budućnosti, pa i šanse za prepoznavanje nekih istorijskih činjenica koje nam Zapad duguje zavisiće od toga na koju stranu u proleće 2021. odemo. I da li će Ameri konačno zvanično reći Holodmor je bio genocid, zavisi delom i od raspleta aktuelnih tenzija. Kineze su za Ujgure pritisli „preko reda“ rekla bih, a sumnjam da znam i zašto. Nije sve u kršenju ljudskih prava ima nešto i u polusilikonu.\nKad se kalio hladni rat bilo je slično, Jugoslavija se dvoumila, a i „moji Zapadnjaci“ oko stepena kazne i prepoznavanja i-ili zatrpavanja zločina iz WW2 u istorijsko-diplomatskom sećanju. Ameri i Britanci, su prilično nekoordinirano, i među vlastitim vojnim, obaveštajnim i diplomatskim delovima aparata, puštali da Ante Pavelić zuji okolo posle WW2, čekajući da vide i na koju će stranu drug Tito i mi svi. Kažu da nisu hteli mnogo da čačkaju mečku oko Jasenovca i zločina nad Srbima i zbog četničko-ustaške emigracije takođe, da u svom dvorištu ne zapale varnice. Kao i oko Holodomora, znala su diplomatska predstavništva dosta toga, no se gledalo da li im Staljin treba protiv Nemaca, a ni sam koncept sindikalizma, levičarenja, modernizcije nije na primer italijanskim fašistima bio ideološki dalek. Britanci tek- jeste vrlo brutalno al se modernizuju takva su feudalana razvalina bili. Drug Tito je otišao na pogrešnu stranu, iako je Staljinu rekao ne. Neki od tih s kojima je otišao na pogrešnu stranu nisu bili skroz negativni likovi, samo vrlo kontroverzni i zadrti poput prvog predsednika Indonezije (kad se odkolonizovala) -Sukarna. Nacionalista, levičar i vernik, koji se ženio desetak puta, skinuli ga Ameri s vlasti. Čuti, Jelena, ćuti….\nU pripremama za današnju priču o genocidu u Indoneziji pogledajte još jednom film Godina opasnog življenja. Ovog puta se udubite malo u događaje koji se opisuju, ne samo u ljubavnu priču Ričarda Gira i Sugurni Viver. To je bio period u jesen 1965, kad se „tamo de treba“ odlučilo da se Sukarno skine s vlasti jer je skrenuo suviše ulevo ka Kini i SSSR, a pustio je i PKI (Indonežansku komunističku partiju), da postane najveća KP koja nije na vlasti na svetu (Cc 20 miliona članova) Ništa mu nije pomoglo što je imao „vođeni demokratski legitimitet“, što nije bio pobunjenik, masovni ubica ništa od toga. Skidači: vojska, antikomunisti i Ameri. Zvuči poznato? Dogodine u Santijagu.\nRezultat-trideset godina zlikovačko autoritarne Suhartove vlasti. Ali sa modernizacijom i privrednim rastom. Povremeno. Tokom 65/66 u Indoneziji je pobijeno oko milion ljudi, mahom članova PKI, ali i raznih etničkih i verskih grupa, uključujući i ateiste da bi se Suharto instalirao. Masovna ubistva u Indoneziji, za neke a za i mene genocid 101, su specifična iz mnogo razloga. Da bi se nešto proglasilo ili osudilo kao genocid potrebno je dokazati nameru. Malo njih će baš da napiše zvaničan dopis-pobićemo te i te. Suhato je mudro otišao i dalje, outsource je ubistva paravojskama. Zvuči poznato? I drug Mao je ooutsource zločine nad bogatim seljacima u Velikom skoku napred od 1958/62 siromašnim seljacima, i ta se „agrarna reforma“ ako mene pitate fakturiše kao genocid. Smatra se i najvećim masovnim ubistvom ikad, procene idu i do četrdeset pet miliona ljudi. 45 MILIONA. Hitleru, Staljinu, da li mirno spavate.\nZapamtite godine, 45 miliona ljudi pobijeno u periodu 58/62, počinioci kineski komunisti, učinjeno malo toga. Pa 1965. i suviše „levih skretanja“ u Indoneziji - skidanje levoskretača. Indonezija je najveća muslimanska zemlja na svetu, i jedna od najmnogoljudnijih generalno, no nije to homogen svet. I kad nema „političke grupe“ eksplicitno navedene kao objekta genocida u Konvenciji, uvek ima naših koji su „manje naši“, musliman ali komunista, tako da na kraju pripadnici jedne nacije mogu da načine genocid nad pripadnicima svoje nacije. Kako sam krenula neće me kanselovati zbog negacije genocida već zbog inflacije genocida. Ponekad mislim da je Milošević i nad nama načinio genocid, toliko nam je sjebao životne okolnosti da se slabo igde pomeramo, bez obzira na autoputeve.\nJedna od najstrašnijih stvari oko genocida u Indoneziji je što NIKO NIKAD NIJE ODGOVARAO. Kako ističe vreme za oznake tajnosti na američkim dokumentima, 2017. je bila ključna, sve više se vidi kolika je njihova uloga bila. Nisu samo „osmatrali i nereagovali“ već aktivno pomagali Sukartu. Ljudi iz ambasade su ubilačkim odredima davali spiskove sa imenima članova KP.\nJoš gore, mnogi počinioci tih ubistava su i dalje viđeni kao heroji u velikom delu Indonezije, iako se sami zločini ne spominju. The Act of Killing je prvi od dva fenomenalna netradicionalna dokumentarna filma Džošue Openhajmera, u kojima se pojavljuju ubice lično, porodice žrtava se susreću s njima…Drugi je The Look of Silence. O njima ću pisati posebno, jer to zaslužuju big time.\nIma još gore. Pročitajte tekst iz američkog Atlantica iz 2017. koji sam već linkovala\nWhat the United States Did in Indonesia -podnaslova- „Velika količina nedavno objavljenih dokumenata potvrđuje da je uloga Vašingtona u masakru u zemlji 1965. bila deo veće hladnoratovske strategije“. Zli jezici pričaju da su se metode Suhartovog dolaska na vlast, čistke komunista-masovna ubistva, koristile i u drugim desničarskim pučevima koje su Ameri podržavali. Zli jezici kažu da su se u Santijagu, pre svrgavanja Aljendea s vlasti, pojavili grafiti „Džakarta dolazi“.\nNajgore. Višezančno, BTW. U Tekstu se citira radnik političke sekcije američke ambasade u Džakarti iz tog perioda koji je dao spiskove komunista Suhartovoj hunti i paravojnim ubilačkim jedinicama. “Oni su verovatno pobili mnogo ljudi i meni su ruke, verovatno, krvave, ali nije to sve toliko loše”. U originalu: “They probably killed a lot of people, and I probably have a lot of blood on my hands, but that's not all bad.”\nSetite se posledica Maovog Velikog skoka napred, uzmite najkonzervativnije brojke pobijenih ljudi, Britanika kaže da je od gladi pomrlo oko dvadeset miliona ljudi, razmislite o brojevima ljudi nastradalih u sovjetskim gulazima posle WW2, i tu brojke dođu do desetina miliona, ne zaboravite Pola Pota i Polja smrti (fenomenlan film BTW) u kojima je u kambodži sredinom sedamdesetih isto zarad “agrrnih ideoloških reformi” pobijeno oko million ipo ljudi pre nego me kanselujete kao nečoveka, što razumem šta je dotični hteo da kaže. Ili što vam dramim da je opet počeo nekakav hladni rat, pizda vam materina. Ako nas iskustvo nečemu uči, a nije da nismo skloni da svaku šansu prokockamo, ja znam na koju bi stranu Srbija ovog puta morala. Među one zemlje koje imaju SLOBODU I BUDUĆNOST.


Prava vojnih invalida | Opština Plandište\nPočetna strana » USLUGE » BORAČKO-INVALIDSKA ZAŠTITA » Prava vojnih invalida\nSvojstvo ratnog vojnog invalida po osnovu rane, povrede, ozlede i bolesti\nOvo svojstvo mogu da ostvare lica, učesnici rata 1941-1945, kao i lica koja su učestvovala u ratovima na prostoru bivše SFRJ od 1990. do 1995. kao pripadnici i dobrovoljci u JNA i pripadnici Vojske Jugoslavije i lica koja su obavljala poslove državne bezbednosti u oružanim akcijama za vreme NATO agresije.\nzahtev za priznavanje svojstva ratnog vojnog invalida;\nmedicinska dokumentacija o lečenju iz vremena nastanka oštećenja i vremena podnošenja zahteva;\nuverenje o okolnostima povređivanja (izdaje nadležni vojni ili drugi nadležni organ);\nvojna knjižica (fotokopija).\nSvojstvo mirnodopskog vojnog invalida po osnovu rane, povrede, ozlede i bolesti\nOvo svojstvo mogu da ostvare lica jugoslovenski državljani koji su u miru kao vojnici na služenju vojnog roka, studenti vojne akademije, učenici srednje vojne škole, lica u rezervnom sastavu, slušaoci škole za rezervne oficire kao i dobrovoljci na vojnoj dužnosti u Vojsci Jugoslavije ili Vojsci Srbije i Crne Gore u vršenju vojne službe ili dužnosti u vezi sa službom zadobili povredu ili ozledu bez svoje krivice pa je nastupilo oštećenje njihovog organizma najmanje 20%.\n(Za navedena lica koja su obolela na službi u Vojsci SCG procenat oštećenja je 60%)\nzahtev za priznavanje svojstva mirnodopskog vojnog invalida;\nmedicinska dokumentacija o lečenju,\nuverenje vojne jedinice o okolnostima povređivanja ili rešenje o otpuštanju iz Vojske Srbije i Crne Gore,\nuverenje Vojnog odseka o vremenu provedenom na redovnom odsluženju vojnog roka (izdaje vojni odsek prema mestu prebivališta stranke);\nPovećanje procenta vojnog invaliditeta lica koja imaju svojstvo ratnog ili mirnodopskog vojnog invalida mogu tražiti povećanje već postojećeg procenta vojnog invaliditeta.\nPo isteku dve godine od dana donošenje konačnog rešenja o sticanju svojstva ratnog ili mirnodopskog vojnog invalida, vojni invalid može podneti novi zahtev za utvrđivanje novog procenta invaliditeta a u vezi sa nastalom promenom.\nzahtev za povećanje procenta vojnog invaliditeta;\nnalaz lekara specijaliste o tome da je nastupila promena od uticaja na raniji utvrđeni invaliditet.\nOsnovno pravo porodice palog borca je pravo na porodičnu invalidninu (pravo na mesečni novčani iznos).\nzahtev za priznavanje prava na porodičnu invalidninu po palom borcu;\nlična karta ili izbeglička legitimacija (fotokopija);\nizvod iz MKV;\nizjava dva svedoka da se udova nije preudala;\nizvod iz MKR za decu;\nškolska potvrda za decu školskog uzrasta;\nuverenje o državljanstvu za podnosioca zahteva i decu;\nuverenje o okolnostima pogibije palog borca (izdaje nadležan vojni organ);\nizvod iz MKR i MKU za lice od koga se izvodi pravo.\nUvećanje porodične invalidnine\nRoditelj palog borca koji nije imao druge dece ili koji je imao više dece kome su ostala deca izgubila život kao građanske žrtve rata ima pravo na uvećanje porodične invalidnine.\nTakođe, i bračni drug palog borca koji nema dece odnosno ako ima jedno dete ili više dece koja su nesposobna za privređivanje, pod uslovom da je nesposobnost nastupila pre 15 godine života, odnosno do navršenih 26 godina , ako je dete bilo na školovanju, pored prava na porodičnu invalidninu ima pravo na uvećanu porodičnu invalidninu.\nzahtev za priznavanje prava;\nfotokopija lične karte ili legitimacije prognanog lica;\nizjava dva svedoka da podnosilac zahteva nema više dece tj. da mu je poginuli borac bio jedino dete;\nizvod iz MKR i MKU za lice od koga se izvodi pravo;\nuverenje vojnog organa o datumu i okolnostima pogibije palog borca;\nizvod iz MKR za dete palog borca;\nškolska potvrda za decu školskog uzrasta.\nPorodična invalidnina po umrlom vojnom invalidu\nČlanovi uže porodice palog borca, članovi uže porodice vojnog invalida od I do VII grupe, posle njegove smrti, i članovi uže porodice lica koje je poginulo ili umrlo od posledica rane, povrede, ozlede ili bolesti zadobijene pod okolnostima iz člana 7.i 9.Zakona o osnovnim pravima boraca, vojnih invalida i porodica palih boraca imaju pravo na porodičnu invalidninu (Službeni list SRJ 24/98) (odnosi se na mirnodopske vojne invalide).\nzahtev za priznavanje prava na porodičnu invalidninu po umrlom vojnom invalidu;\nizvod iz MKR za podnosioca zahteva i decu;\nizvod iz MKU za pokojnog vojnog invalida.\nBorački dodatak je dodatak uz zaradu ostvarenu po osnovu radnog odnosa.\nzahtev za priznavanje prava na borački dodatak;\npotvrda o radnom odnosu koju izdaje poslodavac;\npotvrda o visini isplaćene mesečne zarade (izdaje poslodavac);\npotvrda o minimalnoj zaradi po kolektivnom ugovoru;\nVojni invalid ima pravo na ortopedska i druga pomagala za opštećenje organizma po osnovu kojih mu je priznat vojni invaliditet, u skladu sa medicinskim indikacijama utvrđenim Pravilnikom za ortopedska i druga pomagla vojnih invalida (“Službeni list SRJ” broj 37/2000).\nZahtev za priznavanje prava na ortopedska i druga pomagala;\nnalaz i mišljenje Komisije za pregled VI (upućujue prvostepeni organ po službenoj dužnosti).\nPravo na putničko motorno vozilo\nVojni invalid kome je svojstvo vojnog invalida prve grupe priznato trajno zbog amputacije ili teških opšećenja ekstremiteta izjednačenih sa amputacijom ekstremiteta i zbog gubitka vida na oba oka, ima pravo na putničko motorno vozilo domaće proizvodnje zapremine do 1000 cm3.Vojni invalid može ponovo ostvariti pravno na putničko motorno vozilo po isteku 7 godina od dana preuzimanja ranije primljenog vozila.\nzahtev za priznavanje prava na putničko motorno vozilo;\nrešenje o priznatom svojstvu (važi za invalide I grupe – 100% invaliditeta).\nPomoć u slučaju smrti vojnog invalida\n2. izvod iz MKU vojnog invalida;\n3. izjava dva svedoka o činjenici da je podnosilac zahteva živeo u istom domaćinstvu sa vojnim invalidom ili se starao o njemu najmanje godinu dana pre smrti, kao i to da je snosio troškove sahrane umrlog vojnog invalida.\nPravo na besplatnu i povlašćenu vožnju\nZahtev za besplatnu i povlašćenu vožnju;\nIzdavanje i overa knjižica;\nObjava za povlašćenu vožnju.\nNadoknada za ishranu i smeštaj za vreme putovanja i boravka u drugom mestu po pozivu nadležnog organa\nfotokopija lične karte korisnika lične ili porodične invalidnine;\nfotokopija lične karte pratioca korisnika lične ili porodične invalidnine kome je priznato pravo na dodatak za negu i pomoć i pratioca deteta korisnika do navršene 15 godine života;\nizvod iz MKR za dete korisnika porodične invalidnine.\nPravo na negu i pomoć imaju invalidi od I do IV grupe.\nzahtev za priznavanje prava na dodatak, negu i pomoć;\nnalaz lekara specijaliste o potrebi za negom i pomoći drugog lica;\nPravo na ortopedski dodatak (mesečni novčani iznos) ima vojni invalid od I do VI grupe kome je vojni invaliditet utvrđen zbog oštećenja organizma koje je neposredna posledica zadobijene rane, povrede, ozlede ili bolesti koja je prouzrokovala amputaciju ekstremiteta ili teško oštećenje ekstremiteta kao i zbog gubitka vida na oba oka.\nzahtev za priznavanje prava na ortopedski dodatak;\nnalaz lekara specijaliste o zdravstvenom stanju organizma, a koje je neposredna posledica zadobijene rane, povrede, ozlede ili bolesti koja je prouzrokovala teško oštećenje ekstremiteta.\nNadoknada za vreme nezaposlenosti ratnih vojnih invalida od I – IV grupe invaliditeta\nuverenje da je vojni invalid nezaposleno lice (izdaje Služba zapošljavanja);\nuverenje o imovnom stanju (izdaje Služba za katastar nepokretnosti);\nuverenje o načinu ostvarivanja zdravstvene zaštite;\ndokaz o imovnom stanju i korišćenju penzije za lica iz bivših republika iz opštine u kojoj su živeli.\nMesečno novčano primanje vojnih invalida i korisnika porodične invalidnine\nizvodi iz MKR i MKV za članove domaćinstva;\nizvod iz MKU za lice od koga se izvodi pravo;\nizjave svedoka pred službenim licem organa o sastavu i prihodima članova domaćinstva podnosioca zahteva;\nuverenje o zaduženju katastarskim prihodom;\nuverenje o korišćenju penzije ili novčane naknade iz oblasti penzijsko – invalidskog osiguranja za sve članove;\nuverenje o svojstvu penzionera po osnovu samostalne delatnosti ili zemljoradničke penzije za sve članove (Republički fond za penzijsko i invalidsko osiguranje samostalnih delatnosti i zemljoradnika);\nizveštaj poreske uprave o zaduženju porezom podnosioca ili članova domaćinstva;\nprosek zarade zaposlenih članova domaćinstva i podnosioca zahteva, po osnovu radnog odnosa u prethodnoj godini.\nČlanovima porodice priznaje se samo jedno mesečno novčano primanje prema redosledu: bračni drug, deca i roditelji.\nKorisniku pripada jedno mesečno novčano primanje i u slučaju kada ima više osnova (vojni invalid i korisnik porodične invalidnine).


NOVI ALATI ZA PRIVLAČENJE PASIVNIH KANDIDATA U E-REGRUTOVANJU – NOMCENTAR NGO\nBy nomcentarngo September 21, 2018 Ekonomski i blog ljudskih resursa\nPrimena elektronskog menadžmenta ljudskih resursa se značajno povećala poslednjih godina, a organizacije sve više usvajaju ove sisteme kako bi ostvarile administrativne uštede i strateške prednosti.\nRegrutovanje se može izvršiti sledećim veb tehnologijama:\nRegrutovanje primenom alata veb 1.0 tehnologije\nTzv. ’’statistički veb’’, gde kompanija postavlja oglas na svom portalu ili na specijalizovanim portalima za zapošljavanje.\nRegrutovanje primenom alata veb 2.0 tehnologije podrazumeva komunikaciju između poslodavca i kandidata pomoću društvenih mreža, blogova, video platforme, online servis za pretraživanje biografije i itd.\nUvođenjem veb 3.0 i 4.0 tehnologije omogućilo je velike promene, posebno u pogledu regrutovanja pasivnih kandidata.\nRegrutovanje primenom alata veb 3.0 tehnologije (tkz. ’’kontekstualni’’) predstavlja traganje za najtalentovanijim kandidatima, a mnogi od njih već su zaposleni i ne traže aktivno posao. Ključ uspeha akvizicije talenata je jak brend poslodavca. Da bi kompanija postala ’’najpoželjniji poslodavac’’ za pasivne kandidate mora izgraditi brend atraktivnog poslodavca. Društvene mreže bi pomogle u formiranje grupe ’’pratilaca’’ i odvesti kompanije do talentovanih pojedinaca koji žele da rade za kompaniju.\nRegrutovanje primenom alata veb 4.0 tehnologije je regrutovanje putem eksternih ponuda- crowdsourcing i proces regrutovanja kroz kompjuterske igrice- gejmifikacija (gamification).\nCrowdsourcing ili regrutovanje putem eksternih ponuda,predstavlja formu otvorenog poziva kompanije svojim ’’pratiocima’’ širom sveta na društvenim mrežama da dobrovoljno učestvuju u angažovanju kandidata za koje smatraju da bi bili uspešni na odgovarajućem radnom mestu.\nGejmifikacija u procesu regrutovanja podrazumeva primenu igara za podsticanje angažovanja ljudi u aktivnostima koje se inače smatraju dosadnim i rutinskim. Kompanije kreiraju igrice koje obuhvataju virtuelno obavljanje različitih zadataka u vezi sa poslovima kompanije. Igre se postavljaju na veb sajt kompanije i svako može učestvovati. Na ovaj način kompanija može privući izvanredne kandidate u proces regrutovanja, posebno oni koji ne bi bili zainteresovani da učestvuju u tradicionalnom procesu regrutovanja.\nPrimena ovih alata u procesu e-regrutovanja doprinosi povećanju uspešnosti ovog procesa jer ga čini zanimljivijim i zabavnijim za potencijalne kandidate u odnosu na klasičan sistem regrutovanja.\nOrlić, R. (2017). Menadžment ljudskih resursa. Beograd. str.400-403.\n#menadžmentljudskihresursa #elektronskimenadzmentljudskihresursa #humanresources #eregrutovanje #regrutacija #gejmifikacija #eksternapreporuka #kandidati\nBerlin u Beogradu


Usluge "oživljavanja" preduzeća u teškoćama\nSrbija ima veliki potencijal da privuče ulaganja Tanja Kuzman - "Startap ne odustane kad na planinarenje krene u japankama" PwC Serbia professionals' corner Carinski seminar Biljana Bogovac - intervju za Novu Ekonomiju Korporacije u digitalnom svetu Želimo dobrodošlicu našem novoizabranom partneru u Srbiji Novi put svile - Vladislav Cvetković za N1 Šta znamo o nefinansijskom izveštavanju? Preduzmi ideju – USAID i Inicijativa „Digitalna Srbija” podržavaju inovacije i preduzetništvo\nŽelimo dobrodošlicu našem novoizabranom partneru u Srbiji\nPwC sektor za usluge “oživljavanja” preduzeća u teškoćama pruža usluge savetovanja zajmodavcima, poveriocima, društvima i pojedincima u finansijskim poteškoćama. U saradnji sa kolegama iz svih linija usluga (usluge poreskog savetovanja, usluge revizije i usluge poslovnog savetovanja) klijentima obezbeđujemo neophodna stručna znanja iz različitih oblasti poslovanja koja će im pomoći u donošenju ispravnih odluka.\nNezavisna analiza poslovanja\nKada kompanija ostvaruje slabije rezultate od očekivanih, kada se suočava sa teškoćama odnosno krizom u poslovanju, PwC obezbeđuje usluge pregleda poslovanja za potrebe investitora ili, pak, same kompanije. Pomenute usluge pomažu stranama da steknu jasniju sliku o poslovanju i preciznije procene mogućnosti koje im stoje na raspolaganju.\nU situaciji kada se preduzeće suočava sa finansijskim teškoćama ili mu preti stečaj, PwC može da pomogne u spasavanju poslovanja, pod uslovom da se na vreme preduzmu odgovarajuće mere. Osim pomenutog, PwC može da pomogne interesnim stranama da povrate uložena sredstva u slučaju stečaja.\nVećina kompanija je u mogućnosti da oslobodi značajna gotovinska sredstva “zarobljena” u poslovnim aktivnostima te na taj način poveća profitabilnost i vrednost kompanije kroz aktivnije upravljanje obrtnim kapitalom.\nPwC tim zadužen za usluge pomoći u restruktruriranju poslovanja pruža usluge kompanijama koje se suočavaju sa finansijskim pritiscima odnosno koje imaju potrebu za brzim promenama;\nUsluge pomoći pri prevazilažanju specifičnih situacija i upravljanje odnosima sa interesnim stranama\nKada se kompanija suočava sa kriznom situacijom, npr. kada ima probleme sa tokovima gotovine ili kasni u otplati obaveza, PwC ima ulogu katalizatora tj. pokretača koji, u saradnji sa rukovodstvom i interesnim stranama, podstiče sve učesnike na međusobnu saradnju.\nPomoć prilikom prodaje dela ili celog poslovanja\nU situaciji kada zavisno preduzeće kompanije, jedan njen sektor ili ogranak ostvaruje rezultate slabije od očekivanih, PwC pruža pomoć u ostvarivanju optimalnog oporavka.\nKompanijama, njihovim zajmodavcima, akcionarima, kao i drugim zainteresovanim stranama za poslovanje suočeno sa slabijim rezultatima i finansijskom krizom, PwC obezbeđuje rešenje u vidu finansijskog restrukturiranja i pomaže u izradi platforme za oživljavanje poslovanja.\nPartner, Pomoć pri poslovnim transakcijama, PwC Serbia\nDirektor, Poslovno savetodavne usluge, PwC Serbia\n© 2022 - Fri Jul 01 22:52:37 UTC 2022 PwC. Sva prava zadržana. PwC se odnosi na mrežu društava članica grupe PwC, odnosno na jednu ili više članica mreže društava od kojih svaka predstavlja pravno nezavisan subjekt. Za više informacija posetite www.pwc.com/structure .


UŽIVO PRENOS LIGA ŠAMPIONA: Sergej i društvo dočekuju posrnulog šampiona, Čelsi je favorit protiv Atletika - mediji.net\nUŽIVO PRENOS LIGA ŠAMPIONA: Sergej i društvo dočekuju posrnulog šampiona, Čelsi je favorit protiv Atletika\nPratite sa nama mečeve osmine finala Lige šampiona\nNa redu su još dva meča osmine finala Lige šampiona: Lacio u Rimu dočekuje branioca titule Bajern Minhen, dok lider Primere Atletiko Madrid i Čelsi igraju u Bukureštu.\nZanimljivo je da je od ova četiri tima jedino Lacio u dobroj formi ako je suditi po domaćim utakmicama. Rimljani su pobedili sedam puta u poslednjih osam mečeva u Seriji A, uz poraz od lidera Intera u gostima. Osim toga, ekipa je na domaćem terenu poslednji put izgubila pre više od dva meseca.\nBajern je, sa druge strane, u očiglednoj krizi. U...\nčetiri mesecaPročitajte još na ovu temu


Da li smo zarobljeni u sopstvenom klupku? - Žarko Ilić Blog\n2. новембра 2017. 2. новембра 2017. by Zarko Ilic\nŽelim da budem uspešan. – izjasnio se jedan advokat koji je došao kod mene.\nŠta za vas znači biti uspešan?\nPa, da imam ugled, da me poštuju u društvu.\nKako se to meri od davnina do dana današnjeg? – nastavljam i ja sa pitanjima.\nPa, da budem materijalno obezbeđen.\nČovek je uvek usmeren ka dostizanju, ne samo materijalnih, već i duhovnih vrhunacа kroz istrajni i predani napor koji ulaže. Nažalost, to je uvek bilo polovično: tek simbol muškosti i materijalnog dela uspeha. Onda je to vremenom i greškom zamene teza, poistovećeno sa muškim aspektom plodnosti, pоhote, sa ambicijom i lukavom lucidnošću. U čitavoj priči samo fale rogovi pa da simbol natрriodne moći i božanskog „čoveka na položaju“ bude kompletan. Pogađate, tu mislim na biblijsku predstavu đavola koji takođe nije nepoznanica u svetu uspeha. Tako izgleda slika uspešnog čoveka današnjice: osoba opijena hedonističkim odnosom prema životu i svom uspehu. Skoro patološka ljubav prema tako iskrivljenoj slici uspeha…. Inače, jedina vrsta ljubavi koja ne vodi u ravnotežu, mir i radosni spokoj jeste ljubav prema moći. Ona je beskonačna i obično prerasta u patološku potrebu samo za još moći, bez realne potrebe koja je utemeljuje.\nAli niste me razumeli, ja želim da napredujem, da budem bolji advokat. – branio se čovek.\nU ljudskom biću postоji potencijal za ekspanziju i širenje u svakom smisla. Ne zaboravite da na vašem putu stoji sam đavo! Taj bivši, najblistavji među anđеlima, kažu neke legende, i dalje na zemlji služi Bogu tako što iskušava ljude. On ne dozvoljava onima koji nisu čista srca i besprekornih težnji da nastave napredovanje ka duhovnim svetоvima. Stoga će on zаustаviti, prevariti ili oterati sva ona bića čija jе svest još uvek zatrovana nižim, nepročišćenim, životinjskim težnjama ili neuravnoteženim duhovnim komponentama ili čija volja nije dovoljno čvrsta da odoli i prevaziđe svim iskušenjima na duhovnom putu.\nVi mene očito ne razumete, zašto uplećete religiju u ovaj razgovor?\nOvo nije religija. Tumačenje koje sam vam ponudio treba da posluži da shvatite šta su teškоće sa kojima se suоčavate da biste pobedili negativne, a nesvesne duhovne snage koje vas sprečavaju da se razvijete i postanete celоvita ličnost.\nDobro kako taj đavo mene iskušava?\nNije on neko mistično biće – on je vaša nesputana volja i težnja ka slobodi od karmičkih uslоvljenosti. U tom smislu, izbor Puta je veoma važan. Mi možemo оdbijati da prihvatimo sudbinu koju je naš duh izabrao na rođenju. Bežati od neprijatnih, novih i teških situacija, a pritom težiti sigurnosti i zadovoljstvima? Na taj način ćemo samo prestati da učimo i rastemo. S druge strane, ako prihvatimo iskustva koja karma postavlja na Put, ma kаko odbоjna, strašna i nerazumljiva ona bila, te ako nastojimo da ih konstruktivno razrеšimo i razumemo, naša duša će rasti kroz saznanje i mudrost.\nBudući da je đavo velik i dobar u svom poslu, to znači da ćemo upasti u njegovu zamku ako dozvolimo da nama gospodari njegov predstavnik u nama. Tog predstavnika zovemo ego. To je uvek tako jer mi ljudi obično ne želimo da se borimo sa svojim najukorenjenijim, najtvrdоkornijim, lošim ili bolnim osobinama. Tada je sve oko nas puno suprotnosti i straha. I po pravilu: sve i svako nam je drugi kriv.\nPa šta treba da bude moj Put onda? Šta je ispravno?\nPravi Put svih nas je da shvatimo šta nam naša duša govori i šta želi, a da li ćemo postati zatvorenici u klорci koju smo sami za sebe napravili ili ćemo uspeti da se iz nje оslоbodimo, zavisi samo i jedino do nas samih i izbora o kom vam govorim!\nPrethodni tekstŠta je uzrok teške tragedije?\nSledeći tekstPustinjak u svakome od nas


Svako treće preduzeće u Banjaluci je trgovina – ASinfo Portal\n15.06.2020. / 16:20\nBANJALUKA – Od snažnog privrednog centra sa razvijenom industrijom u kojoj su gospodarile kompanije poput “Čajaveca”, “Incela”, “Jelšingrada”, “Fruktone”, “Mljekare” i brojnih drugih u bespovrat izgubljenih u tranziciji i kriminalnoj privatizaciji, privreda Banjaluke se u posljednjih nekoliko godina oslanja uglavnom na trgovinu.\nTo pokazuju i podaci gradskog Odjeljena za privredu prema kojima od 8.861 preduzeća na teritoriji grada, čak 2.646 posluje u oblasti trgovine ili nepunih 30 odsto. U toj branši gdje su tokom prošle godine ostvareni prihodi od 2,89 milijardi maraka radi 12.803 ljudi, ubjedljivo najviše od svih ostalih djelatnosti.\nGotovo nevjerovatno zvuči podatak da u poslovanju sa nekretninama postoji 1.380 firmi dok u prerađivačkoj industriji posluje 665 preduzeća ili 7,5 odsto od ukupnog broja.\nSlična slika je i kada je preduzetništvo u pitanju. Od 4.418 aktivnih radnji, 1.147 se bavi trgovinom, 843 ugostiteljstvom a 639 ostalim uslužnim djelatnostima.\nStruktura preduzeća u Banjaluci možda najbolje govori šta je ostalo od nekadašnje privrede.\nOd 17.020 poslovnih subjekata koji posluju u Banjaluci, skoro 50 odsto zapošljava manje od 50 radnika. Velikih kompanija, koje zapošljavaju preko 250 radnika je tek 86 i njihov broj u ukupnom broju preduzeća je na nivou statističke greške.\nU gradskoj upravi Banjaluka navode kako su zadovoljni pokazateljima u privredi.\n“Može se zaključiti da je grad Banjaluka u smislu zastupljenosti privrednih i neprivrednih djelatnosti značajan administrativni, trgovački, zdravstveni i obrazovni centar. Potrebno je napomenuti da je da je na nivou Republike Srpske djelatnost ugostiteljstva i turizma zauzima šesto mjesto, dok na nivou grada nije u prvih deset deset sjelatnosti”, navodi se u Informaciji o stanju u privredi i zapošljavanju u Banjaluci a koji će se naći pred odbornicima na narednom skupštinskom zasijedanju.\nInače, u Banjaluci je u proteklih 20 godina putem privatizacije prodato 134 preduzeća po ukupnoj cijeni od 1,37 milijardi maraka, a upravo se u njihovih industrijskim halama i postrojenjima danas trguje.\nTagovi: banja lukatrgovina\nKovid-19 ponovo srušio cijenu nafte


Vesti online / Sport / Fudbal / Zvezdini fudbaleri stigli u Antaliju (VIDEO)\nFudbaler Crvene zvezde če posle letova preko Istanbula sleteli u tursko letovalište, gde će provesti dve nedelje.\nSmešteni su u hotelu "Regnum" koji raspolaže fudbalskim kompleksom, sportskim i golf terenima, čak i vodenim svetom od 7.000 kvadratnih metara.\nČeta Vladana Milojevića imala je mnogo sreća, za razliku od fudbalera Partizana.\nFUDBAL Crvena zvezda u Kruševcu "overava" titulu


source.ba | Conte: Šest članica EU spremne da prihvate migrante s broda Open Arms\nTalijanski premijer Giuseppe Conte izjavio je u četvrtak da je šest država članica EU prihvatilo da primi neke od 150 migranata kojima je zabranjeno iskrcavanje u Italiju, rješavajući posljednji spor oko imigracije u Evropu preko Mediterana.\nMigranti su blokirani na španskom humanitarnom brodu Open Arms otkako su izvučeni iz mora kod libijske obale početkom augusta, dok talijanski ekstremno desničarski ministar unutrašnjih poslova Matteo Salvini odbija da im omogući iskrcavanje u neku od talijanskih luka.\nConte navodi u otvorenom pismu Salviniju da će migranti biti podijeljeni među Francuskom, Njemačkom, Rumunijom, Portugalom, Španijom i Luksemburgom, prenosi Reuters.\nTagovi: MigrantiGiuseppe Conte


Institut za crnu metalurgiju O nama – Institut za crnu metalurgiju\nInstitut za crnu metalurgiju je osnovan 1974. godine za potrebe naučno-istraživačkog rada i tehnološkog razvoja Željezare kao i nastave Metalurško-tehnološkog fakulteta.\nInstitut za crnu metalurgiju je akcionarsko društvo i licencirana naučno-istraživačka ustanova, koja se bavi istraživačko-razvojnim poslovima u oblasti tehničko tehnoloških nauka, laboratorijsko-terenskim ispitivanjima i sveobuhvatnom karakterizacijom metalnih i nemetalnih materijala, kao i procesne opreme i proizvodnjom specijalnih čelika i legura u obliku odlivaka i polufabrikata namijenjenih za dalju preradu kovanjem i valjanjem.\nU Institutu se obavljaju specijalistička ispitivanja fizičko hemijskog stanja i karakterizacije materijala i procesne opreme na nivou ekspertiza, arbitraža i stručnih nalaza.\nInstitut je za potrebe o snivača, okruženje i sopstveni razvoj realizovao preko 300 istraživačko-razvojnih projekata iz oblasti metalurgije, energetske efikasnosti i zaštite životne sredine. Godišnje se realizuje više ekspertiza za potrebe privrednih subjekata Crne Gore i regiona iz oblasti industrije čelika, rudarstva, energetike, građevinske, hemijske i aluminijske industrije.\nU Institutu je zaposleno više renomiranih stručnjaka sa najvišim zvanjima iz različitih djelatnosti.\nInstitut posjeduje Sertifikat za sistem menadžmenta kvalitetom prema zahtjevima standarda ISO 9001:2008, kao i Sertifikat o akreditaciji laboratorija za ispitivanje prema zahtjevima standarda MEST EN ISO/ IEC 17025:2011.\nInstitut za crnu metalurgiju © 2018 - developed by Elite4web


Najbolji hoteli u blizini: Chiesa dei Santi Pietro e Paolo, Arluno\nPiazza Pozzobonelli Cardinal 1, 20010, Arluno, Italija\n40 hotela je u krugu od 18 km od: Chiesa dei Santi Pietro e Paolo\nFiltrirajHoteli11 km od lokacije Chiesa dei Santi Pietro e Paolo\n3,0 km od: Chiesa dei Santi Pietro e Paolo\nBr. 1 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 1.501 hotela u Arluno\n2,3 km od: Chiesa dei Santi Pietro e Paolo\nBr. 2 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 1.501 hotela u Arluno\n5,9 km od: Chiesa dei Santi Pietro e Paolo\nBr. 3 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 1.501 hotela u Arluno\n4,8 km od: Chiesa dei Santi Pietro e Paolo\nBr. 4 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 1.501 hotela u Arluno\n5,7 km od: Chiesa dei Santi Pietro e Paolo\nBr. 5 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 1.501 hotela u Arluno\n6,4 km od: Chiesa dei Santi Pietro e Paolo\nBr. 6 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 1.501 hotela u Arluno\n5,0 km od: Chiesa dei Santi Pietro e Paolo\nBr. 7 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 1.501 hotela u Arluno\nBr. 8 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 1.501 hotela u Arluno\nBr. 9 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 1.501 hotela u Arluno\n7,8 km od: Chiesa dei Santi Pietro e Paolo\nBr. 10 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 1.501 hotela u Arluno\n9,5 km od: Chiesa dei Santi Pietro e Paolo\nBr. 11 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 1.501 hotela u Arluno\n10,6 km od: Chiesa dei Santi Pietro e Paolo\nBr. 12 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 1.501 hotela u Arluno\n7,3 km od: Chiesa dei Santi Pietro e Paolo\nBr. 13 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 1.501 hotela u Arluno\n9,2 km od: Chiesa dei Santi Pietro e Paolo\nBr. 14 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 1.501 hotela u Arluno\nBr. 15 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 1.501 hotela u Arluno\n7,6 km od: Chiesa dei Santi Pietro e Paolo\nBr. 16 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 1.501 hotela u Arluno\nVia Sempione 12 | Barbaiana di Lainate, 20020 Lainate, Italija\n6,9 km od: Chiesa dei Santi Pietro e Paolo\nBr. 17 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 1.501 hotela u Arluno


Anabela i Andrej Atijas: Za nas je svaki dan romantičan - Story\nAnabela i Andrej Atijas: Za nas je svaki dan romantičan\n09/09/2017 | 17:35\nPoznata pevačica Anabela Atijas otkriva koliko je svoj garderober ali i stil života promenila otkako je u braku sa Andrejom, na koji način rešavaju svakodnevne nesuglasice i objašnjava koliko se podržavaju profesionalno, emotivno i u vaspitanju ćerke Blankice\nNakon dugogodišnjeg nestabilnog braka sa Gagijem Đoganijem, atraktivna pevačica Anabela Atijas (42), uspela je da pronađe svoju sreću i skoro pet godina uživa u srećnom braku pored novog izabranika, biznismena Andreja Atijasa (30). Pored ljubavi koju osećaju jedno prema drugom, veže ih osećaj za napredovanjem i usavršavanjem bračnog odnosa, ali i nedokučive, nestalne, detinjaste osobina i žudnja za putovanjima. Mesto ih ne drži te trenutno žive na tri lokacije, u Beogradu, Sarajevu i Rovinju, gde imaju mnogobrojne prijatelje i rodbinu. Iako joj pakovanje torbi povremeno bude pravo mučenje, Anabela tvrdi da osećaj kada shvati da se probudila u drugom gradu svu muku stavi u drugi plan. Po ko zna koji put otisnuli su se u Andrejev rodni grad, kako bi posetili čuveni Sarajevo film festival, ali i Andrejevog oca koji ih uvek lepo dočeka. U međuvremenu, sve obaveze podredili su svojim mališanima te čak i kada nađu vremena samo za sebe, brže-bolje žure da im se vrate i maksimalno posvete. S obzirom na to da je najmlađa, ovih dana njihove oči uprte su u četvorogodišnju Blankicu te su polako svoj stil oblačenja prilagodili njenim dečjim vragolijama, o čemu nam govori popularna pevačica.\nKoji modni stil vam u poslednje vreme najviše prija?\n– Ne pratim slepo trendove, ako me odevna kombinacija i materijal od koga je sašivena guši i steže, ne dolazi u obzir da to obučem. Naravno, za potrebe snimanja ne pravim problem, ali svakodnevna garderoba mora da bude veoma komforna. Uostalom, imam malo dete za kojim stalno trčkaram, tako da se i tome veoma prilagođavam. Stil koji u poslednje vreme preferiram jeste sportska elegancija, što u letnjim danima podrazumeva lepršave haljinice, suknjice, šortseve i ravnu obuću.\nZnači li to da štikle više nisu vaša ljubav?\n– Štikle su nekada to bile, sada su samo moranje.\nDa li i tada koristite šminku ili je ostavljate za scenu?\n– Otkako sam počela da se bavim ovim poslom, evo već dvadeset četvrta godina, šminku u svakodnevnim prilikama potpuno izbegavam. U poslednje vreme, uglavnom koristim BB tonirane kreme, koje mi odgovaraju jer štite i hrane kožu. Volim preplanuo ten, a s obzirom na to da lice nikada ne sunčam, tonirana krema najbolji saveznik. Često mi se dešavalo da mi ljudi ne veruju kako nemam šminku, pa kada vide neku moju fotografiju na Instagramu koju postavim nakon kozmetičkog tretmana, gde na sebi imam samo kremu, u produžetku stavljaju zajedljive komentare.\nKoliko često posećujete kozmetičara?\n– Imam predivnu doktorku Didu, kod koje svoje lice negujem već četiri godine. Veoma sam zadovoljna i posećujem je redovno na svakih šest meseci, uglavnom je reč o hijaluronskim tretmanima i mezoterapiji, koji mi pružaju predivnu kožu u odnosu na moje godine.\nNakon samo par meseci zabavljanja ušli ste u brak, koliko je trajao period privikavanja i čemu ste sve morali da se prilagodite u zajedničkom životu?\n– Kroz dugogodišnje bračno iskustvo shvatila sam da je najveća greška kada se ljudi menjaju zbog partnera. Andrej se zaljubio u mene, onakvu kakva jesam, zašto da postajem neko ko mu se posle izvesnog vremena neće dopasti. Autentičnost partnera upravo je srž koja održava svaku vezu.\nDa li ste imali čarki oko organizacije životnog prostora?\n– Moj suprug dugo je živeo sam i što se toga tiče, nikada nismo imali problema. Ima lepu naviku da ništa ne ostavlja iza sebe, čak i iza nas pokupi. Zna bolje da organizuje kuću od mene, odličan je organizator. Dok sam ja zahtevna kada je reč o čišćenju, on je po pitanju organizacije. Svaki papir kod njega ima svoju fasciklu i u svakom momentu zna gde se nalazi, tako da su i gaće i čarape uredno na svom mestu. Jedino što mi je nekada smetalo jeste to što je Andrej bio pušač, međutim, prestao je s tom ružnom navikom, tako da sada nema više pepeljara i odvratnog mirisa.\nKada ipak dođe do manjih nesuglasica, kako ih rešavate?\n– Uglavnom razgovorom, zato što pored sebe imam osobu koja ume da priča. Neretko muškarci imaju problem sa egom, a smatram da je on adekvatna zaštita isključivo u profesionalnim razgovorima gde je zarad dobrog posla potrebno da nadmudriš nekoga. U ljubavi i emocijama, pored nekoga ko voli sve tvoje vrline i mane, toga nikako ne bi trebalo da bude.\n– Možda će ljudima delovati kao nekakva bajka, ali mi takvih svađa nikada nismo imali. Dogovaramo se veoma lako i težimo savršenstvu u odnosu.\nMožda je upravo to umeće razgovora održalo vaš brak takvim kakav jeste?\n– Pre će biti da je to napredovanje, jer ni moj suprug ni ja ne prestajemo da radimo na sebi. Istih smo shvatanja. Nikada ne bih mogla da opstanem s nekim ko je osvetoljubiv i ima potrebu da povredi druge ljude. Sa osobama koje vole sebe veoma se lako dogovara. To je ključ svega, ne samo u ljubavi.\nDa li se vaš odnos promenio nakon što ste dobili dete?\n– U nekom momentu imali smo manje vremena za sebe, ali desilo se da smo par puta otišli negde sami i da nam je Blankica mnogo nedostajala. Bez obzira na to što imamo potrebu da budemo sami, želja za njenim prisustvom uvek bude jača.\nTrenutno živite na tri lokacije, kako Blankica to podnosi i da li to vama nekada dosadi?\n– Veoma dobro podnosi putovanja i novo okruženje, polako postaje ista Andrej i ja. Mi ne volimo da se zadržavamo dugo na istom mestu i istina je da trenutno živimo na tri lokacije, ali u tome uživamo i sam osećaj kad se svakog jutra budite u drugom gradu, s novim ljudima i energijom, naprosto je neprocenjiv. To je možda i posledica činjenice što smo oboje iz krajeva zahvaćenih ratom, te se još uvek nigde nismo skućili za stalno, mada znamo gde nam je baza.\nNakon što ste dobili Blankicu veoma brzo počeli ste da radite, koliko vam je suprug pomogao u tim situacijama?\n– Istina je da nije bilo lako ostaviti malo dete nekom na čuvanje, međutim, od njenog rođenja Andrej nije imao nikakvih problema i mogla sam potpuno da se opustim. Bila je to nova situacija za mene i iznenadila sam se koliko je želeo da učestvuje u svakom Blankičinom pokretu. Niko u tom periodu nije mogao bolje da je čuva od njenog tate.\nJe l’ jednako pažljiv i prema vašim ćerkama iz prvog braka?\n– To se podrazumeva, da je drugačije ne bismo bili nikada zajedno.\n– Ako vratim film, shvatam da sve stvari koje zajedno radimo jesu romantične. U Rovinju obožavamo da gledamo zalazak sunca, uz vino i posmatranje brodova koji pristižu. Svaki dan je za nas romantika.\nAnabela Atijas napadnuta u Beogradu?\nNjene reči će vam ODZVANJATI u ušima: Anabela Atijas otkrila kako je sa 20 godina prošla kroz PAKAO bolesti\nOglasio se Gagi Đogani posle NAPADA na Anabelu: ŠOKIRAN izjavio OVO!\nNije je TUKAO, SVAĐA JE ZBOG PSA: Muž Anabele Atijas OTKRIO ZBOG ČEGA SU PRIVEDENI\nAnabela Atijas: Suprug mi je ispunio najveći san


Predstavljeni rezultati istraživanja – Građani u BiH gube povjerenje u medije | Radio Srebrenik\nPredstavljeni rezultati istraživanja – Građani u BiH gube povjerenje u medije\n-Ovo je prvi put u 10 godina, otkako se istraživanje provodi, da novinari nisu oni kojima građani najviše vjeruju. Prvi put u posljednjoj decenijim novinare su ‘pretekli’ sveštenici i ulema – navela je novinarka Milkica Milojević, koja je u Banjoj Luci predstavila rezultate istraživanja “Medijske slobode u BiH u 2019. godini – uporedni izvještaj 2009- 2019.”.\n-Ako je suditi po tome šta građani Bosne i Hercegovine misle o novinarima i medijima, situacija je u mnogim aspektima najgora u posljednjih deset godina – upozorila je Milojević.\nPrethodni članakSjeme povrća preskupo, a nema ni poticaja\nNaredni članakJedna od najstarijih u BiH: Danas svečano otvorenje Aladža džamije u Foči


Vozači, oprez: Mokar kolovoz, učestali odroni zemlje i kamenja - Top Portal\nNaslovnica Vijesti BiH Vozači, oprez: Mokar kolovoz, učestali odroni zemlje i kamenja\nVozači, oprez: Mokar kolovoz, učestali odroni zemlje i kamenja\nNa putevima u BiH saobraća se po pretežno mokrom kolovozu, a zbog niskih temperatura upozorava se na moguću poledicu.\n– Poseban oprez savjetujemo u planinskim predjelima, kao i na mostovima i prilazima tunelima. Skrećemo pažnju i na učestale odrone zemlje ili kamenja na kolovoz. Vozače na svim dionicama savjetujemo da voze maksimalno oprezno i podsjećamo da je posjedovanje zimske opreme zakonski obavezno – saopćeno je iz BIHAMK-a.\nPrethodni članakParovi u dugim vezama vremenom počinju zvučati i izgledati slično\nNaredni članakU većini BiH oblačno, u Hercegovini sunce


Sahranjeni piloti Zvonko Vasiljević i Dejan Krsnik - Radio televizija Pančevo\n29. septembra 2020. 29. septembra 2020. 0292\nPilot kapetan prve klase Zvonko Vasiljević, koji je 25. septembra poginuo prilikom pada aviona MiG-21, sahranjen je danas uz vojne počasti na groblju u selu Donja Borina kod Malog Zvornika.\nPored članova porodice, rodbine, kolega i prijatelja, sahrani su prisustvovali ministar odbrane Aleksandar Vulin, zamenik načelnika Generalštaba general-major Petar Cvetković, načelnik štaba Komande Ratnog vazduhoplovstva i PVO brigadni general Aleksandar Bjelić i komandant 204. vazduhoplovne brigade pukovnik Brane Krnjajić.\nZastava Republike Srbije u znak sećanja i večne zahvalnosti otadžbine za sve što je kapetan prve klase Vasiljević učinio za nju predata je njegovoj supruzi.\nDeo Bratstva-jedinstva od 10 bez vode


Da li je bitka izgubljena: Dokumentarac o klimatskim promenama koji možete pogledati besplatno\nNajlepša žena u Evropi dolazi iz Novog Sada (foto)\nTinejdžer odbio osam miliona: Neću da profitiram na koroni (foto)\nOtkrijte i Vi 13 tajnih moći autosugestije\nHteli da steknu imunitet krda, sad imaju najvišu stopu smrtnosti na svetu\nLako do orgazma: Dame, koristite ovu biljku!\nStrašno nevreme sručilo se na Beograd (video, foto)\nUhapšen zbog ljubljenja s devojkom, jedan detalj će vas prestraviti (video)\nBaka se golim rukama obračunala sa zmijom! (video)\nZbog ubistva devojčice 20 godina proveo u zatvoru, a onda je otkrivena istina (foto)\nBeba osvojila Instagram: Svojim umećem ostavlja bez daha (video)\nSZO obustavila testiranje hidroksihlorokina i hlorokina – visokorizični su\nPreterala sa operacijama: Starleta promenila lični opis (foto)\nDa možete na kupanje u Sutomore, evo koliko biste platili dve ležaljke i suncobran\nMlada na svadbi izvela ludost koju će gosti pamtiti do kraja života (video)\nZavodnik iz najpopularnije serije na svetu u vezi sa Tatjanom iz Srbije (foto)\nSneg u maju: Zabelelo se u Srbiji (foto)\nDr. Kisić Tepavčević otkrila šta pokazuje da se epidemija gasi\nCeo život pogrešno cedite limun: Ovo je najlakši način (video)\nOva zemlja je novo žarište, glavni uzrok – siromaštvo\nCrnogorski mediji o reagovanjima iz Beograda\nGola antikoronašica: Maske stavila svuda po telu – osim na usta (foto)\nA. J. 25. aprila 2020. 22:56\nMajkl Mur, tvorac nekih od najkontroverznijih dokumentarnih filmova današnjice, predstavio je na svom jutjub kanalu novo ostvarenje koje je za kratko vreme podiglo veliku prašinu zbog tog što se bavi pitanjima koja su do sada bila tabu – kako smo zbog lidera gladnih bogatstva izgubili bitku sa klimatskim promenama.\nNa zvanični Dan planete Zemlje Mur je objavio dokumentarac „Planeta ljudi“ (Planet of the Humans) koji će u narednih 30 dana moći besplatno da se pogleda, a koji je režirao njegov dugogodišnji saradnik Džef Gibs.\nFilm se bavi temom o kojoj se godinama šapuće, ali niko do sada nije imao hrabrosti da javno postavi pitanje da li smo pratili pogrešne ljude koji su ‘prodali’ zeleni pokret bogatim investitorima i korporativnoj Americi.\n– Ovaj film je poziv u pomoć kako bi se suočili sa tužnom realnošću: usred egzistencijalne krize ljudskog roda, odgovor ekoloških pokreta su kratkoročna tehnološka rešenja i organizovanje koncerta. Ali prekasno je – navode autori i pitaju se da li su oni, iskreni borci za životnu sredinu, pali pod uticaj „zelenih iluzionista“ koji pokušavaju da im podvale sve što nije ekološki prihvatljivo, pa su svoja uverenja prodali za vetrenjače na vetar, električne automobile i gorivo od biomase.\nAlarmantne prognoze naučnika: Predstoje nam katastrofalne vrućine\nSnimljen kontroverzni dokumentarac o princezi Dajani\nZastrašujuće posledice klimatskih promena\nU projektu koji je do sada pogledalo skoro da miliona ljudi učestvovali su, između ostalih, Al Gor, Bil MekKiben, Ričard Brenson, Robert F. Kenedi junior, Majkl Blimberg, Arnold Švarceneger, kao i predstavnici mnogih svetskih kompanija.\ndokumentaracklimatske promenemajkl mur\nUhapšen zbog ljubljenja s devojkom, jedan detalj će vas prestraviti…\nMlada na svadbi izvela ludost koju će gosti pamtiti do kraja života…\nZbog ubistva devojčice 20 godina proveo u zatvoru, a onda je…\nUhapšen zbog ljubljenja s devojkom, jedan detalj će vas…\nMlada na svadbi izvela ludost koju će gosti pamtiti do kraja…\nZbog ovog vica o Titu, novinarka je dve i po godine provela…\nHitlerov telohranitelj: Lično sam ubio Teslu po direktnom…\nUšao čovek u prodavnicu i pita:\n- Da li ste dobili nažalost?\n- Kakvo nažalost?\n- Pa juče ste mi rekli da nažalost nemate.


Održana 15. sjednica Komisije za finansije i budžet Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH\nOdržana 15. sjednica Komisije za finansije i budžet Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH\t PDF | Ispis |\t E-mail\nPetak, 26 Februar 2016 09:04\nNa 15. sjednici Komisije za finansije i budžet Doma naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine (PSBiH), održanoj 23.02.2016. godine podržan je Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o plaćama i naknadama u institucijama BiH, čiji je predlagač Predstavnički dom PSBiH. Na Prijedlog zakona nije bilo uloženih amandmana.\nPredloženom izmjenom Zakona predviđeno je da se briše član 48. Zakona o plaćama i naknadama u institucijama BiH. U članu 48. Zakona propisano je da „izabrani funkcioneri i nosioci funkcija, nakon prestanka javne funkcije, imaju pravo na naknadu za produženje radnopravnog statusa dok ne steknu radnopravni status kod drugog subjekta ili ne ispune uvjete za penziju, a najduže godinu dana počevši od dana prestanka funkcije“, te da „naknada obuhvata osnovnu neto platu sa dodatkom za minuli rad i poreze i doprinose u skladu sa propisima koji reguliraju ovu oblast“.\nUsvojen je, sa preporukama, Izvještaj o obavljenoj reviziji učinka o temi: „Nabavka osobnih isprava – studija slučaja“. Također, usvojen je i zaključak koji će biti upućen Domu naroda PSBiH, a u kojem se traži od Vijeća ministara BiH i Agencije za identifikacijske isprave i razmjenu podataka BiH (IDDEEA) da, u roku od šest mjeseci, izvjeste Komisiju za finansije i budžet o planiranim i poduzetim aktivnostima na realizaciji preporuka iz Izvještaja, te da o poduzetim aktivnostima upoznaju i Ured za reviziju institucija BiH.


Opštinski Veliki park – obnova (drugi deo) - Užičanstveno\nOpštinski Veliki park – obnova (drugi deo)\n“Kafana u Velikom parku bila je ukras onako lepom parkovnom prostoru. Na ovom prostoru, gde Đetinja, kada se probije kroz tesnac ispod Starog grada, probije se još jednom ovde kroz tesnac, koji su Užičani zvali “Grot”, bila je ova kafana, koja i danas kod mnogih budi nostalgiju. Imala je dve terase, a onde gde su postavljeni kafanski stolovi, bila je pokrivena. Ispred česme takođe je bilo nekoliko stolova. Na tom mestu na Đetinji postavljena je brana za hidrocentralu. U zagrađenoj vodi moglo je da se vozi u čamcu, koji je iznajmljivan na sat.” Jovo Rosić\nCentralna staza Velikog parka\nKada se prođe kapija u Velikom parku, ulazilo se u oazu zelenila i tišine, mesto idealno za odmor i šetnju. Postojao je i drugi put, samo je trebalo da se pređe pešački most, koji je postojao blizu kapije velikog parka i već bi bili kod ulaza u Veliki park\nOvo mesto, pre nego ga je Rista Tešić napravio, bilo je đubrište, gde su se još od vremna Turaka bacale uginule životinje, stočno groblje koje je bilo opasno, jer su koze otiskivale stene koje su letele preko gole površine prema Đetinji i tu je retko ko zalazio.\nOd nastanka ove užičke oaze mira i tišine, od ranoga proleća, pa sve do kraja leta, od zore do sumraka, njene staze su pune parova, đaka koji su tu dolazili na časove u prirodi. Mnogi su u ovoj prelepoj oazi doživeli prve ljubavi, takođe mnogi pripremili maturske ispite i zauvek odneli sećanja na ovo divno mesto, koje je bilo tako blizu grada, a tako daleko od gradske vreve i problema.\nStaze po Zabučju sa ponekim hladnjakom\nPosle Riste Tešića uređene su i staze koje su vodile gore – dole u “cik – cak”, prema Đavoljoj steni i dalje na Veliko Zabučje. Od izvorišta do kapije, tu gde se danas nalazi rampa, koja zabranjuje ulazak u sporski centar, postojao je jaz za ukrasni ribnjak, koji se ulivao kod vodenice, koja je bila na Đetinji, odmah kod kapije. Ribnjak je bio tu gde je godinama posle Drugog sv. rata bila bista piscu Milutinu Uskokoviću. Taj ribnjak, koji je podigao Rista Tešić, bio je od kapije parka kod raskršća staza, bliže stazi sa leve strane od glavne staze koja je vodila na Zabučje. Desna staza od centralne je vodila pored reke do brane u Grotu. To je sve postojalo do dolaska na vlast predsednika opštine Diše Vučićevića, koji je, uređujući Veliki park te 1939/40. godine, dao nalog da se sruši vodenica, koja je u to vreme pripadala opštini.\nMališina elektro centrala u Grotu\nNizvodno je tu tada bila brana sa ustavama i hidrocentrala Mališe Atnaskovića, odakle je vođena struja za mlin na Rakijskom pijacu. Na jezercetu koje je stvarala brana i dalje su postojali čamci. Gore kod Ružića istočnika bila je “restoracija”, koju je užička opština davala pod zakup, što svedoči oglas koji je objavljen u lokalnim novinama “Užički glas” br. 13, od 28. aprila 1935. godine:\nKafana, jezerce, brana za hidrocentralu\n“U Velikom parku kod česme, pored hladne vode i svežeg vazduha, gde ćete se veoma prijatno osećati, dobićete uvek: odlično piće svih vrsta, kao i mezetluke i taze ribu iz ribnjaka, odlične ćevapčiče i ražnjiće itd. Terasa je pokrivena i obezbeđena od nevremena. Čamci novi i veoma udobni za prijatnu vožnju na vodi. Za posetu moli Miloš Ljubojević, zakupac.”\nPosle tišlera Miloša Ljubojevića, pred sam rat, kafanu su držali braća Ćitić. Kafana je radila od prvomajskog uranka, pa sve do početka jesenjih hladnih dana. Za vreme najtoplijih letnjih dana Užičani su tu mogli naći dovoljno svežine, sedeći i gledajući poznate užičke dečake sa Dovarja, možda i danas u pričama Užičana, iz starih porodica, najpoznatije “Dovarjaše” pre, a i posle Drugog svetskog rata: Kreju, Racka, Pipa, Loknera, Vitiće, Šona, braću Ćetenoviće, Mukija i Taća, kako se tamiče u skakanju, plivaju, igraju “jure”…\n“Restoracija” parka i centralna staza, koja je vodila u nju i tu se završavala kod istočnika\nKafana u Velikom parku je bila pravi ukras, tu gde se Đetinja probijala kroz tesnac zvani “Grot”. Jedan od dva istočnika na Ružića česmi su služili za pokretanje ražnja, čiji miris se širio okolo i išao gore u šumu, koja je davala tu potrebnu svežinu. U kafani je bilo svega što se zove užički specijaliteti. Sada tu, u centralnom delu “Velikog parka” su dečija igrališta, sporski tereni, Hala sportova, nema brane i hirocentrale, nema jezerceta ni čamaca, niti više njih purnja garavi “ćira”. Ostao je kod kapije ulaza u fabriku oružja u brdu samo Ružića istočnik, da prkosi vremenu i ljudskog nebrizi…\nPrethodni članakRistin Veliki Park – nastanak (prvi deo)\nSledeći članakLalov Veliki Park i boemi (treći deo)


Hotel za Sever do Vouga (Португал) : 530 pronađenih hotela\nRezultati obuhvataju hotele u blizini Sever do Vouga Poređati prema :\nResidencial O Cortiço Hotel sa 0 zvezdice\nOvaj hoteli je najbliži: Sever do Vouga Residencial O Cortiço ima 22 soba/e/u, čiji se široki spektar kreće od soba tipa Single do soba tipa Triple, a najniža cena je 1 859 dinar - Srbija . Na 3 minuta hodom udaljenosti od centra grada, ova...Još informacija\nQuinta Do Engenho - Eco Parque Hotel sa 0 zvezdice\nQuinta Do Engenho - Eco Parque je u blizini Sever do Vouga Quinta Do Engenho - Eco Parque ima 6 soba/e/u. Cene se kreću od 4 225 dinar - Srbija za najjeftinije sobe, ali na raspolaganju su sobe svih kategorija: od soba tipa Room do soba tipa Room.Stil hotela...Još informacija\nPestana Palm Gardens Hotel Hotel sa 3 zvezdice\nPozicija ovog hotela je istok za grad Carvoeiro, a nalazi se u ulici VALE DE CENTEANES, na samo 1 minut hodom od centra grada.Stil ovog hotela kategorije tri zvezdice je Sa plažom za grad Carvoeiro. U...Još informacija\nHotel Quinta Progresso Hotel sa 4 zvezdice\nStil hotela Hotel Quinta Progresso je Luksuzan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: Restoran, Room Service, Bar, Novine, Perionica, Televizija, Klimatizovano. Pozicija ovog hotela je jugoistok za ...Još informacija\nHotel Solar das Laranjeiras Hotel sa 2 zvezdice\nHotel ima 12 soba/e/u, i to od soba tipa Room do soba tipa Room. Cene najjeftinijih soba u hotelu Hotel Solar das Laranjeiras kreću se od 2 535 dinar - Srbija . Pozicija ovog hotela je istok za grad V...Još informacija\nHOTEL VINTAGE HOUSE Hotel sa 3 zvezdice\nHOTEL VINTAGE HOUSE ima 100 soba/e/u. Cene se kreću od n.a. dinar - Srbija za najjeftinije sobe, ali na raspolaganju su sobe svih kategorija: od soba tipa Room do soba tipa Room.Nalazi se u ulici LUG...Još informacija\nDighton Hotel sa 4 zvezdice\nNalazi se u ulici Rua dr. albino dos reis, 70, pozicija mu je jugozapad za grad Oliveira de Azemeis, a od centra je udaljen samo 11 minuta kolima.Stil ovog hotela za grad Oliveira de Azemeis je Luksuz...Još informacija\nEUROSOL ESTARREJA Hotel sa 0 zvezdice\nStil hotela EUROSOL ESTARREJA je Luksuzan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: Restoran, Room Service, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Perionica, Televizija, Satelitska televizija. Pozicija ovog ...Još informacija\nEurosol Estarreja Hotel & Spa Hotel sa 4 zvezdice\nSa kapacitetom od 67 soba/e svih kategorija (od soba tipa Standard Room do soba tipa Double with extra bed-Breakfast Included), Eurosol Estarreja Hotel & Spa nudi cene koje se kreću od 4 140 dinar - S...Još informacija\nEurosol Hotel Hotel sa 4 zvezdice\nStil ovog hotela kategorije četiri zvezdice je Luksuzan za grad Estarreja. U njemu ćete naći razne usluge, a posebno Restoran, Room Service, Bar, Teniski teren, Sobe za nepušače, Perionica, Televizija...Još informacija\nQuinta da Vila Francelina Hotel sa 0 zvezdice\nQuinta da Vila Francelina ima 10 soba/e/u. Cene se kreću od 6 338 dinar - Srbija za najjeftinije sobe, ali na raspolaganju su sobe svih kategorija: od soba tipa Single do soba tipa Double.U hotelu Qu...Još informacija\nEurosol Hotel sa 4 zvezdice\nNa 8 minuta hodom udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici URBANIZACAO QUINTA DA COSTIERA sa pozicijom severozapad za grad Estarreja, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li osta...Još informacija\nResidencial Celeste Hotel sa 0 zvezdice\nResidencial Celeste ima 17 soba/e/u. Cene se kreću od 2 958 dinar - Srbija za najjeftinije sobe, ali na raspolaganju su sobe svih kategorija: od soba tipa Room do soba tipa Room.Stil hotela Residenci...Još informacija\nHotel Conde de Águeda Hotel sa 3 zvezdice\nNa 53 minuta kolima udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici Praça Conde de Águeda sa pozicijom jugoistok za grad Loureiro, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samo ...Još informacija\nNa 14 minuta hodom udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici Quinta do Pendão, a pozicija mu je severoistok za grad Santa Cruz da Trapa. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i o...Još informacija\nStil hotela Hotel Rural PalAcio je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: Restoran, Room Service, Sobe za nepušače, Perionica, Televizija. Nalazi se u ulici , pozicija mu je severoistok za ...Još informacija\nHotel Do Canal By Resort Bookings Hotel sa 3 zvezdice\nPozicija ovog hotela je severoistok za grad Horta, a nalazi se u ulici Largo Dr Manuel De Arriaga Faial Island, na samo 7 minuta hodom od centra grada.U hotelu Hotel Do Canal By Resort Bookings pronać...Još informacija\nVaš izbor: Hotel za Sever do Vouga (Португал) : 530 pronađenih hotela


eKapija | PlanetWin365 podržao akciju da se beogradskim penzionerima dopreme paketi humanitarne pomoći\nIzvor: eKapija | Ponedeljak, 30.03.2020.| 15:09\nPlanetWin365 podržao akciju da se beogradskim penzionerima dopreme paketi humanitarne pomoći\nPriređivač igara na sreću PlanetWin365 podržao je finansijski inicijativu Grada Beograda da se beogradskim penzionerima, sa penzijom nižom od 30.000 dinara, dopremi 173.000 paketa humanitarne pomoći u periodu krize izazvane širenjem virusa COVID-19.\n- Osim što smo finansijski pomogli napore da se obezbede namirnice i higijenska sredstva za 173.00 paketa namenjenih penzionerima, mi smo uputili i naše zaposlene da kao volonteri pomažu u Štark Areni u pripremi ovih paketa i njihovom dopremanju do naših najstarijih sugrađana - rekao je Dušan Orlić, predstavnik brenda PlanetWin365.\nOn je istakao da u ovom trenutku ne postoji bolji način da se pokažu odgovornost i patriotizam od toga da se pomogne najstarijima koji ne smeju da napuštaju svoje domove.\n- Ali mi našu odgovornost i patriotizam pokazujemo i time što, poštujući preporuke predsednika Republike Srbije, nećemo otpustiti nijednog radnika i što ćemo nastaviti da kroz svoju delatnost pomažemo budžetu, iz kojeg se isplaćuju plate za naše zdravstvene radnike, nastavnike, vojsku i policiju. Oni su pravi heroji Srbije - rekao je Orlić, a navedeno je u saopštenju.\nBrend PlanetWin365 apeluje na građane da ostanu kod kuće, a za one koji vole igre na sreću, pripremljeni su novi sadržaji i igre kao i najnovija Android aplikacija, koja je dostupna na web adresi ibet2.365.rs.\nSKS365 GROUP DOO BEOGRAD\npaketi humanitarne pomoći


Knežević: Volio bih da Abazović makar jednom pomene i srpske žrtve – Portal Nikšić\nKnežević: Volio bih…\nKnežević: Volio bih da Abazović makar jednom pomene i srpske žrtve\nКao Srbin spreman sam da osudim svaki zločin, ali bih volio da se neko sjeti genocida u Jasenovcu ili u hercegovačkim jamama NDH, kaže jedan od lidera DF-a Milan Knežević.\nOn je kazao da bi volio da potpredsjednik Vlade Crne Gore Dritan Abazović, koji tvrdi da se u Srebrenici desio genocid, makar jednom pomene srpske žrtve od 1941. do 2021. godine, koje su najbrojnije na Balkanu.\nКnežević je istakao da je kao Srbin iz Crne Gore spreman da osudi svaki zločin koji je počinjen u ime srpskog naroda, ali da bi volio da se jednom neko sjeti i osudi genocid u Jasenovcu ili kontinuirani genocid u hercegovačkim jamama NDH.\nOn je za Večernje novosti rekao i da bi volio neko osudi zločin i progon 300.000 Srba u akcijama „Bljesak“ i „Oluja“, masakr u Bratuncu ili zločine nad Srbima i Crnogorcima na Кosovu i Metohiji.\n„Zato bih volio da Abazović i svi ostali koji otvaraju ove teme makar jednom pomenu nevine srpske žrtve od 1941. do 2021. godine, koje su najbrojnije na Balkanu“, naglasio je Кnežević.\nКnežević je podsjetio opoziciju da prije legitimnog pritiska na vlast krenu da traže ostavku Mila Đukanovića sa funkcije predsjednika države jer je „u obračunima sa Momirom Bulatovićem govorio da bi, da nije bilo njega i njegove pomoći Republici Srpskoj, pala i Banjaluka i Hercegovina“.\nIzjava minista pravde, ljudskih i manjinskih prava Crne Gore Vladimira Leposavića da će priznati da se u Srebrenici desio genocid kada se to nedvosmisleno utvrdi i da je Haški tribunal, čije su sudije glasale za takvu pravnu kvalifikaciju izgubio legitimitet izazvalo je reakciju Abazovića.\nOn je juče kazao da se u Srebrenici dogodio genocid i da onome ko to ne razumije nije mjesto na državnim funkcijama.\nTags: milan knežević


Topličanin prvi, Kuršumlija peta, Jastrebac sedmi - Topličke Vesti Document\nTopličanin prvi, Kuršumlija peta, Jastrebac sedmi\nGorica Šegović6. decembra 2021.\nZavršen je jesenji deo prvenstva u Super B rukometnoj ligi istok-zapad. U 11. kolu Topličanin je kod kuće pobedio Priboj 23:19, Kuršumlija u Novoj Varoši Zlatar 35:43 a Jastrebac izgubio u Beloj Palaci rezultatom 32:28.\n-Poslednje kolo u ovom delu prvenstva nismo uspreli da završimo u svoju korist. Domaćin je zasluženo slavio i osvojio veoma važne bodove. Naši momci su dali sve od sebe, ali par rovitih igrača i neka “ viša sila“ jednostavno nije dozvolila da dodjemo do pozitivnog rezultata. Postoje utakmice koje jednostavno ne možeš da pobediš. Ovaj deo završavamo na sedmom mestu. Polusezona je bila sa puno uspona i padova, turbulentna i jako čudna, ali se Jastrebac uzdigao i izborio sa svim problemima. Na ovaj ili onaj način nalazila su se rešenja da se kostur ekipe održi i ostane do kraja zajedno. Iskreno se nadamo da ćemo u narednom periodu biti malo bolje sagledani sa svih strana i uz malo bolje uslove doći do još boljih rezultata.\nVeliko hvala svim igračima na strpljenju, požrtvovanju i razumevanju!!! Jako bitna stvar da na odmor odlazimo skoro svi zdravi i bez povreda. Pauza će sigurno prijati da se napune baterije i krene ozbiljno sa pripremama za najbitniju polusezonu u klupskoj istoriji.\nVeliko hvala publici koja je na svakoj utakmici bila uz nas i podržavala nas svim srcem bez obzira da li smo u tom trenutku bili na visini zadatka ili ne. Nadamo se da se u prolećnom delu gledamo u još većem broju!!! Blace voli rukomet!\nHvala i Opštinskoj upravi grada Blaca! Nadamo se da smo ispunili ošekivanja i pokazali da smo ekipa koja zaslužuje da igra ovaj rang takmičenja. Isto tako smo sigurni da će grad i dalje biti uz klub kao i do sada. Uslovi su takvi kakvi jesu i mi smo toga svesni. Ne žalimo se, radimo i borimo se za nas grad. Od viška glava nikad nije bolela, tako da se iskreno nadamo da će nas ljudi iz grada adekvatno sagledati za narednu godinu!, poručuju iz RK Jastrebac Blace.\n1 Topličanin 11 11 0 0 296 238 58 22\n2 Vranje 1957 11 10 0 1 348 304 44 20\n3 Vlasotince 11 7 0 4 289 281 8 14\n4 Priboj 11 6 1 4 300 299 1 13\n5 Kuršumlija 11 6 0 5 312 305 7 12\n6 Hajduk Veljko 11 4 2 5 312 303 9 10\n7 Jastrebac 11 4 1 6 281 288 -7 9\n8 Župa 54 11 3 2 6 309 327 -18 8\n9 Bela Palanka 11 4 0 7 298 333 -35 8\n10 Metalac 11 3 1 7 294 293 1 7\n11 Jagodina 11 2 3 6 298 301 -3 7\n12 Zlatar 11 1 0 10 282 347 -65 2\n6. decembra 2021. u 07:26\nDanko svaka cast!


Drama na potpisivanju Sume za Makabi: Izraelci se služili trikovima, ali su na kraju platili i pozajmili igrača Partizana! - Telegraf.rs\n14/09/18 | 16:04\nDrama na potpisivanju Sume za Makabi: Izraelci se služili trikovima, ali su na kraju platili i pozajmili igrača Partizana!\nIzraelci pokušali da izvrdaju, nudeći igraču posle medicinskih pregleda samo deo dogovorene plate, a deo kroz bonuse, ali manevar nije prošao, pa su ispoštovali reč\nSejduba Suma sa svojim agentom Bobanom Savićem u prostorijama Makabija iz Haife; Foto: Privatna arhiva\nDan kasnije nego što se očekivalo, Sejduba Suma je i zvanično postao fudbaler Makabija iz Haife. Za početak – na “određeno vreme", do sledećeg leta , a onda sledi nova runda pregovora, kada postoji mogućnost da Izraelci otkupe igrača od Partizana (devet meseci pozajmica, plus dve godine ugovora).\nI to u vrednosti od 50 odsto, u odnosu na cifu koja dva kluba tada dogovore, pošto su na sebe od crno-belih preuzeli visoku platu veziste iz Gvineje, o čemu je Telegraf već pisao.\nMala drama se odvijala tokom minulih 24 časa, ali su fudbaler i njegovi agenti Boban Savić i Mladen Ratkovica isposlovali konačan dogovor. Elem, čisto da vas uputimo u to šta se dogodilo u četvrtak i zašto Sejduba Suma nije odmah parafirao ugovor sa Makabijem, iako su dva kluba sve dogovorila do najsitnijih detalja i kompletan sporazum overili ugovorom.\nSuma je doputovao u Izrael i odmah se uputio na medicinske preglede, koje je uspešno i prošao, a onda se rutinsko potpisivanje ugovora, koji se tiče njega lično, to jest – njegove zarade iskompikovao. Isključivo zbog čelnika Makabija.\nSejduba Suma na utakmici protiv Trakaija; Foto: MN Press\nNaime, izraelski klub je u dogovoru sa Partizanom pristao da plaća kompeltnu zaradu Sumi na mesečnom nivou, ali je u međuvremenu pripremio “manevar” za vezistu iz Gvineje, ponudivši mu “modifikovane” uslove pri dolasku u Haifu.\nIzraelci su namerili da “spasu” deo novca tako što će Sumi ponuditi samo deo zagarantovane plate, a deo su namerili da isplaćuju kroz određene premije i bonuse.\nFudbaler je odmah odbio takvu mogućnost, napomenuvši da je u Izrael došao samo na potpis dogovorenog i garantovanog ugovora, a ne na nove pregovore, koje su želeli da pokrenu čelnici Makabija.\nKada su shvatili da im plan neće proći i da je Suma spreman i da se momentalno vrati u Beograd, ljudi iz Makabija su kasno sinoć ipak pristali da ispoštuju sopstvenu reč, a jutros su stavili i paraf na ugovor sa fudbalerom.\nOtuda je promocija zakazana za nedelju (na snazi je i državni praznik), a da su Izraelci zaista želeli Sumu u svojim redovima, bez obzira na pokušaj trika, svedoči i činjenica da je fudbalera u svlačionici već sačekao pripremljen dres sa njegovim imenom, namenjen za zvanično predstavljanje javnosti.\nMakabi već spremio dres za Sumu; Foto: Privatna arhiva\nStara jevrejska poslovica kaže: “Ako se problem može rešiti novcem, onda to nije problem, već – trošak”. Time su se verovatno vodili i ljudi iz Makabija pokušavjući da uštede na Sumi, ali su na kraju ipak morali da zavuku ruku u džep.\nI to dobro, dok u Partizanu sa osmehom brišu znoj sa čela...\nPodsetimo, u Partizanu su skoro dve godine pokušavali da angažuju Sejdubu Sumu i to im je pošlo za rukom prošlog leta, ali su za transfer iz Slovana papreno platili. Obeštećenje od 1.650.000 evra, plus provizija agentima 250.000 evra, plus platu igrača od 550.000 na godišnjem nivou.\nVIDEO: Đukiću i Sumi na treningu proterali kroz noge\nfudbalski transferi 2018\n14. septembar 2018 | 21:24\nProsao je lekarski iz "cuga", znaci sve ok, nisu mu nista pronasli u glavi, k'o sto su pisali u Izraelskim novinama.\n14. septembar 2018 | 17:35\nJel to onaj sto bese najbolji\n14. septembar 2018 | 17:05\nA hoće li neko da zakrpi rupu u klupskoj kasi zbog promašene investicije? Lako je trošiti tuđe pare i nikom ne odgovarati.


Čitanje etiketa na namirnicama smanjuje rizik od dijabetesa! | CHESS\n14. маја 2017. Vesti\nIzgleda da vredi provesti vreme tokom kupovine na čitanje etiketa, ako želite da sačuvate svoje zdravlje! Naime, grupa istraživača sa Fakulteta za javno zdravlje iz Nju Hejvena pokazala je da osobe koje redovno čitaju etikete na namirnicama koje kupuju, imaju manji rizik od šećerne bolesti kasnije u životu.\nU periodu od 2002. do 2013. godine, praćeno je ukupno 7150 mladih zdravih osoba. Pored ostalog, kod ispitanika je utvrđena učestalost čitanja etiketa, pojava dijabetesa i vreme do pojave ove bolesti. Od ukupnog broja ispitanika, njih 6% obolelo je od šećerne bolesti nakon 10 godina. Međutim, rezultati su pokazali da je rizik od šećerne bolesti bio niži kod osoba koje su redovno čitale etikete na namirnicama, u odnosu na one koji se nisu obazirali na to šta kupuju!\nAutori ove studije zaključili su da je čitanje etiketa na namirnicama i njihova adekvatna interpretacija značajna strategija u prevenciji hroničnih bolesti, kao što je dijabetes. Dakle, sledeći put obratite pažnju šta ste stavili u korpu – vaš izbor u mladosti može dugoročno uticati na vaše zdravlje!\nPrevious 12. маја 2017. Vesti\nNext 19. маја 2017. Vesti


Savet stručnjaka iz firme TELEFON INŽENJERING DOO BEOGRAD, ZEMUN vezano za solarne sisteme – Telefon Inzenjering-Blog\n1. Koliko su solarni sistemi popularni u Srbiji?\nMože se reći da je popularnost solarnih sistema u našoj zemlji značajno porasla, te da se ljudi i privreda sve više odlučuju na ovaj korak. Tome je doprinela i trenutna epidemiološka situacija, koja je značajno uticala na to da se stanovništvo sve više okreće ka seoskim/ ruralnim područjima koja uslovljavaju postojanje potpune autonomije snabdevanja električnom energijom i primenu OFF grid sistema. Takođe i skoro doneseni Zakon o obnovljivim izvorima energije koji omogućava građanima i privrednim subjektima da proizvode struju i postanu prozjumeri, drastično je podstakao tražnju za ON grid solarnim sistemima. Generalno, moglo bi se zaključiti da je sveukupna zainteresovanost za solarne sisteme u Srbiji na visokom nivou, sa tendencijom daljeg rasta.\n2. Koji su sve benefiti solarnih sistema?\nBenefiti solarnih sistema se mogu uočiti kako u sferi života i rada ljudi, tako i u oblasti zaštite životne sredine. Solarni sistemi omogućavaju ostvarivanje ušteda, kroz smanjenje mesečnih računa za struju, instalacijom ON grid sistema koji se povezuju na elektromrežu. S druge strane, instalacijom nezavisnih OFF grid sistema, obezbeđuje se električna energija na lokacijama koje nemaju dostupan priključak na elektromrežu. Solarni sistemi za proizvodnju struje koriste sunčevo zračenje koje je neiscrpno i samim tim, nemaju negativan uticaj na prirodu za razliku od fosilnih goriva, koja emituju enormne količine ugljen dioksida i gasova štetnih po okolinu i zdravlje ljudi.\n3. Kako se kreću cene ugradnje kod nas?\nŠto se tiče cena ugradnje solarnih sistema u Srbiji, one prate stanje i promene na tržištu. Visina cene konkretnog sistema zavisi od veličine i konfiguracije samog sistema, od toga da li se instalacija izvodi na krovu ili zemlji, kao i udaljenosti i specifičnosti same lokacije. Mora se napraviti razlika između mrežnih ON grid i nezavisnih OFF grid sistema koji podrazumevaju skladištenje energije u solarnim baterijama koje predstavljaju značajnu stavku u konačnoj ceni. Iskustvo od preko 4000 solarnih sistema nam je pokazalo da ljudi uglavnom uzimaju sisteme za vikendice i sopstvena domaćinstva. Konkretno, cene OFF grid sistema za vikendice se kreću u rasponu od 1.000 – 1.500 evra za osnovne potrošače ( poput rasvete, televizora, frižidera ) i povećavaju se srazmerno sa dodavanjem novih potrošača. Instalacija ON grid sistema za domaćinstva košta 5.000 – 15.000 evra, sa periodom isplativosti od 5-7 godina.\nG-đa Slobodanka Kalanj, TELEFON INŽENJERING DOO BEOGRAD, ZEMUN\nNaš stručni savet kada su u pitanju solarni sistemi možete pročitati u DaiBau Magazinu: https://www.daibau.rs/clanak/401/solarni_sistem_solarni_kolektori_inve


Zaječar: U Pomaku od 16. do 20. maja Festival evropskog filma | Za media\nFestival evropskog filma, sedmi po redu, počinje sutra u Zaječaru i trajaće do nedelje, 20. maja.\nFilmofili Zaječara moći će da uživaju u najnovijim ostvarenjima evropske kinematografije na temu kulturnog nasleđa. Tokom 5 festivalskih dana biće prikazano 9 filmova iz Francuske, Slovenije, Slovačke, Španije, Mađarske, Italije, Portugalije, Kipra. Ulaz je besplatan, a projekcije počinju u 18 i 20 sati, u Prostoru za Pomak.\nFestival sutra u 17,30 otvara nagrađivani srpski film "Druga strana svega".\nProjekcijom nagrađivanog srpskog dokumentarnog filma "Druga strana svega", rediteljke Mile Turajlić, večeras je u...Više\nValor Akademija, Regionalna privredna komora Zaječar i USAID Projekat za bolje uslove poslovanja organizuju radionicu “...Više


MyCity » Windows -> Download » Izasao novi Belarc Advisor version (7.0t)\nPoslao: 22 Avg 2005 20:30\nvrlo koristan program (mada neki ne misle tako):\nnaravno free je ali samo u uslovima navedenim na gore nevedenom linku\nm.p. Inace zanima me koje sve AV-ove ovaj progi preoznaje... Znaci AVG i BitDefender i ClamWin ne prepoznaje... Sta drugi kazu? jer kod nekoga prepoznaje ?)\nUkupno su 530 korisnika na forumu :: 18 registrovanih, 6 sakrivenih i 506 gosta :: [ Administrator ] [ Supermoderator ] [ Moderator ] :: Detaljnije\nKorisnici trenutno na forumu: airsuba, amaterSRB, Andrija357, Apok, babaroga, dane007, doklevise, elenemste, Georgius, goxin, Kaneda, kayvan6079, krkalon, kulus, Marko Marković, pein, raso76, Trpe Grozni


Na Tjentištu otvoren „Bio špajz“ | Palelive.com\nPočetna Regija Foča Na Tjentištu otvoren „Bio špajz“\nNa Tjentištu otvoren „Bio špajz“\nFOČA – U Nacionalnom parku „Sutjeska“ danas je otvoren „bio špajz“ u kojem turisti, uz suvenire, mogu da pazare domaće prehrambene tradicionalne proizvode, poput sira, meda, raznih džemova i hercegovačka vina.\n„Bio špajz“ se nalazi ispred hotela „Mladost“ uz magistralni put Foča-Gacko.\nVršilac dužnosti direktora Nacionalnog parka „Sutjeska“ Dejan Pavlović rekao je da je riječ o sertfikovanim proizvodima koje kontrolišu nadležne ustanove.\n„Uslov je da su proizvodi domaći, od lokalnog stanovništva, i naša vrata su otvorena svima koji imaju takve proizvode. Trenutno u ponudi imamo sireva iz Trebinja, Gacka i sa Zlatnog Bora kod Foče, zatim med iz Hercegovine, vina iz Hercegovine, džemove iz Foče“, rekao je Pavlović.\nU priustvu brojnih zvanica, Pavlović i načelnik opštine Foča Radisav Mašić svečano su danas otvorili ovaj objekat.\nPredrag DŽokić, jedan od dvojice vlasnika firme „Zlatni bor“, koja prema starom švajcarskom receptu proizvodi tvrdi „zlatni sir“, istakao je da je Nacionalni park „Sutjeska“ nosilac turizma u opštini Foča i da su rado podržali ovu ideju.\n„Ovdje je veliki protok turista, pogotovo stranaca i želimo da promovišemo svoj proizvod na ovom prelijepom mjestu. Zasad je u prodaji samo ‘zlatni sir’, a uskoro očekujemo da za prodaju bude spreman i naš drugi sir ‘zlatni tom’, koji brže sazrijeva“, rekao je DŽokić.\nOn je naveo da su prvi kupci u „bio špajzu“ još prije njegovog zvaničnog otvaranja bili turisti iz Slovenije, ocijenivši da će „zlatni sir“, ali i drugi proizvodi imati dobru prođu.\nDŽokić je pozvao i druge proizvođače organske hrane da na ovaj način podrže Nacionalni park i da se ujedno se oslone na njegove kapacitete.\nPrethodni članakIzložba o nesalomivom duhu Srba u Velikom ratu\nNaredni članakMaturantima zahvalnice za dobrovoljno davanje krvi\n„Sutjeska“ i „Vlasenica“ ne zaboravljaju tragično nastradalog golmana


Srbija i humanost: Gde i kome odneti viškove garderobe - BBC News na srpskom\nVreme je da pretresete ormare - a šta ćete s garderobom koju više ne želite da nosite?\nStiglo je proleće i vreme je za sezonsko prepakivanje garderobe.\nIma li u vašem ormaru stvari kojoj tu više nije mesto i koje biste želeli da se rešite?\nŠta radite sa stvarima koje su nosive, ali su vam dosadile?\nOko 16 odsto ljudi u Srbiji odeću poklanja u dobrotvorne svrhe, isto toliko je čuva u ormarima, a svako drugi je daje rođacima, prijateljima, poznanicima, podaci su Centra za unapređenje životne sredine.\n„Zašto bih bila kažnjena zbog toga kako se oblačim“\nDa bi se taj problem prevazišao, Centar za unapređenje životne sredine nedavno je napravio mapu organizacija koje prihvataju polovnu garderobu i daju je ljudima kojima je potrebna.\n„S obzirom na to da ljudi imaju veliku potrebu i želju da prosleđuju odeću koju ne koriste, smatrali smo da bi bilo dobro napraviti platformu koja bi olakšala proces poklanjanja polovne odeće organizacijama i institucijama koje za tako nešto imaju potrebe", kaže za BBC na srpskom Vladan Šćekić iz Centra za unapređenje životne sredine.\nSvake godine u Srbiji se proda više od 80.000 tona odeće - 12 kilograma garderobe po stanovniku, pokazalo je prošlogodišnje istraživanje ovog Centra.\nJedan od ciljeva poklanjanja odeće je i njeno dugotrajnije korišćenje i reciklaža, te smanjenje uticaja na životnu sredinu.\nVladimir Đurđević, klimatolog i vanredni profesor na grupi za meteorologiju Fizičkog fakulteta, rekao je prošle godine na tribini s ovom tematikom da je modna industrija u vrhu zagađivača prirodne sredine.\nSmatra da svaki problem sa zagađenjem treba da se rešava na mestu gde ono nastaje, jer jedanput kada se ono ispusti u životnu sredinu, vrlo teško ga je pronaći.\nKako mapa funkcioniše i ko je sve na njoj?\nKada na mapi kliknete na belu majicu kojom su označeni oni kojima možete da odnesete garderobu, pojaviće se ime organizacije, kontakt, kome pomaže, kakva je garderoba potrebna, šta se još može pokloniti.\nPojaviće se i informacije o radnom vremenu, da li paketi mogu da se dostave poštom, kakva odeća nije prihvatljiva.\nJedan od najvažnijih uslova je da garderoba bude čista i cela - saglasni su sagovornici BBC-ja iz nekih od organizacija s mape.\n„Ako je neko siromašan, ne znači da nije vredan poštovanja", kažu u Udruženju pomoć Kragujevčankama za BBC na srpskom.\nTo je jedna od oko 40 organizacija, udruženja, centara na mapi, a među njima je čak i manastir Gradac iz okoline Raške.\n„Ispod mape se nalazi upitnik preko kog mogu da se prijave organizacije koje primaju odeću, a do kojih mi nismo došli i nismo ih mapirali", kaže Šćekić.\nZa desetak dana, od kada je mapa postavljena, javilo im se nekoliko organizacija, a mapu je posetilo više od 20.000 ljudi.\nSagovornici BBC-ja saglasni su u tome da je ovakav vid umrežavanja dobar jer daje informacije kome je i gde moguće pokloniti garderobu.\n„Uradili smo dobru i korisnu stvar", kaže Šćekić.\nOko pola miliona stanovnika Srbije je siromašno, a oko 250.000 ljudi dobija socijalnu pomoć - podaci su Tima za socijalno uključivanje.\nReč je o podacima pre pandemije korona virusa, a Svetska banka upozorava da bi kriza mogla dodatno da oteža položaj najsiromašnijih.\nTime bi mogla dodatno da se poveća i potreba za poklanjanjem garderobe.\nU beogradskom Svratištu za BBC na srpskom kažu da se uticaj pandemije i te kako oseća.\n„Mesecima je u kontinuitetu povećan broj devojčica i dečaka koji nam dolaze, pa su nam samim tim i potrebe povećane", kaže Mina Lukić iz Svratišta za decu u Beogradu.\nObjašnjava da u poslednjih pest meseci nije bilo dana da kroz obe njihove lokacije u Beogradu ne prođe manje od 40 devojčica i dečaka.\n„Pre pandemije dani sa toliko poseta na jednoj lokaciji bili su jedni od jačih dana", priča Lukić.\nDodaje da je utisak da razlog za to „jeziv položaj porodica s kojima radimo i stepen siromaštva u kom su u ovom trenutku".\nLukić dodaje da je ovakva mapa važna jer ljudi mogu da se informišu kome je šta potrebno, a organizacije koje imaju potrebe postaju vidljivije.\n„Dešava se često da ljudi pozovu, kažu da imaju nešto da doniraju, a ne znaju kome da daju, pa pitaju nas.\n„Onda ih mi uputimo. Sada mogu da pronađu informacije i na ovoj mapi", kaže koordinatorka Svratišta.\nNa dve adrese beogradskog Svratišta može se odneti odeća i obuća za decu i mlade, a osim toga dobrodošli su i slatkiši i grickalice, konzervirana hrana, mleko i mlečni proizvodi.\nPet stvari koje su svakodnevno potrebne Svratištu za decu\nI novosadsko Svratište za decu, kao i Svratište za odrasle iz tog grada su među organizacijama kojima se može doneti odeća.\nNikola Jovanović iz Svratišta za decu u Novom Sadu kažu da im pomoć svakodnevno donosi 10-15 ljudi.\n„Ne insistiramo ni na čemu posebno. Šta god donesu, dobro je došlo", kaže Jovanović.\nDodaje da je što se garderobe tiče - uvek potreban donji veš i obuća.\nNa dnevnom nivou podele dosta odeće, a kroz njihove prostorije dnevno prođe između 45 i 50 dece.\nI niška Kuća mogućnosti je na ovoj mapi.\nOni pružaju podršku, smeštaj i pomoć mladima po izlasku iz sistema socijalne zaštite.\nJelica Ivanović iz ove organizacije kaže da mladi sa 18, odnosno 26 godina ako studiraju, tada kreću u samostalan život, a njihov program im pruža podršku na putu ka osamostaljivanju.\n„Rado se odazovemo kada se neko javi i želi da donira garderobu mladima. Kada oni uzmu ono što im je potrebno, ono što ostane, mi doniramo dalje.\n„Ima mnogo organizacija i ljudi kojima je to potrebno", kaže Ivanović.\nDodaje da je njihovim korisnicima najpotrebnija hrana, sredstva za higijenu i na kraju garderoba.\n„Sada patike, dukserice, letnja garderoba. Pokućstvo takođe - jastuk, jorgan, posuđe", priča sagovornica BBC-ja.\nNa listi najtraženijih i najpotrebnijih predmeta mnogih organizacija je - obuća.\n„Ono što je kritično u ovom trenutku je muška obuća između broja 40 i broja 50.\n„Nemam nijedan jedini par, a to svi traže", kaže za BBC na srpskom Marija Milić iz organizacije ADRA Srbija koja pomaže beskućnicima.\nVažno je da obuća bude nosiva, dodaje.\n„Mi svi imamo naviku da nosimo obuću sve dok može da se nosi, dok se maltene ne raspadne. Ljudi donesu takvu obuću, a ona nije upotrebljiva.\n„Što se odeće tiče, kriterijumi su manji - važno je da je cela i čista", kaže Milić.\nVažno je da obuća bude cela i nosiva\nOsim obuće, potrebna je i praktična, funkcionalna garderoba.\n„Donosili su nam ljudi svašta - svilene košulje i spavaćice, sakoe.\n„Onda dosta vremena potrošimo da istrebimo donaciju, da bismo došli do nečeg što je potrebno stvarno.\n„Valjda ljudi neće da bace, pa je lakše da nama daju", kaže Milić.\nI adrese šabačog u novobeogradskog Crvenog krsta ubeležena je na ovoj mapi.\nSnežana Petrović iz Crvenog krsta Šabac kaže da redovno od sugrađana i drugih donatora primaju garderobu.\n„Što se tiče sugrađana, okvirno na mesečnom nivou prikupimo između 100 i 200 kilograma garderobe, što je na godišnjem nivou između dve i po i tri tone", priča Petrović.\nPrikupljenu odeću dele svakog četvrtka i njihovi korisnici su s tim dobro upoznati.\nI sugrađani koji bi da poklone garderobu, ali i ostale stvari koje su potrebne, adresa Crvenog krsta u Šapcu je vrlo poznata, dodaje Petrović.\n„Naši sugrađani znaju i da je važno da očuvamo dostojanstvo onih koji takvu pomoć dobijaju i da je bitno da ne donose pocepanu i isflekanu garderobu.\n„Nekada se i to desi, a naše je da podsetimo", priča Petrović.\nUz sugrađane, garderobu im povremeno poklanjaju i butici, a osim raspodele četvrtkom, garderobu nose i na punktove Narodnih kuhinja.\n„Prošle godine smo imali povećano donošenje garderobe.\nMoguće da su ljudi više bili kod kuće i čistili ormare, pa nam je magacin bio prepun."\nDanica Šmic ima 84 godine i najstarija je volonterka Crvenog krsta Srbije.\nNovi život tekstila\nVeć više od deset godina Užičani znaju da garderobu koja im više nije potrebna mogu da odnesu u Ženski centar Užice.\nOdnedavno je i njihova adresa na mapi.\nMarina Tucović kaže da se na mesečnom nivou u njihov centar slije između tone i tone i trista kilograma polovnog tekstila, u zavisnosti od perioda u godini.\n„Mapa je vrlo značajna zato što pokrećemo veliku temu - o značaju darivanja, ali i reciklaže tekstila", priča Tucović za BBC.\nNjihov program prikupljanja i reciklaže tekstila u osnovi ima tri dela u skladu sa tim kakav je tekstil.\n„Prvo i osnovno jeste ponovna upotreba. U okviru programa mi imamo razvijen servis za poklanjanje polovnog tekstila."\nTako stižu do više od 280 porodica kojima poklanjaju garderobu.\n„To nije samo servis za socijalno ugrožene porodice i pojedince, već za sve koji imaju volju i želju i prepoznaju značaj ponovne upotrebe u čitavom procesu očuvanja životne sredine", objašnjava Tucović.\nČesto dobijaju odeću koja je flekava, pocepana ili oštećena - pa je prerađuju.\n„Od takvog tekstila pravimo različite nove proizvode - cegere, promo torbe, dečje igračke od recikliranog tekstila, nesesere i mnoge druge proizvode.\nprimaju garderobuImamo radionicu, opremljenu šivaru."\nOsim toga, u potrazi su za nekim ko želi da uloži u opremanje tehnološke linije za proizvodnju recikliranog vlakna.\n„To bi omogućilo zbrinjavanje kompletnog tekstilnog otpada.\n„Sve što ne može ponovo upotrebi i ostane nusproizvod iz različitih konfekcija iz taksitlne industrije, može da se reciklira i da se dobije reciklirano vlakno koje opet predstavlja ulaz za proizvodnju netkanog tekstila.\n„Od takvog vlakna uvek mogu da se razvijaju različiti ekološki proizvod", objašnjava Tucović.\nPogledajte video: U ovom italijanskom gradu se reciklira stara odeća\nItalijanski grad u kojem se odeća reciklira\nGlobalni podaci pokazuju da je poslednjih godina proizvodnja u tekstilnoj industriji narasla za 40 odsto, a u istom procentu uvećao se i otpad, što iz fabrika i konfekcija što iz kućnih garderobera koji se sada mnogo brže prazne stvarajući prostor za novu odeću i obuću.\nReciklaža tekstila je nešto što je prihvatljivo i neophodno, tvrdi Tucović.\n„Tekstilna industrija sama po sebi vrlo je agresivna. Živimo u potrošačkom društvu i u vremenu brze mode.\n„Sve više je nekvalitetnog tekstila, sve više je garderobe koja se nosi po jednu sezonu ili manje.\n„Sve je to opterećenje za životnu sredinu kako s aspekta nastanka tekstilnog materijala, kao i šta posle s otpadom.\n„Većina tog tekstila sadrži derivate nafte, jer su u pitanju sintetička vlakna koja se dobijaju iz derivata nafte", dodaje Tucović.\nKaže i da je korona virus u tom smislu doneo i nešto dobro.\n„Pokrenuta je zelena agendlj i priču o ponovnoj upotrebi i tome gde smo, šta smo i kako ćemo dalje.\n„Ja to vidim kao priliku da se i ova tema na adekvatan način reši."\nZašto poklanjati garderobu?\n„Pre svega zbog sebe i svoje porodice, a onda i zbog svih nas.\n„Time ne samo što pomažete nekome ko nije u prilici da dođe tog nekog tekstila, već pomažate i ženama koje rade ovde kod nas.\n„Upošljavamo žene iz ranjivih grupa. S treće strane, čuvate i brinete o životnoj sredini", zaključuje Tucović.\nVideo, Upoznajte najstariju volonterku Crvenog krsta Srbije, Trajanje 2,10\nBudi human - humanitarne licitacije na Fejsbuku: „Potrebno je tako malo da bi se učinila velika stvar“\nŽivotna sredina i recikliranje: Od plastičnih kesa prave „tekstil" - pomoć u borbi protiv zagađenja\nVideo, Odeća, ekologija i Italija: U ovom gradu ne bacaju staru odeću, oni je recikliraju, Trajanje 3,04\nGarderoba, zagađenje i priroda: „Gumeni đon jedne patike u zemlji se razlaže i do 400 godina"\nNovo nasilje u Indiji zbog proroka Muhameda: Ubili krojača zbog objave na društvenim mrežama


Radončić traži hitnu sjednicu Komisije za nadzor OSA-e i Mehmedagićevu odgovornost zbog ugrožavanja nacionalne sigurnosti - Index.ba\nPredsjednik SBB-a, delegat u Domu naroda Parlamentarne skupštine BiH i član Zajedničke komisije za nadzor nad radom Obavještajno-sigurnosne agencije BiH, Fahrudin Radončić, uputio je zahtjev rukovodstvu navedene Komisije, odnosno Bariši Čolaku i Safetu Softiću, da što prije sazovu sjednicu te Komisije, s ciljem utvrđivanja odgovornosti direktora Obavještajno-sigurnosne agencije BiH, Osmana Mehmedagića, zbog ugrožavanja nacionalne sigurnosti uvozom 2.500 dugih cijevi za potrebe MUP-a RS.\nNa taj uvoz je direktor OSA-e dao službeno i pozitivno Mišljenje, što je potvrđeno i saopćenjem koje je OSA uputila javnosti.\nPrethodni članakPolicija zatvorila dio Brisela: Primjećen jedan ili više naoružanih muškaraca\nNaredni članakSDP predložio zakonsko rješenje ako se naruši odnos načelnika i vijeća


Sezona orezivanja voća je u punom jeku, problem je što nema orezivača - Agroportal\nKod Miloša Milića, voćara iz Čumića kod Kragujevca, u toku je rezidba zasada jabuka. Ovaj voćar od roditelja je nasledio voćnjake a sada ima dvadeset hektara na kojima pored jabuke gaji kajsije, breskve, nektarine i šljive.\n-Zavisi od voćne kulture, nešto je orezano tokom leta u avgustu, nešto se sada reže a sve zavisi i od tipa podloge i uzgojnog sistema. Fali nam dobrih rezača za rezidbu i dobrih radnika za svaku vrstu posla a ne samo za rezidbu već i za berbu i za održavanje tog voća. Radnici treba da budu odgovorni, da shvate posao ozbiljno a ne danas da dođu a sutra se ne pojave i to je ogroman problem kod svih, kaže Miloš Milić.\n-Ona je u mirovanju, nije je izmamila topla temperatura. Visoka temperatura je izmamila pupoljke, recimo kajsija je počela da pupi kao i nektarina i breskva i verovatno po neka sorta nektarine ima i oštećenja od mraza kaže Milić.\n-Kod pojedinih voćnih vrsta, poput koščitavih, koje kreću nešto ranije odnosno ranije izlaze iz faze ekološkog mirovanja primećuje se na terenu kod pojedinih sorta da dolazi do faze neposrednog pretkretanja a to je situacija koja je bila pre desetak, petnaesta dana kada smo imali jako visoke temperature. Međutim sada zbog talasa jako hladnog vazduha i izuzetno niskih temperatura u nekom dužem vremenskom periodu došlo je do privremenog zaustavljanja odnosno usporavanja samog kretanja vegetacije u tim zasadima tako da ne očekujemo za sada barem , ako ne bude drugih vremenskih kolebanja veća oštećenja, izjavio je za RTV Danko Petrović- savetodavac za voćarstvo.\nPrethodni : Cena kukuruza stabilana, pšenice u blagom padu, sojom se nije trgovalo\nSledeći : Privrednici iz Srbije na sajmu u Dubaiju, prvi put uživo od početka pandemije


Akrapovič rol barovi za BMW R 1250 GS sada dostupni i u Srbiji - Moto Berza\nAkrapovič je povećao asortiman svojih proizvoda, nudeći titanijumske rol barove po koji za cilj imaju da pruže dodatnu liniju odbrane za BMW R 1250 GS.\nKoristeći svoje opsežno znanje i stručnost iz decenija iskustva u oblasti tehnologije lakih titanijuma, Akrapovič je kreirao gornje i donje rol barove – ekskluzivno dizajnirane od nule – za BMW R 1250 GS. Napravljeni su od peskarenih titanijumskih cevi, koje imaju iste mehaničke osobine kao čelične šipke, ali su približno 40% lakše od nerđajućeg čelika.\nNude visoku čvrstoću, a istovremeno su lagani i otporni na koroziju. Ovi rol barovi su precizno TIG zavareni, opremljene laserski isečenim i fino obrađenim prirubnicama od 8 mm, čime se obezbeđuje savršeno pristajanje i snagu. Veoma stabilna konstrukcija je delimično fiksirana za šasiju kako bi se svaki udar ravnomerno rasporedio.\nDizajnirani su tako da se savršeno integrišu sa postojećim komponentama motocikla. Akrapovič je odradio brojne testove i analize deformacija kako bi dobio optimalnu zaštitu od ovog proizvoda. Konstruisani prema preciznim specifikacijama i uz posebnu pažnju na detalje, ovi rol barovi nemaju ograničenja u pogledu ugla nagiba i ispunjavaju ABE standarde. Sva četiri dela su teška svega 6,26 kg, što ih čini jednim od najlakših kompleta rol barova za ovaj model.\nRol barovi su dizajnirani da vozačia pruže ne samo visok standard zaštite za njihove cenjene motocikle, već i da ponude mogućnost pričvršćivanja dodatnih torbi i svetala za maglu ili reflektora drugih proizvođača na njih.\nCena donjeg dela je 1.620 evra, a donjeg 1.190 evra. Obe cene su sa uračunatim PDV-om.\nPred-porudžbine se mogu poslati na motors@plattner.rs, a rok isporuke će se naknadno saznati.


Nikad da se ovako ne ponovi preplakala sam ceo film, tuga, bol, zar postoje ovakvi ljudi. Nikada nisam tako se osećala, kakvi su njihovi potomci, da li i dalje mrze ljude što nose drugo ime i prezime\nIli sam oguglao ili nesto drugo,ali nisam osetio neku jezu ili grc od tuge. Kritikujte me,ali npr film Decak u prugastoj pidzami” me je vise potresao. I jos,malo su preterali sa jacinom muzike u filmu,koja je verovatno trebala da budi emocije,ali samo je bila smetnja.


NOVOGODIŠNJA LITERARNA ČESTITKA | Berislav Blagojević\nNOVOGODIŠNJA LITERARNA ČESTITKA\ndecembar 29, 2011 decembar 30, 2011 / Berislav Blagojevic\nPovodom predstojećih praznika grupa stvaralaca se 28.12.2011.\nu prostoru Cafe & Chillout (u sklopu Narodne i univerzitetske biblioteke Republike Srpske) družila sa velikim brojem posjetilaca.\nPoeziju i prozu su čitali: David Pećanac, Vojislav Voki Erceg, Lana Bastašić, Tatjana Bijelić, Ognjen Radović, Danijel Gatarić, Mirko Vuković, Goran Dakić, Tanja Stupar-Trifunović, Aleksandra Čvorović i Berislav Blagojević.\nOpširnije o ovom događaju možete da pročitate na portalima 6uka i frontal.\n← PRIČA „LINIJE“ U ZBORNIKU\nPRIČA „LINIJE“ OSVOJILA III NAGRADU →\n8 mišljenja na NOVOGODIŠNJA LITERARNA ČESTITKA\ndecembar 30, 2011 u 4:08 am\nŠto je lep prostor!\ndecembar 30, 2011 u 6:31 am\nProstor je nedavno otvoren, ali je vrlo simpatičan, nevelik, ali lijepo uređen, zaista…\ndecembar 30, 2011 u 9:08 am\nu lepom si drustvu….\ndecembar 30, 2011 u 12:29 pm\nUvijek se trudim draga Nedodjio da budem u takvom drustvu 🙂\ndecembar 30, 2011 u 5:17 pm\nLep je ambijent a pogotovo tamo onaj zid, znas 😉 😀\ndecembar 30, 2011 u 5:43 pm\ndecembar 30, 2011 u 5:28 pm\nVeselo književno veče:)\nUživali ste… vidim:) I treba! Baš mi je drago:)\ndecembar 30, 2011 u 5:45 pm\nEh Bravarice, omladinu danas možeš „navući“ na knjigu samo ako književno veče organizuješ u kafani (pa makar bila u sklopu Biblioteke). Onda nije čudo što je bilo veselo 😀 ali bez zezanja, stvarno je bilo fino…