UKAZ O PROGLAŠENJU ZAKONA O RATIFIKACIJI KONVENCIJE BROJ 144 O TRIPARTITNIM KONSULTACIJAMA (MEĐUNARODNI RADNI STANDARDI) IZ 1976. GODINE, PREPORUKE BROJ 152 O TRIPARTITNIM KONSULTACIJAMA (AKTIVNOSTI MOR) IZ 1976. GODINE I PREPORUKE BROJ 113 O PREGOVARANJU (NA NIVOU PRIVREDE I NACIONALNOM NIVOU) IZ 1960. GODINE | Savez Samostalnih Sindikata Srbije\nUKAZ O PROGLAŠENJU ZAKONA O RATIFIKACIJI KONVENCIJE BROJ 144 O TRIPARTITNIM KONSULTACIJAMA (MEĐUNARODNI RADNI STANDARDI) IZ 1976. GODINE, PREPORUKE BROJ 152 O TRIPARTITNIM KONSULTACIJAMA (AKTIVNOSTI MOR) IZ 1976. GODINE I PREPORUKE BROJ 113 O PREGOVARANJU (NA NIVOU PRIVREDE I NACIONALNOM NIVOU) IZ 1960. GODINE\nNa osnovu član a 26. alineja 7. Ustavne povelje državne zajednice Srbija i Crna Gora,\nO PROGLAŠENJU ZAKONA O RATIFIKACIJI KONVENCIJE BROJ 144 O TRIPARTITNIM\nKONSULTACIJAMA (MEĐUNARODNI RADNI\nSTANDARDI) IZ 1976. GODINE, PREPORUKE BROJ 152 O TRIPARTITNIM KONSULTACIJAMA (AKTIVNOSTI MOR) IZ 1976. GODINE I PREPORUKE BROJ 113 O PREGOVARANJU (NA NIVOU PRIVREDE I NACIONALNOM NIVOU) IZ 1960. GODINE\nProglašava se Zakon o ratifikaciji Konvencije broj 144 o tripartitnim konsultacijama (meĎunarodni radni standardi) iz 1976. godine, Preporuke broj 152 o tripartitnim konsultacijama (aktivnosti MOR) iz 1976. godine i Preporuke broj 113 o pregovaranju (na nivou privrede i nacionalnom nivou) iz 1960. godine, koji je donela Skupština Srbije i Crne Gore, na sednici od 17. februara 2005. godine.\nP br. 149\n17. februara 2005. godine Beograd\nSrbije i Crne Gore Svetozar Marović, s.r.\nO RATIFIKACIJI KONVENCIJE BROJ 144 O TRIPARTITNIM KONSULTACIJAMA (MEĐUNARODNI RADNI STANDARDI) IZ 1976. GODINE, PREPORUKE BROJ 152 O TRIPARTITNIM KONSULTACIJAMA\n(AKTIVNOSTI MOR) IZ 1976.\nGODINE I PREPORUKE BROJ 113 O PREGOVARANJU (NA NIVOU PRIVREDE I NACIONALNOM NIVOU) IZ 1960. GODINE\n(Sl. list SCG – MeĎunarodni ugovori br. 1/05)\nOsnovni tekst na snazi od 26/02/2005 , u primeni od 26/02/2005\nRatifikuju se Konvencija broj 144 o tripartitnim konsultacijama (meĎunarodni radni\nstandardi) iz 1976. godine, Preporuke broj 152 o tripartitnim konsultacijama (aktivnosti MOR) iz 1976. godine i Preporuke broj 113 o pregovaranju (na nivou privrede i nacionalnom nivou) iz 1960. godine, u originalu na engleskom i francuskom jeziku.\nTekst Konvencije sa preporukama u originalu na engleskom jeziku i u prevodu na\nsrpski jezik glasi:\nCONSULTATION (INTERNATIONAL LABOUR STANDARDS) CONVENTION, 1976\nThe General Conference of the International Labour Organisation, Having been convened at Geneva by the Governing Body of the International Labour Office, and having met in its Sixty-first Session on 2 June 1976, and\nRecalling the terms of existing International labour Conventions and Recommendations: in particular the Freedom of Association and Protection of the Right to Organise Convention 1948, the Right to Organise and Collective Bargaining Convention, 1949, and the Consultation (Industrial and National Levels) Recommendation, 1960: which\nKONVENCIJA BR. 144 O\nTRIPARTITNIM KONSULTACIJAMA (MEĐUNARODNI RADNI STANDARDI) IZ 1976. GODINE\nGeneralna konferencija MeĎunarodne organizacije rada, Sazvana od strane Administrativnog saveta MeĎunarodne organizacije rada i okupljena na 61. zasedanju u Ženevi 2. juna 1976, i\nPodsećajući na odredbe postojećih\nkonvencija i preporuka iz oblasti rada, a posebno Konvencije o slobodi udruživanja i zaštiti prava na organizovanje iz 1948, Konvencije o pravu na organizovanje i kolektivno pregovaranje iz 1949, kao i Preporuku o pregovaranju (na nivou privrede i nacionalnog nivoa) iz 1960, kojima se\naffirm the right of employers and workers\nto establish free and independent organisations and call form measures to promote effective consultation at the national level between public authorities and employers’ and workers’ organisations, aswell as the provisions of numerous International labour Conventions and Recommendations which provide for the consultation of employers’ and workers’ organisations on measures to give effect thereto, and\nadopts the twenty-first day of June of the year one thousand nine hundred and seventy-six, the following Convention, which may be cited as the Tripartite Consultation (International Labour Standards) Convention, 1976:\nIn the Convention the term representative organisations means the most representative organisations of employers and workers enjoying the right of freedom of association.\n1. Each Member of the International Labour Organisation which ratifies this Convention undertakes to operate procedures which ensure effective consultations, with respect to the matters concerning the activites of the International Labour Organisation set out in Article 5, paragraph 1, below, between representatives of the government, of employers and of workers.\n2. The nature and form of the procedures\nafirmiše pravo poslodavaca i radnika na\nosnivanje slobodnih i nezavisnih organizacija i zalaže za mere u cilju efikasnog pregovaranja na nacionalnom nivou izmeĎu državnih organa i poslodavačkih i radničkih organizacija, kao i na odredbe brojnih meĎunarodnih konvencija i preporuka iz oblasti rada kojima se predviĎa konsultovanje poslodavačkih i radničkih organizacija o merama za njihovo sprovoĎenje, i\nRazmotrivši 4. tačku dnevnog reda pod\nnazivom “UtvrĎivanje tripartitnog mehanizma za unapreĎenje primene meĎunarodnih radnih standarda”, i donevši odluku o usvajanju izvesnih predloga o tripartitnim konsultacijama u cilju jačanja primene meĎunarodnih standarda rada, i\nOdlučivši da ti predlozi budu u obliku\nDana 21. juna 1976. usvaja sledeću\nkonvenciju, koja se može citirati kao Konvencija o tripartitnim konsultacijama (meĎunarodni standardi rada) iz 1976:\nTermin “reprezentativne organizacije” u ovoj konvenciji označava najreprezentativnije organizacije poslodavaca i radnika koji uživaju pravo na slobodu udruživanja.\n1. Svaka članica MeĎunarodne organizacije rada koja ratifikuje ovu konvenciju preuzima obavezu da primenjuje postupak kojim se obezbeĎuju efikasne konsultacije izmeĎu predstavnika vlade, poslodavaca i radnika o pitanjima vezanim za aktivnosti MeĎunarodne organizacije rada koje se utvrĎuju čla nom 5. tačka 1. dole u tekstu.\n2. Karakter i forma procedure iz tačke 1.\nprovided for in paragraph 1 of this Article\nshall be determined in each country in accordance with national practice, after consultation with the representative organisations, where such organisations exist and such procedures have not yet been established.\novog člana u svakoj zemlji utvrĎuju se u\nskladu s nacionalnom praksom nakon konsultovanja reprezentativnih organizacija, ako takve postoje i ako takav postupak već nije utvrĎen.\n1. Predstavnike poslodavaca i radnika u smislu procedure predviĎene ovom konvencijom slobodno biraju njihove reprezentativne organizacije, ukoliko one postoje.\n2. Poslodavci i radnici su ravnopravno\nzastupljeni u svim organima preko kojih se konsultacije obavljaju.\n1. Nadležni organ preuzima odgovornost za administrativnu podršku proceduri predviĎenoj ovom konvencijom.\n2. IzmeĎu nadležnog organa i\nreprezentativnih organizacija, tamo gde one postoje, zaključuju se odgovarajući aranžmani radi finansiranja neophodne obuke učesnika u toj proceduri.\n1. Cilj procedura predviĎenih ovom konvencijom su konsultacije o:\n(a) ladinim odgovorima na upitnike u\nvezi sa dnevnim redom Konferencije MeĎunarodne organizacije rada, kao i o vladinim komentarima o predloženim nacrtima koji se razmatraju na Konferenciji;\n(b) predlozima koji se upućuju nadležnom organu odnosno organima u vezi s podnošenjem konvencija i preporuka u skladu sa članom 19. Ustava MeĎunarodne organizacije rada;\n(b) the proposals to be made to the\ncompetent authority or authorities in connection with the submission of Conventions and Recommendations pursuant to article 19 of the Constitution of the International Labour Organisation;\n(c) he re-examination at appropriate intervals of unratified Conventions and of\n(c) preispitivanju u odreĎenim\nvremenskim razmacima neratifikovanih\nRecommendations to which effect has not\nyet been given, to consider what measures might be taken to promote their implementation and ratification as appropriate;\n(e) roposals for the denunciation of ratified Conventions.\nkonvencija i preporuka koje nisu\nsprovedene, kako bi se razmotrile mere koje treba preduzeti u cilju poboljšanja njihove primene i ratifikacije, u zavisnosti od slučaja;\n(d) pitanjima koja proističu iz izveštaja koji se podnose MeĎunarodnoj organizaciji rada u skladu sa članom\n22. Ustava MOR;\n(e) predlozima za otkazivanje potpisanih konvencija.\n2. U cilju obezbeĎenja adekvatnog razmatranja pitanja iz tačke 1. ovog člana, obavljaju se konsultacije u odgovarajućim vremenskim intervalima koji se utvrĎuju sporazumno, a najmanje jedanput godišnje.\nAko se to smatra uputnim, nakon konsultacija sa reprezentativnim organizacijama, tamo gde one postoje, nadležni organ objavljuje godišnji izveštaj o funkcionisanju procedura predviĎenih ovom konvencijom.\nZvanična obaveštenja o ratifikaciji ove konvencije dostavljaju se generalnom direktoru MeĎunarodne organizacije rada radi registrovanja.\n1. Ova konvencija obavezuje samo one članice MOR čije ratifikacije su registrovane kod generalnog direktora.\nWhen this is considered appropriate after consultation with the representative organisations, where such organisations exist, the competent authority shall issue an annual report on the working of the procedures provided for this Convention.\nThe formal ratifications of this Convention shall be communicated to the Director- General of the International Labour Office for registration.\n2. Stupa na snagu dvanaest meseci od\ndana registrovanja kod generalnog direktora ratifikacije od strane dve članice.\n3. Nakon toga, ova konvencija stupa na snagu za svaku članicu pojedinačno dvanaest meseci od dana registrovanja njene ratifikacije.\n1. Članica koja je ratifikovala ovu konvenciju može je otkazati po isteku\nexpiration of ten years from the date on\nwhich the Convention first comes into force, by an Act communicated to the Director-General of the International Labour Office for registration. Such denunciation should not take effect until one year after the date on which it is registered.\n2. Each Member which has ratified this Convention and which does not, within the year following the expiration of the period of ten years mentioned in the preceding paragraph, exercise the right of denunciation provided for in this Article, will be bound for another period of ten years and, thereafter, may denounce this Convention at the expiration of each period often years under the terms provided for in this Article.\n1. The Director-General of the International Labour Office shall notify all Members of the International Labour Organisations of the registration of all ratifications and denunciations communicated to him by the Members of the Organisation.\n2. When notifying the Members of the Organisations of the registration of the second ratification communicated to him, the Director-General shall draw the attention of the Members of the Organisation to the date upon which the Convention will come into force.\nThe Director-General of the International Labour Office shall communicate to the Secretary-General of the United National for registration in accordance with Article 102 of the Charter of the United Nations full particulars of all ratifications and acts of denunciation registered by him in ac- cordance with the provisions of the preceding Articles.\nAt such times as may consider necessary the Governing Body of the International Labour Office shall present to the General Conference a report on the working of this\ndeset godina od dana njenog prvobitnog\nstupanja na snagu aktom koji se dostavlja generalnom direktoru radi registrovanja. Takav otkaz stupa na snagu godinu dana od dana njegovog registrovanja.\n2. Svaka članica koja je ratifikovala\nKonvenciju i koja u roku od godinu dana od isteka roka od deset godina koji se pominje u prethodnom stavu, ne iskoristi pravo otkaza predviĎeno u ovom članu, obavezna je da je poštuje još deset godina a, posle toga, može da je otkaže po isteku svakog perioda od deset godina, kako se predviĎa ovim članom.\n1. Generalni direktor MOR obaveštava sve članice MOR o registraciji svih ratifikacija i otkaza koje su mu prijavile članice organizacije.\n2. Prilikom obaveštavanja članica\nOrganizacije o registrovanju druge ratifikacije koja mu je dostavljena, generalni di-rektor skreće pažnju članicama Organizacije na dan stupanja na snagu Konvencije.\nGeneralni direktor MeĎunarodne organizacije rada obaveštava generalnog sekretara OUN u svrhu registrovanja u skladu sa članom 102. Povelje OUN o svim detaljima ratifikacija i o aktima otkazivanja koje je registrovao u skladu sa odredbama prethodnih članova.\nU periodima koje sam odredi Administrativni savet MOR podnosi Generalnoj konferenciji izveštaj o funkcionisanju Konvencije i razmatra\nConvention and shall examine the\ndesirability of placing on the agenda of the Conference the question of its revision in whole or in part.\npoželjnost stavljanja na dnevni red\npitanja njene potpune ili delimične revizije.\n1. Ukoliko Konferencija usvoji novu konvenciju kojom se potpuno ili delimično revidira ova konvencija, u tom slučaju, osim ako se novom konvencijom drugačije ne predviĎa:\na) ratifikacija nove revidirane konvencije od strane neke članice ipso jure znači trenutno otkazivanje ove konvencije, bez obzira na odredbe gorepomenutog član a 9 , onda i ako nova revidirana konvencija stupi na snagu;\nb) od dana stupanja na snagu nove revidirane konvencije, ova konvencija prestaje da bude otvorena za ratifikaciju od strane članica MOR.\n2. Ova konvencija ostaje na snazi u svom sadašnjem obliku i sadržini za one članice koje su je ratifikovale a nisu ratifikovale revidiranu konvenciju.\nVerzije teksta ove konvencije na engleskom i francuskom jeziku su jednako merodavne.\nPREPORUKA BR. 152 O TRIPARTITNIM KONSULTACIJAMA (AKTIVNOSTI MOR) IZ 1976.\na) the ratification by a Member of the new\nrevising Convention shall ipso jure involve the immediate denunciation of this Convention, notwith-standjing the provisions of Article 9 above, if and when the new revising Convention shall have come into force;\nR152 TRIPARTITE CONSULTATION (ACTIVITIES OF THE INTERNATIONAL LABOUR ORGANISATION) RECOMMENDATION, 1976\nHaving been convened at Geneva by the Governing Body of the International Labour Office, and having met in its Sixty- first Session on 2 June 1976, and\nRecalling the terms of existing international labour Conventions and Recommendations\n– in particular the Freedom of Association and Protection of the Right to Organise Convention, 1948, the Right to Organise and Collective Bargaining Convention,\nGeneralna konferencija MeĎunarodne\nSazvana od strane Administrativnog saveta MOR i okupljena na 61. zasedanju u Ženevi 2. juna 1976, i\nmeĎunarodnih konvencija i preporuka u oblasti rada, a posebno odredbe Konvencije o slobodi udruživanja i zaštiti prava na organizovanje iz 1948, Konvencije o pravu na organizovanje i\n1949, and the Consultation (Industrial and\nNational Levels) Recommendation, 1960 – which affirm the right of employers and workers to establish free and independent organisations and call for measures to promote effective consultation at the national level between public authorities and employers’ and workers’ organisations, as well as the provisions of numerous international labour Conventions and Re- commendations which provide for the consultation of employers’ and workers’ organisations on measures to give effect thereto, and\nHaving considered the fourth item on the agenda of the session which is entitled “Establishment of tripartite machinery to promote the implementation of international labour standards, and having decided upon the adoption of certain proposals concerning tripartite consultations to promote the implementation of international labour standards and national action relating to the activities of the International Labour Organisation, and\nHaving determined that these proposals shall take the form of a Recommendation, adopts this twenty-first day of June of the year one thousand nine hundred seventy- six, the following Recommendation, which may be cited as the Tripartite Consultation (Activities of the International Labour Organisation) Recommendation, 1976:\n1. In this Recommendation the term representative organisations means the most representative organisations of employers and workers enjoying the right of freedom of association.\n2. (1) Each Member of the International Labour Organisation should operate procedures which ensure effective consultations with respect to matters concerning the activities of the International Labour Organisation, in accordance with Paragraphs 5 to 7 of this Recommendation, between representatives of the government, of employers and of workers.\nkolektivno pregovaranje iz 1949, kao i\nPreporuku o pregovaranju (na nivou privrede i nacionalnom nivou) iz 1960, kojima se afirmiše pravo poslodavaca i radnika na osnivanje samostalnih i nezavisnih organizacija i da se zalažu za mere kojima se unapreĎuje efikasno konsultovanje na nacionalnom nivou izmeĎu državnih institucija i organizacija poslodavaca i radnika, kao i na odredbe brojnih meĎunarodnih konvencija i preporuka kojima se predviĎa konsultovanje organizacija poslodavaca i radnika o merama za njihovu primenu, i\nRazmotrivši tačku 4. dnevnog reda pod nazivom “Uspostavljanje tripartitnog mehanizma za unapreĎenje primene meĎunarodnih radnih standarda”, i odlučivši se za usvajanje odreĎenih predloga o tripartitnim konsultacijama u cilju poboljšanja primene meĎunarodnih radnih standarda i nacionalne akcije u vezi sa aktivnostima MeĎunarodne organizacije rada, i\nOdlučivši da ti predlozi budu u formi\npreporuke, dana 21. juna 1976. godine usvaja sledeću preporuku, koja se može citirati kao Preporuka o tripartitnim konsultacijama (aktivnosti MOR) iz 1976:\n1. Pod pojmom “reprezentativne\norganizacije” u ovoj preporuci podrazumevaju se najreprezentativnije organizacije poslodavaca i radnika koji uživaju pravo na slobodu udruživanja.\n2. (1) Svaka članica MOR treba da predvidi proceduru za efikasne konsultacije u pogledu pitanja vezanih za aktivnosti MOR, u skladu sa tač. 5-7. ove preporuke, izmeĎu predstavnika vlade, poslodavaca i radnika.\n(2) The nature and form of the procedures\nprovided for in subparagraph (1) of this Paragraph should be determined in each country in accordance with national practice, after consultation with the representative organisations where such procedures have not yet been established.\n(3) For instance, consultations may be undertaken:\n(a) hrough a committee specifically constituted for questions concerning the activities of the International Labour Organisation;\n(b) through a body with general competence in the economic, social or labour field;\n(c) hrough a number of bodies with special responsibility for particular subject areas; or\n(d) through written communications, where those involved in the consultative procedures are agreed that such communications are appropriate and sufficient.\n3. (1) The representatives of employers and workers for the purposes of the procedures provided for in this Recommendation should be freely chosen by their representative organisations.\n(2) Employers and workers should be represented on an equal footing on any bodies through which consultations are undertaken.\n(3) Measures should be taken, in co- operation with the employers’ and workers’ organisations concerned, to make available appropriate training to enable participants in the procedures to perform their functions effectively.\n4. The competent authority should assume responsibility for the administrative support and financing of the procedures provided for in this Recommendation, including the financing of training programmes where necessary.\n5. The purpose of the procedures provided for in this Recommendation should be\n(2) Karakter i oblik procedure iz stava (1)\nove tačke utvrĎuje svaka zemlja u skladu sa nacionalnom praksom, nakon konsultovanja reprezentativnih organizacija tamo gde takva procedura još nije ustanovljena.\n(3) Na primer, konsultacije se mogu\n(a) reko komiteta koji je specijalno osnovan za pitanja koja se tiču aktivnosti MOR;\n(b) preko jednog tela sa opštom\nnadležnošću u ekonomskoj, socijalnoj i radnoj oblasti;\n(c) reko niza organa sa posebnom nadležnošću za konkretne tematske oblasti; ili\n(d) posredstvom pismenog komuniciranja, ukoliko su strane uključene u konsultativnu proceduru saglasne da je takvo komuniciranje adekvatno i dovoljno.\n3. (1) Za svrhe procedure predviĎene ovom preporukom predstavnike poslodavaca i radnika slobodno biraju njihove reprezentativne organizacije.\n(2) Poslodavci i radnici su ravnopravno\nzastupljeni u svim organima preko kojih se obavljaju konsultacije.\n(3) U saradnji sa zainteresovanim\nposlodavačkim i radničkim organizacijama, treba preduzeti mere za obezbeĎivanje odgovarajuće obuke za učesnike procedure kako bi oni mogli da obavljaju svoje funkcije efikasno.\n4. Nadležni organ preuzima odgovornost za administrativnu podršku i finansiranje procedure predviĎene ovom preporukom, uključujući finansiranje programa obuke gde je to neophodno.\n5. Cilj procedure predviĎene ovom\npreporukom su konsultacije o:\n(a) n government replies to questionnaires concerning items on the agenda of the International Labour Conference and government comments on proposed texts to be discussed by the Conference;\n(b) on the proposals to be made to the competent authority or authorities in connection with the submission of Conventions and Recommendations pursuant to article 19 of the Constitution of the International Labour Organisation;\n(c) ubject to national practice, on the preparation and implementation of legislative or other measures to give effect to international labour Conventions and Recommendations, in particular to ratified Conventions (including measures for the implementation of provisions concerning the consultation or collaboration of employers’ and workers’ representatives);\n(d) on the re-examination at appropriate intervals of unratified Conventions and of Recommendations to which effect has not yet been given, to consider what measures might be taken to promote their implementation and ratification as appropriate;\n(e) n questions arising out of reports to be made to the International Labour Office under articles 19 and 22 of the Constitution of the International Labour Organisation;\n(f) n proposals for the denunciation of ratified Conventions.\n6. The competent authority, after consultation with the representative organisations, should determine the extent to which these procedures should be used for the purpose of consultations on other matters of mutual concern, such as:\n(a) he preparation, implementation and evaluation of technical co-operation activities in which the International Labour Organisation participates;\nvezi sa dnevnim redom Konferencije MeĎunarodne organizacije rada, kao i vladinim komentarima o predloženim nacrtima koji se razmatraju na Konferenciji;\n(c) u zavisnosti od nacionalne prakse,\npripremanju i sprovoĎenju zakonodavnih ili drugih mera u cilju primene meĎunarodnih konvencija i preporuka u oblasti rada, posebno ratifikovanih konvencija (uključujući mere za primenu odredbi o konsultovanju i saradnji predstavnika poslodavaca i radnika);\n(d) preispitivanju u odreĎenim\nvremenskim razmacima neratifikovanih konvencija i preporuka koje nisu sprovedene, kako bi se razmotrile mere koje treba preduzeti u cilju poboljšanja njihove primene i ratifikacije, u zavisnosti od slučaja;\n(e) itanjima koja proističu iz izveštaja koji se podnose MeĎunarodnoj organizaciji rada u skladu sa čl. 19. i\n(f) predlozima za otkazivanje\n6. Nadležni organ, nakon konsultovanja reprezentativnih organizacija, utvrĎuje do kog stepena treba koristiti proceduru konsultovanja o drugim pitanjima od meĎusobnog interesa, kao što je:\n(a) pripremanje, realizacija i\nocenjivanje aktivnosti vezanih za aktivnosti stručne saradnje u kojima MOR učestvuje;\n(b) the action to be taken in respect of\nresolutions and other conclusions adopted by the International Labour Conference, regional conferences, industrial committees and other meetings convened by the International Labour Organisation;\n(c) he promotion of a better knowledge of the activities of the International Labour Organisation as an element for use in economic and social policies and programmes.\n7. In order to ensure adequate consideration of the matters referred to in the preceding Paragraphs, consultations should be undertaken at appropriate intervals fixed by agreement, but at least once a year.\n(b) akcija koju treba preduzeti u smislu\nrezolucija i drugih zaključaka koje usvaja MeĎunarodna konferencija rada, regionalne konferencije, industrijski komiteti i drugi skupovi koje saziva MOR;\n(c) olje poznavanje aktivnosti MOR kao element ekonomske i socijalne politike i programa.\n7. U cilju obezbeĎenja adekvatnog\nrazmatranja pitanja koja se pominju u prethodnim tačkama, obavljaju se konsultacije u odgovarajućim sporazumno utvrĎenim intervalima, a najmanje jedanput godišnje.\n8. Treba preduzimati mere koje odgovaraju nacionalnim uslovima i praksi radi koordiniranja procedure predviĎene ovom preporukom i aktivnosti nacionalnih organa koji se bave srodnim pitanjima.\n8. Measures appropriate to national\nconditions and practice should be taken to ensure co-ordination between the procedures provided for in this Recommendation and the activities of national bodies dealing with analogous questions.\n9. When this is considered appropriate after consultation with the representative organisations, the competent authority should issue an annual report on the working of the procedures provided for in this Recommendation.\nR133 CONSULTATION (INDUSTRIAL AND NATIONAL LEVELS) RECOMMENDATION, 1960\n9. Ako se to smatra uputnim, nakon\nkonsultovanja reprezentativnih organizacija nadležni organ objavljuje godišnji izveštaj o funkcionisanju procedure predviĎene ovom preporukom.\nPREPORUKA BR. 113 O\nPREGOVARANJU (NA NIVOU PRIVREDE I NA NACIONALNOM NIVOU) IZ 1960. GODINE\nSazvana od strane Administrativnog saveta MeĎunarodne organizacije rada, i okupljena na 44. zasedanju u Ženevi 1. juna 1960, i\nDonevši odluku o usvajanju odreĎenih predloga u vezi sa konsultovanjem i saradnjom državnih organa sa poslodavačkim i radničkim organizacijama na nivou privrede i nacionalnom nivou kao 5. tačke dnevnog\nInternational Labour Organisation, Having been convened at Geneva by the\nGoverning Body of the International\nLabour Office, and having met in its Forty- fourth Session on 1 June 1960, and\nHaving decided upon the adoption of certain proposals with regard to consultation and cooperation between public authorities and employers’ and workers’ organisations at the industrial and national levels, which is the fifth item on\nthe agenda of the session, and\nreda zasedanja, i\nHaving determined that these proposals\nshall take the form of a Recommendation,\nadopts this twentieth day of June of the year one thousand nine hundred and sixty,\nUsvaja 20. juna 1960. godine sledeću Preporuku, koja se može citirati kao\nthe following Recommendation, which may Preporuka o pregovaranju (na nivou\nbe cited as the Consultation (Industrial and\nNational Levels) Recommendation, 1960:\n1. (1) Measures appropriate to national conditions should be taken to promote effective consultation and co-operation at the industrial and national levels between public authorities and employers’ and workers’ organisations, as well as between these organisations, for the purposes indicated in Paragraphs 4 and 5 below, and on such other matters of mutual concern as the parties may determine.\nprivrede i nacionalnom nivou) iz 1960:\n1. (1) Treba preduzimati mere koje\nodgovaraju nacionalnim prilikama u cilju efikasnih konsultacija i saradnje na nivou privrede i na nacionalnom nivou izmeĎu državnih organa i poslodavačkih i radničkih organizacija, kao i izmeĎu samih organizacija, radi ostvarivanja ciljeva utvrĎenih u tač. 4. i 5. dole u tekstu, kao i o drugim pitanjima od obostranog interesa koje strane eventualno utvrde.\n(2) Te mere treba primenjivati bez diskriminacije bilo koje vrste u odnosu na te organizacije, odnosno meĎu samim organizacijama, na osnovu rase, pola, veroispovesti, političkog ubeĎenja odnosno nacionalne pripadnosti njihovih članova.\n2. Takvim konsultacijama i saradnjom ne treba da se ograničava sloboda udruživanja odnosno prava poslodavačkih i radničkih organizacija, uključujući pravo kolektivnog pregovaranja.\n3. U skladu sa nacionalnim običajima ili praksom, takvo konsultovanje i saradnju treba obezbediti odnosno olakšati:\n(2) Such measures should be applied\nwithout discrimination of any kind against these organisations or amongst them on grounds such as the race, sex, religion, political opinion or national extraction of their members.\n2. Such consultation and co-operation\nshould not derogate from freedom of association or from the rights of employers’ and workers’ organisations, including their right of collective bargaining.\n3. In accordance with national custom or\npractice, such consultation and co- operation should be provided for or facilitated:\n(a) by voluntary action on the part of the employers’ and workers’ organisations; or\n(a) obrovoljnom akcijom\nposlodavačkih i radničkih organizacija; ili\n(b) propagandnom akcijom državnih organa; ili\n(c) akonima odnosno propisima; ili\n(b) by promotional action on the part of\nthe public authorities; or\n(d) by a combination of any of these\n4. Such consultation and co-operation should have the general objective of\n(d) kombinovanjem bilo kojih od tih\n4. Takvo konsultovanje i saradnja treba da imaju kao opšti cilj – bolje meĎusobno\npromoting mutual understanding and good\nrelations between public authorities and employers’ and workers’ organisations, as well as between these organisations, with a\nrazumevanje i dobre odnose izmeĎu\ndržavnih organa i poslodavačkih i radničkih organizacija, kao i iz-meĎu tih organizacija meĎusobno, u cilju razvoja\nview to developing the economy as a whole ukupne privrede odnosno pojedinih\nor individual branches thereof, improving\nconditions of work and raising standards of living.\n(a) at joint consideration by employers’ and workers’ organisations of matters of mutual concern with a view to arriving, to the fullest possible extent, at agreed solutions; and\n(b) at ensuring that the competent public authorities seek the views, advice and assistance for employers’ and workers’ organisations in a appropriate manner, in respect of such matters as:\nprivrednih grana, poboljšanja uslova rada\ni podizanja životnog standarda.\n5. Takve konsultacije i saradnja treba\nnaročito da teže:\n(a) ajedničkom razmatranju od strane poslodavačkih i radničkih organizacija pitanja od meĎusobnog interesa s ciljem postizanja u najvećoj mogućoj meri dogovornih rešenja; i\n(b) obezbeĎivanju da nadležni organi na odgovarajući način traže mišljenje, savete i pomoć poslodavačkih i radničkih organizacija u pogledu takvih pitanja kao što je:\n(i) priprema i sprovoĎenje zakona i propisa koji se tiču njihovih interesa;\n(ii) osnivanje i funkcionisanje\nnacionalnih tela kao što su ona nadležna za organizaciju zapošljavanja, stručno obučavanje i prekvalifikaciju, radnopravnu zaštitu, zaštitu i bezbednost na radu, produktivnost, socijalno osiguranje i zaštitu; i\n(iii) izrada i sprovoĎenje planova ekonomskog i socijalnog razvoja.\n(iii) the elaboration and implementation\nof plans of economic and social development.\nSCG – MeĎunarodni ugovori”.\nKonvencija MOR-a br. 144 -O-tripartitnim-konsultacijama-medunarodni-standardi-rada\nPrethodni članakUKAZ O PROGLAŠENJU ZAKONA O RATIFIKACIJI KONVENCIJE MEĐUNARODNE ORGANIZACIJE RADA BROJ 155 O ZAŠTITI NA RADU, ZDRAVSTVENOJ ZAŠTITI I RADNOJ SREDINI\nNaredni članakUKAZ O PROGLAŠENJU ZAKONA O RATIFIKACIJI KONVENCIJE MEĐUNARODNE ORGANIZACIJE RADA BR. 135 O ZAŠTITI I OLAKŠICAMA KOJE SE PRUŽAJU PREDSTAVNICIMA RADNIKA U PREDUZEĆU


Ako žena ima ovo na kosi, to znači da prolazi kroz pakao u svojoj porodici (VIDEO) | Skandalozno\nAko žena ima ovo na kosi, to znači da prolazi kroz pakao u svojoj porodici (VIDEO)\nNasilje nad ženama je tema o kojoj se u javnosti dosta priča i koja je nažalost uvek aktuelna. To je globalni problem, za koji većina država nema adekvatno ni konkretno rešenje. Nama se nekako čini da ovaj problem kod nas uzima sve više maha, a to pokazuje i statistika o velikom broju žena koje su ubili njihovi partneri, a tu je i veliki broj ili oslobađajućih presuda ili malih kazni koje kao da “podstiču” da se ovakva praksa nastavi. Stalno se organizuju skupovi podrške žrtvama nasilja, a jedna vrlo zanimljiva ideja kako da se pomogne ovim ženama dolazi upravo iz SAD.\nKada je prošle godine u Srbiji obeležen Međunarodni dan borbe protiv nasilja nad ženama mogli smo da čujemo iste apele koji se ponavljaju iz godine u godinu. Preko 30 žena je ubijeno prošle godine, a za deset godina čak 326 žena. Svaka duga žena u Srbiji je tokom života bila izložena nekom obliku nasilja. Fizičko nasilje iskusi 32% žena, a psihičko nasilje 48,7% njih. Ta crna statistika svima treba da nam bude upozorenje da se ovakvim stvarima mora stati na put i da žrtve moraju da budu zaštićene i ohrabrene da se zauzmu i suprotstave onome ko ih tlači.\nBudite prvi sa komentarom na članku "Ako žena ima ovo na kosi, to znači da prolazi kroz pakao u svojoj porodici (VIDEO)"


Ovako se Dodik zalagao 1995. u Skupštini RS da Mladić osvoji Bihać\nNaslovnica Bosna PRESS Ovako se Dodik zalagao 1995. u Skupštini RS da Mladić osvoji Bihać\nBihać – Jedinice Petog korpusa, sadejstvujući s Hrvatskom vojskom, prešle su 5. avgusta na teritorij Hrvatske i oslobodile Željavu, Ličko Petrovo selo, Vaganac, Drežnik, Frkašić, Meljinovac, Preboj, Grabovac, Plitvice i Mulinje.Tof 5. avgusta u jutarnjim satima u Grabovcu, na cesti Rakovica – Plitvička jezera, spojili su se s Hrvatskom vojskom.\nDan kasnije, 6. avgusta, nakon 1.201 dana hermetičke zatvorenosti, Unsko-sanski kanton prodisao punim plućima, prodisao proljećem života i Bosnom i Hercegovinom. Stigla je sloboda u Bihać.\nSrušeni su snovi srpskog agresora da se i u Bihaću izvrši pokolj Bošnjaka kao u Srebrenici. Jedan od onih koji je to sanjao je Milorad Dodik, on je bio aktivni sudionik opsade i pokušaja osvajanja Bihaća. Dodik ni danas ne može da prežali što Ratko Mladić nije pokorio Bihać i ostale gradove koje je branio Peti korpus Armije RBiH. Evo kako se Milorad Dodik zalagao tokom aprila 1995.godine da Ratko Mladić osvoji Bihać. U transkriptima ratnih sjednica Narodne skupštine Republike Srpske nalazi se dio govora Milorada Dodika sa 50. sjednice Narodne skupštine Republike Srpske koja je održana 16. aprila 1995. godine u tada još uvijek okupiranom Sanskom Mostu, Milorad Dodik sam otkriva svoju ulogu u agresiji na Cazinsku Krajinu. Na početku svog govora Milorad Dodik se žali što se sjednica održava u Sanskom Mostu i to u neuvjetnim prostorijama. U daljem dijelu govora Milorad Dodik se slaže sa generalom Ratkom Mladićem oko njegovih nastojanja da se stvore bolji uvjeti za Vojsku Republike Srpske kako bi mogla uspješno da ratuje na bihaćkom ratištu. ”Uz dužno poštovanje prema gospodinu Vještici, ja vjerujem da su njegovi zahtjevi da zauzmemo Tuzlu, Sarajevo i druge veće gradove kao i za Bihać, sada nerealni i njih treba odbaciti. Ove gradove smo trebali zauzeti odmah na početku rata, tada to nismo uspjeli i sada su ti zahtjevi nerealni… Ja mislim da je došlo vrijeme da razmislimo da od naših saveznika Rusa tražimo da se spriječi bilo kakva nova misija Kartera (misli na bivšeg američkog predsjednika Jimmyja Cartera, op.a.) i drugih trčkarala sa Zapada, zbog jednostavnog razloga što smo imali loše iskustvo sa prvim dolaskom ovog čovjeka, Kartera. Ja otvoreno sada kažem da je njegova misija direktno uzrokovala da ne osvojimo Bihać.’‘ Milorad Dodik se nije zaustavio na žaljenjima i željama da se zauzme Bihać. U nastavku je predložio kolegama poslanicima Narodne skupštine Republike Srpske da podrže generala Ratka Mladića da sredi Cazinsku krajinu i jednom zauvijek sredi Peti korpus i to na način da direktno ili indirektno pomognu sukob Bošnjaka u Cazinskoj krajini, a sve u cilju da se zauzme čitav bihaćki kraj (ovo je jedan od pokazatelja zašto Milorad Dodik mrzi generala Atifa Dudakovića). ”U skladu sa našim zaključkom o vojnoj situaciji, moram istaknuti da moramo finalizirati naš zadatak koji podrazumijeva rješenje vojne situacije u Cazinskoj krajini. Direktno ili indirektno uništiti Peti korpus kako više ne bismo imali jakog neprijatelja na obalama Une koji bi mogao da nas destabilizira.”\nsandzak free 5. Avgusta 2015. At 09:38\nČestitam dan OLUJE svim gradjanima Hrvatske i Bosne i Hercegovine!!! To je dan koji je napokon donio slobodu i vratio nadu mnogima!!! Uz minimalne žrtve i bez iživljavanja nad civilima HV i ABiH slomile su srpsku vojsku i jos jednom pokazale da je mit o hrabrom srpskom vojniku bajka! Samo usporedite ulazak srpske vojske u Srebrenicu i ulazak(oslobadjanje) HV i ABiH svih ovih teritorija!!! Neka ta bagra vidi kako smo se mi odnosili prema njihovoj djeci!!! Mene bi danas bilo sram da smo mi njihovu djecu odvajali i ubijali kao oni u Srebrenici! Zato ponosni narode glavu gore! Danasnji dan mogu svi posteni ljudi da slave…..ovo je bio KRAJ RATA!\nsinovi sandzaka 5. Avgusta 2015. At 09:28\nDanas srbe glumu zrtve. od dodika pa do vucica… veliki srpski showwww\nMalo Morgen 5. Avgusta 2015. At 10:50\nPa sve je to po SANU memorandumu 2. Relativizirati odgovornost za rat kao i zrtve. Kakav je to ljudski smrad.\nSrbija pravi toliku pompu zarad drzavaljana hrvatske samo zato sto su srbi a to sto su njeni drzavljani ubijani samo zato sto su bosnjaci ni habera. Kamo vucic da se pojavi i oda postu kidnapovanim i ubijenim bosnjacima kod priboja? Njima nije data ni da u gradu postave spomen obiljezje tim zvijerski ubijenim civilima vec se spomenik pravi skriven u jednoj seoskoj zabiti. Samo da je daleko od ociju naroda.


Nogomet: Priluk-Prokosovići 3:2 | Zivinice.ba\nNogomet: Priluk-Prokosovići 3:2\nAutor: Šefik Gadžo 30.09.2018 10:58\nJuče i danas igrane su utakmica Druge lige FBiH-Sjever.Priluk je pobijedio ekipu Prokosovića rezultatom 3:2. Dva gola postigao je Mujkić, a pobjedonosni Poljić.Novom pobjedom Priluk je uspio sa 10.mjesta stići na petu poziciju sa 10 osvojenih bodova.\nMladost iz Malešića uspjela je uzeti bod iz susreta sa šampionom Budućnosti iz Banovića, igravši nerješenih 1:1.\nU ostalim susretima postignuti su slijedeći rezultati:Odžak-Lokomotiva 1:2, Gradina-Čelić 0:2,Bosna Kalesija-Mramor 4:0 i Radnički-Seona 4:1.


MAGIČNA BROJKA ZA POTPUNO UKIDANJE MERA! Evo još koliko dugo moramo da čekamo na SVADBE, UTAKMICE I SLAVLJA! - Informer Ad\nUkidanje zabrane okupljanja maksimalno do pet, ali i generalno popuštanje mera vezano je za magični dvocifreni broj. Eliminacija mera moguća je sa ispod 100 zaraženih na dan. Trenutno, prvi cilj je smanjenje broja zaraženih na oko hiljadu\nDOBRO RAZMISLITE DA LI ĆETE KRŠITI MERE, Komunalna milicija POJAČAVA KONTROLU! Evo šta NIJE DOZVOLJENO u baštama kafića! sledeća vest\nEliminacija mera moguća je sa ispod 100 zaraženih na dan\nInformer | Ponedeljak, 12. 04. 2021.\nsvadbe novooboleli utakmice krizni štab Korona koronavirus korona u srbiji kovid 19 ukidanje mera popuštanje mera korona srbija Veselja koronavirus u srbiji


kovinac.rs Archives - podunavlje.info\nGajački kotlić 2019 – Riba pliva tri puta, ali najbolje u Starom Kostolcu\nKovinac.rs, 18. avgust 2019 – Goran Stojićević iz Starog Kostolca pobednik je osmog po redu Gajačkog kotlića koji je u subotu 17. avgusta održan u Gaju.On je, po milšjenju petočlanog žirija, skuvao najbolju riblju čorbu.Ocenjivali su se opšti ukus, izgled čorbe i raskuvanost ribe, a Stojićević je prvi „prošao kroz cilj“. Osim laskave titule, kotlića koji je dobio na poklon, stekao…\nGajački kotlić, kovinac.rs, Stari KostolacLeave a comment\nKOVIN, 27. februar 2019, izvor: kovinac.rs – Šestoro odbornika Saveza za Kovin od danas ne učestvuje u radu Skupštine opštine. Oni su, naime, na samom početku današnje sednice napustili salu u zgradi opštine kako se (nezvanično) i moglo čuti u prethodnom periodu.Šef ove odborničke grupe Srđan Vukša u izjavi za naš sajt kaže da je razlog taj „što što ne želimo da uzmemo učešće u…\nkovinac.rs, Savez za Kovin, Skupština opštine KovinLeave a comment\n05/07/2022, 4:38 am


S&P snizio kreditni rejting Francuske\nZa jedan stepen\nS je tako nanio još jedan udarac socijalističkoj vladi predsjednika Fransoa Olanda, javljaju francuske novinske agencije\nFrancuska, Foto: Www.123rf.com\n08.11.2013. 19:07h Ažurirano: 08.11.2013. 19:07h\nBonitetna agencija Standard and Poor's (S&P) snizila je kreditni rejting Francuske za jedan stepen na AA, uz stabilnu prognozu.\nS&P je tako nanio još jedan udarac socijalističkoj vladi predsjednika Fransoa Olanda.\nKamatne stope na francuske desetogodišnje obveznice skočile su nakon saopštenja S&P na 2,389 sa 2,158 odsto, koliko su iznosile juče, prenosi Frans pres.\nAgencija navodi da je rejting zvaničnog Pariza snižen sa nivoa AA+ zbog procjene da vladine reforme neće uspjeti da pokrenu privredni rast na srednji rok, kao i zbog toga što spora ekonomija ugrožava sposobnost vlade da uravnoteži javne finansije.\n"Vjerujemo da reforme francuske Vlade na polju oporezivanja, kao i prozivoda, usluga i tržišta rada, neće značajnije uticati na srednjoročnu prognozu rasta. Visoka nezaposlenost, takođe, utiče na slabljenje podrške daljnjim fiskalnim i strukturnim mjerama", navodi S&P.\n"Pored toga, fiskalna fleksibilnost ugrožena je upornim pokušajima Vlade da podigne ionako visoke poreze, a svjedoci smo da Vlada ne uspijeva značajnije da smanji budžetsku potrošnju", dodaje agencija.\nFrancuski ministar finansija Pjer Moskovisi naveo je da je procjena S&P puna netačnih navoda, dok je premijer Žan-Mark Ero rekao da je rejting Francuske i dalje među najboljima u svijetu, a da agencija nije uzela u obzir sve reforme vlade u Parizu.\nkreditni rejtingStandard and Poor'sFrancuska\n25.02. 14:53 h\t7957\n25.02. 21:58 h\t36\t7222\n26.02. 09:10 h\t30\t5334\n26.02. 09:35 h\t4838\n25.02. 19:16 h\t4253


Flaša ili boca – šta znači sanjati flašu? | Sanovnik - Sanjarica\nFlaša ili boca – šta znači sanjati flašu?\nVideti punu flašu ili bocu\nAko u snu vidite punu flašu, to je upozorenje da će vas oklevetati. Moguće je da ćete se suočiti sa neistinama koje će biti izrečene na vaš račun jer ćete se zalagati za stvari koje smatrate ispravnim. Vaš stav će vam doneti mnogobrojne poteškoće, ali vi drugačije ne umete da funkcionišete i ne biste mogli da se pogledate u okledalo znajući da radite nešto što kod drugih osuđujete.\nSanjati flašu od vina\nKada sanjate flašu sa vinom, to simbolizuje prijatne trenutke. Provešćete predivno veče sa osobom koja vam se dopada i ukoliko niste u vezi, posle ovoga bićete sigurni da je on/a vaša srodna duša. Imaćete osećaj kao da se poznajete čitav život i da su vaši stavovi i planovi za budućnost identični. Osim razgovora, uživaćete u romantičnoj večeri i seksu.\nSanjati praznu flašu\nSanjati praznu flašu je upozorenje da obuzdate vaš jezik. Verovatno u mnogim situacijama reagujete ishitreno i ne razmišljate o posledicama koje na taj način možete da izazovete. Nakon toga slede časovi kajanja i uzaludnih maštanja šta biste uradili kada biste mogli da vratite vreme. Ljudi koji vas dobro znaju imaju razumevanja za takvo ponašanje, ali oni koji vas prvi put vide, najčešće o vama stiču pogrešan utisak.\nSanjati veliku flašu\nUkoliko u snu vidite veliku flašu, to implicira da ćete zapasti u dugove. Verovatno ste u prethodnom periodu imali iskušenja sa kojima niste umeli da se izborite pa ste poklekli pred opcijama koje su vam se činile lakšim i koje nisu zahtevale nikakav trud i rad na sebi. Međutim, kao i u najvećem broju slučajeva, ispostaviće se da je duži put jedini pravi pa će vam trebati mnogo vremena, strpljenja i novčanih sredstava da se vratite u normalu.\nSanjati flašicu ili bočicu\nKada sanjate malu flašu, to ukazuje da ćete doživeti veliko iznenađenje. Moguće je da će partner organizovati proslavu datuma koji smatrate važnim. U početku će se pretvarati da je zaboravio što će u vama izazvati ljutnju i razočaranje. Kada shvatite o čemu se radi, nećete moći sebi da dođete od sreće i zahvalnosti što imate takvu osobu pored sebe.\nSanjati razbijenu flašu\nSanjati polomljenu flašu implicira da će vas neko verbalno napasti. Može se desiti da doživite neprijatnost tokom svakodnevnih aktivnosti posle čega ćete učiniti sve da se zaštitite. Shvatićete da ima raznih ljudi koji ne prezaju ni od čega i da je najbolje da na njih ne obraćate pažnju.\nSanjati da otvarate flašu\nAko sanjate da otvarate flašu to znači da ćete doneti velike odluke koje bi mogle da promene kvalitet vašeg života. Možda ćete prestati da pušite ili pijete ili ćete konačno krenuti na dijetu. Shvatićete da ste predugo ugrožavali vlastito zdravlje i počećete da se menjate. Ovo može da se odnosi i na odluku da počnete da štedite novac kako biste imali dovoljno za nešto u čemu uživate. Velika podrška porodice i prijatelja biće ključna kako biste svoje namere sproveli u delo.\nSanjati da zatvarate flašu\nUkoliko u snu zatvarate flašu moguće je da ćete prestati da se poveravate osobi koja vam je do sada bila najbliža. Možda ćete shvatiti da od njega/nje potiču svi tračevi koje o sebi čujete, pa će posle početnog šoka i razočarenja uslediti odluka da mu/joj od sada ništa više ne govorite. Time ćete i zvanično dobiti potvrdu da vas je on/ona ogovarao/la na svakom koraku, pa bi to moglo značiti kraj dugogodišnjeg prijateljstva.\nSanjati da ne možete da otvorite flašu\nSan u kome bezuspešno pokušavate da otvarate flašu simbolizuje očaj. Možda ste se našli u situaciji da ne možete da promenite neke stvari i zbog toga se osećate kao da ste izgubili kontrolu nad svojim životom. Moguće je da pokušavate da zavedete osobu koja ne pokazuje interesovanje za vas.\nSanjati da ne možete da zatvorite flašu\nUkoliko u snu pokušavate da zatvorite flašu to simboliše vaše nastojanje da sakrijete neku tajnu. Verovatno o nečemu jako dugo ćutite jer se plašite kakve biste posledice zbog toga mogli snositi. Sa druge strane, možda se trudite da sačuvate tajnu koju vam je poverio/la prijatelj/ica ili neko od članova porodice. Pošto ste po prirodi pričljiva osoba bojite se da se ne „izlanete“ pred pogrešnim ljudima.\nSanjati da vam je neko oteo flašu\nKada vam neko u snu otme flašu iz ruke to znači da ćete pretrpeti nepravdu. Moguće je da će kolega dobiti povišicu ili unapređenje kome ste se vi nadali. Nije isključeno ni da ćete se morati boriti za svoje na sudu ili pred istražnim organima. Neko će pokušati da prisvoji vašu imovinu ili da vaše nasleđe proglasi svojim.\nSanjati da ste nekome oteli flašu\nOvakav san ukazuje na to da ste arogantni. Svesni ste svojih sposobnosti i mogućnosti i ne libite se da ih pokažete svima. Za to, naravno, uvek očekujete izdašnu nagradu. Na putu prema uspehu vas ne interesuju drugi ljudi, pa vam ne pada teško da ih ugrozite ako vam je to u interesu. Vaša ambicija je davno prešla granice dobrog ukusa. Mnoge mostove ste srušili kako biste napredovali, a jednog dana ćete se zbog toga kajati.\nSanjati da ste pronašli flašu\nAko u snu pronađete flašu to znači da ćete prozreti nečije zle namere. Verovatno ćete na vreme otkriti ko pokušava da vas sabotira i znaćete kako da odreagujete. Kada se više služite inteligencijom nego emocijama u stanju ste da pobedite svakog neprijatelja. Zato nemojte da burno reagujete kada vas neko uvredi ili povredi, nego se potrudite da smislite način kako da što bolje sanirate eventualnu štetu.\nSanjati da ste nekome razbili flašu o glavu\nUkoliko u sred tuče nekom razbijete flašu o glavu to implicira da ste dopustili da negativna osećanja prevladaju ono čime u svom životu možete da budete zadovoljni. Potpuno ste se fokusirali na ono što vam ne odgovara, a zanemarujete sve što je dobro. Takvim razmišljanjem loše utičete na svoje zdravlje. Morate pod hitno da pronađete način da se opustite, jer bi stres mogao da izazove mnogo veće probleme od onih koje sada imate.\nZnačenje sna može biti jednostavnije. Ukoliko ste skoro videli flašu ili ste pili iz nje, to je sigurno ostavilo utisak na vas.\nFlaša ili boca je posuda, najčešće od stakla ili plastike, u kojoj se drži tečnost i ima prošireno telo, suženo grlo i otvor.


Renault clio 0.9 TCe - Glasnik veće pouzdanosti\nMojAuto\t10.10.2018 13:23\nIzgleda da 'klio' u četvrtoj generaciji ruši visoko postavljene lestvice, pa je u Renou još uvek aktuelni model glasnik mnogobrojnih promena.\nI pored najbolje želje ni stratezi iz grada svetlosti nisu mogli da predvide uspeh „klija“ koji je startovao krajem 2012. godine. Ili precizinije - teško je očekivati da neki model u petoj godini proizvodnje bude drugi model po prodaji u Evropi (u prvih šest meseci ove godine prodato je 207.000 primeraka). Druga dva francuska musketara „pežo 208“ i „sitroen C3“ su na osmom i desetom mestu. Prvi je, očekivano „golf“ sa 291.000 prodatih primeraka.\nU toku prošle godine je ukupno proizvedeno 403.000 „renoa klio“, a u godini redizajna 2016. čak 418.000! Očigledno da je glavni dizajner Lorens van den Aker uradio odličan posao, zbog čega aktuelnost ovog „klija“ ne zastareva tako lako. Ovo su na početku karijere prepoznali i domaći automobilski novinari koji su 2013.godine „kliju“ dodelili titulu automobila godine. Još jednom potvrđeno da dizajn automobila igra važnu ulogu. Ne samo kod novih, već i kod izbora polovnih automobila. Jer, iako se svi pitaju kakva je pouzdanost, niko ne bi pristao da samo zbog toga poseduje limenog kvazimoda. Ovde stil petovrate karoserije podseća na kupe formu, tim pre što su ručke zadnjih vrata skrivene u C stubu.\nZbog toga, ali pre svega zbog opšteg trenda slabije potražnje trovratne karoserije, stratezi Renoa su je kod „klija“ četvrte generacije izostavili iz ponude. Sa druge strane, već sledeće 2013. godine, u ponudu je uvršten karavan, zanimljive pojave i imena „grandtur“.\nNa potpuno novoj komandoj tabli lako se primeti kombinacija digitalnog brzinomera i analognih instrumenata, ali i nedostatak pokazivača rashladne tečnosti, što mnogima stvara nervozu. Čak toliku, da su neki od njih ugradili dodatni instrument za praćenje temperature rashladnog sistema. Procene proizvođača i kupaca ponekad nisu u saglasnosti. Serviseri objašnjavaju da je jedan od razloga pouzdanost sistema, ali i moguće bespotrebno uznemiravanje vozača zbog moguće oscilacije pokazivača temperature zbog specifičnog optrećenja trocilindarskog turbo motora, gde temperaturni opseg varira u rasponu od 90 do 110 stepeni celzijusa. Slično ovome, serviseri navode da kupci jednostavno pomisle da sistem start - stop ne fukcioniše, jer ne gasi motor pri svakom zaustavljanju. Sistem jednostavno neće reagovati ako proceni da kabina nije rashlađena ili je pak, zimi nedovoljno zagrejana. Ili ako ventilator rashladnog sistema nije spustio temperaturu rahladnog fluida u motoru. Dakle, često je sve u najboljem redu, samo je naša projekcija nešto drugačija od realnog stanja.\nDa li se to može reći i za stav prema još uvek novom trocilindričnom turbo motoru od samo 900 kubika, sva je prilika da jeste. Vozačima koji celog života voze četvorocilindraše od najmanje 1.200 „kubika“, ovaj motor im na papiru deluje kao onaj u „jugu 45“. Biće da je to još jedna zabluda…. Svet se menja svakim danom, pa i neke gotovo svete stvari – motor sa četiri cilindra. Tu snagu je, recimo početkom devedesetih godina razvijao atmosferski VW motor zapremine 1.8 litara. Dunsajzing je već neko vreme magična reč. Tom strmom, kozjom stazom pošli su samo odvažni proizvođači. A sada se ta uska staza razliva u najširi put. Još samo da to potvrde i kupci polovnjaka, koji su prirodno skeptični prema novim tehnogijama. Potvrde o nekim velikim pređenim kilometražama za sada nema, ali što je najvažnije, nema ni viralnih zamerki na pouzdanost pomenutog motora. Na kraju informacija da su još u martu prošle godine u pogonima Mioveni i Valjadolidu proizveli million ovih motora, dovoljno govori sama po sebi. Čak i kada takvi kupci prelome i reše da se odvaže i pazare „klija“ sa ovim motorom, pretragom na oglasima gotovo da neće naći ovaj kontroverzni turbo benzinac. Jednostavno, u malobrojnoj ponudi primeraka sa benzinskim motorom, uglavom su zastupljeni klasični atmosferski, 1.2 litarski, šesnaestoventilski motor od 75 KS. A tek poneki, trocilidarski agregat. To će se promeniti već u bliskoj budućnosti. Četvorocilindraš je pouzdan, mada se serviseri ne bi u njega zakleli kao nekada u njegovog osmoventilskog prethodnika sa 58 KS. Ono što je sigurno je da je ovaj agregat prilično slabašan i letargičan. Zato se kod poznatog dizel motora 1.5 dCi sa rasponom snaga od 75 i 90 KS manje više sve zna. Reč je o poprilično pouzdanim i proverenim dizel motorima, koji su zbog poprilično visoke cene kao novi često nedostižni i kao polovni. A kupci ga izgleda, baš vole. I pored toga što mnogi od njih znaju kakve su probleme imale prošle generacije dizelaša sa motorom 1.5 dCi. Kupci koji su „pali“ na istina minimalnu potrošnju ovog motora, ceh su platili zapušenim brizgaljkama čije su opravke papreno koštale. Problem je pravio Delfijev sistem ubrizgavanja, gde je pumpa visokog pritiska opiljke slala pravo ka diznama. Uz to, sistem je bio osetljiv na gorivo slabijeg kvaliteta. Nešto kasnije je zamenjen Simensovim sistemom ubrizgavanja, pa je ovaj motor uz određene modifikacije, ugrađivan i u Mercedes „sitan“ i „A-klasu“. Danas je situacija možemo reći još bolja jer je kod treće generacije 1.5 dCi motora uglavnom zastupljen Bošov sistem ubrizgavanja, a Delfijev potpuno izbačen. Zato se problem javlja na još uvek globalno osetljivom DPF filteru, najčešće zbog pretežne vožnje u gradu. Dakle, stvari su sada bolje nego ranije. To može da se kaže i za elektronsku strukturu koja je pojednostavljena, odnosno poboljšana u odnosu na prethodnika, što će potencijalne kupce na trenutak iznenaditi i obradovati. Jer opis idealnog polovnog automobila bi bio da kada ga jednog dana prodate, možete da kažete da vas nikad nije izneverio, da ste servisere viđali jednom godišnje, slatko se navozali i na kraju ga dobro prodali. Istina, ovakvih polovnjaka nema u velikom broju, ali kako stvari za sada stoje, „klio“ četvrte generacije, (ako izuzmemo primerke iz prvih serija) ima šanse da se ovom idealu približi.\n„Klio“ se pored pogona u Francuskoj, proizvodi i u turskim pogonima u Bursi. Reno garantuje jednak kvalitet proizvedenih primeraka. Prošle godine proizvodnja je pokrenuta u Novom mestu, (Revoz) gde će se pored pogona u Bursi proizvoditi i sledeća, peta generacija Renoovog „klia“. U Bursi se proizvodi i karavan verzija klija – „grandtur“, i ujedno ubedljivo najveći broj primeraka „klia“.\nProstor na zadnjoj klupi je u proseku klase. Prostora za kolena putnika nema na pretek.\nTrocilindrični benzinski agregat sa dva bregasta vratila i 12 ventila razvija 90 KS. Obrtni moment iznosi 135Nm pri 2.500 o/min, a 90 odsto tog obrtnog momenta dostupno je već od 1.650 o/min. Umesto zupčastog kaiša, upotrebljen je lanac, a kao i ostali pokretni delovi imaju premaz koji smanjuje trenje – iskustvo preneto iz Formule 1. Motor ima varijabilan razvod ventila, uljna pumpa je elektronski regulisana zbog optimatizacije rada, motor ima aluminijumski cilindarski blok, lakši je, a manjoj potrošnji dodatno doprinosi i start – stop sistem.\nNa prednjem trapu koji inače slovi za izdržljiv, na zamenu eventualno dolaze vertikalni stabilizatori. U servisu kažu da su ih retko menjali, ali su ih zato na predstavljenom „kliu“ zamenili još u garantnom roku.\nServiseri često pominju probleme vezane za vozila iz prvih serija. Vlasnici su se žalili na buku iz prednjeg trapa. Problem je dijagostikovan kod gumica balans štangle koje su okrivljene za stvaranje buke. Problem je detektovan i nepojavljuje se kod kasnije proizvodenim serijama.\nMultimedijalni sistem je često bio izbor glavobolja vlasnika, ali i servisera. Ovo je bio jedan od najčešćih razloga zbog kog su vlasnici vanredno posećivali servis. Kod prvih serija se dešavalo da se ekran jednostavno zamrzne ili postane potpuno taman ili izgubi funkciju. Problem je rešavan reprogramiranjem multimedijalnog sistema u više navrata tokom prve dve godine.\nDiskovi su do sada zamenjeni jednom, naravno u kompletu sa prednjim pločicama koje su u nepunih 80.000 km, zamenjene tri puta. Upravo su vlasnici imali zamerke na njiih jer je isuviše kratak servisni interval za zamenu\nZbog nemirnijeg rada trocilindričnog motora, vlasnici su se žalili na kloparanje iz motornog prostora. Problem je dijagnostikovan na plastičnom delu usisa koje vodi do kućišta filtera vazduha. Na sastavu je postavljana gumica nakon čega je problem rešen.\nZabeležene su greške koje nisu uticale na funkcionalnost automobila. Zabeležen je problem sa ABS –om koji je verovatno nastao prilikom promene pneumatika, i još dve – tri greške koje su nakon provere poništene. Serviseri kažu da što se elektronike tiče „klio“ četvrte serije nešto jednostavniji od svog prethodnika, što se pozitivno odrazilo na pouzdanost.\nMotor benzin tri cilindra\n66(90) pri 5.000 o/min.\nUbrzanje do 100 km\nPotrošnja 4,5 l\nCene rezervnih delova\nFilter ulja – 1.493\nFilter vazduha -2.564\nFilter klime -2.700\nStabilizator balans štangle – 7.446\nGumica balans štangle – 2.208\nDiskovi set – 17.461\nPrednje pločice – 5.975\nPrednja svetlosna grupa – 23.205\nRadni sat – 1.680\n'Megan' brži od munjePočinje sezona putovanja: Da li je i vaš auto spremanNovi Opel Combo Life i Cargo - Šampioni bezbednosti i komforaRizici vožnje na rezerviManjak gasa u auto-klimi može bitno povećati potrošnju'Difender' ruši rekordeStigao je najudobniji i najprostraniji McLaren ikada – Novi McLaren GT!Novi BMW X1 za 2021. godinuDa li su vam gume spremne za predstojeće kišeProglašeni najzeleniji automobili u Srbiji: Titula 'golfu e' i 'tojoti koroli'Testiranje nove Korse: 'Autoban', elektroškovi i -30CPovratak 'tojote kamri'Crveni lepotan! Novi mercedesov model pleniPotpuno nova deseta generacija Honde CivicŠta se to dešava sa novom generacijom Golfa9 Stvari koje svaki vozač obavezno treba da proveri na svom automobilu čim dođe prolećePorše uzvraća udarac Mercedesu i BMW-u: Prvi put u javnostu - Kajen KupeDa li je ovo najozbiljnija mana električnih automobila'Kija sportidž', priča koja trajeMazda3: Daleko iznad proseka


11.08.2019. 14:42h 11.08.2019. 14:42h\nPretnja od sukoba između Rusije i Sjedinjenih Američkih Država na Crnom moru je sasvim realna, piše stručnjak američke mornarice Lajl Goldštajn.\nOn u časopisu Nešenel interest piše da bi u tom slučaju ruska mornarica uništila snage NATO-a u prvim satima sukoba.\nGoldštajn je istakao da Vašington nastavlja da pogoršava situaciju i povećava stepen napetosti sa Moskvom, organizujući vojne vežbe Ukrajina-NATO duž ruskih granica.\nHere's What #Russia Thinks About the Future of America's Aircraft Carriers #Russie via @TheNatlInterest https://t.co/0D0sdTy7lF\n— Benoît Cormier (@be_cormier) August 4, 2019\nTako su u julu na Crnom moru završene vojne vežbe "Morski povetarac", u kojima je učestvovalo 19 zemalja NATO-a.\nGoldštajn smatra da je u Azovskom i Crnom moru ostalo najmanje 18 hiljada mina iz vremena Drugog svetskog rata.\n"One leže negde na dnu i čekaju svoj trenutak. Vašington ne shvata u potpunosti opasnost takvih manevara. Zapravo, nije teško zamisliti rat između SAD i Rusije, koji bi počeo zbog slučajnog potapanja broda NATO-a koji učestvuje u vojnoj vežbi neeksplodiranom minom u tako opasnim vodama", ističe on.\nPrema Goldštajnovim prognozama, Rusija će u prvim satima rata uništiti ove snage, pa su Sjedinjene Američke Države čak imale i sreće što, prema konvenciji iz Montrea, američki nosači aviona ne mogu da prođu kroz turske moreuze. U suprotnom bi ih odmah uništile ruske podmornice, raketni sistemi, raketni čamci i morsko vazduhoplovstvo opremljeno hipersoničnim protivbrodskim raketama, kao što je novi sistem "Kindžal".\nGovoreći o značaju nosača aviona, koji se smatraju ponosom i glavnom snagom američke mornarice, autor smatra da bi zvanični Vašington trebalo da preispita svoju strategiju i, rešavajući se njihovog kulta, počne da razvija podvodno naoružanje i najnovije bespilotne letelice.\nNOVA NOĆNA MORA ZA NEPRIJATELJE RUSIJE: Objavljen snimak prvog leta teškog drona Ohotnjika! Biće neprimetan za radare (VIDEO)


Republički geodetski zavod i njegov direktor Borko Drašković zatražili su od Poverenika za informacije od javnog značaja Rodoljuba Šabića sve žalbe, dokumenta i odluke koje je Poverenik doneo po žalbama novinara Pištaljke, saopštio je taj sajt.\nOvaj zahtev RGZ-a na Tviteru je podelio poverenik Rodoljub Šabić uz komentar da je u „svetu sasvim uobičajeno da se za informacije o radu organa vlasti zanima istraživačko novinarstvo, a obrnuto nije. E, kod nas su neki rešili da to menjaju!“.\nSajt Pištaljka je, kako navode, u prethodnih godinu dana objavila sedam članaka o zloupotrebama u Republičkom geodetskom zavodu i uzbunjivaču Tatjani Samardžiji, za koju je pravosnažnom presudom utvrđeno da je trpela odmazdu zbog toga što se usprotivila korupciji.\nPištaljka je dokazala da je satelitski snimak, plaćen milion evra, neupotrebljiv i da ne može da se koristi za ozakonjenje objekata, što mu je bila namena.\n„Zahtev Republičkog geodetskog zavoda da dobije sva dokumenta o zahtevima Pištaljke znači da taj državni organ traži i detalje o našim istraživanjima koja su u toku“, navode iz Pištaljke.\nDodau da bi „udovoljavanjem ovakvom zahtevu bila ugrožena ne samo sloboda medija, već i bezbednost uzbunjivača na koje dokumentacija može ukazati“.\nPištaljka je zatražila od Poverenika i nadležnih državnih organa da zaštite pravo na rad novinara i da zaustave „nezakonito isleđivanje“.\nInformacije od javnog značaja Istraživačko novinarstvo Pištaljka Poverenik za informacije od javnog značaja Republički geodetski zavod Rodoljub Šabić\n← Odloženo ročište u slučaju napada na novinarke Pinka\nOpozicija zatražila smene na RTS-u, u nedelju protest →


Intersport predstavlja košarkašku kolekciju Wilson x NBA\nIntersport- Wilson NBA\nOriginalna zvanična NBA lopta se vratila!\nWilson i NBA počeli su da pišu zajedničku priču još 1946. godine, kada je Wilson napravio prvu zvaničnu loptu najveće svetske košarkaške lige. Posle 37 godina brend se vraća na košarkaške terene NBA lige, a ekskluzivno na naše police stiže nova kolekcija lopti sa kojima igraju i najveći košarkaški virtuozi.\nPrenesite duh najveće svetske košarkaške lige na svoj domaći teren sa artiklima napravljenim od najkvalitetnijih materijala koji imaju ljubav prema košarci i košarkaškoj kulturi utkanu u svaki šav.\nProizvodi su zasnovani na košarkaškim osnovama brenda Wilson, koji pomeranjem granica kreativnosti i inovativnosti donosi najbolje košarkaško iskustvo svim članovima košarkaške porodice – od profesionalaca do navijača.\nPrave NBA lopte su napravljene isključivo od najkvalitetnije američke kože, poreklom iz Wilsonovog rodnog grada Čikaga.\nDa li vam srce kuca za košarku?\nSa Wilson loptama možete iskusiti atmosferu NBA utakmica gde god da se nalazite i pokazati svoju strast prema igri kako na terenu tako i van njega.\nIzaberite svoje favorite…\n… pogledajte celu kolekciju\n2.774,25 RSD3.699,00 RSD\n2.959,20 RSD3.699,00 RSD


Anatosaurus je jedini severnoamerički dinosaurus koji ostao službeno neimenovan, pa je poneo ime "grubi zub", usled hrapave površine na kruni njegovog zuba koji je prvi pronađen.\nŽiveo je pre 77 ili 73 miliona godina u istorijskom razdoblju razvoja planete Zemlje koji se naziva dobom pozne Krede. Bio je dug do 13m, visok 4m, a težak 4 tone. Fosilni ostaci ove životinje pronađeni su u Severnoj Americi. Bio je biljojed.\nAnatosaurus je imao veoma dugu i ravnu lobalju i čeljusti poput današnje patke. Prednji deo njegovih teških čeljusti su bili bez zubi, ali je u zadnji delovima istih imao u tri reda na stotinu malih tesno zbijenih jagodičnih zuba, koje je koristio za mlevenje teških biljaka. Njegov vrat je bio srednje dužine koji je prelazio u zdepast trup ove praistorijske životinje koji se završavao njegovim neobično dugim repom. Ovo čudovište se kretalo sa dva para svojih nogu, između kojih su mu prednje noge bile kraće od njegovih dugih zadnjih nožnih ekstremiteta. Međutim, po svemu sudeći, Anatosaurus se kretao na sve četiri noge, kako bi pasao niže travnate biljke.\nTagovi: dinosaurusi anatosaurus edmontosaurus kreda biljojedi\nAllosaurus - dinosaurusi mesožderi\nslike dinosaurusa - Acrocanthosaurus


MALI ZVORNIK - Hotel Royal Drina - vaučeri za odmor u Srbiji\nSmešten na desnoj obali reke Drine, okružen planinama Gučevo, Boranja i Jagodnja Mali Zvornik predstavlja idealno mesto za odmor u prirodi.\nReka Drina spada u najbrže reke na Balkanu. Voda joj je bistra, zelenkaste boje, a pogodna je za odmor i razne sportove na vodi, rafting, splavarenje ili sportski ribolov. Drina je izuzetno bogata ribom (pastrmka, som štuka, mladica, mrena…) što pruža pravi ugođaj svim ribolovcima.\nZvorničko jezero je prva akumulacija na Drini.Jezero ima idealne uslove za razvoj nautičkog turizma. U priobalju se nalaze male plaže, a vožnja kajaka, kanua, i narodnih čamaca uz ribolov, kupanje i odmor samo su neke od aktivnosti kojima se turisti mogu baviti na Zvorničkom jezeru.\nHotel Royal Drina** nalazi se u Malom Zvorniku, na desnoj obali brze i plahovite Drine i mirnog Zvorničkog jezera. Idealno je mesto za odmor – za sve koji vole tišinu i veliko prirodno bogastvo: vodu, zelenilo i čist vazduh. Izuzetna lokacija, kapacitet i sadržaj pogodni su za:\n-Pripreme sportskih ekipa\n-Porodični odmor na jezeru i reci\nHotel raspolaže sa jednokrevetnim, dvokrevetnim i Lux sobama. Sobe su opremljene TV, SOS alarmom,terasom.Lux sobe poseduju klima uređaj, mini-bar, fen u kupatilu, hidromasažnu kadu.\nHotelski restoran „Jezero“ nudi veliki izbor specijaliteta nacionalne kuhinje. Kafe-pizerija „Rio Grande“ odiše prijatnom atmosferom gde možete uživati u domaćim i stranim kafama vrhunskog kvaliteta, velikim izborom pića, sendviča, pizza, pasti, slanih i slatkih palačinki, i poslastica.\nPored izuzetnog enterijera, kafe-picerija u ponudi ima i baštu sa 40 mesta.\nZa poslovne potrebe u ponudi je sala “Ada”, kapaciteta do 30 mesta.\nTokom boravka na Drini, možete posetiti i kulturno-istorijski kompleks – Podzemni grad Karađorđevića.\nNedaleko od gvozdenog mosta na Drini, u velikom, stenovitom brdu nalazi se podzemni grad, sklonište. U utrobi brda, po nalogu kralja Aleksandra Prvog Karađorđevića, izgrađen je podzemni grad koji čini lavirint odaja iskopanih u kamenu za kraljevo ratno komandno mesto i duži boravak ljudi pod zemljom.\nLežajeva – 85\nJednokrevetne sobe – da\nDvokrevetne sobe – da\nTrokrevetne sobe – da\nMALI ZVORNIK – Hotel Royal Drina – za smeštaj u ovim objektima možete koristiti vaučere za odmor u Srbiji\nTagsMali ZvornikOdmor u SrbijiRoyal Drinavaučeri


PRVI PUT! Ove godine na Bogojavljenje i Batajnica pliva za Časni krst! - Informer Ad\n19:23 Beograd 0\nS. Antonić | 11. 01. 2022.\nBatajničani i meštani okolnih naselja prvi put će imati priliku da plivaju za Časni krst u ovom mestu\nSvake godine na Bogojavljenje 19. januara organizuje se plivanje za Časni krst u više beogradskih opština, kao i u nekoliko gradova u Srbiji.\nBatajničani su ove godine rešili da se prvi put priključe ovom događaju i pokažu da i oni imaju hrabre plivače.\nOrganizatori pozivaju sve zainteresovane da se prijave, kao i one koji žele, da dođu da ih podrže.\nPoziv za plivanje za Časni krst u Batajnici\nBatajnica Časni krst plivanje Bogojavljenje\nPOČELE PRIJAVE PLIVAČA ZA BOGOJAVLJENJE! Za Časni krst plivaće se i u Prokuplju!


Prijava protiv trenera Partizana, penal za Zvezdu i dalje sporan!? - Sportske.net\nPrijava protiv trenera Partizana, penal za Zvezdu i dalje sporan!?\nKritike koje je upućivao na račun sudija u proteklom periodu mogle bi da koštaju trenera Partizana, koji je zbog toga prijavljen disciplinskim organima FSS!\nNaime, tokom najnovijeg zasedanja Komisije za analizu suđenja, osim spornih sudijskih odluka iz proteklog prvenstvenog kola, tema su bile i kritike trenera Partizana Marka Nikolića koji je od početka prolećnog dela sezone zamerao arbitrima na pojedinim odlukama.\nIzgleda da je u tome i preterao, pa je Komisija je odlučila da šefa struke crno-belih prijavi Disciplinskoj komisiji koja će dalje odlučivati da li ima osnova da se Nikolić kazni.\nTo je ''Novostima'' potvrdio i predsednik Komisije za analizu suđenja Zdravko Jokić.\n''Zbog izjava o deljenju pravde, praktično posle svake prolećne utakmice, predali smo prijavu protiv Nikolića disciplincima Saveza'', konstatovao je Jokić.\nA što se tiče ostalih zaključaka sa sednice, iznet je stav da je sudija Gogić na Marakani propustio da isključi centarfora Radničkog iz Kragujevca Darka Spalevića u nadoknadi vremena, zbog udaranja laktom protivničkog igrača, a zanimljiv je i zaključak u vezi dosuđenog penala za Zvezdu, koji je iznudio Dragan Mrđa, a nije iskoristio Miloš Ninković.\n''Lakat Spalevića morao je da se kazni isključenjem, a što se tiče penala za Zvezdu, tu nismo bili u situaciji da donesemo konačnu odluku, jer su sudija i posmatrač naveli da je bilo guranja s leđa, što na snimku kojim raspolažemo nije moglo da se vidi'', izjavio je Jokić i dodao da je zatražen snimak iza gola, pa ako im bude dostavljen, na sledećoj sednici će doneti konkretniju odluku.


EU STROGA: Evo ko sve, zbog novog pravila o registraciji, OSTAJE BEZ AUTOMOBILA u Srbiji... | Vestinet.rs\nPOČETNA U FOKUSU EU STROGA: Evo ko sve, zbog novog pravila o registraciji, OSTAJE BEZ AUTOMOBILA u Srbiji…\nEU STROGA: Evo ko sve, zbog novog pravila o registraciji, OSTAJE BEZ AUTOMOBILA u Srbiji…\n6. oktobra 2017. 18:13 · Nema komentara\nPo svemu sudeći, očekuju nas radikalne promene na linijama tehničkih pregleda.\nEvropska unija se odavno bavi pitanjem ekologije, što je za Srbiju do sada bilo sporno pitanje.\nMeđutim, ovo će morati ubrzo da se promeni jer u protivnom nećemo moći da otvorimo poglavlje 27 koje je planirano za kraj ove godine.\nZahvaljujući video nadzoru i pooštrenim pravilima za gubitak licenci koji će pretiti nesavesnim kontrolorima, više neće biti olakog propuštanja neispravnih vozila zarad što bolje prodaje polisa obaveznog osiguranja na linijama tehničkih pregleda.\nMeđutim to ne znači da nas čeka stroža kontrola samo kočnica i drugih sistema na vozilima, niti da pregled više neće moći da se prođe sa oštećenim vetrobranom, što je do sada bilo maltene normalno.\n– Ne pamtim kad mi je neko na tehničkom pregledu kontrolisao izduvne gasove, kao što mi se to ove godine dogodilo.\nOčigledno da se nešto menja iako još nije počelo najavljeno fotografisanje vozila koja se pregledaju – kaže za magazin SAT, Žarko Stevanović iz Beograda, vlasnik škode “felicije” stare skoro 20 godina, i pita da li je kontrola izduvnih gasova uopšte predviđena prilikom provere tehničke ispravnosti vozila.\nPravila za izduvne gasove za dizelaše su strožija nego za benzince. Naime, kod dizelaa je glavni kriterijum srednja apsorpcija svetlosti.\nZa one koji su prvi put registrovani u Srbiji pre 1. januara 1980. godine kriterijum je nešto blaži u odnosu na one koji su registrovani posle 1. marta 2014. godine.\nPre nego što je Hrvatska i zvanično postala članica EU, njihovi propisi o tehničkim uslovima koji se odnose i na emisiju izduvnih gasova, usaglašeni su sa evropskim.\nMeđutim, primena strožih kriterijuma nije počela odmah nego je period prilagođavanja trajao skoro tri godine.\n– Na njihovim tehničkim pregledima uveden je takozvani Ekotest, koji je podrazumevao obavezno merenje i kontrolu sastojaka izduvnih gasova, ali vozila koja nisu ispunjavala pooštrene uslove, nisu vraćali, već su im overavali tehničku ispravnost.\nMeđutim, tom prilikom su obaveštavali i opominjali vlasnike da je neophodno da izvrše neku konkretnu popravku kako bi dobili prihvatljive rezultate i ispunili tražene uslove.\n– U tom periodu su se i sami tehnički pregledi uvežbavali da dosledno primenjuju nove propise i da nauče da odgovore na mnogobrojna pitanja iz praktičnog rada.\nTako su radili pune dve godine i posle proteka tolikog vremena postalo je sasvim normalno da vlasnik vozila vodi računa o tome kako će proći tehnički pregled zbog loših rezultata merenja izduvne emisije – kaže Saša Lakić, koji često učestvuje na međunarodnim stručnim skupovima iz oblasti tehničkih pregleda u regionu.\nStarija vozila koja, na primer, ispunjavaju normu Euro dva nisu proterana iz saobraćaja, nego se za njih traži da ispune uslove iz njihovog vremena.\nMeđutim, sve neispravnosti moraju da budu otklonjene, a oni sa neispravnim katalizatorima ili DPF filterima ni u snu ne mogu da prođu tehnički pregled ako te delove fabrički treba da imaju, niti je tako nešto ikada bilo moguće.\nTags:automobil · dozvola · SRBIJA · vesti · zakon


Privatizacija i korupcija: Gorki plodovi | Biznis i Finansije\n/ Biznis / Privatizacija i korupcija: Gorki plodovi\nPrivatizacija i korupcija: Gorki plodovi\nLoše koncipiran, slabo institucionalno uređen i usporen proces privatizacije uništio je proizvodne resurse u privredi Srbije, stvorio brojne „mrtve kapitale“, proizveo armiju nezaposlenih i grupu ekonomski i politički moćnih preduzetnika koji su povezani sa centrima političke moći. U takvim okolnostima teško je očekivati da najavljena privatizacija preostalih preduzeća putem stečaja ostvari bolje rezultate.\nPremda se početak privatizacije u Srbiji vezuje za donošenje prvog saveznog Zakona o uslovima i postupku transformacije društvene svojine u druge oblike svojine (1990.), većina ekonomista smatra da prava privatizacija u Srbiji počinje tek od donošenja Zakona o privatizaciji 2001. godine. Učinak privatizacije u Srbiji je poguban: od oko 2400 privatizovanih preduzeća, kod oko 640 preduzeća (što predstavlja 30%), privatizacija je poništena. Društvena preduzeća su 2002. godine zapošljavala oko 680.000 radnika, dok danas u privatizovanim firmama radi oko 286.000 radnika. Istraživanja Socio ekonomskog saveta ukazuju da je 75% radnika koji su radili u društvenim preduzećima ostalo bez posla u procesu privatizacije.\nSada je izuzetno urgentno i važno pitanje kako rešiti status oko 640 preduzeća u restrukturiranju koja su u nadležnosti Agencije za privatizaciju, i u kojima je i dalje zaposleno oko 97.000 radnika. Ova preduzeća ostvaruju godišnje gubitke od oko 400 miliona evra, a njihove neizmirene obaveze prema državi i javnim preduzećima dostigle su oko 1,5 milijardi evra.\nU svetlu proklamovanih ciljeva privatizacije – a to su, između ostalih, veća proizvodna i ekonomska efikasnost preduzeća, zdravo finansiranje, uvođenje efikasnog menadžmenta, privlačenje stranog kapitala i drugi – može se konstatovati da nijedan od njih nije ostvaren. Privatizacija je dovela do uništavanja ogromnog broja preduzeća i čitavih privrednih grana, do porasta nezaposlenosti i siromaštva, do drastičnog pada proizvodnje, do slabljenja konkurentnosti privrede.\nBDP, deficit robne razmene, SDI, javni dug i broj nezaposlenih u periodu 2005-2012.\nImajući u vidu podatke navedene u tabeli, može se zaključiti da je bruto domaći proizvod Srbije još uvek oko 60% BDP iz predtranzicione godine i u 2012. godini iznosi svega 28,7 milijardi evra. Deficit robne razmene u 2012.godini je 5,3 milijardi evra, strane direktne investicije su na niskom nivou, ukupni javni dug je u 2012. dostigao 17,7milijardi evra (preko 60% BDP) , a budžetski deficit iznosi oko 192 milijarde dinara.\nProces privatizacije u Srbiji praćen je sistemskom ili velikom korupcijom, koja je i jedan od glavnih razloga za neuspešnu privatizaciju. U sistemsku korupciju je uključena celokupna birokratska hijerarhija, izborni sistem i cela struktura vlasti – od lokalnog do najvišeg nivoa Primer Srbije potvrđuje tezu da je velika korupcija destruktivna za funkcionisanje države, da uništava privredu i da, napokon, dovodi do kolapsa države. U literaturi se navode tri podvrste velike korupcije. Prva: jedna grana javnog sektora može se organizovati kao sistem za iznuđivanje rente. To je slučaj kada najviši policijski zvaničnici u saradnji sa organizovanim kriminalnim grupama, kojima je de facto dat monopol na nezakonite aktivnosti, organizuju široke sisteme korupcije. Sistemi koji mogu biti korumpirani su i agencije za naplatu poreza i razni državni inspektorati. Druga: može postojati korumpiran izborni sistem u kome novac, bilo iz javnih ili privatnih izvora, određuje ishod izbora. Treća: vlade često preuzimaju ulogu investitora i realizuju velike investicione projekte, te tako mogu da utiču na dobit domaćih i stranih partnera. Državni zvaničnici mogu da ostvare veliku dobit uzimajući mito od privatnih kompanija koje učestvuju u državnim investicijama, kao što je izgradnja autoputeva, železnice, mostova, kao i prilikom dodeljivanja koncesija za prirodne resurse. U ovu podvrstu spada i korupcija u procesu privatizacije.\nKorupcija u procesu privatizacije omogućila je institucionalizovan način prelivanja imovine društvenih preduzeća u privatne ruke. Privatizacija je bila netransparentna, uz tajnost informacija i njihovu zloupotrebu. Posebno izražena korupcija bila je u sferi privatizacije putem aukcija.\nOd brojnih primera korupcije u procesu privatizacije do sada je samo nekoliko procesuirano. Na veliku korupciju u privatizaciji argumentovano su ukazivali pojedini ekonomisti, ali je tek poziv Evropskog Parlamenta vladi Srbije – da pregleda prodaju 24 preduzeća i da skine oznaku državne tajne sa dokumentacije ovih spornih privatizacija – predstavljao ozbiljniji pokušaj razotkrivanja korupcije i procesuiranja njenih aktera. U izveštaju Svetskog ekonomskog foruma za 2012.godinu, dva faktora koja najviše otežavaju poslovanje u Srbiji jesu upravo neefikasnost državne birokratije i korupcija.\nKorupcija u Srbiji je postala sistemska zahvaljujući nerazvijenosti institucija. Svetski ekonomski forum rangira Srbiju na 130 mesto od 144 zemlje po razvijenosti institucija. Od brojnih dimenzija institucija, kao jednog od stubova konkurentnosti, posebno loš rang Srbija ima u sledećim dimenzijama: zaštita prava svojine, rang 130 od 144 zemlje; nezavisnost sudstva, rang 129; komplikovanost državne regulative, rang 136; efikasnost pravnog okvira za rešavanje sporova, rang 138; poverenje u političare, rang 118; organizovani kriminal, rang 118; rasipništvo u trošenju državnog novca, rang 132; zaštita prava manjinskih akcionara, rang 143.\nNeizgrađenost institucija se ogleda i u donošenju nedorečenih i često neusaglašenih zakona, u neusklađenosti propisa, nedovoljno razvijenim i netransparentnim procedurama. Zakoni sadrže brojne manjkavosti a neka zakonska rešenja se menjaju ad hoc pod pritiskom trenutne privredne situacije ili lobija. Jedna od dobrih primera za tu tvrdnju je Zakon o privatizaciji iz 2001.godine i oko deset ad hoc izmena tog zakona do 2012.godine. Loša institucionalizacija procesa privatizacije omogućila je da se Agencija za privatizaciju ne bavi pitanjima identiteta potencijalnih kupaca, što je otvorilo vrata prljavom novcu u procesu privatizacije.\nSektor javnih preduzeća još uvek nije u fazi priprema za privatizaciju jer ni osnovni koncept privatizacije tih preduzeća nije definisan. Grupu preostalih preduzeća za privatizaciju čine neatraktivna preduzeća i ona koja su više puta bezuspešno privatizovana. Ova preduzeća, kao i preduzeća kod kojih su raskinuti kupoprodajni ugovori, biće privatizovana putem stečaja. Međutim, ogroman broj takvih preduzeća i nepripremljenost institucija (a pre svega trgovinskih sudova) za okončanje privatizacije putem stečaja, izazivaju realnu sumnju u mogućnost skorijeg okončanja procesa privatizacije.\nBrojni ekonomisti smatraju da je loše koncipiran, slabo institucionalno uređen i usporen proces privatizacije uništio proizvodne resurse u privredi Srbije, stvorio brojne „mrtve kapitale“, proizveo armiju nezaposlenih i grupu ekonomski i politički moćnih preduzetnika koji su povezani sa centrima političke moći. Koruptivna sprega novih biznismena i političkog faktora obeshrabruje ozbiljne investitore, umanjuje privatizacione prihode, dovodi do prelivanja društvenog kapitala u neproizvodna dobra i potrošnju i stvara armiju nezaposlenih.\nLjiljana Maksimović , profesor na Ekonomskom fakultetu, Univerziteta u Kragujevcu\nbirokratija institucije korupcija otpuštanja preduzeća privatizacija privreda stečaj\nDa li ce oni koji su unesrecili narod i drzavu samo provesti kaznu u zatvoru.Ako je tako, onda ova drzava ozakonjuje pljacku kao legalno sredstvo za sticanje dobra,drzave tu nema.\nMislim da su pojedinci iz vlasti umesani u svaku vecu pljacku,jer to nije moglo bez dobre podrske.Svaka pljacka je dobro sinhronizovana,nije nista slucajno.Zato ce svi koji su krali ,dobro proci.Odlezati neku godinu u “hotelu” a porodica i rodbina slaviti ime lopova kao krsnu slavu.Zato ce Srbija i dalje biti strvina koju jedu lesinari.


SAZNAJEMO Partizan u problemu - na izlaznim vratima i drugi plej - MaxBet Sport\nSAZNAJEMO Partizan u problemu – na izlaznim vratima i drugi plej\nJAKE I BEZ KRISTINE Rukometašice zadovoljne posle prve provere pred odlazak na Svetsko prvenstvo\nSrpski biatlonac osvojio 101. mesto\nLegendarni UFC borac u teškom stanju zbog korone!\nREGIONALNA LIGA Šabac potopio “žapce”, Partizan rutinski sa Budvom\nJASNA PRAVILA Evo ko sme da igra na EP za rukometaše\n28.06.2020. Ažurirana vest: 28.06.2020. u 15:44\nGordić, Jaramaz i trener Partizana Andrea Trinkijeri (Foto: Starsport)\nPred Andreom Trinkijerijem, ako ostane, ili bilo kojim drugim trenerom Partizana, biće težak zadatak – pronalaženje organizatora igre. Otišao je Kori Volden, a još jedan je na izlaznim vratima kluba iz Humske.\nŠPANIJA: Kvota naše kladionice na pobedu Reala protiv Espanjola je 1.48.\nPregovori o produžetku ugovora crno-belih i Nemanje Gordića do sada nisu dali rezultat. Kako MaxBet sport saznaje Gordić se sprema za povratak u Crnu Goru. Reprezentativac Bosne i Hercegovine ne planira da ponovo obuče dres Budućnosti, gde je igrao u dva navrata, već da prihvati ponudu Mornara!\nU pitanju je “ponuda koja se ne odbija”. Takav ugovor u klubu iz Humske ne može da dobije. Praktično je stvar dogovorena, ostalo je da se dogovor ozvaniči.\nBraća Pavićević, Mihailo na klupi i Đorđije u predsedničkoj fotelji, žele da naprave tim koji će da se bori za vrh ABA lige. Za to im je potreban iskusni organizator igre, a Gordić je baš takav. U Evrokupu je odigrao 16 utakmica i prosečno je beležio 9.4 poena i 3.3 asistencije. U ABA ligi je u prošloj sezoni dres Partizana nosio 18 puta, uz učinak od 8.8 poena i 4.6 asistencija u proseku.\nTagovi:KK MornarKK PartizanNemanja GordićTopTop2Top3\nSVE IZVESNIJE Evroligaš otima Trinkijerija Partizanu!\nPešić: Dolazak Pangosa u Zvezdu je notorna laž\nNE SNALAZI SE U NOVOJ ULOZI Dobrić nije za prvog šutera!\nNOVA POVREDA Bogdanovića izneli sa terena! Nije mogao da hoda\nKOPA LIBERTADORES Palmeiras je šampion Južne Amerike (VIDEO)\nŠOU ZAVRŠEN POSLE 50 MINUTA Benfika vodila 7:0 kada je jedan domaći igrač seo na teren, a sudija odsvirao kraj (VIDEO)\nŠTETA Srpski dubl poklekao, Nemci slavili!\nDA LI SE BARSA NAJZAD BUDI? Ćavijevi fudbaleri razbili Viljareal (VIDEO)\nKOMIČNO I BESMISLENO Portugalci traže da se Srbija izbaci sa Mundijala!\nDAO OGLAS Zvezdin štoper prodaje “mečku”, nova košta 100 hiljada evra (FOTO-OGLAS)\nŠOU! IGRALI STE MEČ BELANENSES-BENFIKA? EVO VAŽNE INFORMACIJE: Domaćin počeo sa devet igrača i dva golmana! Dobro ste pročitali (FOTO)\nNIČE NOVI “LAGATOR” Loznica će imati najmoderniji stadion u Srbiji! (VIDEO)\nDEČKO ZVANI GOL Vlahović ponovo zatresao mrežu u Seriji A (VIDEO)\nTRAGEDIJA POTRESLA REGION Crnogorski fudbaler podlegao povredama posle saobraćajne nesreće\nŠTO BI NAŠ NAROD REKAO “EVO TI GA NA” Starija gospođa poslala jasnu poruku Halandu na njegovu proslavu gola (VIDEO)\nPROBLEMI U ZVEZDI Defanzivac nema koronu, ali mora na bolovanje…\nČOVEČE, PA GDE U STATIVU? Promašaj sezone kapitena Arsenala! (VIDEO)\nKOŠARKAŠI OSTALI U ŠOKU Kad brisač parketa ukrade šou… (VIDEO)\nNovak Đoković već deset godina ne zna za poraz u Dejvis kupu, evo ko ga je poslednji savladao (VIDEO)\nSA NJIM NIKAD NIJE DOSADNO Bobi opet pravi šou! (VIDEO)\nUncategorizedpre 1 dan\nBjelica i Vorirsi nastavljaju da gaze, Denver slab bez Jokića, solidni Bogdanović i Pokuševski (VIDEO)\nAKCIJA ŠPANSKE POLICIJE Uhapšeni huligani Barselone, zaplenjeni oružje, novac, droga… (VIDEO)


Mlečnim proizvodima se izborite za vitku liniju - Smedia\nMlečnim proizvodima se izborite za vitku liniju\n01.04.2018 | 11:35\n01.04.2018 | 11:46\nZdravu telesnu težinu možemo održavati mlečnim proizvodima.\nRazvoj prekomerne telesne težine u današnje vreme postaje problem sve većih dimenzija i može uzrokovati različite moderne bolesti.\nSve to je obično posledica nezdravog stila života što obuhvata i telesnu neaktivnost i nezdravu prehranu.\nKao dobar prirodni izvor kalcijuma i belančevina možemo konzumirati mleko, jogurt, sir i druge mlečne proizvode, koje redovno uključujemo u doručak, ručak ili večeru. Ako trebamo manje kalorične obroke možemo koristiti mlečne proizvode iz obranog mleka. Važno je da je vrsta i količina namirnica prilagođena vlastitim...\nFrancuske vlasti istražuju slučaj starije demonstrantkinje koja je zadobila povrede glave kada je policija krenula u intervenciju nad ljudima koji su ...\nAndrei Žestkov (27) uhapšen je u petak uveče na međunarodnom aerodromu u Denpasaru


Agata Kristi ~ „Ubistvo u Orijent ekspresu“ nastalo je po ovoj tužnoj priči... ~ Agatha Christie EX-YU FanPage\nnedelja, 11. aprila 2021. @ 12:41\nnedelja, 1. marta 2015. @ 18:06 ponedeljak, 19. juna 2017. @ 11:20\n„Ubistvo u Orijent ekspresu“ nastalo je po ovoj tužnoj priči…\nNa današnji dan 1932. kidnapovan je dvadesetomesečni sin američkog pilota Čarlsa Lindberga, prvog pilota koji je preleteo Atlantik 1927. Beba je nađena mrtva u maju, a taj događaj je podstakao donošenje tzv. Lindbergovog zakona kojim je na području SAD za otmicu predviđena smrtna kazna.\nLetom preko Atlantika 1927. godine Čarls Lindberg je zadivio svet. Nepoznati pilot američke poštanske službe, nadmašio je ondašnje letačke asove i tako dokazao da su samopouzdanje, hrabrost i upornost najbolji saveznici na putu ka uspehu.\nDecembra iste godine upoznao je En Morou, ćerku američkog ambasadora u Meksiku. Pojedini Lindbergovi biografi tvrde da je En bila prva žena koju je pozvao na sastanak. Mladi par će se venčati u proleće 1929. godine i tokom godina dobiti šestoro dece.\nSrčana mana koju je imala Enina sestra inspirisala je Lindberga da, u saradnji sa nobelovcem dr Aleksisom Karelom, konstruiše “veštačko srce” – perfuzionu pumpu. Taj izum je utabao put savremenoj transplantaciji organa i operacijama na otvorenom srcu.\nTragedija koja je zadesila Lindbergove 1932. godine potresla je Ameriku i okarakterisana je kao zločin veka. Njihov dvadesetomesečni sin je otet i za njega je tražen otkup od 50 000 dolara.\nLindbergovi su platili zahtevani iznos, ali nikada više nisu videli svog mališana. Njegov leš je pronađen nekoliko meseci kasnije u blizini porodičnog imanja. Zbog zločina je osuđen i pogubljen izvesni Bruno Hauptman, a cela priča je poslužila Agati Kristi za stvaranje zapleta u knjizi “Ubistvo u Orijent Ekspresu”.\nPosle rata bavi se pisanjem knjiga od kojih je najznačajnija autobiografija izdata 1954. godine za koju je dobio Pulicerovu nagradu. Po toj knjizi je 1957. godine snimljen film “Duh Sent Luisa” sa Džejmsom Stjuartom u glavnoj ulozi.\nLindberg je umro 1974. godine na Havajima. Iza sebe je ostavio voljenu En, priču o legendarnom letu, ali i tri ljubavnice sa kojima je imao ukupno sedmoro dece.\nKompletan tekst kao i dosta fotografija potražite na stranici izvora u tekstu dole.\nPogledano 1.524 puta, 1 pregleda danas\nPreminula „gospođica Marpl“\nNovi Poaro na RTS-u u martu\nUkupno poseta danas : 187\nOvog meseca poseta : 3893\nOve godine poseta : 41616\nPregledanih strana danas : 548\nUkupno poseta : 6147447\nTrenutno posetilaca na sajtu : 5


Povoljan shopping na još jednom Katapult festivalu | Injournal - Lifestyle magazin\nPovoljan shopping na još jednom Katapult festivalu\nU susret Danu žena, Ušće shopping centar biće domaćin 74. Katapult festivala koji se održava od 26. februara do 3. marta. Svi ljubitelji mode koji posete naš najveći shopping centar moći će da uživaju u maštovitim kreacijama domaćih dizajnera, na kojima je zadatak da iznova osvoje različite ukuse probirljive i zahtevne modne publike.\nIzlagači Katapulta izdvajaju se po originalnom dizajnu, unikatnoj proizvodnji i kvalitetu radova koji predstavlja najveći prioritet. Kroz Katapult je do sada promovisano više od 1000 dizajnera, i sama manifestacija se pozicionirala kao najveći regionalni festival modnog asesoara, nakita, garderobe, ali i kozmetike.\nSvi posetioci Ušće shopping centra imaće priliku da u okviru ove sedmodnevne modne manifestacije pogledaju i kupe izložene unikatne predmete po povoljnim cenama i time obraduju i sebe i drage osobe savršenim poklonom za 8. mart.\nOznake 8. mart, Dan žena, Katapult, Shopping, Ušće Shopping Center


I Putin o stranim agentima: Prepolovljeni! - Ekonomske Vesti\nI Putin o stranim agentima: Prepolovljeni!\n30. okt. 2017 30. okt. 2017 Andrija Matić 0 Comments nevladine organizacije, NVO, strani agenti, Vladimir Putin\nI u Rusiji postoji obaveza svakoga ko za svoju (političku) delatnost prima finansijsku pomoć iz inostranstva da se registruje kao inostrani agent i takvu kvalifikaciju drži u zaglavlju svojih dokumenata.\nDanas je ruski predsednik Vladimir Putin održao sastanak s zaštitnicima ljudskih prava i pohvalio se da se za poslednje dve godine broj nevladinih organizacija-stranih agenata prepolovio i smanjio sa 165 na 89.\nTako da sada NVO-strani agenti čine tek 0,39% od ukupnog broja NVO, rekao je Putin.\nOn se pohvalio da je ruska država u poslednjih pet godina na finansiranje NVO sektora potrošila 22 milijarde rubalja.\n„NVO mogu da odluče – ili pare iz inostranstva i titula stranog agenta ili status ruske NVO. S obzirom na pare koje za delatnost organizacija civilnog društva daje ruska država, potrebe za stranim parama nema“, smatra ruski predsednik.\n← Manafort se predao\nRussia Today: Manafort optužen zbog Ukrajine, a ne zbog Rusije! →\nMoskva: Otvoren najveći tržni centar u Evropi\n30. nov. 2014 Andrija Matić Komentari su isključeni na Moskva: Otvoren najveći tržni centar u Evropi\nPutin: Toga u Rusiji neće biti!


PočetnaVestiMobileMobilni telefoniMotorola prva omogućava povezivanje na 5G mrežu\n05.04.2019 19:30 | 0 Mobile\nMotorola Moto Z3 u kombinaciji sa 5G moto mod-om je 3. aprila 2019. godine postao prvi komercijalno dostupan pametni telefon na svetu za povezivanje na 5G mrežu nakon što je u SAD Verizon pokrenuo svoju 5G Ultra širokopojasnu mrežu.\nTako je Motorola posle 46 godina nakon što je sa modelom Motorola DynaTAC 8000X obavljen prvi poziv mobilnim telefonom, korisnicima sada omogućila da pristupi prvoj komercijalnoj 5G mreži koristeći Motorola moto Z3 i 5G moto mod.\nOmogućavajući nižu latenciju, veći protok i brzine koje su do deset puta veće od postojećih bežičnih tehnologija, 5G mreže će ojačati mobilnu konekciju i značajno će poboljšati iskustvo korišćenja pametnih telefona.\nPogledajte još: Moto Z3 stigao sa podrškom za 5G mod\nJednostavnim kačenjem 5G moto moda na Moto Z3, korisnici će moći da se konektuju na Verizonovu 5G mrežu i uživaju u bržem i tečnijem korisničkom iskustvu. Ovo uključuje neprekinuti 4K live streaming, video razgovore, gejming i VR iskustvo bez laga, kao i izuzetne brzine preuzimanja sadržaja.


El Mogote, San Luis de la Paz - Wikipedia\nEl Mogote, San Luis de la Paz\n21°16′23″N 100°37′30″W / 21.27319°N 100.625°W / 21.27319; -100.625\nEl Mogote je naselje u Meksiku, u saveznoj državi Guanajuato, u opštini San Luis de la Paz.\nPrema proceni iz 2013. godine u naselju je živelo 28 stanovnika. Naselje se nalazi na nadmorskoj visini od 1989 m.\nEl Mogote, San Luis de la Paz na Wikimedijinoj ostavi\nEl Mogote, San Luis de la Paz na Projektu Open Directory\nDobavljeno iz "https://sh.wikipedia.org/w/index.php?title=El_Mogote,_San_Luis_de_la_Paz&oldid=40616889"


Zdravstvo | Otvoreni Direktorijum\nCrveni Krst Srbije – Crveni krst Vojvodine – Crveni krst Šid – Zvanična prezentacija Crvenog krsta Šid. Crveni krst, prva pomoć, borba protiv trgovine ljudima, briga o starima, promocija humanitarnih vrednosti, humanitarna pomoć, humanost, dobrovoljnost, socijalna delatnost…\nSajt je upisan 2009, новембар 29. u 02:26\nTagovi: borba protiv trgovine ljudima, briga o starima, Crveni krst, dobrovoljnost, humanitarna pomoć, humanost, promocija humanitarnih vrednosti, prva pomoć, socijalna delatnost, srbija, zdravstvo\nNajveća baza podataka iz zdravstva, 8000 subjekata, portal obiluje informacijama za opštu i stručnu javnost, prati aktuelne vesti, zakonsku regulativu…\nSajt je upisan 2009, август 14. u 00:02\nTagovi: Apoteke, bolnice, farmacija, klinike, laboratorijska oprema, medicina, Medicinska oprema, medicinska sredstva, medicinski aparati, medicinski instrumenti, ordinacije, ortopedska pomagala, Poliklinike, stomatološki materijal, zdravstvo, zubnotehniča oprema\nCrveni Krst Srbije – Zvanična prezentacija Crvenog krsta Srbije.\nSajt je upisan 2009, јул 28. u 01:00\nTagovi: borba protiv trgovine ljudima, briga o starima, Crveni krst, humanitarna pomoć, humanost, socijalna delatnost, srbija, zdravstvo


slusaj domace – Page 31 – Jelen Music Show\nJelen Music Show slusaj domace\nThe band formed in 2004, but went through a lot of changes with band members coming and going. Nevertheless, the band is as strong as ever and we are looking forward to sharing some memorable live experience with you.\nInfuzija stvara fuziju dobre energije i muzike\nBend Infuzija iz Bratunca nije običan muzički sastav. Riječ je o porodičnom blagu, gdje je otac Rajko Ostojić iz ljubavi prema muzici, a želeći da njeguje talente svojih sinova Mirka i Đrorđa, zajedno s njima osnovao bend koji je ... Pročitaj više »\nKoljin novi album “4 Prsta” krči put do srca slušalaca\nKultni autor, gitarista i pjevač Nikola Pejaković Kolja objavio je novi album "4 Prsta", pozamašnu zbirku od čak 19, u bluzu utemeljenih ali ipak žanrovski raznolikih, kompozicija. Album je na CD-u i digitalnim platformama objavio Long Play. "Ovaj album je ... Pročitaj više »\nSarajevski symphonic metal bend The Loudest Silence objavio je nedavno spot za pjesmu „The Loudest Silence”, a koja će se naći na njihovom prvom albumu “Aesthetic Illusion’, koji će uskoro biti dostupan javnosti. Bend koji je predstavljao BiH, ali i ... Pročitaj više »\nBanjalučki bend Lady D na čelu sa moćnim vokalom sjajne Dijane Josipović, nedavno je svoju publiku obradovao sa drugim autorskim singlom, ali prvim video spotom i to za pjesmu “Ljubi me”. Pored Dijane, bend Lady D čine: Darko Ukmar, bubanj, ... Pročitaj više »\nSenzualni singl „Dišem“ na prvu osvojio srca publike!\nNervni slom objavio debitantski album!\nBend Sopot u Beogradu snima novi singl!\nAlmas artist Audio banjalucki Banja Luka bend bendovi Bihać božo vrećo Brutal protest Brčko composer domaća muzika Dubioza kolektiv Edo Maajka Festival Frenkie grefran Indigo intervju Jelen Music Show kolja Kontra Laka Maya Sar Mostar music muzika muzičari muzički lonac Novi singl party pjevačice Prijedor Sarajevo Sassja singl slusaj domace Sopot top lista Tuzla Vanja Mišić vrući tron Zenica zlatan karic


Vila Eva – Travelline\nUslovi Vila Eva\nVila Eva Stavros, Grčka - Stavros, Asprovalta, Nea Vrasna\nLokacija: Vila Eva je dobro pozicionirana, udaljena je oko 150m od gradske plaže i oko 300m od centra mesta. Opis: U našoj ponudi su četvorokrevetni i petokrevetni dupleks apartmani koji se nalaze na prvom spratu. Svaka smeštajna jedinica ima dve odvojene spavaće sobe, opremljenu kuhinju, kupatilo/wc, terasu, TV, WiFi internet i klima uređaj (uz doplatu na licu mesta, od 5€ dnevno ). Vila ima privatan parking.


UZNEMIRUJUĆE PRETNJE! Ugljanin najavljuje HAOS U SRBIJI i pravi DRŽAVU SANDŽAK nakon izbora? | Najnovije vesti - Srbija danas\n22.09.2018. • 15:48 Srbija Danas/Alo\nŽestoke provokacije stižu iz Novog Pazara!\nPredizborna kampanja za novi saziv Bošnjačkog nacionalnog veća (BNV) lista („Samoopredeljenje – dr Sulejman Ugljanin“ i „Bošnjačka matica akademik Muamer Zukorlić muftija“) koje je Republička izborna komisija (RIK), do sada, proglasila se zahuktava.\nLista „Samoopredeljenje“, čiji je nosilac aktuelni predsednik BNV Sulejman Ugljanin, prvi promotivni skup održala je u Novom Pazaru.\nUgljanin je naglasio da su „Bošnjaci stari narod na ovom prostoru, koji još uvek u Srbiji nije dobio status naroda. “Mi smo narod i imamo pravo na samoopredeljenje, odnosno da sami odredimo svo politički položaj, status i odnose sa drugim narodima“.\n#samoopredjeljenje #sandžak #tutin Nije riješeno ni pitanje Sandžaka ni Bošnjaka u Srbiji. Zato vas molim shvatite, budućnost naša, budućnost onih koji su sada u osnovnoj školi, u obdaništima, pa i budućnost onih Bošnjaka koji još nisu rođeni zavisi od toga za koga ćete glasati 4. novembra, ako glasate za #SAMOOPREDJELJENJE to je poruka cijelom svijetu da ste narod i vaše će pitanje biti riješeno! Esselamu alejkum.\nA post shared by Dr. Sulejman Ugljanin (@dr.sulejmanugljanin) on Sep 22, 2018 at 1:20am PDT\nOn je prisutnima poručio da će ako lista koju predvodi pobedi na izborima formirati državu Sandžak.\nUgljanin je na kraju skupa pozvao Bošnjake da 4. novembra izlađu na izbore i izaberu „bošnjačku narodnu skupštinu, jer ako sada ne rešimo bošnjačko pitanje nestaćemo“.\nSulejman Ugljanin Lista Samoopredeljenje Muamer Zukorlić muftija Republička izborna komisija Novi Pazar Bošnjaci izbori BNV Bošnjačko nacionalno veće