Faktor | Sutra izvlačenje dobitaka Novogodišnjeg vanrednog kola TV Binga\n30.12.2020. / 14:59\nLutrija BiH je pripremila ovogodišnje peto vanredno kolo igre na sreću TV tombola Bingo koje će se realizovati sutra, 31.12.2020. godine, u direktnom prenosu u 20:10 sati na Federalnoj televiziji.\nNa izmaku smo 2020. godine koja nije blistala u punom sjaju, i posljednja šansa da se nešto promijeni jeste sutrašnje izvlačenje brojeva igre TV Bingo, koje će u domove onih najsretnijih unijeti vedrinu i radost. Pored redovnih novčanih dobitaka, deseteraca i peteraca, te Jackpota koji iznosi blizu milion konvertibilnih maraka, u Novogodišnjem vanrednom kolu TV Binga igrači mogu osvojiti i dodatne novčane dobitke: 1 X 50.000,00 KM, 1 X 36.000,00 KM, 1 X 24.000,00 KM, 1 X 20.000,00 KM, 1 X 12.000,00 KM, 1 X 10.000,00 KM i 1 X 5.000,00 KM.\nŽuti listići za sutrašnje vanredno kolo TV Binga mogu se pronaći na svim uplatno-prodajnim mjestima Lutrije Bosne i Hercegovine kao i kod ovlaštenih zastupnika. Za one koji su odlučili ostati u svojim domovima, žute Bingo listiće mogu obezjediti i putem eNovčanika Lutrije Bosne i Hercegovine.\nProdaja listića, kao i slanje SMS poruka, trajat će zaključno sa 31.12.2020. godine (četvrtak), do 17:00 sati. U igri za dodatni fond dobitaka, igrači mogu učestvovati i slanjem SMS poruka sa serijskim brojem listića, na brojeve telefona 091 412 601 (BH Telecom) i 063 888 71 (HT Eronet).\nSpecijalni gost u sutrašnjem izdanju TV Binga je Halid Bešlić, koji će svojim hitovima dodatno upotpuniti novogodišnju atmosferu.


SVAKOM MOŽE DA SE DESI - Generali Blog\nVodič za roditelje - prvo samostalno putovanje vaše dece\nU Lidijinu ideju malo ko je verovao, sve dok se nisu upalila svetla mjuzikla\nLeto je period u godini kada najčešće putujete u inostranstvo. Ukoliko na put krećete automobilom, obavezna dokumenta koja morate imati su zeleni karton, vozačka i saobraćajna dozvola i osiguranje od autoodgovornosti, a može vam biti od koristi i asistencija Pomoć na putu. Veoma je bitno da na put krenete odmorni, ali ponekad ma koliko bili oprezni, saobraćajna nezgoda može da se dogodi.\nŠta da radite ako doživite saobraćajnu nezgodu u inostranstvu?\nPrvo isključite motor i uključite sve pokazivače pravca.\nZatim obucite svetloodbojni prsluk, koji morate imati u vozilu, pri ruci.\nSada ste spremni za najvažniji korak, obezbeđenje mesta nezgode postavljanjem sigurnosnog trougla. Tako obaveštavate ostale vozače u saobraćaju o potencijalnoj opasnosti. Ovo je posebno važno ako je do nezgode došlo na mestu na kome je smanjena preglednost saobraćaja.\nZatim obavezno fotografišite sve detalje sa lica mesta koji vam mogu pomoći da naplatite štetu od osiguravajuće kuće. Fotografišite iz više uglova i sa različitih udaljenosti. Na fotografijama slikanim izbliza bolje se vidi šteta, a na onima slikanim izdaleka mogu se odrediti pravci kretanja, eventualni saobraćajni znaci itd.\nObavestite policiju i, po potrebi, hitnu pomoć. U Evropi je broj telefona za hitne pozive 112 i besplatan je. Sačekajte da policajci izađu na lice mesta i pomozite im da sačine što precizniji zapisnik o saobraćajnoj nezgodi.\nUkoliko je pričinjena manja šteta i nema povređenih, popunite Evropski izveštaj o saobraćajnoj nezgodi. Prema našem Zakonu o bezbednosti u saobraćaju na putevima svi učesnici u saobraćaju uz osiguranje od autoodgovornosti moraju u vozilu imati ovaj izveštaj. To je dokument koji se koristi na teritoriji cele Evrope i zamenjuje policijski izveštaj. Veoma je važno da učesnici nezgode pravilno popune ovaj izveštaj jer će im on pomoći da naplate štetu od osiguravajuće kuće.\nU slučaju da imate problem u komunikaciji sa nadležnim policijskim organima ili licem koje je učestvovalo u saobraćajnoj nezgodi, potražite advokata. Advokat će vam pomoći da prevaziđete neprijatnu situaciju.\nŠto pre obavestite osiguravajuću kuću o nezgodi i pratite agentova uputstva. Prikupite što više materijalnih dokaza sa lica mesta kako biste što brže naplatili troškove.\nKada se uputite na odmor automobilom, savetujemo vam da pored osiguranja od autoodgovornosti, ugovorite i asistenciju Pomoć na putu koja će vam u monogome pomoći ukoliko dođe do nepredviđenih okolnosti na putevima širom Srbije i Evrope.


Prve pahulje na Jahorini i Vlašiću | MONDOBA\nPrve pahulje na Jahorini i Vlasicu\nPrve pahulje na Jahorini i Vlašiću 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\nDruštvo 24.09.2018. / 17:03 17:03\nAutori mondo.ba SRNA 24.09.2018. / 17:03 17:03\nNa Jahorini je danas pao prvi snijeg i trenutno je nula stepeni Celzijusovih, izjavila je portparol Olimpijskog centra "Jahorina" Sanja Čeremidžić.\n"Snijeg pada pojačanim intezitetom već pola sata, ali snježni pokrivač se još nije formirao. Ovaj snijeg svakako najavljuje izuzetno uspješnu zimsku sezonu koja je pred nama", izjavila je Čeremidžićeva.\nSnijeg je, kako prenose mediji, padao i na Vlašiću, a zabijelila su i naselja oko Prokoškog jezera.\nMeteorolog Hidrometeorološkog zavoda Republike Srpske Igor Kovačić izjavio je da je snijeg koji je danas pao na pojedinim planinskim vrhovima prolazni, te da opet predstoji stabilno i suvo, ali hladno vrijeme.\n"Biće prvog mraza na planinama. Padavine prestaju do večeri i snijeg će se brzo istopiti. Jutarnja temperatura biće od tri do osam, a dnevne između 10 i 15 stepeni Celzijusovih, a već od četvrtka i petka prelaziće 20 stepeni Celzijusovih", dodao je Kovačić.\nsnijeg Vlašić Jahorina BiH


SVE JE DEO PLANA? Toma i Đekson uhvaćeni NA DELU - evo šta su radili! Miki trlja oči, ne veruje | Najnovije vesti - Srbija danas\n13.03.2018. • 13:38 Srbija Danas\nPogledajte video i sami procenite.\nIako su mnogi očekivali da će doći do žestoke svađe, Tomislav Panić i Nemanja Đerić Đekson imali su sasvim zanimljiv razgovor sa Mikijem Đuričićem. Đekson je bio sa Mikijem dok je čekao da Toma napusti izolaciju, a kada je izašao, on im se i pridružio. Kako je Miki pomislio da će im biti neprijatno da se konačno pod tim okolnostima sretnu, bilo je očigledno da njima to nije smetalo. Naime, oni su razgovarali, a onda je Đekson odlučio i da ga posavetuje.\n- Brate, ako imaš veliki, onda furaj, to je to - rekao mu je Đekson, na šta se Toma samo nasmejao.\nMiki ih je sve vreme zadirkivao, a onda se šalio da Đeksonov račun.\n- Mnogo je bitno to što sve rešavaš osmehom, nemoj da se nerviraš samo - rekao je Miki.\nToma je bio izuzetno raspoložen, a kako se moglo primetiti svi su se zajedno nasmejali i na račun Mine Vrbaški, a Miki je zbog svega ostao zatečen.\n- Ja ne mogu da verujem, vidi, ja sam svakakav, ali ovo u moje vreme nije bilo i sad mi je malo žao - rekao je kroz smeh Miki.\nPodsetimo se da su Mina i Đekson potrčci za ovu nedelju, a on je, sačekavši da Minin novi dečko Toma napusti izolaciju ostao sa Mikijem u rehabilitaciji, pogledajte sve na snimku:\nBOMBA, POSTOJE DOKAZI: Isplivalo JOŠ sočnih detalja o Kijinom ŠVALERISANJU za vreme braka! (FOTO)\nZAR MRTVU MAJKU? Anabela nemilosrdno uvredila Radu Manojlović! Pevačica s BOLOM uzvratila - Užasno!\nKRAJ DEFINITIVAN: Najlepši par Zadruge je RASKINUO - ona uzima stvari i ODLAZI (VIDEO)\nTagovi: rijaliti Zadruga, Zadruga uživo, vesti Zadruga, Parovi 1, zadruga, Zadruga 1. sezona, Zadruga učesnici, VIP, VIP/VIP, Tv Pink, Zadruga TV Pink, Tomislav Panić, Nemanja Đerić Đekson, Miki Đurićić


Pregled protekle nedelje sa Džonom Oliverom VI, ep. 7 - HBO Srbija\nPregled protekle nedelje sa Džonom Oliverom VI, ep. 7


Deratizacija, dezinsekcija, dezinfekcija "BELI" • 060 339 77 94 • Svakim danom od 00-24\nTel: 060 339 77 94\nUsluge deratizacije pružamo na teritoriji celog Beograda i okoline.\nBavimo se pružanjem usluga deratizacije, dezinsekcije i dezinfekcije stanova, poslovnih prostora , podruma, kuća i otvorenih površina preparatima atestiranim od strane ministarstva zdravlja koji su bez mirisa. Na usluzi smo u svim delovima Beograda u najkraćem mogućem roku. Naš stručno-operativni tim je na usluzi klijentima 365 dana u godini, nedeljom i praznicima. Koristimo najsavremenija dostignuća nauke i prakse u sanitarno-ekološkoj zaštiti prostora.\nI druge nepoželjne insekte\nPri tome koristimo preparate različitih insekticidnih grupa koji pripadaju najnovijoj generaciji i imaju širok spektar delovanja, nemaju miris, u skladu su sa ekološkim zakonima, imaju nisku oralnu i dermalnu toksičnost, nokaut i rezidualne efekte itd. Naš stručni tim obraća posebnu pažnju na otpornost insekata na primenjene preparate i vrši pravilnu rotaciju i doziranje preparata, kao i kombinaciju pasivne i aktivne zaštite.\nKontakt tel: 060 339 77 94\ndo 20kv 1200 din.\n20~30kv 1300 din.\n30~40kv 1400 din.\n40~50kv 1500 din.\n50~60kv 1600 din.\n60~70kv 1700 din.\n70~80kv 1800 din.\n80~90kv 1900 din.\n90~100kv 2000 din.\npreko 100kv 20 din. po kvadratu\nlokali do 50kv 2500 din.\npreko 50kv cena po dogovoru\nDa bi se uspešno bavili deratizacijom i dezinsekcijom potrebno je posedovati određeno znanje iz entomologije (oblasti proučavanja insekata koji štetno utiču na ljudsko zdravlje) kako bi im se moglo što uspešnije suprotstaviti.\nMeđu insektima koji štetno utiču na zdravlje ljudi, važno je preventivno i sistematično održavanje prostora da ne bi došlo do širenja zaraze koju mogu prenositi mehaničkim ili biološkim putem - bubašvabe, bubarusi, komarci...\nInsekti koji ne mogu izazvati štetan zdravstveni problem su mravi, komarci, kućne buve, buba rusi.... koji svojim prisustvom mogu ometati stalne ljudske aktivnosti.\nDa bi ovakvim "napastima" stali na put koristimo različite metode zaštite.


Kantoni i općine u FBiH još nisu dobili novac od MMF-a | Tuzlanski.ba\nDijeljenja: | 30.6.2020. u 8:13\nKantonima i općinama u Federaciji Bosne i Hercegovine još nisu doznačena sredstva od MMF-a. Oko 330 miliona eura kredita, dio koji je dobila Federacija BiH, trebalo bi raspodijeliti na 10 kantona.\n“Stav našeg predsjedništva Saveza opština i gradova jeste da se svima dodijeli jednak iznos, odnosno 375.000 KM po principu humanosti i solidarnosti imajući u vidu da su manje sredine možda i više pogođene pandemijom koronavirusa”, smatra Vesna Travljanin, direktorica Saveza općina i gradova FBiH.\nKljučne riječi: izdvojeno, kantoni, marke, MF


Za zelena pluća Beograda | Eko Europa\nKompanija IKEA i WWF-Svjetski fond za prirodu nastavili globalni saradnju i započeli lokalnu akciju pošumljavanja Košutnjaka. Zajedničkom inicijativom kompanije IKEA i WWF- Svetskog fonda za prirodu, danas je počela akcija pošumljavanja Košutnjaka “Za zelena pluća Beograda” koja se sprovodi uz podršku Sekreterijata za zaštitu životne sredine grada Beograda i JP Srbijašume.\nU volonterskoj akciji pošumljavanja, 30-ak zaposlenih u kompaniji IKEA Srbija i volonteri WWF-a u jednom danu su zasadili ukupno 2500 stabala bjelog jasena čime će Košutnjak postati bogatiji za još jedan hektar šume. Cilj inicijative nije samo podizanje svjesti o značaju zelenih površina u urbanom ekosistemu, već i da ukaže na važnost koju šume imaju u ublažavanju neželjenih posljedica klimatskih promjena na lokalnom nivou.\nDrvo je jedan od najvažnijih materijala koje kompanija IKEA koristi u svojoj proizvodnji. Baš zato se u ovoj kompaniji posebna pažnja pridaje povećanju efikasnosti i smanjivanju količine drvnog materijala u proizvodima. Kao rezultat, udio drveta iz održivih izvora – recikliranog drveta i drveta iz šuma koje su sertifikovane za sječu – u 2013. je povećan sa 23% na 34% u proizvodnji na globalnom nivou, a cilj kompanije je dostići 50% do 2017. godine.\nIrena Dobosz, menadžerka za održivi razvoj i odnose sa kupcima u IKEA Jugoistočna Evropa podseća da IKEA i WWF još od 2002. godine zajednički unapređuju standarde za odgovorno upravljanje i zaustavljanje prekomjerne sječe u šumama u Evropi i Aziji: “Kroz uspostavljanje i primjenu strogih FSC standarda zajednički smo doprinjeli širenju šumskih površina s međunarodnim sertifikatom na čak 30 miliona hektara. Drago mi je što je današnjom akcijom sađenja mladica bjelog jasena i Srbija dobila nove hektare šume koje će doprinjeti zaštiti lokalnog biodiverziteta i dugoročno unaprediti kvalitet života naših komšija Beograđana. IKEA će kao odgovorna kompanija ali i naše kolege ličnim primjerom i sličnim volonterskim akcijama uvjek davati doprinos ispunjavanju tog cilja”, smatra Dobosz.\nBeograd danas ima svega 14,6 % zelenih površina u ukupnoj teritoriji grada, što je nedovoljno. Stanje šuma i šumskog zemljišta na području Beograda nepovoljno je jer su šumski kapaciteti u Beogradu prestarjeli i dostigli svoju fiziološku zrelost, što u znatnom smanjuje njihovu funkciju sprečavanja erozije tla, pročišćavanje vazduh pa su inicijative poput ove od izuzetne važnosti.\nKako bi se sačuvale jedinstvene prirodne vrjednosti Košutnjaka kao zaštićenog područja, jedan od preduslova za akciju pošumljavanje bilo je i sađenje autohtone vrste zbog čega je i odabran bjeli jasen.Šumske površine u i oko grada pozitivno utiču na okolinu delovanjem na mikroklimu, tako što smanjuju visoke temperature vazduha, prečišćavaju vazduh, regulišu jačinu vetra, povećavaju stepen vlažnosti, smanjuju i ublažavaju jačinu gradske buke, sprečavaju eroziju.\n“Šume ne čini samo drveće, nego i brojne biljne i životnjske vrste koje ih naseljavaju i čine kompleksne šumske ekosisteme, stanište su 2/3 kopnenih vrsta naše planete i naša je obaveza da ih zaštitimo. Odmah posle mora i okeana, šume su najveća skladišta ugljendioksida. One ljudima obezbeđuju neophodne usluge ekosistema: hranu, gorivo, građevinski materijal, ljekovito bilje, prečišćavaju vazduh i vodu, stabilizuju klimu, ublažavaju negativne efekate poplava i suša, stvaraju i obnavljaju plodno zemljište i sprečavanju eroziju.\nMeđutim, šume se danas uništavaju alarmantnom brzinom kako bi ustupile mesto poljoprivrednim zemljištima, ali i zbog neodrživog upravljanja šumskim resursima. WWF radi više od 50 godina na zaštiti šuma, prvenstveno kroz očuvanje preostalih šuma i promociju održivog šumarstva. Jedan od primjera partnerstva za održivo korišćenje šuma je saradnja sa kompanijom IKEA, te su inicijative poput ove od izuzetne važnosti”, podseća Duška Dimović, direktorica programa WWF-a u Srbiji.\nU akciji je osim zaposlenih u kompaniji IKEA učestvovalo i 30 volontera WWF-a, Sekreterijata za zaštitu životne sredine grada Beograda i JP Srbijašume, kojima je u znak zahvalnosti za učestvovanje u akciji omogućeno da svakom stablu dodjele ime po sopstvenom izboru.\nakcija pošumljavanja, IKEA, WWF\nKantonalni plan upravljanja otpadom TK\nSedam BiH parkova službeno pristupilo asocijaciji „Parkovi Dinaridi – mreža zaštićenih područja Dinarida“


Vesti Izjava novinarima u Skupštini Srbije\nKandidati LDP-a ubedljivo pobedili na izborima za Savete MZ u Kniću\nLiberalno demokratska partija je osvojila većinu na izborima za Savete mesnih zajednica u Kniću, Lokalni izbori u Zemunu\nŠansa Zemuna su preduzimljivi ljudi, a ne fraze o marini i metrou\n- Jedina prava šansa Zemuna su preduzetničke sposobnosti, obrazovanost i ideje građana Zemuna i LDP ima spreman plan kako da ukidanjem besmislene administracije, poreskih tereta i čišćenjem opštine od nepotrebnih troškova i partijske vojske oslobodi tu vrstu potencijala. U Zemunu je propao ...\nKosjeriću je potrebna odgovorna vlast\nIzbori u Kosjeriću su šansa za popravni nakon prekomponovanja vlasti, za koju je sada jasno da građanima nije donela ništa dobro, poručio je narodni poslanik Liberalno demokratske partije Zoran Ostojić prilikom posete Kosjeriću.\nPolitika dijaloga ključna za dobijanje datuma pregovora\nKljučno političko pitanje za Srbiju je dobijanje datuma za početak pregovora sa Evropskom unijom, a preduslov za tako nešto je realizacija politike dijaloga, na kojoj od svog osnivanja insistira Liberalno demokratska partija. Vrata te politike su otvorena dogovorom u Briselu, ali će to ostati ...\nDan Evrope u Subotici Obeležavanju Dana Evrope pridružili su se i aktivisti omladine sa članovima Gradskog odbora Liberalno demokratske partije. LDP Zrenjanin\nDan Evrope u Zrenjaninu\nDan Evrope je naša obaveza i prilika da još jednom pokažemo i istaknemo koliko su nam potrebne evropske vrednosti, duboko usađene u naš sistem.\nNašu politiku potvrdilo vreme\n- Sedam godina postojimo. Tih sedam godina smo bili usamljeni u formulisanju politike koju smo predlagali kao odgovor na brojne probleme koji su razarali Srbiju. U međuvremenu, sve osim nas je vreme demantovalo. Naše stavove je potvrdilo - rekao je u Zemunu predsednik Liberalno demokratske ...\nPoslanik Liberalno demokratske partije Bojan Đurić bio je gost u emisiji Oko na RTS 1, u četvrtak, 9. maja.\nNarodna poslanica Liberalno demokratske partije Nataša Mićić je zatražila od predsednika parlamenta i sekretara parlamenta da objave podatke o zaradama i troškovima poslanika u skupštini. Ona je pojasnila da bi se tako jasno videlo ko je najskuplji poslanik u parlamentu i da su poslanici ...\nNeko mora da preuzme odgovornost za katastrofalno stanje u „Železnicama"\nNarodna poslanica LDP Radmila Gerov rekla je u Skupštini Srbije da bi u svakoj ozbiljnoj državi generalni direktor železnica podneo ostavku posle takvog incidenta kakav se nedavno dogodio u tunelu "Tošin bunar" u Beogradu, ali da to u Srbiji nije slučaj. Gerov je navela da Srbija danas ne da ...\nTomislav Nikolić, Aleksandar Vučić i Ivica Dačić su donedavno potpuno drugačije govorili o Kosovu nego što to čine u ovom trenutku i zbog toga nemaju pravo da se ljute na Srbe sa severa Kosova, koji ih danas zapravo samo citiraju, poručio je danas predsednik Liberalno demokratske partije ...\nZakon o železnici ne ukida partijsko rukovođenje\nNarodna poslanica Liberalno demokratske partije Judita Popović je navela da predlog Zakona o železnici ne rešava dva ključna problema, a to su stanje infrastrukture i partijsko rukovođenje železničkim sistemom. Ona je napomenula da su Železnice Srbije kao i ostala javna preduzeća u Srbiji ...\nTanjug objavio nepostojeće istraživanje CeSID-a\nLiberalno demokratska partija najoštrije osuđuje ponašanje Tanjuga zbog objavljivanja nepostojećeg istraživanje CeSID-a, koje je ta agencija za istraživanje javnog mnjenja morala da demantuje suočena sa situacijom da se upravo na njih Tanjug poziva u pravljenju vesti koju su nakon toga ...\nLiberalno demokratska partija vam želi srećan Uskrs.\nMiljenko Dereta na TV GEM\nPoslanik Liberalno demokratske partije Miljenko Dereta bio je gost na TV GEM u petak, 3. maja.\nZemunu se žuri, predugo je propadao na marginama politike\nLiberalno demokratska partija (LDP) podnela je danas izbornu listu kandidata za odbornike Skupštine gradske opštine Zemun, sa kojom će nastupiti na izborima zakazanim za 2. jun. Listu "LDP - Čedomir Jovanović" predvodi Bojan Đurić, narodni poslanik i član Predsedništva LDP.\nReferendum je samo pokušaj odlaganja primene sporazuma\nLažna je dilema koja se danas stavlja pred građane Srbije o potrebi održavanja referenduma o sporazumu koji je potpisan sa Prištinom. To ukazuje na nedostatak političke hrabrosti onih koji zemlju danas vode, a koji nisu bili sposobni da uvere čak ni sve svoje poslanike o neophodnosti ...\n3 4 5 6 7 8 9 10 293 NAPRED


Gegaj: Pitanje demarkacije sa Kosovom za nas završeno | Analitika - Informativni Portal\nGegaj: Pitanje demarkacije sa Kosovom za nas završeno\nZa nas je pitanje demarkacije Kosova i Crne Gore završeno i nema razloga da se vraćamo nazad - kazao je za Pobjedu Nikola Gegaj, visoki funkcioner DPS-a, komentarišući izjavu kosovskog premijera Ramuša Haradinaja da će „trenutna verzija sporazuma o demarkaciji sa Crnom Gorom pasti“, te da „od zvanične Podgorice zavisi da li će biti novih pregovorao razgraničenju“.\nObjavljeno: 21. 09. 2017 - 06:29 Promjenite veličinu teksta: A A A\n- Duboko sam uvjeren da ćemo i sa Vladom koju predvodi Haradinaj nastaviti odlič- nu saradnju koju dvije vlade u kontinutetu imaju. Uostalom, i odnosi sa državom Kosovom su odlični i tako će biti ubuduće. Svi moramo ići naprijed a ne u rikverc. Po meni je to unutrašnje pitanje Kosova i nije stvar zbog koje odnosi mogu biti poremećeni. To nije naš problem, niti vidimo to kao prepreku, jer mi smo taj proces završili - istakao je Gegaj.\nOn je kazao da su „prihvaćene granice u bivšoj Jugoslaviji“, te da je „međunarodna zajednica tu granicu potvrdila“.\n- Potpisali smo sporazum sa Kosovom u Beču i naš parlament ga je ratifikovao. SAD i predstavnici EU takoreći svakodnevno pozivaju političke partije Kosova da ratifikuju sporazum upozoravajući da odgađanje ratifikacije šteti kredibilitetu te države na međunarodnoj sceni. Vjerujem da kosovske institucije imaju demokratskog kapaciteta da donesu odluke koje će samo ojačati državu u svim poljima. Crna Gora je strpljiva i nema problem da sačeka pravi trenutak - istakao je Gegaj.\nTagovi: Nikola Gegaj Demarkacija sa Kosovom


MyCity » Hardware -> I/O (štampači, skeneri, miševi, tastature itd) » Rasklopila sam miša - imam višak delova :)\nPoslao: 27 Okt 2014 09:43\nKako mi u toku rada često kursor ode iz jednog kraja ekrana u drugi, htjela sam da alkoholom očistim miša. Rasklopila sam ga i dio iz njega je ispao, a nisam uspjela da vidim odakle. Ako neko može da mi kaže, gdje ovo treba da bude?\nZbog ovoga što kažem za kursor, da napomenem da je miš bežični spojen na hub, a koristim ovakvu podlogu kao na slici. Isto se dešavalo i prije nego sam kupila hub, kao i sa prethodnim miševima.\nNe znam gde je bio taj deo, ali pojava koju si primetila - da se strelica miša pomeri u neki ugao ekrana - nije hardverski kvar već softverska greška, i prisutna je i na laptop i na desktop računarima, i sa bežičnim i žičnim miševima. I ja ponekad imam taj problem.\nDa li ti radi klik na srednji taster? Moguće da je taj "višak" iz tog "mehanizma" koji omogućava klik na srednji taster. Vidi tu sa leve strane skrol točkića.\nInače, ako sve radi kako treba, nije problem ni da se odstrani.\n7Ovo se svidja korisnicima: Springfield, vasa.93, klodovik, SlobaBgd, Ljilja Hnovi, Aco, nemezisx\nto je ručica prekidača za uklj-isklj miša a ide u rupu na slici označenu crvenom strelicom (nije baš lepo nacrtano ali je korisno ) i to baš tako kako stoji.\nPoslao: 27 Okt 2014 12:16\n2Ovo se svidja korisnicima: SlobaBgd, gile960\ngile960 ::to je ručica prekidača za uklj-isklj miša a ide u rupu na slici označenu crvenom strelicom (nije baš lepo nacrtano ali je korisno ) i to baš tako kako stoji.\nVeoma korisno, napravila sam, sada nema viška delova.\nPoslao: 27 Okt 2014 14:44\nКако слатко речено...само на крају си требала додати и упс па да буде ко код моје сестре\nДе баш нађе најважнији део\nОће да лети и код мало неравнијих површи,дал кад некористиш миш тј само стоји се помера курсор,а можда би требала и да нађеш оригинални драјвер баш за тај модел,не виндовсов-''плаг енд плеј''\nPoslao: 27 Okt 2014 16:26\nnemezisx ::а можда би требала и да нађеш оригинални драјвер баш за тај модел,не виндовсов-''плаг енд плеј''\nMa, da se drajveri traže po radnjama, lako bih ja. Ali ovako, ne bih ja dirala ništa, ne znaš ti šta su muke.\nSloba mi je odgovorio i vjerovatno bi mi predložio da treba.\nPoslao: 27 Okt 2014 16:28\nMa slaba vajda od drajvera. Instalirao ih - ne instalirao, isti problem će se javiti opet.\nUkupno su 925 korisnika na forumu :: 53 registrovanih, 8 sakrivenih i 864 gosta :: [ Administrator ] [ Supermoderator ] [ Moderator ] :: Detaljnije


Popravka cevi u kupatilu, cena, povoljno, profesionalna i brza popravka vodovodne ili kanalizacione cevi, Beograd\nS obzirom na to da vodoinstalateri svaki dan dolaze u situaciju da moraju da popravljaju ili menjaju cevi u kupatilu, slobodno se može reći da je to za njih uobičajen posao. Ali da bi došli do zaključka da li je potrebno da bude izvršena popravka cevi u kupatilu ili možda njena zamena, oni moraju da izvrše i adekvatnu detekciju kvara.\nNa svu sreću, osim znanja, poseduju i sve potrebne alate i mašine, ali i adekvatno iskustvo, tako da nije nikakav problem da detektuju kvar, te da ustanove šta je potrebno učiniti da bi vodovodni sistem ili kanalizacioni sistem u određenom stambenom ili poslom objektu bio osposobljen za dalji rad.\nZahvaljujući savremenim alatima i mašinama, vodoinstalateri mogu prilično pouzdano i relativno brzo da ustanove da li je potrebno da bude izvršena popravka cevi u kupatilu, odnosno gde je tačno nastao problem ili će biti neophodno da cela cev, to jest jedan njen deo bude samo zamenjen, da bi ona bila osposobljena za rad.\nAli da bi vodoinstalater bio siguran, on mora da na osnovu informacija koje dobije od klijenta definiše kada će posetiti predmetni objekat i utvrdi gde je nastao problem u konkretnoj cevi.\nNaravno da nije dovoljno da ima samo informacije od klijenta, jer on mora uz korišćenje savremenih alata da kvar i detektuje.\nProfesionalna i brza popravka cevi u kupatilu\nPostupak krpljenja ili popravke vodovodne ili kanalizacione cevi ne bi trebalo da bude naročito komplikovan. Tim pre što vodoinstalateri tom prilikom koriste najsavremenije mašine i alate, tako da u prilično kratkom roku će da bude izvršena i profesionalna popravka cevi u kupatilu.\nEventualni problem može da nastane ukoliko je na primer došlo do oštećenja kanalizacione cevi, a vodoinstalateri nisu u mogućnosti da na osnovu pregleda utvrde u kom delu cevi je problem nastao. Na svu sreću, oni problem mogu da reše sa velikim uspehom, zato što su određeni vodoinstalaterski servisi specijalizovani i za snimanje kanalizacionih cevi mikro kamerama.\nIako se ta usluga ne primenjuje samo kada problem nastane sa funkcionisanjem kanalizacione cevi, već i kada dođe do zagušenja kanalizacije a vodoinstalater nije u mogućnosti da brzo i lako ustanovi u kom delu cevi je problem nastao, činjenica je da je u pitanju odlična dijagnostička metoda, koja pomaže vodoinstalateru da problem reši u što kraćem roku i na dugoročnom nivou.\nValjalo bi naglasiti i to da popravka cevi u kupatilu može biti izvršena kad god to klijent zahteva. Naime, vodoinstalaterski servisi su praktično neprekidno dostupni klijentima, prosto zato što vrše i hitne intervencije kad god za tim postoji potreba. Nakon završenog radnog vremena samog majstora ili servisa, klijenti mogu da ostvare kontakt putem telefona i da zahtevaju njihovu brzu reakciju. To u suštini podrazumeva da popravka cevi u kupatilu može biti izvršena i u toku noći, u periodu od ponedeljka do petka. Takođe, hitne intervencije podrazumevaju izvršenje i ove i svih ostalih usluga za koje su majstori specijalizovani i u dane vikenda, ali i u toku apsolutno bilo kog državnog praznika. Ono što bi klijenti trebalo da imaju na umu u tom slučaju jeste da se hitne intervencije gotovo uvek naplaćuju po drugačijem cenovniku od standardnog. Ali da klijenti ne bi bili dovedeni u zabunom, podrazumeva se da će vodoinstalater nakon što utvrdi da je neophodno da bude izvršena popravka cevi u kupatilu, informisati klijenta o ceni, odnosno o tome koliko on smatra da će mu biti potrebno vremena da je osposobi za dalje korišćenje i da konkretni problem u potpunosti reši.


Bloger Navalni najavio moguću kandidaturu na izborima u Rusiji\nRuski bloger i opozicionar Aleksej Navalni izrazio je spremnost da se kandiduje na predsedničkim izborima u toj zemlji, pod uslovom da vlast usvoji reforme koje će garantovati demokratski birački proces.\nNavalni ne može da se kandiduje za predsednika po važećem izbornom zakonu, pošto je rok za podnošenje kandidatura istekao. Međutim, više opozicionih grupa zatražilo je izmenu izbornih propisa i odlaganje izbora.\n"Spreman sam da se borim na slobodnim izborima", kazao je sinoć Navalni radiju Eho Moskve.\n"Kada budemo imali pravu priliku da učestvujemo na izborima, spreman sam da se borim za poziciju lidera, uključujući predsedničke izbore", kazao je Navalni.\nRuski bloger, po zanimanju advokat, rekao je i da, pod trenutnim uslovima izbori zakazani za 4. mart ne mogu da budu demokratski. "Planirano glasanje ne može da se smatra izborima. Neće biti legitimno ssta god da se dogodi. Nikada ih nećemo priznati", objasnio je.\nNavalni (35) je postao poznat kada je na internetu pokrenuo rat protiv korupcije u Rusiji. Jedan je od vođa opozicionog pokreta protiv režima premijera Vladimira Putina koji je organizovao masovne demonstracije zbog, navodnog, falsifikovanja rezultata na parlamentarnim izborima 4. decembra.\nNavalni je odslužio 15-dnevnu kaznu zatvora zbog organizovanja marssa do Centralne izborne komisije dan posle izbora.\nNavalni je ocenio da je okupljanje velikog broja ljudi na ulicama jedini način za dobijanje ustupaka od režima premijera Putina, koji je kandidat za predsednika posle četvorogodissnjeg mandata na čelu vlade.\nPutin nije mogao da se kandiduje za predsednika 2008. posle dva mandata u Kremlju (2000-2008).


Leptokarija leto 2019. - TA BRAVOTOURS - Leskovac\nLEPTOKARIJA se nalazi na najlepšem delu obale pod Olimpom, uz novi autoput Evzoni – Atina, stotinak kilometara jugozapadno od Soluna. Ovo letovalište može, gostima svih generacija, pružiti dobre uslove za prijatan godišnji odmor. Leptokarija je definitivno povratila „staru slavu” i nakon dvadesetak godina opet postala, za naše turiste, jedna od najpopularnijih destinacija. Razlog je u intenzivnoj izgradnji, kako smeštajnih tako i infrastrukturnih kapaciteta. Plaža je peščano-šljunkovita, široka i dobro uređena. Šetalište pored obale, nova trgovačko-pešačka zona i stoletni park upotpunjuju i čine atraktivnim ovaj gradić sa puno hotela, restorana, prodavnica i marketa. Važno je istaći da su cene ugostiteljskih usluga i robe u prodavnicama i marketima, nešto niže nego u drugim mestima na ovoj obali.\nUkoliko se ne koristi vlastito vozilo ili se isto ne iznajmi, tu je i lokalna agencija sa raznovrsnom ponudom izleta (do antičkog Diona, Meteora, Litohora u podnožju Olimpa, Pantelejmonske tvrđave, na ostrvo Skiatos, „Waterland”, Grčko veče). Odavde se može vozom, brzo i jeftino, otputovati u Katerini i Solun.\nLeptokarija – hoteli/vile u ponudi:\nJedan od najlepših objekata u Leptokariji. Nalazi se na izuzetno dobroj lokaciji (ispod pruge), na oko 120m od plaže u mirnom delu Leptokarije i na nekoliko minuta hoda do centra grada. U svom sastavu ima 1/2, 1/3 i 1/4 studie…\nHotel Olympos nalazi se na predivnom mestu koje se pruža između podnožja legendarne planine Olimp i tirkiznih voda Termaikosa u Leptokariji, na samo 50m od plaže. Hotel je nedavno potpuno renoviran sa ciljem da svojim gostima obezbedi sve neophodne uslove za miran odmor …\nHotel app “Ifigenija” nalazi se u Leptokariji, na samo 50 metara od mora. Prostrane, izuzetno dobro i ukusno opremljene sobe, prelepa bašta na koju gotovo sve sobe u hotelu imaju pogled, pružiće vam osećaj mira i upotpuniti vaš odmor…


Uoči Olimpijskih igara, Radio-televizija Srbije emitovala je sportski kviz humanitarno-zabavnog karaktera "Šesti krug", u kojem su takmičari, poznate ličnosti iz sveta sporta, medija, kulture, pokazali svoje znanje o sportu. Svako od takmičara borio se za neku ustanovu kojoj je prosledio osvojenu nagradu.\nMirko Alvirović (70), naš poznati novinar, urednik i televizijski voditelj, učestvovao je u ovom kvizu, a nagradu koju je osvojio, Vox televizor, prosledio je našoj Fondaciji. Humanitarna fondacija Novi Beograd zahvaljuje se gospodinu Alviroviću, Radio televiziji Srbije, kao i firmi Vox Electronics na iskazanoj humanosti i ukazanom poverenju.


- Odigrali smo fenomenalne dve serije i pokazali šta je pravi domaći teren. Zahvalio bih se navijačima na fenomenalnoj podršci i saigračima na tituli. Za ovo smo radili i živeli devet meseci - bile su prve impresije Čovića.\nNije želeo u prvi plan da ističe lični utisak, već - ekipu.\n- Pokazali smo da smo pravi tim, to sam naglašavao cele sezone, bili smo najbolji kada je bilo najpotrebnije. Najvažnije je da smo pobedili, a uvek iskoči drugi pojedinac - istakao je plejmejker crveno-belih.\nČak ni atmosfera pre samog meča nije uspela da poremeti igrače Zvezde.\n- Pokušali smo da ostanemo mirni, to nam je posao da ne mislimo mnogo o stvarima van terena - zaključio je Čović.


Nove cene lekova – Ozon Media\nSremska Mitrovica – Odluka o novim cenama oko 4.500 lekova pred Vladu Srbije mogla bi da stigne najranije sledećeg četvrtka, a za obračun će, najverovatnije, biti uzeta realna vrednost evra od 113 dinara, iako je prozvođačima prvo bilo ponuđeno 111 dinara. Međutim, i sa podizanjem obračunskog kursa sa 99,27 dinara, po kojem se cene medikamenata obračunavaju od maja prošle godine, mnogi lekovi će – da pojeftine. Jer, od poslednje korekcije cena u Srbiji, pre godinu i po dana, njima je u zemljama u okruženju pala cena, pa će i na našem tržištu biti jeftiniji.\nRačunica će biti takva jer se cene lekova u Srbiji usklađuju po dva osnova – kursu evra, i vrednosti istih preparata u referentnim zemljama – Italiji, Sloveniji i Hrvatskoj.\nIako već punih devet meseci traže i čekaju da se u cene lekova ukalkuliše realan rast evra, proizvođači nisu oduševljeni prvim predlogom Vladine radne grupe jer kako se navodi iz grupacije domaćih proizvođača, kurs evra je ispod realnog a sa druge strane mašine,repromaterijal i sve ostalo iz uvoza plaćaju u evrima i to po stvarnom tržišnom a ne virtuelnom kursu.\nU Fondu proizvođača inovativnih lekova (Inovia) izračunali su da su svi zajedno, i domaći i strani proizvođači, na srpskom tržištu, na kojem se godišnje prodaju lekovi za oko 600 miliona evra, ove godine svakog meseca na kursnoj razlici gubili više od 13 odsto.\nAli ni jedni ni drugi, međutim, trenutno nemaju kalkulaciju koliko bi lekova sada moglo da poskupi, a koliko da pojeftini.\nRukometni klub „Srem“ ovog vikenda na domaćem terenu\nPromovisan „Sunčev sat“\nNaš Muzej sada radi svaki dan\n07.08.2013. Ozon Komentari su isključeni na Naš Muzej sada radi svaki dan\n24.01.2018. Ozon Komentari su isključeni na Od Pokrajine za treće dete i dalje 12.000 mesečno\n08.04.2015. Ozon Komentari su isključeni na Za jaja od 11 do 18 dinara


ĐUKIĆ: Bez straha i pobednički na Viktoriju | Sport | Kurir\nCrno-beli čekaju Čehe\nFudbal 14.02.2018. 12:52h 14.02.2018. 13:16h\nTrener Partizana Miroslav Djukić rekao je danas da su fudbaleri tog kluba svesni važnosti utakmice protiv Viktorije Plzenj i istakao da njegova ekipa u taj meč ulazi bez straha.\n"Svesni smo važnosti utakmice za sve nas, svesni smo i koliko će biti teško protiv ozbiljnog protivnika, ali i mi smo dobra ekipa. Idemo bez straha, da pokušamo da prodjemo. Svesni smo neće biti lako, ali mi smo Partizan i moramo da idemo pobednički i uvek verujući u sebe", rekao je Đukić novinarima na stadionu Partizana.\n"Znamo kako igra protivnik, imamo dovoljno infomacija, čak smo i protivnike na pripremama birali da budu slični njima, tako da znamo i intenzitet koji će biti, pripremljeni smo na sve. Verujem u nas, imamo zaista odličnu ekipu, imamo zdravu, mirnu atmosferu i iz te mirnoće idemo da tražimo prolaz", rekao je Đukić.


Iso-Gel Energy Shock | Povećanje performansi, -Izotonični napici i gelovi, -Povećanje performansi, --Izotonični napici i gelovi - povećava energiju Pansport.rs\nIso-Gel Energy SHOCK! je obogaćen mešavinom sastojaka koji čine sinergiju; Kofein, Beta-Alanine (CarnoSyn®), Taurin, L-Karnitin, Inozin i kompleks minerala dizajnirani su da značajno povećaju sportske performanse. Saznaj više\nbrzo isporučuje energiju\npomaže u sprečavanju grčeva\npovećava mentalni fokus i izdržljivost\npovećava nivo performansi\nIso-Gel Energy SHOCK! je izvor ultra brze energije sjajnog ukusa. Sadrži koncentrisan kompleks ugljenih hidrata spremnih da momentalno isporuče potrebnu energiju. Iso-Gel Energy SHOCK! je obogaćen mešavinom sastojaka koji čine sinergiju; Kofein, Beta-Alanine (CarnoSyn®), Taurin, L-Karnitin, Inozin i kompleks minerala dizajnirani su da značajno povećaju sportske performanse.\nKofein deluje na povećanje mentalnog fokusa i dovodi vaš trening na viši nivo. Kofein je jedan od najpopularnijih brzo delujućih stimulansa. Taurin je aminokiselina slobodne forme koja učestvuje u različitim metaboličkim procesima. Važan je neurotransmiter i uključen je u proces razgradnje glukoze. L-Karnitin igra ulogu u oslobađanju energije iz masnog tkiva i omogućava transport masnoća do mitohondrija. Inozin pomaže organizmu da na siguran i efikasan način koristi kiseonik. Rezultat je veća snaga, energija, izdržljivost i izgradnja čiste mišićne mase. Beta Alanine (CarnoSyn®) – pomaže stvaranje karnozina u mišićima, koji učestvuje u regeneraciji celog organizma. Pruža podršku zdravom noćnom odmoru. Kompleks minerala – je specijalani mineralni kompleks koji sprovodi hranljive supstance do krvotoka. Sprečava grčenje mišića.\nSastojci: pročišćena voda, glukoza, fruktoza, maltodekstrin, amilopektin iz ječmeog skroba Vitargo®, izomaltuloza (Palatinose®), taurin, L-glicin, magnezijum citrat, natrijum hlorid, L-karnitinska baza, stabilizator: natrijum karboksimetilceluloza; aroma, inozin, tri kalijum citrat, konzervansi: kalijum sorbat i natrijum benzoat; Beta-Alanin, kofein, regulator kiselosti: limunska kiselina, jabučna kiselina; stabilizator: ksantanska guma; boja: (aroma guarane: karamela; aroma narandže: karoten, apo-karotenal; aroma trešnje: azorubin).\nUpotreba: jednu kesicu konzumirati pre ili tokom treninga.\nAlergen info: ovaj prizvod sadrži sastojke izdvojene iz mleka i soje. U proizvodnom pogonu se proizvode i proizvodi koji sadrže mleko, jaja, soju, gluten, kikiriki i ljuskare.


Jevreji i muslimani zajednički protiv holandskog zakona – Minber\nstu. 03, 2011 at 10:09 am\nJevreji i muslimani zajednički protiv holandskog zakona\nEvropski rabini koji su se okupili danas na sastanku u Poljskoj pozvali su holandske poslanike da odbace zabranu košer klanja životinja koju je usvojio donji dom parlamenta.\nHolandija je u junu, pozivajući se na humanost, usvojila zakon kojim se nalaže da životinje budu omamljene prije ritualnog jevrejskog, ali i muslimanskog klanja, osim ako se ne dokaže da životinje manje pate ako nisu omamljene. I jevrejski i muslimanski vjerski učenjaci insistiraju da omamljivanje nije u skladu sa ritualnim klanjem životinja.\n“Nadamo se da gornji dom neće ratifikovati ovaj zakon i da ga Holanđani neće prihvatiti”, rekao je predsjedavajući Konferencije evropskih rabina, Pinčas Goldšmit (Pinchas Goldschmidt).\nGoldšmit je, govoreći na najvećem okupljanju evropskih rabina u Poljskoj od holokausta, rekao i da pokušaji da se zabrani 4.000 stara praksa zvone na uzbunu, jer su slični koraci preduzimani i u nacističkoj Nemačkoj.\nU vrijeme nacizma ti potezi “imali su više veze sa antisemitizmom, a manje sa dobrobiti životinja”, rekao je on i dodao da se strahuje da bi i drugi jevrejski rituali mogli biti stavljeni mimo zakona.\n“Holandsko udruženje ljekara izlazi sa predlogom da se zabrani obrezivanje – nešto što mi Jevreji praktikujemo najmanje 3.500 godina”, rekao je on.\n“Oni dolaze i optužuju nas da nismo samo nehumani prema životinjama već i prema sopstvenoj djeci. Time nam gaze naše vjersko i ljudsko dostojanstvo”, objasnio je rabin i pohvalio poljskog predsjednika na podršci.\nPoljski predsjednik Bronislav Komorovski ukazao je na “krizu tolerancije” u Holandiji.\n“Jedan od simptoma je i zakon u holandskom parlamentu koji brani ritualno ubijanje životinja i koji se odnosi i na muslimansku i na jevrejsku zajednicu”, navodi se u predsjedničkom saopštenju.\nDruge jevrejske organizacije ukazale su da su velike farme, lov, borbe bikova i trke konja takođe etički sumnjive.\nOko 200 rabina iz cijele Evrope okupilo se na dvodnevnoj konvenciji u Varšavi. Iako se ovaj dvogodišnji skup svake godine održava u drugom evropskom gradu, izbor Varšave ocijenjen je kao “historijski”.\nPrije holokausta, Poljska je bila dom najveće jevrejske populacije. Viševjekovna zajednica brojala je oko 3,2 miliona Jevreja, gotovo 10 procenata populacije Poljske.\nOd šest miliona Poljaka koji su umrli tokom Drugog svjetskog rata, polovina su bili Jevreji. Jevrejska populacija u Poljskoj danas se procjenjuje na između 40 i 50.000.\nEgipatska vojska obećala izvinjenje stotinama civila\nJemen: Najmanje 12 mrtvih i 50 ranjenih


Rusija je izgledala potpuno iznenađena potezima tri članice NATO-a koje su poslale snažnu poruku da Lavrov nije dobrodošao u regionu: Paul McCarthy\nOdluka Crne Gore, Bugarske i Sjeverne Makedonije da spriječe šefa ruske diplomatije Sergeja Lavrova da dođe u Srbiju, iako je naišla na oštre kritike zvanične Moskve, mogla bi da pomogne Srbiji da odlučnije krene u prozapadnom pravcu, kaže za Radio Slobodna Evropa Pol Mekarti (Paul McCarthy) direktor za Evropu u nevladinom američkom Međunarodnom republikanskom institutu (IRI).\nLavrov je trebalo da zvanično boravi u Srbiji 6. i 7. juna, ali je posjeta otkazana nakon odluke tri članice NATO da zabrane prelet ruskog državnog aviona iznad njihove teriotrije, zbog ruske agresije na Ukrajinu. Članice Evropske unije i zemlje kandidati , poput Crne Gore uvele su zabranu na letove ruskih aviona.\nLavrov je 6. juna u Moskvi rekao da Brisel nije želio da on sa srpskim zvaničnicima razgovara o strateškom partnerstvu, da potvrdi ruske pozicije po pitanju Kosova, BiH, kao i da podrži inicijativu Beograda "Otvoreni Balkan".\nI dok je Lavrov ocijenio da se dogodilo "nezamislivo", portparol Kremlja Dmitrij Peskov potez tri zemlje regiona opisao je kao "neprijateljski čin".\nMekarti smatra da Zapad zbog rastućeg ruskog uticaja mora biti mnogo aktivniji u regionu Balkana.\nRSE: Kako komentarišete oštru retoriku i poruke iz Moskve zbog odluke tri članice NATO-a, među kojima je i Crna Gora, da ne dozvole prelet aviona kojim je u Beograd trebalo da doleti ruski ministar spoljnih poslova Sergej Lavrov?\nMcCarthy: Rusija je izgledala potpuno iznenađena potezima tri članice NATO-a koje su poslale snažnu poruku da Lavrov nije dobrodošao u regionu.\nTo je predsjednika Srbije Aleksandra Vučića dovelo u tešku poziciju, s obzirom na to da je pokušavao da sjedi na "dvije stolice". Njemačka je jasno stavila do znanja da posjeta Lavrova neće biti dobrodošla, posebno s obzirom na predstojeću posjetu kancelara Šolca regionu. Sve u svemu, ovo vidim kao pozitivan razvoj događaja i nadam se da će to pomoći da se Srbija podstakne ka prozapadnijem pravcu.\nO 'Otvorenom Balkanu'\nRSE: Reagujući na odluku tri zemlje, Lavrov je rekao da „NATO i EU žele da Balkan pretvore u svoj projekat koji se zove "zatvoreni Balkan", aludirajući na projekat "Otvoreni Balkan" koji podržavaju Sjedinjene Američke Države (SAD), naročito njihov izaslanik za Balkan, Gabrijel Eskobar.\nLavrov je rekao da želi da izrazi podršku beogradskoj inicijativi "Otvoreni Balkan" i da razgovara o interesima za unaprjeđenje odnosa između zemalja regiona. Ovo je prvi put da je Moskva tako eksplicitno podržala "Otvoreni Balkan".\nMcCarthy: Podržavajući "Otvoreni Balkan", Lavrov kao da signalizira da želi da cijeli region sjedi na "dvije stolice". Njegova podrška neće pomoći ideji "Otvorenog Balkana", koji je imao problema da privuče punu podršku svih šest zemalja Zapadnog Balkana. Međutim, regionalna saradnja je veoma važna kakvu god etiketu da joj stavimo.\nRSE: Da li sada očekujete promjenu stava SAD prema ideji otvorenog Balkana?\nMcCarthy: Očekujem da će SAD podržati sve inicijative regionalne saradnje koje nijesu u suprotnosti sa naporima Berlinskog procesa i koje ne podrivaju procese pridruživanja zemalja Evropskoj uniji (EU).\nRSE: Kako komentarišete razlike između Evropske unije i SAD, po pitanju "Otvorenog Balkana", ako imamo u vidu činjenicu da su SAD do sada forsirale ovu inicijativu, a EU bila veoma rezervisana po ovom pitanju?\nMcCarthy: EU je zabrinuta, s pravom ili ne, da će "Otvoreni Balkan" biti u suprotnosti sa regionalnim zajedničkim tržištem. Problem je što "Otvoreni Balkan" nije jasno definisan i to dovodi do nesporazuma. Moramo promovisati regionalnu saradnju koja će uključiti što više zemalja. To što mi etiketiramo ovu saradnju nije toliko važno koliko sama saradnja.\nPolitika dezinformisanja Moskve\nRSE: Ruska invazija na Ukrajinu skenirala je politike država Zapadnog Balkana. Ima li iznenađenja kada je u pitanju uticaj Rusije na pojedine zemlje i njihovu politiku i kako će se Zapad snaći sa tim?\nMcCarthy: Rusija pokušava da ojača svoju poziciju u Srbiji i produbi političke podjele u Crnoj Gori, Sjevernoj Makedoniji i Bugarskoj kroz usaglašene napore dezinformisanja. Ove zemlje imaju istorijske veze sa Rusijom koje Moskva zloupotrebljava kroz ekonomske i medijske instrumente da podriva njihovu prozapadnu orijentaciju. Međutim, takođe bih podsjetio da je "neprirodan prazan hod" i da mi na Zapadu treba da uradimo bolji posao da svoju poruku prenesemo Zapadnom Balkanu.\nRSE: Osim toga, imamo jačanje ekstremizma, političke strukture i medija na Balkanu pod uticajem Moskve, porast malignih uticaja i radikalizma putem interneta. Da li je to veliki izazov za zemlje Zapadnog Balkana, koje takođe pate od nedostatka vladavine prava, korupcije i kriminala?\nMcCarthy: Ruski uticaj u regionu se povećava sa ratom u Ukrajini i podriva transparentnost i promoviše korupciju u regionu. Ovaj trend sve više poprima formu priliva „prljavog“ ruskog novca jer tamošnji oligarhijski interesi nastoje da izbjegnu sankcije.\nOvo je za mene najzabrinjavajući uticaj rata. Ovaj uticaj će potkopati jačanje i povJerenje javnosti u demokratske institucije i usporiće procese pridruživanja zemalja. Potrebno je podržati napore koji će otkriti ove tokove i druge koruptivne prakse koje potkopavaju transparentnost.\nDvodnevni samit regionalne inicijative "Otvoreni Balkan", na kom će biti potpisano više sporazuma i memoranduma o saradnji održava se 7. juna u Ohridu, u Sjevernoj Makedoniji.\nSastanku prisustvuju predsjednik Srbije Aleksandar Vučić, premijeri Sjeverne Makedonije i Albanije, Dimitar Kovačevski i Edi Rama, kao i zvaničnici Crne Gore i Bosne i Hercegovine. Kosovo je odbilo učešće na samitu.


IBISSOdeljenjaProjektiPublikacijeNaučne aktivnostiIzdavaštvoRADaRBibliotekaDogađanjaGalerija Događanja\nNagrada grada Beograda za monografiju "Fauna repatih vodozemaca Srbije" Kolege istraživači Instituta za biološka istraživanja "Siniša Stanković", dr Georg Džukić, dr Tanja Vukov i dr Miloš Kalezić dobitnici su nagrade grada Beograda za 2016. godinu u oblasti prirodnih i tehničkih\nnauka za monografsko delo "Fauna repatih vodozemaca Srbije" u izdanju Srpske akademije nauka i umetnosti.Vest o uručenim nagradama u dnevnim novinama "Politika": http://www.politika.rs/sr/clanak/378666/Urucene-nagrade-grada-Beograda\nSretenjski orden za Institut za biološka istraživanja "Siniša Stanković"\nInstitut za biološka istraživanja "Siniša Stanković" Univerziteta u Beogradu je, na ceremoniji obeležavanja Dana državnosti Republike Srbije, dana 15.02.2017, odlikovan Sretenjskim ordenom trećeg stepena, za naročite zasluge i doprinos u razvoju biološke nauke i prakse, povodom 70 godina rada. Orden je uručio predsednik Republike Srbije gosp. Tomislav Nikolić.\nŠkola COST akcije CM1407 u IBISS-u\nU organizaciji Laboratorije za molekularnu neurobiologiju, na našem Institutu je organizovana Prva škola COST akcije CM1407 pod nazivom In vitro evaluation of compounds with anticancer potential od 24. do 26. septembra 2016. godine. O uspešnosti predavača i lokalnih trenera (dr Milice Pešić, dr Jasne Banković, dr Tijane Stanković, dr Jelene Dinić i dr Ane Podolski-Renić), govori i rezultat anonimne ankete polaznika škole iz raznih zemalja (Austrija, Belgija, Bugarska, Nemačka, Grčka, Mađarska, Italija, Poljska, Portugal, Srbija, Slovačka, Slovenija, Španija, Turska i Velika Britanija). Raduje nas i što su uslovi i oprema na našem Institutu veoma pozitivno ocenjeni što pokazuje anketa polaznika škole.\nNoć istraživača 2016. I ove godine Srbija je deo Evropske noći istraživača koja se održava širom Evrope i susednim zemljama poslednjeg petka u septembru. Ovogodišnja Noća istraživača se održava 30. septembra od 17-22 h u Srbiji u 7 gradova: Beograd, Niš, Kragujevac, Pirot, Požarevac, Petnica i Inđija.\nIBISS je ove godine prvi put koordinator i nosilac Horizon2020 projekta "Noć istraživača", finansiran od strane Evropske Komisije u okviru Marija Sklodovska - Kiri akcije.\nKompletan program dešavanja dostupan je na zvaničnom sajtu Noći istraživača i na Facebook profilu.\nU utorak, 31. maja 2016. godine biće obeležen Dan Instituta za biološka istraživanja "Siniša Stanković" kada se navršava 69 godina od njegovog osnivanja.\nOvde možete preuzeti program svečanosti.\nU četvrtak, 28.05.2015. godine, obeleženo je 68 godina od osnivanja Instituta za biološka istražovanja "Siniša Stanković".\nOvde možete pogledati program svečanosti.


Evo koliki je novi minimalac u Njemačkoj | Info | Svijet\n22. September, 03:41\nEvo koliki je novi minimalac u Njemačkoj 1 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\nEvo koliki je novi minimalac u Njemačkoj\n31.10.2018. / 14:15\nNjemačka vlada usvojila je danas odluku o povećanju minimalne zarade za 35 centi na 9,19 evra po satu od početka naredne godine, a od 2020. godine na 9,35 evra.\nMinimalna zarada po satu trenutno iznosi 8,84 evra, podsjeća Rojters.\nNjemački ministar finansija Olaf Šolc se, međutim, založio da ona bude još veća, a odgovarajući nivo bi, kako kaže za njemački list "Bild", bio 12 evra po satu.\nNajnoviju povišicu će osjetiti više od 20 miliona ljudi, ocjenjuje agencija Rojters.\nPrema podacima njemačke Kancelarije za statistiku, oko 1,4 miliona ljudi je dobijalo minimalac u aprilu prošle godine, dok je još 800.000 ljudi zarađivalo i manje od minimalca.\n31.10.2018. / 14:29\nOstajte ovdje, gorak je tudi minimalac, za nas jos uvijek mozete kupiti koru hljeba. Ostajte ovdje kome jos bolje treba.


Razgovor o zborniku SOLE LUNA. SUNCE I MESEC KOD JUŽNIH SLOVENA | Kolarac\nRazgovor o zborniku SOLE LUNA. SUNCE I MESEC KOD JUŽNIH SLOVENA\nMala sala, sreda 13. septembra, u 19.30. Učestvuju: dr Snežana Milinković, dr Aleksandar Jovanović, dr Aleksandar Jerkov, dr Boško Suvajdžić i urednice dr Ljiljana Banjanin, dr Persida Lazarević di Đakomo i dr Svetlana Šeatović.\nDvotomni zbornik o suncu i mesecu kod Južnih Slovena, Il SoleLuna presso gli slavi meridionali (izdavač del’Orso iz Alesandrije, 2017), čije su urednice Ljiljana Banjanin (Univerzitet u Torinu), Persida Lazarević Di Đakomo (Univerzitet „G. d’Anuncio“, Kjeti-Peskara), Sanja Roić (Univerzitet u Zagrebu) i Svetlana Šeatović (Institut za književnosti u umetnost u Beogradu), predstavlja svojevrsni tematski diptih u kome je 47 proučavalaca iz Bugarske, Italije, Makedonije, Nemačke, Poljske, Slovenije, Srbije, Ukrajine, Hrvatske, i Crne Gore dalo svoj doprinos na temu nebeskih tela, pre svega Sunca i Meseca, sa raznim svojim simbologijama (dan/noć, muški/ženski princip, racionalno/emotivno, pozitivno/negativno i dr.) te na temu kosmologije, ali i atmosferskih prilika (kiša, vetar, sneg, magla) u kulturama svih Južnih Slovena.\nPrvi tom pokriva veliki vremenski raspon, počev od usmene tradicije južnoslovenskih naroda, preko humanizma, baroka, prosvetiteljstva, zaključno sa 19. vekom kada se bude želje naroda da se oforme u nacije. Drugi tom se odnosi na kraći ali istorijski veoma intenzivan period za Balkan, od početka 20. veka pa do današnjih dana: pogled prema nebeskim telima i odnos prema raznim kosmološkim aspektima odražava brojne ideologije ali i teoriju relativiteta, a sve je to i dalje, neizbežno, povezano sa usmenom tradicijom Balkana.\nOvaj zbornik, koji sadrži doprinose na raznim slovenskim i evropskim jezicima, karakteriše interdisciplinarnost i komparativnost na više nivoa, pre svega prvi tom, gde se naučnoj analizi Sunca i Meseca i ostalih nebeskih tela pristupilo sa stanovišta etnologije, istorije, književnosti, lingvistike, prirodnih nauka. Drugi tom je kompaktniji po pitanju metodologije s obzirom da je tema zbornika obrađena na osnovu brojnih književno-jezičkih teorija.\nIako sveobuhvatan, interdisciplinaran, komparativan, interkulturan i multikulturan, ovaj zbornik, međutim, nikako ne iscrpljuje zadatu temu: kao svaki naučni rezultat, i ovaj naučni proizvod-diptih omogućuje da se i dalje, sledeći liniju interdisciplinarnosti i komparativno, obradi tema nebeskih tela, ne samo u južnoslovenskom okruženju već svakako i šire.


NAJAVA: Ekspedicija Inex-film, II deo / Glutin | Kontekst, borba za autonomni prostor\nNAJAVA: Ekspedicija Inex-film, II deo / Glutin\nLeave a comment Posted by Kontekst, borba za autonomni prostor on 10/05/2011\n– samoorganizovana kolektivna akcija upotrebe društvene svojine-\nSubota, 14. maj, 15h\nNapuštena zgrada “Inex-film”,\nVišnjička 76, Palilula, Beograd (mapa)\n“Inex- film” je bilo društveno kinematografsko preduzeće koje se bavilo fimskom produkcijom i distribucijom i koje je bilo deo nekadašnjeg gigant preduzeća pod krovnim nazivom „Inex“ a koja je bila jedna od najvećih spoljno-trgovinskih kompanije bivše SFRJ, sa velikom imovinom u zemlji i inostranstvu, čija je vrednost bila procenjena na više stotina miliona evra. Danas je zgrada „Inex-filma“ u Višnjičkoj ulici napuštena i devastirana, u njoj više nema nikakvih tragova o njenoj istoriji, već se jedino može posmatrati kroz paradigmu o brutalnoj kapitalističkoj tranziciji i privatizaciji kojoj smo svedoci u poslednjih dvadesetak godina. Sećate li se filmova, Bube u glavi (1970), Užička republika (1974), Majstori, majstori (1980), Čovek sa četiri noge (1983) ili Oktoberfest (1987)? Ovo su samo neki od velikog broja naslova koji su obeležili epohu jugoslovenskog filma, a u čijoj je produkciji ili distribuciji učestvovao i „Inex-film“.Zbog ovakve simboličke vrednosti koju je ovaj prostor imao u okviru kulturne produkcije u jugoslovenskom nasleđu kao i činjenice da je stvoren kao deo društvene svojine tadašnjeg socijalističkog društva, njegovo korišćenje smatramo legitimnim činom upotrebe zajedničke infrastrukture za potrebe savremene kolektivne proizvodnje i razmene znanja, kulturnih i aktivističkih sadržaja.\nVideo rad: Vladimir Bjeličić, Fotografije: Jovana Ćetković\nOrganizacija: Kontekst kolektiv, u okviru projekta Borba za autonomni prostor\n“Čovek je jedino stvorenje koje troši a ne proizvodi. On ne daje mlijeko, ne nosi jaja, preslab je da vuče plug, prespor da uhvati zeca. Pa ipak je gospodar svih životinja. Zapošljava ih i daje im minimum koji će ih spriječiti da skapaju od gladi, a ostatak zadržava za sebe.”\n– Džordž Orvel, Životinjaska farma, prevod Vladimira Roksandića, BIGZ, Beograd, 1987.\nGlutin je fabrika koštanog brašna koja se nalazi na periferiji Beograda, u Padinskoj skeli. Fabrika je privatizovana 2003, a od 2005. godine ne radi, zvanično je zatvorena po nalogu veterinarske inspekcije, usled bojazni da bi organski otpad iz fabrike mogao izazvati manju ekološku katastrofu. Radnicima nisu isplaćene plate, oni štrajkuju glađu, mehanizacija je korodirala. Ubrzo, krug fabrike je postao nekontrolisana deponija životinjskih leševa.\nOvaj video je nastao spontano, nakon saznanja o akutnom problemu. Nastao je, najpre, kao reakcija na raspadanje jednog društvenog sistema. Štrajkovi, nezadovoljstvo, korupcija, siromaštvo samo su neke od odlika tranzicije. Upravo u uslovima kapitalističke tranzicije u mehanizmu u kome socijalističke fabrike više ne funkcionišu, zbog malverzacija privatnika i državnih struktura, odvija se priča o Glutinu.\nNapuštena, devastirana fabrika sa gomilama životinjskih leševa u svom krugu, je samo metaforična slika, poetična i groteskna, koja na najbolji mogući način prikazuje svu gorčinu realnosti. Zastrašujuće i fascinatne, te hrpe životinjskih ostataka su autentičan memento mori. One ocrtavaju prolaznost ljudskog, ujedno i radnog veka. Prizori deponije kostiju podsećaju na prizore koncetracionih logora; utisak jeze nameće pitanje da li je životinjski život manje vredan od radničkog. Postoji li razlika između trupla čoveka i trupla životinje?\nU ovoj drugoj po redu kolektivnoj akciji upotrebe napuštene zgrade InexFilma biće realizovani i sledeći programi:\nUčestvuju: Veljko Marković, Goran Komenov, Jovana Vasić, Marija Ratković, Miloš Miletić, Mirjana Radovanović, Nemanja Nikolić, Nina Ivanović\nIzložba Kalendara strip praznika i praznoverja, maj 2011 – maj 2012.\nOrganizacija: Šlic strip radionica\nIzložba fotografija transformacije Tašmajdanskog parka\nZemlja večnog plamena u poseti kamenolomu Miocenskog spruda\nPoslednjih mesec i po sa mojom novom devojkom Jašikom\nFotografije: Andrej Filev, BelgradeRaw\nGlutin, Video rad: Vladimir Bjeličić, Fotografije: Jovana Ćetković\nPromocija drugog Mikro festivala amaterskog filma – Film u boci\nProjekcija filmova sa prethodnog festivala\n12h – 18 h\nIgor Veljković (neka laganica)\nChicha Rita (rokenrol)\nStevica (brake & drum)\nIspred dragstora sound system (kul pank)\nIvan Zupanc (freestyle)\n+ ozbiljan šank\nDogađaj na Facebook-u: http://www.facebook.com/event.php?eid=128652807213226\nŠiri opis svih programa možete naći ovde.\nKontekst belgrade raw, glutin, inex-film, Jovana Ćetković, kontekst kolektiv, kurs, mikro art, otvoreno o javnim prostorima, vladimir bjeličić\n← Prostori borbe u novim kulturnim politikama\tIzveštaj sa druge radne akcije u Inex- filmu →


Moskva se podsmehuje: Amerika je kao Rusija posle raspada SSSR-a - Sputnjik Srbija\n10:22 22.05.2017 Preuzmite kraći link\nNedavno je Tramp na Tviteru napisao da se u Rusiji „krišom podsmevaju gledajući kako se SAD raspadaju“. Autor članka je uveren da se rusko rukovodstvo smeje sasvim otvoreno.\nNa primer, mnoge u SAD je zbunila reakcija Sergeja Lavrova na vest o razrešenju direktora FBI Džejmsa Komija. Međutim, „odglumljena“ začuđenost ruskog diplomate ne može da se poredi sa predlogom Vladimira Putina da podeli sa američkim Kongresom beleške razgovora Lavrova i Trampa. „Ova izjava, naravno, čisto je ismevanje. Nemoguće je zamisliti da Kongres tako nešto zatraži od ruskog predsednika“, piše kolumnista.\nAutor teksta, takođe, skreće pažnju na uspešnu ozbiljnost ruskog ministra spoljnih poslova na sastanku sa generalnim sekretarom Saveta Evrope Torbjornom Jaglandom. „Nadam se da nećete imati problema zbog fotografija?“, upitao je Jagland svog kolegu tokom fotografisanja. „To zavisi od kakve tajne ćete mi otkriti“, parirao je Lavrov. „Ovakav ruski humor Evropa prihvata sa oduševljenjem“, smatra Beršidski.\nLavrov evropskom zvaničniku: Slikaćemo se ako mi odate tajnu (video)\nPrema njegovom mišljenju, ruska vlada nastavlja da „se zabavlja“, jer situacija u Beloj kući veoma podseća na Jeljcinovu Rusiju u njenim najgorim vremenima. Neprekidni skandali ugrožavaju „specijalni status“ SAD u svetu, što, autor smatra, ide naruku geopolitičkim protivnicima Vašingtona. „Američki građani smatraju da je za čitavu ovu zbrku kriv Tramp. Ali oni koji posmatraju sa strane vide da je to sveamerički haos, čemu je kriva slabost Amerike“, navodi se u članku.\n„Trampovi kritičari moraju da shvate da istrajavanjem u neosnovanim, ali izuzetno ozbiljnim optužbama oni samo štete svojoj zemlji“, ističe kolumnista. On poziva političke protivnike da pokažu „veću ozbiljnost i zdrav razum“ i ne zaboravljaju da diskreditacija aktuelnog predsednika može imati nepredvidive posledice.\nismevanje, Donald Tramp, Vladimir Putin, Sergej Lavrov


/\t utorak, 13.04.2021. / 13:30 -> 13:20 /\tVesti / Komentara: 35\tIzvor: B92, Tanjug\nEvropski komesar za pravosuðe Didije Rejnders, u debati pred Odborom za slobode i pravosuðe Evropskog parlamenta, kaže da je osnovni cilj digitalnih zelenih sertifikata da olakšaju slobodno kretanje u EU i pomognu graðanima da vrate svoje pravo slobodnog putovanja na naèin koji je prilagoðen zdravstvenoj situaciji.\n"Evropska komisija je predložila da se digitalni zeleni sertifikati prošire i na graðene treæih zemlja koji borave ili legalno putuju u EU. S vremenom bi trebalo da evropski zeleni sertifikati postanu interoperabilni sa standardima na meðunarodnom nivou. U srednjem roku, trebalo bi da doðe do usklaðivanja sistema, tako da sertifikati koje izdaju treæe zemlje budu automatski prihvaæeni u EU", rekao je Rejnders.\nOn je u Evropskom parlamentu poruèio da æe svi graðani EU dobiti isti tretman kada doðe do ukidanje restrikcija na putovanja i da æe sertifikati biti izdavani za sve vakcine, bez obzira na to da li ih je odobrila EMA.\nU Briselu naglašavaju da digitalni sertifikati nisu "pasoši o vakcinaciji", veæ da podrazumeva tri vrste sertifikata koji æe se izdavati u digitalnom ili papirnom obliku, a odnosiæe se na dokaz o vakcinaciji protiv kovida 19, negativan test ili dokaz o postojanju antitela.\nNavodi se da æe se sertifikati izdavati besplatno, da je plan da na snagu stupe do poèetka leta i da æe biti suspendovani kada SZO oznaèi kraj pandemije.\n"Kada pandemija bude iza nas, neæe biti potrebe za sertifikatima, ali æe se instrument, koji sada uvodimo, zadržati u sluèaju da bude morao da bude reaktiviran zbog nove pandemije", rekao je Rejnders.\nOn je poruèio da æe digitalni sertifikati moæi da se koriste samo za slobodno kretanje, a da svaka druga upotreba na nacionalnim nivou mora biti zakonski osnovana, proporcionalna i nediskriminaciona.\nDa bi predlog Evropske komsije o uvoðenju digitalnih zelenih sertifikata stupio na snagu, treba da bude podržan u Evropskom parlamentu i u parlamentima zemalja èlanica EU.


SAMRA Mujević- najbolja studentkinja Filozofskog fakulteta UCG- a: Želja da upiše doktorske studije... (foto) - IBALKAN\nSAMRA Mujević- najbolja studentkinja Filozofskog fakulteta UCG- a: Želja da upiše doktorske studije… (foto)\nSamra Mujević (10.00) proglašena je za najbolju studentkinju Filozofskog fakulteta UCG-a za tekuću studijsku godinu 2020/21, što za nju predstavlja veliko zadovoljstvo i vodi je ka cilju da završi osnovne, zatim master studije.\nPODGORICA: Crna Gora, Zanimljivosti, vijesti, petak, 19.11.2021…08: 32… SAMRA Mujević- najbolja studentkinja Filozofskog fakulteta UCG- a: Želja da upiše doktorske studije… (foto)\n“Ova nagrada za mene čini vid uvažavanja cjelokupnog dosadašnjeg rada, truda i zalaganja, ali i podstrek i motivaciju za dalje, jer upravo ova nagrada potvrđuje da se svaki trud uvijek isplati”, dodaje studentkinja i kaže da nakon završetka osnovnih studija planira da nastavi školovanje na Univerzitetu Crne Gore.\n“Navedene aktivnosti značajne su iz razloga što podstiču razvoj interpersonalnih i komunikacijskih vještina, a te vještine su za našu buduću profesiju zaista važne”, kaže Samra i dodaje da je veoma značajno i to što studenti Pedagogije imaju mogućnost da idu u posjete školama i prisustvuju časovima, i da već sada posmatraju očima budućih pedagoga.\nZa ostvarenje svakog cilja, kaže ona, neophodno je određeno zalaganje, rad i trud. “Na sve to ne gledam kao na odricanja, već prije svega, kao na ulaganje u sebe i u svoju budućnost, a takav stav je, po mom mišljenju, ključ uspjeha. Pored toga, dobra organizacija vremena i strategija u radu, uvijek mogu pomoći da se odricanja svedu na minimum i sve aktivnosti usklade”.\nČitaj još: KAKO JE OVO MOGUĆE: U centru parkirao auto na krov kuće... (foto i video)\nBudućim pedagozima poručuje sljedeće: “Svima koji opredijele za studije Pedagogije, poručila bih da vjeruju u sebe, da slijede svoje snove i da budu sigurni u svoju odluku i izbor buduće profesije, jer je profesija pedagoga, prije svega, jedna izuzetno humana profesija”.\nDA JE PREŽIVJELA SFRJ: Danas bi slavila 78. rođendan… (foto, video)\nDanašnji dan, 29. novembar, se u nekadašnjoj zajedničkoj državi Jugoslaviji Read more


Poznati naučnik upozorava planetu: "Velika lekcija iz istorije i ona Jahača apokalipse su ključni za ceo ciklus" - alo.rs\nAUTOR: Alo.rs/ Mediji DATUM I VREME: 10.04.2020. 13:26\n"Svet više nikada neće biti isti", fraza je koja se učestalo ponavlja otkad je korona virus uzdrmao globalnu ekonomiju. Mnogima je ovo pokazatelj krhkosti naše civilizacije.\nKriza se pojavila u vreme kad novi pokret, "kolapsologija", koji upozorava na mogući kolaps nama poznatih društava, postaje sve popularniji. Klimatske promene raskrinkale su neodrživost ekonomskog i društvenog modela koji se temelji na fosilnim gorivima, a oni strahuju da korona virus i njegove posledice ubrzavaju put u propast.\nTeorija se najpre pojavila u francuskom institutu Momentum, a postala je popularna 2015. godine, kad se pojavila knjiga "Kako se sve može urušiti". Neki od zagovornika teorije poput bivšeg francuskog ministra prirodne sredine Iva Košea veruju da je korona virus samo još jedan znak nadolazeće katastrofe.\nU međuvremenu taj matematičar, koji je osnovao francusku stranku Zelenih, "još okleva" da govori o tome hoće li virus biti katalizator domino efekta i na to pitanje odgovara uzrečicom da "je prerano reći da li je prekasno".\nAli Koše, čija knjiga "Pre kolapsa" predviđa urušavanje u sledećoj deceniji, uveren je da će virus dovesti do "ozbiljnije globalne ekonomske krize nego što se misli". Koše, danas 74-godišnji penzioner koji živi "održivim" životom u ruralnoj Bretanji, zabrinut je zbog nadolazeće "globalne katastrofe s puno žrtava, i ekonomskih i drugih."\n- To što se sada događa simptom je cele serije slabosti - upozorava profesor Iv Siton sa Univerziteta Pariz VIII.\n- Nije kraj sveta, nego upozorenje o nečemu što se već događa - rekao je "o celom nizu urušavanja koja su već započela".\nPromena je možda spora, kaže Žan Mark Jankovici, šef istraživačkog Shift Projecta kojem je cilj "osloboditi ekonomiju od ugljenika".\n- Ali mali koraci su preduzeti (s virusom) i nema povratka nazad - rekao je.\nEkolog i poljoprivredni inženjer Pablo Servinj, koautor knjige "Kako se sve može urušiti", ima strašniju predstavu.\n- Velika lekcija iz istorije... i ona Jahača apokalipse jeste ta da kuga, rat i glad slede jedno za drugim. Imamo pandemiju koja bi mogla dovesti do novog šoka - ratove i glad - upozorava.\nA glad će nas učiniti ranjivijim za druge pandemije. Iako ta mogućnost izgleda sumorno, uticajni filozof Bruno Latur kaže da nam je kriza dala priliku da zamislimo koje bi bile alternative neoliberalnom kapitalizmu. Na svome blogu je upozorio da svet "ne sme dopustiti da se stvari vrate na staro kad prođe kriza uzrokovana virusom."\n- Iskoristimo priliku prisilno prekinutih aktivnosti da odlučimo koje bismo želeli da takve i ostanu, a koje želimo ponovo pokrenuti i razvijati.\nVirus je takođe pokazao, napisao je u članku za AOC, "da je moguće u nekoliko nedelja obustaviti globalni ekonomski sistem za kojeg je svako dosad tvrdio da ga je nemoguće usporiti ili prilagoditi". Dobra vest po pitanju prirodne sredine, kaže Jankovici, jest ta što političkim vođama "novac više nije problem".\n- Treba vam 500 milijardi? Naći ćemo ih - dodao je.\nAli planovi spašavanja ekonomija trebalo bi što više voditi računa o nezagađenju, tvrdi Jankovici i dodaje da ovu priliku moramo iskoristiti da se približimo sistemu koji se ne temelji na ugljeniku. Međutim, plaši se da "će jedini plan biti povratak na staro kako bi se spasili poslovi". A to nije samo stvar vlada. Ako ljudi rezervišu let odmah kad karantin završi kako bi se maknuli od svega, kaže Siton, onda ćemo zaista zapečatiti svoju sudbinu.\nIspovest medicinske sestre: "Najgore je kad čujem kako preminulima zvone mobilni"\nRuski naučnici sigurni kao nikada pre da do vakcine neće ni doći i se nešto drugo sprema\nPRE DVA DANA SU MU UBILI BRATA Fudbaler Totenhema se pojavio na meču i sve ostavio bez teksta!\nZARAŽENA KORONAVIRUSOM Sestra Dragice Radosavljević Cakane hospitalizovana: Pevačica zabrinuta za zdravlje čitave porodice!


Sirijac se skrasio u Banjaluci: Čak slavi i krsnu slavu, Svetog Vasilija Ostroškog | BL Portal\n“Recimo, kod nas u BiH i u ovom regionu, kada nekom želite poslati podršku ili mu na nečem čestitati, pokazaćete uzdignut palac, poznat i kao ‘lajk’ na društvenim mrežama. Međutim, za Irance i za stanovnike još nekih zemalja to je teška uvreda. Ima isto značenje kao kad biste kod nas nekome pokazali srednji prst”, objasnio je Jamen na veb razgovoru sa studentima, koji je organizavala Fondacija “Fridrih Eberet” u BiH, u sklopu Političke akademije.\nDodao je da mnoge stvari na takozvanoj balkаnskoj ruti zbunjuju i same migrante. Naprimjer, u Grčkoj, kada odmahujete glavnom to znači “da”, a kada klimate to je “ne” – sasvim suprotno nego u BiH ili Srbiji.\n“Kako li su tek zbunjeni kada putuju iz Sarajeva u Banjaluku i kada na tom kratkom putu, u istoj državi, vide tri različite zastave. Nikako ne mogu skontati šta gdje smiju, a šta ne smiju”, objašnjava Jamen.\nTako njegova porodica odnedavno ima i svoju krsnu slavu. Porodica Hrekes slavi Svetog Vasilija Ostroškog, piše Srpskainfo.\nTags: Jamen Hereks, krsna slava, Sirijac


ISAC fond je član sledećih mreža: ISN / International Relations and Security Network The Partnership for Peace Consortium (PfPC) of Defense Academies and Security Studies Institutes Promocija Vodiča za poglavlje 31 - Spoljna i bezbednosna politika\nU okviru međunarodne konferencije "ZSBP i pridruživanje Srbije Evropskoj uniji" 12. maja 2015. godine javnosti predstavljen je "Vodič kroz poglavlje 31" koji će zainteresovanima pomoći u što boljem razumevanju ovog pregovaračkog poglavlja. Na predstavljanju su učestvovali Milan Pajević, predsedavajući savetodavnog odbora ISAC fonda, Tanja Miščević, šef pregovaračkog tima Republike Srbije za pregovore sa Evropskom unijom, i Jadranka Jelinčić, direktorka Fondacije za otvoreno društvo. Promocija je bila izuzetno dobro posećena i među prisutnima su bili predstavnici Vlade i Narodne Skupštine Republike Srbije, Kancelarije za evropske integracije, te predstavnici diplomatskog kora država članica Evropske unije, medija i civilnog društva u Srbiji.Vodič takođe sadrži osnovne podatke i o razvoju, strukturi i značaju Zajedničke spoljne i bezbednosne politike Evropske unije, kao mehanizma za koordinaciju nacionalnih politika. U ovoj publikaciji su takođe razmotrene pojedinačne teme na kojima je zasnovan zajednički spoljnopolitički pristup Unije, kao što su ljudska prava, demokratizacija i vladavina prava, podrška radu Međunarodnog krivičnog suda, sprečavanje širenja oružja za masovno uništenje i druge. Takođe, posebno je razmotrena i operativna dimenzija ovog aspekta EU oličena u Zajedničkoj bezbednosnoj i odbrambenoj politici, odnosno civilnim misijama i vojnim operacijama EU.Vodič možete preuzeti ovde.\n12 May 2015 Obaveštenje, 28 Nov 2016


SVET IGARA - TEST OF TIME - Lionheart\nNemačka softverska kuća Thalion izbacila je daleke 1993. godine jednu od najboljih i tehnički najsavršenijih platformi za popularnu „prijateljicu”. U pitanju je akciona platforma dodatno začinjena i sa nešto malo logičkih elemenata.\nU ulozi ste hrabrog Valdyna, polu čoveka polu lava, kome je dežurni zloća oteo moćnu relikviju. Cilj vam je da relikviju povratite i obračunate se sa silama mraka jednom zauvek, što postižete prelaskom mnoštva nivoa koji su razbacani na nekoliko svetova i kroz koje se probijate uz pomoć svog vernog mača. Na raspolaganju imate nekoliko različitih kombinacija i poteza, a smetala koja defiluju u nižim segmentima ekrana eliminišete nožnim udarcima. Duž svakog nivoa raštrkane su flašice različite veličine koje vam obnavljaju energiju i medaljoni koji, kada ih skupite u određenom broju, donose nagradni život. Tokom svog putešestvija možete naleteti i na skrivene delove nivoa koji mahom kriju dodatne živote. Svaka deonica uglavnom se sastoji od dva segmenta, dok vas po završetku deonice obično čeka obračun sa „glavonjom”. U kasnijem toku igre menja se i izvođenje, pa ćete prelaziti i nivoe jašući na leđima zmaja ili neke slične živuljke.\nUtisci nakon igranja ovog fenomenalnog ostavrenja zaista su sjajni. Ono po čemu je i ova igra ostala upamćena svakako su sjajne tehničke karakteristike, mada i atmosfera i gameplay nimalo ne zaostaju za tim.\nwww .thegamearchives .com / ?val =0 _2 _1 _0 _0 _4 _17 _0 _12 _5 _0


„Shazam“ otkrio gruzinsku predstavnicu. Dankan Lorens u revijalnom programu dečjeg Evrosonga? | ESC Serbia | Evrovizija.rs\n„Shazam“ otkrio gruzinsku predstavnicu. Dankan Lorens u revijalnom programu dečjeg Evrosonga?\nDanašnji pregled vesti o dečjoj Evroviziji donosi nam nove informacije iz svih krajeva Evrope, a između ostalog pročitajte šta je naš predstavnik Petar Aničić otkrio u intervjuu za jedan poznati evrovizijski veb-sajt.\n🇷🇸 Petar Aničič: „Srećan sam i uzbuđen što predstavljam Srbiju na dečjoj Evroviziji“\nNaš predstavnik na dečjoj Evroviziji Petar Aničić u razgovoru za sajt Eurovoix.com otkrio je da je odmalena sanjao da predstavlja svoju zemlju na ovom takmičenju, te da je bio veoma srećan i uzbuđen kad je dobio poziv od srpske delegacije. Petar kaže da je poruka pesme Heartbeat ljubav, da kad slušamo svoj otkucaj srca, mi pokrećemo naš svet. Takođe je otkrio da su mu muzički idoli američka pevačica Keša, kao i prošlogodišnji italijanski predstavnik Mahmud, te da se nada saradnji sa njima u budućnosti.\n🇬🇪 Sandra Gadelija je nova gruzinska predstavnica?\nPo svemu sudeći, Sandra Gadelija je izabrana da predstavlja Gruziju na dečjoj Evroviziji 2020j sa pesmom You are not alone. Servis za prepoznavanje pesama „Shazam“ objavio je listu svih pesama i izvođača koji će se takmičiti ove godine, a Sandra je navedena kao gruzinska predstavnica. GBP, nacionalni emiter ove zemlje, uzdržao se od komentarisanja ove vesti.\nFinale gruzinskog nacionalnog izbora Ranina održaće se u petak, 13. novembra. Međutim, s obzirom na to da digitalno izdanje zvaničnog albuma dečje Evrovizije izlazi u ponoć istog dana, trebalo bi već tada da saznamo da li će Sandra zaista predstavljati Gruziju. Pored nje, finalisti su i Rati Gelovani i Marita Hvedelidze.\n🇪🇺 Digitalna kompilacija dečjeg Evrosonga izlazi 13. novembra\nOficijalni digitalni album ovogodišnjeg dečjeg Eurosonga biće dostupan od 13. novembra, dok će kompilacijski CD biti pušten u prodaju 27. novembra. Kao što smo već pisali, ovo će biti prvi put nakon osam godina da se zvanično kompilacijsko izdanje objavi i u formatu kompakt-diska. Svih 12 numera koje će se takmičiti u Varšavi biće uključene na albumu. Ljubitelji karaoke-a biće razočarani, jer i ove godine neće biti objavljene instrumentalne verzije pesama, već samo vokalne.\n🇳🇱 Dankan Lorens gostuje na dečjoj Evroviziji?\nŠuška se da bi evrovizijski pobednik iz 2019. godine mogao da učestvuje u revijalnom delu ovogodišnjeg dečjeg Eurosonga. JastrzabPost prenosi da bi Holanđanin trebalo da izvede pesmu Arcade iz TV studija u svojoj zemlji. Za sada, ni Dankan ni TVP nisu potvrdili ovu vest.\nJoš uvek su nepoznati učesnici revijalnog dela takmičenja u Varšavi, ali očekuje se da će prošlogodišnja pobednica Viki Gabor nastupiti, kako nalaže tradicija.\n🇳🇱 Objavljena akustična verzija pesme Best friends\nGrupa „Unity“, koja će predstavljati Holandiju na dečjoj Evroviziji 2020, objavila je akustičnu verziju pesme Best friends. Ovaj kvartet snimio je spot u prirodi, a to je bio prvi put da su sve članice benda na okupu, s obzirom na to da mlada pevačica Demi nije učestvovala na nacionalnoj selekciji, jer je bila zaražena virusom korona.\n🇺🇦 Oleksandr Balabanov pokreće „hipnotisanu gomilu“\nUkrajinski predstavnik Oleksandr Balabanov poziva fanove da učestvuju u njegovom projektu, takozvanoj „hipnotisanoj gomili“ iliti flash mobu. Premisa je jednostavna — zainteresovani učesnici treba da snime kako otvaraju neki predmet: knjigu, vrata, poklon itd. (u skladu sa ovogodišnjim sloganom „Open Up“) dok u pozadini svira njegova pesma Otvori. Zatim taj video treba da postave na Instagram i tako uđu u konkurenciju za osvajanje specijalnih nagrada.\nOznakeebu gruzija holandija poljska srbija ukrajina\nIzrael promenio način izbora pesme. „Hooverphonic“ s novom-starom pevačicom


gidra | 04 Jul, 2021 02:41\nNovak Djoković u 4.kolu Vimbldona!!!\nU osmini finala protivnik Čielanac Kristijan Garin!!!\nRafael Nadal i Dominik Tim otkazali učešće na Vimbldonu!!!\nRodžer Federer prosao u 4.kolo, ali je imao problema u 1.kolu protiv Francuza Adriana Manarina od kojeg je gubio sa 2:1 u setovima, ali je ovaj posle 2:2 u setovima, predao meč!!!\nFinalista Rolan Garosa, Grk Stefanos Cicipas ispao u 1.kolu od Amerikanca Frensisa Tjafa!!!\nU ženskoj konkurenciji Amerikanka Serena Vilijams, predala meč protiv Beloruskinje Sasnovič u 1.kolu!!!\nSvi nasi preostali predstavnici ispali sa Vimbldona!!!\nZavršena je prva nedelja na Vimbldonu.Kao i svake godine, srednja nedelja je slobodan dan na terenima Nju Ingland klaba.Ipak od sledece nedelje to nece biti slučaj, pošto ce se igrati i u srednjoj nedelji.Bilo je iznenadjenja u prvoj nedelji turnira, ali ne u tolikoj meri u kolikoj se ocekuje, kada je u pitanju trava u Londonu.Novak Djoković(1.nosilac i 1.na ATP listi) plasirao se u osminu finala i juri u Londonu istoriju.U 3.kolu bio je bolji od Amerikanca Denisa Kudle(114.na ATP listi) sa 3:0(6:4;6:3;7:6(9:7).U 1.kolu Djoković je bio bolji od mladog Britanca Džeka Drejpera(252.na ATP listi) sa 3:1(4:6;6:1;6:2;6:2).U 2.kolu pobedio je Južnoafrikanca Kevina Andersona(102.na ATP listi) sa 3:0(6:3;6:3;6:3).Anderson je sjajan za travu zbog sjajnog servisa, zadavao je muke Novaku na Vimbldonu.Pre tri godine igrao finale sa njim i slavio sa 3:0.Ali je zato 2015.godine u osmini finala preokrenuo rezultat od 0:2 na 3:2.Bio je tada na rubu poraza.Ali Anderson sada nije igrac kao tada.U osmini finala ga čeka Čielanac Kristijan Garin(17.nosilac i 20.na ATP listi).Sa njim ne bi trebalo da bude problema, jer kao i svaki Čileanac bolje igra na sljaci.Miomir Kecmanović(49.na ATP listi) ispao je u 2.kolu od Španca Roberta Bautiste Aguta(8.nosilac i 10.na ATP listi) sa 3:2(6:3;6:3;6:7(3:7);3:6;6:3).Laslo Djere(55.na ATP listi) ispao je od Italijana Fabija Fonjinija(26.nosilac i 31.na ATP listi) sa 3:1(6:3;6:4;0:6;6:4).Dušan Lajović(42.na ATP listi) ispao je u 2.kolu od Britanca Danijela Evansa(22.nosilac i 26.na ATP listi) sa 3:0(6:3;6:3;6:4).Filip Krajinović(44.na ATP listi) ispao je u 1.kolu od Australijanca Aleksa Bolta(149.na ATP liusti) sa 3:0(7:6(7:5);6:4;7:5).Grk Stefanos Cicipas(3.nosilac i 4.na ATP listi) nije uspeo da ponovi uspeh sa Rolan Garosa i na Vimbodonu je ispao je u 1.kolu od Amerikanca Frensisa Tjafa(57.na ATP listi) sa 3:0(6:4;6:4;6:3).Argentinac Dijego Švarcman ispao je u 3.kolu od Madjara Martona Fučoviča(48.na ATP listi) sa 3:1(6:3;6:3;6:7(6:8);6:4).Britanac Endi Marej koji odavno ne igra na vrhunskom nivou pokusao je nesto vise da ucini na ovom Vimbldonu, ali nije uspeo.Endi Marej(118.na ATP listi) ispao je u 3.kolu od Kanadjanina Denisa Šapovalova(10.nosliac i 12.na ATP listi) sa 3:0(6:4;6:2;6.2).Španac Rafael Nadal i Austrijanac Dominik Tim otkazali su učešće na Vimbldonu.Nadal zbog premora, Tim zbog povrede.Švajcarac Rodžer Federer(6.nosilac i 8.na ATP listi) plasirao se u 4.kolo, ali imao je velikih problema u 1.kolu protiv Francuza Adrijana Manarina(41.na ATP listi) od kojeg je gubio sa 2:1 u setovima, ali je kod rezultata 6:4;6:7(3:7);3:6;6:2, Francuz predao meč zbog povrede i spasio Federera ispadanja vec u 1.kolu na njegovom omiljenom gren slemu, na kojem pokusava da osvoji jedan od svojih poslednjih gren slemova u karijeri.Rus Danil Medvedev(2.nosilac i 2.na ATP listi) po 1.put u karijeri prosao je u 4.kolo Vimbodona i to posle proekreta u 3.kolu protiv Hrvata Marina Čilića(32.nosilac i 37.na ATP listi) sa 3:2(6:7(3:7);3:6;6:3;6:3;6:2).Prosli su dalje Nemac ALeksander Zverev(4.nosilac i 6.na ATP listi),Rus Andrej Rubljov(5.nosilac i 7.na ATP listi),Italijan Mateo Beretini(7.nosilac i 9.na ATP listi).\nU ženskoj konkurenciji Srbija je imala samo jednog predstavnika i ispala je u 1.kolu.Nina Stojanović(86.na WTA listi) ispala je od Nemice Andjelike Kerber(25.nosilac i 28.na WTA listi) sa 2:0(6:4;6:3).Favoriti su naravno ispadali u prvoj nedelji turnira, i na ovom gren slemu dobicemo verovatno neku novu gren slem sampionku.Amerikanka Serena Vilijams(6.nosilac i 8.na WTA listi) predala je meč 1.kola Beloruskinji Aliaksandri Sasnovič(100.na WTA listi) kod rezultata 3:3 u prvom setu.Serena vec sada mora da razmisli sta da cini, desila joj se nova povreda, vreme curi i da li i dalje nastaviti juriti rekord Margaret Kort i tako izazvati neku tesku povredu sa teskim posledicama.Čehinja Petra Kvitova(10.nosilac i 10.na WTA listi) ispala je u 1.kolu od Amerikanke Sloun Stivens(73.na WTA listi) sa 2:0(6:3;6:4).Kvitova je nekada bila dvostruka sampionka Vimbldona.Švajcarkinja Belinda Benčić(9.nosilac i 11.na WTA listi) ispala je u 1.kolu od Slovenke Kaje Juvan(102.na WTA listi) sa 2:0(6:3;6:3).Kanadjanka Bjanka Andresku(5.nosilac i 7.na WTA listi) ispala je u 1.kolu od Francuskinje Aliz Korne(58.na WTA listi) sa 2:0(6:2;6:1).Ukrajinka Elina Svitolina(3.nosilac i 5.na WTA listi) ispala je u 2.kolu od Poljakinje Magde Linete(44.na WTA listi) sa 2:0(6:3:6:4).Amerikanka Sofija Kenin(4.nosilac i 6.na WTA listi) ispala je u 2.kolu od Amerikanke Medison Brengl(82.na WTA listi) sa 2:0(6:2;6:4).Beloruskinja Viktorija Azarenka(12.nosilac i 14.na WTA listi) ispala je u 2.kolu od Rumunke Sorane Kirstee(45.na WTA listi) sa 2:1(7:6(7:5);3:6;6:4).Špankinja Garbinje Mugurusa(11.nosilac i 12.na WTA listi) ispala je u 3.kolu od Tunižanke Ons Žaber(21.nosilac i 24.na WTA listi) sa 2:0(5:7;6:3;6:2).Ispadaju nekadasnje gren slem sampionke i nositeljke iz top 10.To je postala redovna pojava u zenskom tenisu i nesto se mora uciniti, kako se sunovrat zenskog tenisa ne bi nastavio.Mada to mozda za koju godinu moze da se dogodi i u muskom tenisu.Od prvih 10 nositeljki u osmini finala prosle su Australijanka Ešli Barti(1.nosilac i 1.na WTA listi),Beloruskinja Alina Sabalenka(2.nosilac i 4.na WTA listi),Iga Švjontek(7.nosilac i 9.na WTA listi) i Čehinja Karolina Pliškova(8.nosilac i 13.na WTA listi).Od nekadasnjih gren slem sampionki i broja 1 na WTA listi ostala je Nemica Andjelika Kerber(25.noslac i 28.na WTA listi).Rumunka Simona Halep ne igra na Vimbldonu zbog povrede.Učešće na Vimbldonu takodje je otkazala Japanka Naomi Osaka zbog lošeg psihickog stanja.Britanka Ema Radukanu(388.na WTA listi) uspela je da dogura do osmine finala.Ova mladjana 18-godisnja Britanka mozda je buducnost zenskog tenisa.Zaista vredan uspeh.