Mirandre Blog: Moderni programi u privatnim gimnazijama\nModerni programi u privatnim gimnazijama\nViši razredi osnovne škole predstavljaju doba u kome učenici intenzivno razmišljaju i biraju gde nastaviti dalje školovanje. U današnje vreme izbor je mnogo širi, jer pored državnih gimnazija tu su i privatne gimnazije i privatne srednje škole. Šta je to što izdvaja privatne gimnazije i privatne srednje škole i po čemu su one karakteristične?\nOpšte je poznato da program rada i nastavni plan u srednjoškolskom obrazovanju obuhvata mnoge celine i pristupa im na veoma studiozan način. Neki učenici i njihovi roditelji imaju bojazan od toga da će kada krenu u gimnaziju biti suviše opterećeni i plaše se kako će to sve uspeti da postignu. Strah od novog i nepoznatog je prirodan za čoveka, tako da se kao deo pripreme za novo razdoblje života preporučuje prikupljanje što više informacija u vezi sa očekivanjima i svime onim što sledi.\nA šta je to što su privatne gimnazije i privatne srednje škole postigle kako bi omogućile da njihovi polaznici dobiju najkvalitetnije obrazovanje a da uz to njihove obaveze budu na adekvatan način izbalansirane? Pre svega akcenat je stavljen na znanje koje se može praktično uporediti i upotrebiti. Tako da privatne gimnazije i privatne srednje škole nastoje da otkriju i otklone sve nedostatke koji su tokom godina i decenija uočavani u obrazovnom sistemu generalno. Jedna od mana koja se često naglašavala bila je upravo nedostatak primene znanja u praksi. Naučeno gradivo ima pravu vrednost ne samo kada je suma znanja iz prirodnih i društvenih nauka ili opšte kulture, već kada učenik prepoznaje kako da to znanje primeni u praksi i nekoj realnoj životnoj situaciji. Upravo promenljivost u praksi postiže modifikovanjem nastavnih jedinica. Na taj način da nešto što se smatra nepotrebnim ili redundantnim izbacuje, a dodaju se praktični zadaci, vežbe ili upoznavanje veština koje se primenjuju u savremenom svetu. Tako na primer, đaci koji se bave izučavanjem ekonomije i osnova poslovanja pored teorije, uče na primeri kako se ona sprovodi u savremenom životu. Nešto što je praktično u svakodnevnom životu. Problem koji je uočen ranijih godina jeste da učenici nakon završenog školovanja ne umeju odmah da se snađu na poslu jer im škola nije pružila deo znanja i veštine koji su za to potrebni. Dobili su mahom teorijski deo znanja koji im je neophodan ali isto tako neophodno je i da znaju kako tačno izgleda i šta podrazumeva posao kojim će se baviti, kakve zadatke će dobijati i šta bi od njih moglo da se očekuje - sve se to uči i uvežbava kroz niz projekata i vežbi koje dobijaju u školi.\nOsim sticanja praktičnih veština i osposobljavanja za posao i stvaran život posle mature veoma važno pitanje je prohodnost ka univerzitetima. Sve više dece i njihovih roditelja koda nas ima veće ambicije od završavanja samo srednje škole. Za njih je jedno od najvažnijih pitanja koje postavljaju da li će im odabrana privatna gimnazija ili srednja škola omogućiti adekvatnu pripremu za upis željenog fakulteta. Kada dete upiše srednju školu ono je već iskusilo šta znači životna prekretnica poput prijemnog ispita. Osim odgovornosti osetilo je i manji ili veći pritisak da mora da ga položili kako bi sve što je do tada postiglo tokom školovanja imalo smisla. Ali naravno tu nije kraj, jer nakon velike mature sledi prijemni ispit za univerzitet to jest određeni fakultet. Šta je to što privatne gimnazije čini aktuelnim u toj situaciji? Naime, prilikom formiranja programa učenja vodilo se računa o tome da se uzme u obzir da je i ponuda fakulteta mnogo veća u odnosu na to kako je bilo pre par decenija. Pored državnih viših škola i fakulteta tu sada i privatni fakulteti, ali i razne opcije studiranja u inostranstvu. Na sve ovo treba biti spreman. Mnoga deca koja u trenutku kada upisuju gimnaziju još uvek ne znaju šta će i gde posle studirati. Gimnazije treba da ih pripreme na što više opcija ili na sve opcije. U startu se bira između prirodnog i društvenog smera. Međutim to je nekada suviše opširno i nije dovoljno konkretno. Zato se u privatnim gimnazijama a i privatnim srednjim školama od samog početka prati individualni napredak svakog učenika, sa posebnim akcentom na uočavanje njegovih afiniteta ili talenata. U saradnji sa roditeljima aktivno se radi na tome da se dodatno neguju specifični talenti i da se putem niza posebnih zadataka i programskih celina šire znanja iz neke oblasti za koje je učenih naročito zainteresovan. Time dolazi do razvijanja i već postojećih kreativnih osobina i afiniteta deteta. Pored konkretnih znanja u privatnim gimnazijama i srednjim školama insistira se na ozbiljnom proučavanju svih onih disciplina koje omogućavaju učeniku neuporedivo veće mogućnosti prilikom izbora fakulteta. Odnosno ako neko dete ili ako neki učenik hoće da se upiše na neki od inostranih univerziteta, pre svega mora da poznaje dobro jezik te zemlje. Kada je reč o stranim jezicima, poznavanja engleskog je nešto što se u svetu podrazumeva, bilo gde na planeti zemlji i u bilo kojoj oblati. Zato se osim klasičnih časova u mnogim privatnim gimnazijama i deo nastave sprovodi na ovom jeziku. Škole čak u svom nazivu ne moraju insistirati na epitetu bilingvalni. Jednostavno, ozbiljno učenje engleskog jezika se podrazumeva. Naravno i drugi strani jezici su u opticaju kao što su francuski, nemački, španski. U ovom segmentu privatne škole za razliku od državnih škola nude mogućnost đacima i roditeljima da biraju koji strani jezik ili jezike koje će učiti. Takođe, treba imati u vidu da kada se nastava pohađa na nekom stranoj jeziku kao na primer na engleskom jeziku, da učenici usvajaju i stručne termine.\nSa psihološke i filozofske strane gledano, đaci u srednjoškolskom uzrastu treba da budu opterećena školom u nekoj meri koja je pažljivo osmišljena i izbalansirana. Poenta privatne gimnazije je da ih pripremi za fakultet i da im obezbedi široko obrazovanje i poznavanje opšte kulture. Isto tako đaci treba da imaju dovoljno slobodnog vremena koje će koristiti na odmor, druženje ili razvijanje svoje kreativnosti. Kontraproduktivno je decu zatrpavati preteranim školski obavezama, što je ponekad slučaj u državnim gimnazijama. Kada se prevrši neka mera onda se to više ne zove sticanje radnih navika, već je to nešto što može da stvori odbojnost ka učenju i frustraciju kod učenika. Zato je program privatnih srednjih škola i gimnazija veoma pažljivo izbalansiran kako bi se postigli optimalni rezultati.\nAko bi smo hteli da u jednoj poruci sažmemo opis programa koji se nude ona bi glasila da su ovi programi savremeni, uravnoteženi, praktični, korisni i zanimljivi. Takođe, treba dodati da za razliku od državnih gimnazija, privatne gimnazije su mnogo fleksibilnije i prate svetske trendove.


Posjeta provinciji Di Belluno - Чечава.орг\nPosjeta provinciji Di Belluno\nПочетна / Вијести / Вијести из региона / Posjeta provinciji Di Belluno\nАутор Слободан Милетић / 27. октобра 2009.\nU okviru realizacije Protokola o saradnji Provincije Di Belluno i opštine Teslić, predstavnici opštine Teslić su boravili od 16.10-20.10.2009 godine u zvaničnoj posjeti provinciji.\nTokom posjete su upriličeni zvanični razgovori sa potpredsjednikom provincije g-dinom Đovanijem Pikolijem kome su predata pisma podrške nastavku i unapređenju saradnje dviju strana g-đe Đilde Farel iz Savjeta Evrope, g-đe Jasne Brkić potpredsjednice Vlade RS i načelnika opštine Teslić.\nRadi se o prvoj posjeti nakon izbora na nivou provincije, tokom kojih je došlo do smjene prethodne administracije. Tokom razgovora domaćini su upoznati sa dosadašnjim aktivnostima i zajedničkim projektima kao i sa projektima koji su u pripremi. Domaćini su potvrdili opredjeljenje da će saradnja partnera u budućnosti biti nastavljena i ojačana, te da će se započeti projekti uspješno realizovati. Pored razgovora sa zvaničnicima provincije, upriličeni su susreti sa gradonačelnikom Longarona g-dinom Robertom Padrinom, sa kojim je dogovoreno da zvanično posjeti opštinu Teslić. Predstavnici opštine Teslić su imali priliku da posjete i sajam gastronomije i poljoprivrede u Longaronama na kome su ostvareni kontakti sa udruženjima proizvođača iz provincije Di Belluno sa kojima je dogovorena konkretna saradnja na području poljoprivrede.\nCentar za dozvole - GAP II\nOpština povukla žalbu: Škrebiću 20.000 KM\nКо те не би пољубио, створе,\nуста шуте а очи говоре.


Da li je studentska reklama o kojoj izveštavaju svi mediji – reklama za Adidas ili ne? | Dragan Varagić Blog\nComments Off on Da li je studentska reklama o kojoj izveštavaju svi mediji – reklama za Adidas ili ne?\nNa ovdašnjim društvenim mrežama podigla se “velika prašina” oko reklame za Adidas, koja se pojavila u velikom broj svetskih medija – trenutno ima preko 190.000 rezultata pretraživanja u delu Gugl vesti za frazu “Adidas student video”. Ova reklama je do sada pregledana preko 10 miliona puta. Za potrebe ovog teksta pogledajte Fejsbuk statuse Miloja Sekulića i Jasmine Krstić Latinović i proučite bar jedan deo komentara.\nUkratko, Miloje i Jasmina stoje iza svojih stavova da je ova reklama u osnovi studentski rad i da nije reklama za Adidas, iako je očigledno da Adidas ima veliku korist od ove reklame. Interesantno je da se u toku diskusije nekoliko puta pomenula mogućnost da obzirom na prethodne promotivne aktivnosti Adidasa, nije isključeno da je cela ova kampanja nameštena, odnosno da je urađena sa znanjem ove kompanije.\nNaravno, kada se nekome toliko dopala ova reklama, naravno da će taj ili ta da brani stav da je ovo velika greška Adidasa, i da ovaj primer samo govori u prilog “autističnosti” velikih kompanija na nezavisne i male kreativce, i sl.\nKompanije svoje promotivne aktivnosti kreiraju na osnovu postavljenih poslovnih ciljeva. Student ne zna koji su poslovni ciljevi kompanije!\nDa se razumemo, ako ovo nije nameštena kampanja od strane Adidasa, ova kompanija svakako bi trebalo ozbiljno da nagradi pomenutog studenta zbog vidljivosti koju je ova reklama postigla.\nMislim da moj stav (koji se slaže sa stavom Miloja i Jasmine) najbolje opisuje komentar Ivane Đerđov:\n“Mi smo na fakultetu imali obavezu da napišemo marketing plan i da osmislimo reklamu. Od toga smo napravili takmičenje i ko pobedi na u generaciji dobija 10. Potrudila sam se mnogo. Kontaktirala sam sa jednom domaćom kompanijom i poslala im moju viziju reklame. Dobila sam odgovor da je to više promovisanje mog truda i talenta, nego što bi njima prodalo to proizvod. Pozvali su me na razgovor i kao i jednu marketinšku agenciju, koja im je radila kampanju. Drastično su izmenili moju viziju te reklame i od nje samo je ostala ideja. Prelagodili su je našem tržištu, i obratili su se njome svojim korisnicima. To mi je bila najdraža 10-ka. Tako da mislim da je i ovde bio isti slučaj. On je promovisao time sebe i svoj talenat.”\nIli komentar Aleksandra Vučetića:\n“Ovo nije reklama za Adidas, ovo je reklama za tog ‘dečka’ kojeg svi pominju, a koji je napravio dobar filmić. Da bi ovo bila reklama za Adidas, ona mora biti u skladu sa njihovim potrebama i, mnogo bitnije, njihovom filozofijom. Adidas je jedan od retkih brendova čija filozofija nije da ciljnoj grupi da ono što ona želi, već da joj da ono što joj treba. Kupac nije potkovan da odluči koja je dobra reklama za patiku ništa više nego što je potkovan da odluči koja je najbolja patika. Adidas jeste i na tome je i izgradio svoj brend.”\nOvde nije tema da li reklama treba da prodaje ili ne (sve promotivne aktivnosti za rezultat imaju neku prodaju – proizvoda, usluge, ideje, vidljivosti…), već je tema da li kompanija treba da ima kontrolu nad svojim promotivnim aktivnostima ili ne.\nAko je Adidas odbio dva puta ovog studenta, to je uradio iz prethodnih razloga. Potpuno je druga priča to što su mogli da iskoriste ovu osobu za kreiranje reklame prema potrebama same kompanije. I dalje mislim da trebaju da ga ozbiljno nagrade za efekte i da ga eventualno angažuju u tim kreativaca…\nTo što se kupcima dopada ova reklama je dobro, ali osnovni cilj ove reklame je promocija studenta, jer on ne poznaje konkretne ciljeve ove kompanije.\nTagovi: Društvene mrežeOnline oglašavanjeReklamiranje\nAutor teksta: Dragan Varagić, 13/01/2017, RSS


Lončar: Najpre vakcinacija starijih građana, zatim zdravstvenih i prosvetnih radnika | Blok vesti\n"Oni ako dobiju koronu, njihove šanse za preživljavanje su najmanje. Pored njih, vakcinišemo i osoblje koje radi s njima", naveo je ministar.\n"Onda idemo na državne službenike, koji takođe rade s građanima, među njima prioritet su ljudi iz policije i vojske, sledeći su hronični pacijenti. Da ne bude da nemamo plan, to je plan iza koga stojimo i koji će se uraditi", naveo je ministar.\nNa pitanje koliko je ljudi do sada vakcinisano u Srbiji, epidemiolog Predrag Kon rekao je da je ono što on zna uglavnom sa teritorije Beograda, ali da je "negde preko 1.000 do sada vakcinisano".\nPrevious articleNIŠTA OD ZVEZDE: “Danski Mesi” karijeru nastavlja u Engleskoj\nNext articleDOBRO GA JE PROTRESAO: Zemljotres prekinuo intervju poznatog hrvatskog sportiste (VIDEO)


On je naveo da Srbija, kao i druge zemlje članice UN, ima obavezu da sarađuje sa Tribunalom.\nBramerc kaže da je u izveštaju, koji će prezentovati 17. jula pred Savetom bezbednosti UN, ukazao da regionalna saradnja nije dobra kao što bi trebalo da bude.\n- Kada je reč o organizovanom kriminalu, trafikingu: situacija je dobra, ali svaki put kada se dotaknemo slučajeva ratnih zločina, naročito u vezi sa počiniocima na srednjem ili višem nivou, tu je politička dimenzija i to negativno utiče na kvalitet regionalne saradnje - rekao je Bramerc.\nPredsednica Vlade Srbije Ana Brnabić rekla je, povodom komentara ministra Nenada Popovića da je režim Crne Gore neprijatelj Srbije, da svi treba da budu racionalniji i da reaguju kao predsednik Srbije Aleksandar Vučić - mirno i staloženo.


Kvalitet donesenih mjera u osiguranju zaštite žrtvama nasilja u porodici i sankcioniranju počinilaca | GC FBIH\nKvalitet donesenih mjera u osiguranju zaštite žrtvama nasilja u porodici i sankcioniranju počinilaca\nIstraživanja organizacija civilnog sektora koje podnose alternativne izvještaje o primjeni CEDAW konvencije u BiH o nasilju u porodici ističu problem dostupnosti statističkih podataka o prijavljenim i procesuiranim krivičnim djelima nasilja u porodici koji se dobivaju od strane vladinih institucija koje imaju prve kontakte sa ženama žrtvama nasilja, a to su policija i tužilaštva, te njihove nepotpunosti i kontradiktornosti. Organizacije civilnog sektora koje su u direktnom kontaktu sa žrtvama nasilja takođe prikupljaju statističke podatke, evidentiranjem žrtava koje dobiju besplatnu pravnu ili psihosocijalnu pomoć, poziva na SOS telefon i korisnicima/ama sigurne kuće, ali ne postoji jedinstvena metodologija prikupljanja i obrade podataka. Pored toga, prema zaključku organizacija civilnog društva dostupni zvanični podaci ukazuju na to da policija ne upućuje sve izvještaje o prijavljenim slučajevima nadležnom tužilaštvu, što je po zakonu obavezna.\nGender centar FBiH prikuplja statističke podatke o počinjenim krivičnim djelima nasilja u porodici od svih općinskih i kantonalnih sudova i kantonalnih tužilaštava u FBiH na godišnjem nivou, a rezultati statističke obrade prikupljenih podataka koriste se za izradu izvještaja po CEDAW konvenciji. U 2012. godini analizirana je ukupno 401 sudska odluka, pravosnažna u 2012. godini, od čega od toga 289 za krivično djelo Nasilje u porodici član 222. KZ F BiH. Od ukupnog broja (289) krivičnih djela Nasilje u porodici prema članu 222, u 2012. godini doneseno je 219 presuda za nasilje u porodici prema članu 222. stav 2. KZ FBiH.\nRezultati analize ukazali su na odnose između počnilaca nasilja i žrtava, njihovo materijalno stanje, zdravstveno stanje, kao i da li zloupotrebljavaju opojna sredstva, te da li su počinioci nasilja povratnici u isto krivično djelo ili su ranije osuđivani po nekim drugim osnovama i da li su u posjedu neovlašteno držali oružje. U manjem broju slučajeva u predmetima krivičnog djela nasilja u porodici određena je mjera sigurnosti oduzimanja predmeta, za utvrđeno neovlašteno držanje oružja ili eksplozivnih materija prema čl. 371. st. 1. KZ F BiH\nAnaliza je potvrdila da se nasilje ne dešava samo među supružnicima, tako je sve više nasilja koje se dešava među bivšim supružnicima, vanbračnim supružnicima, nasilja koje djeca počine nad roditeljima, bakama, nanama i djedovima, kao i među članovima uže i šire porodice. Pozitivna strana je da sudovi ove vrste nasilja prepoznaju kao nasilje u porodici, što ono i jeste. Negativna strana je što i dalje dominiraju uvjetne osude, bez obzira na kvalifikaciju krivičnog djela nasilja u porodici, zanemarujući otežavajuće okolnosti koje se mogu naći na strani počinioca nasilja, kao što je ranija osuđivanost, posjedovanje vatrenog oružja, alkoholiziranost, kontinuitet nasilja i teške povrede koje zadobijaju žrtve.\nI dalje je najzastupljenije fizičko i psihičko nasilje. Broj počinilaca nasilja i broj žrtava ne korespondira, jer u većini slučajeva jedan počinilac izvrši nasilje nad više osoba. Neznatan je broj slučajeva gdje su oštećeni i službenici policije, koji su se po službenoj dužnosti zatekli na mjestu vršenja nasilja (na intervenciji).\nKako pokazuju istraživanja, izostanak adekvatne primjene predviđenih mjera sankcioniranja i zaštite posljedica je i nedovoljnog razumijevanja ovog nasilja kao psihičkog, fizičkog i ekonomskog zlostavljanja, koje obično traje duže vrijeme i koje nije incident koji će proći, da je sigurnost žrtve ugrožena, nerijetko životno, da su odnosi povjerenja narušeni i da je na djelu izražavanje moći i kontrole nad žrtvom koja se dovodi u stanje nemoći i ovisnosti iz kojeg teško sama može izaći. Podaci nevladinih organizacija ukazuju da se nasilje nad ženama u porodici u velikoj većini izražava kao kombinovano fizičko, seksualno, psihičko i ekonomsko nasilje, a stereotipno shvatanje nasilja nad ženama je da se teže fizičko nasilje okarakterizira kao krivično djelo, dok se druge vrste nasilja često ne procesuiraju, što je u suprotnosti sa zakonskom definicijom nasilja.\nAnaliza podataka o izrečenim sankcijama za krivično djelo nasilja u porodici iz člana 222. KZ FBiH i krivičnom djelu i zaštitnim mjerama iz člana 6. Zakona o zaštiti od nasilja u porodici FBiH 2010-2012. god. u FBiH pokazuje rast broja predmeta nasilja u porodici na općinskim sudovima u FBiH od 2010. do 2011. godine, sa 351 na 446, nakon čega slijedi pad u 2012. godini na 409. Međutim, broj oštećenih-žrtava je u konstantom porastu – sa 387 u 2010. na 486 u 2011. i 554 u 2012. godini i među njima je najviše žena, preko 70%, ali ima i muškaraca, čiji broj raste (0,9% 2010., 12% 2011. i 14% 2012. god.). Ovaj posljednji podatak ukazuje na to da se problem rodno zasnovanog nasilja počinje sagledavati kompleksnije, te da uključuje i ne samo supružnike, nego i druge članove porodice.\nIz dalje analize vidimo da je među osuđujućim presudama najviše uvjetnih, koje imaju trend rasta (75% u 2010. i 2011., a 80% u 2012. god.). Što se tiče kazni zatvora, njih je u 2010. godini bilo manje nego novčanih, u 2011 je njihov udio porastao na 16% od svih kazni, a u 2012. godine je ponovo pao na 10%.\nU slučaju izrečenih mjera po Zakonu o zaštiti od nasilja u porodici FBiH, vidimo trend rasta, sa samo 63 mjere u 351 predmetu 2010. godine, na 166 u 2011. ili 189 izrečenih mjera 2012. godine.\nPodaci pravosudnih organa o izrečenim sankcijama i zaštitnim mjerama za krivično djelo nasilje u porodici u FBiH u peroidu 2010 – 2012 godine\nGodina Ukupno Oštećeni-e/žrtve Osumnjičeni-e/Izvršioci Osuđujuće odluke (izrečene sankcije)\nŽene Djevojčice Muškarci Dječaci Žene Djevojčice Muškarci Dječaci Zatvor Novčana kazna Uvjetna osuda Drugo\nKrivično djelo/Radnje nasilja u porodici\n(Član. 222. KZ F BiH) 2010 351 290 31 34 32 9 316 36 42 250 9\n2011 446 381 29 62 24 16 408 1 54 22 258 9\n2012 409 377 45 79 53 16 385 5 41 27 322 9\nIzrečene zaštitne mjere 2010 2011 2012\nUdaljenje iz stana, kuće ili nekog drugog stambenog prostora i zabrana vraćanja u stan, kuću ili neki drugi stambeni prostor 4 10 9\nZabrana približavanja žrtvi nasilja 29 46 51\nOsiguranje zaštite osobe izložene nasilju 1 1 3\nZabrana uznemiravanja ili uhođenja osobe izložene nasilju 18 96 79\nObaveza psiho-socijalnog tretmana 5 5 19\nObavezno liječenje od ovisnosti 6 8 28\nUkupno 63 166 189\nDakle, na osnovu posmatrane tri godine u FBiH uočava se rastući trend kako procesuiranja slučajeva nasilja u porodici, tako i izricanja zaštitnih mjera, iako se izrečenim sankcijama ovo krivično djelo ne prevenira u dovoljnoj mjeri, budući da među njima prevladavaju uvjetne osude (gotovo 80%).\nKada analiziramo izrečene zaštitne mjere prema počiniocu, vidimo da je 2010. godine najviše bilo izrečenih mjera zabrane približavanja žrtvi nasilja (50%), a 2011. i 2012. godine prevladava zabrana uznemiravanja ili uhođenja osobe izložene nasilju (45-50%). Prema dostavljenim podacima, 2012. godine izrečeno je ukupno 189 zaštitnih mjera, od čega 9 udaljenja iz stana, kuće ili nekog drugog stambenog prostora i zabrana vraćanja u stan, kuću ili neki drugi stambeni prostor, 79 zabrana približavanja žrtvi nasilja, 3 osiguranja zaštite osobe izložene nasilju, 51 zabrane uznemiravanja ili uhođenja osobe izložene nasilju, 19 obaveze psihosocijalnog tretmana i 28 obaveznog liječenja od ovisnosti, što je u odnosu na 2011. godinu, više za 23 izrečene mjere zaštite.\nIako je nasilje u porodici i nasilje nad ženama u FBiH propisano kao krivično djelo po kojem postupaju policija, tužilaštvo i sudovi, zbog njegove novine i uključivanja profesionalaca i ustanova iz nekoliko sektora bilo je neophodno provesti njihovu edukaciju, koja je zahtijevala rodnu senzitivnost prema žrtvama i sagledavanje problema iz gender perspektive. Dublje analize izrečenih sankcija i zaštitnih mjera utvrdile su postojanje mnogo slučajeva utvrđivanja olakšavajućih okolnosti za počinioca, od kojih neke izražavaju veoma problematične vrijednosne stavove se šalju društvu. Posebno često se isticalo da je počinitelj “porodičan čovjek” i otac, što je interesantno, s obzirom da se radi o nasilju u porodici. Sud je takođe utvrđivao i ponašanje žrtve kao olakšavajuće, jer je “žrtva počinitelja potaknula na nasilje” ili isticao “primjereno ponašanje počinitelja”, vjerovatno u sudu.\nIzneseni podaci ukazuju na relativno blagu kaznenu politiku u slučaju nasilja u porodici, na često izricanje uvjetne osude koja nema adekvatno preventivno djelovanje, kao i na izricanje novčane kazne koja često pogađa žrtve. Uzimanje u obzir olakšavajućih okolnosti koje su uobičajene za druge postupke ovdje nije primjereno i govori o stereotipnom i rodno nesenzitivnom shvatanju problema. Korijene toga bi trebalo tražiti, prevashodno, u kulturološkim barijerama da se ovaj problem sagleda u svoj svojoj kompleksnosti i da se njegovom rješavanju pristupi sa dužnom pažnjom i bez predrasuda, prvenstveno onih vezanih za dinamiku rodnih uloga i obrazaca ponašanja, kao i nedovoljnu zaštitu i podršku žrtvama ovog nasilja, što je uvjetovano i drugim problemima koji prate rad službi koje treba da pruže odgovarajuću pomoć i zaštitu.\nAlternativni izvještaj o implementaciji CEDAW konvencije i ženskim ljudkim pravima u BiH (2010)\nIz dokumentacije dobivene od Gender centra FBiH, juni 2014.\nPodaci dobiveni od Gender Centra FBiH u junu 2014.


BORJANA KRIŠTO Ako postoji politički dogovor, podržat ćemo spajanje lokalnih i općih izbora | Poskok.info\nBORJANA KRIŠTO Ako postoji politički dogovor, podržat ćemo spajanje lokalnih i općih izbora\nMoramo biti proaktivni i pokazati svoju odgovornost, ono što neki pričaju moramo pretvoriti u konkretne stvari i kroz Parlament i kroz izvršnu vlast, ističe Krišto.\nZa normalno funkcioniranje svake vlasti potrebna je stabilna i jaka parlamentarna većina i sada je imamo. Mislim da je ovaj politički i institucionalni dogovor pokazao ozbiljnost i dogovora koji počiva na onome što bi trebali biti konkretni potezi i pomaci kada je u pitanju funkcioniranje vlasti u FBiH, poručila je u razgovoru za Vijesti.ba Borjana Krišto, dopredsjednica HDZ-a BiH i predsjedavajuća Zastupničkog doma Parlamenta BiH.\n– Izmjena izbornog zakonodavstva je nužnost i potreba za demokratske izbore i cijeli demokratski sustav u BiH. Svi smo kroz svoje političke stavove iznosili što je potreba i što sve može biti predmet izmjena uopćeno zakonodavstva, a misleći i na Izborni zakon. Kada je u pitanju konkretno Izborni zakon, čekaju nas izmjene načina izbora članova Predsjedništva BiH i izaslanika u Domu naroda Parlamenta BiH, implementacija odluke Ustavnog suda u vezi s gradom Mostarom, ali i mnoštvo pravnih i tehničkih izmjena koje bi išle u prilog efikasnijoj demokratskoj proceduri kada su u pitanju izbori u BiH, pojasnila je Krišto.\nHDZ BiH će se, prema njenim riječima, kao i do sada, kroz Interresornu grupu potruditi da se dođe do kompromisakada su u pitanju pitanja poput preduse ”Sejdić – Finci” i implementacije presude Ustavnog suda u vezi s gradom Mostarom.\n– Spremni smo poslušati i svaki drugi prijedlog, a naravno i tražiti konsenzus za rješenja oko svih pitanja. Bez takvog pristupa svih nas teško je doći do rješenja koja su pravična, održiva, dobra za BiH i koja garantiraju njenu političku opstojnost, stabilnost i prosperitet. HDZ BiH će se pridržavati takvih principa, rekla je ona.\nKomentirajući kako se govori i o mogućnosti spajanja lokalnih i općih izbora te na upit kada će biti održani opći izbori, Krišto kaže kako sve ovisi od toga kakva će se rješenja tražiti u Izbornom zakonu.\n– Prvenstveno je potrebno napomenuti da Izborni zakon ne možemo mijenjati šest mjeseci prije raspisivanja lokalnih ili općih izbora. Ostaje nam da se okvirno do kraja veljače opredijelimo oko toga možemo li postići dogovor oko nečega, između ostalog, i oko spajanja lokalnih i općih izbora. Ako bude političke volje da se lokalni i opći izbori spoje, mi moramo naći i pravna i prelazna rješenja kako to definirati. Dakle, neophodan je konsenzus svih sudionika, uz napomenu da se moramo opredijeliti do roka do kojeg nam sada zakon daje mogućnost, a to je šest mjeseci prije raspisivanja izbora, pojasnila je.\n– HDZ BiH je za politički dogovor. Smatramo da zaista nije dobro što nemamo izbore u Mostaru, zbog neimplementiranja odluke Ustavnog suda. To naravno nije samo zbog neodržavanja izbora, već i zbog problema s kojima su suočene i izvršna i zakonodavna vlast, a kao posljedica i svih oni koji na neki način doprinose funkcionisranju te vlasti, kaže Krišto.\n– HDZ BiH je bio zainteresiran za implementaciju odluke i održavanje izbora po sadašnjem izbornom zakonodavstvu, ali nismo došli do rješenja i danas smo tu gdje jesmo. Mi ćemo dati pun obol u političkom smislu ukoliko smatramo da bi to bilo učinkovito, efikasno, demokratski i politički mudro i dobro za BiH, da napravimo neku vrstu spajanja lokalnih i općih izbora. Potrebno je ovo pitanje razmotriti sa svih aspekata i ukoliko se ustanovi da je dobro i prihvatljivo svima, te ako postoji politički dogovor, mi ćemo podržati spajanje lokalnih izbora, odnosno njihovo održavanje u vrijeme kada budu i opći izbori, naglasila je Krišto.\nNa upit hoće li, nakon političkog dogovora i formiranja nove koalicije u FBiH, doći do stabilizacije političkih prilika, kaže kako je teško unaprijed bilo što govoriti.\n– Ono što je važno i od čega polazim su programi i principi, ono za što se političke opcije zalažu, te njihova principijelnost i dosljednost. Mislim da je to kroz dosadašnji rad kod svih stranaka prepoznato. Uvjerena sam da do sada nismo imali parlamentarnu većinu, niti smo imali zajednički konsenzus oko nekih stvari koje nisu bile toliko važne, ili pak ako je postojao konsenzus oko nekih važnih stvari, kao što je reformska agenda, opet to na koncu nije funkcioniralo.\nZa normalno funkcioniranje svake vlasti potrebna je stabilna i jaka parlamentarna većina i sada je imamo. Mislim da je ovaj politički i institucionalni dogovor pokazao ozbiljnost i dogovora koji počiva na onom što bi trebali biti konkretni potezi i pomaci kada je u pitanju funkcioniranje vlasti u FBiH, rekla je Krišto.\nObzirom da nakon federalne razine, na red dolazi i prekompozicija Vijeća ministara BiH, kaže kako očekuje opstrukcije u tom slučaju.\n– U tom smislu, ja nisam mogla ni shvatiti da je koalicija postojala do sada, istina ne na svim pitanjima. No, jednostavno nisam osjećala u pravom smislu riječi da je postojala parlamentarna većina, da se dogovarala i tražila rješenja pa i za neke nebitne stvari, a posebno za neke koje su političke proride. Istina, s aspekta zakonodavne vlasti, mogu kazati da se uopće ne pokazuje interes i želja da se nešto napravi. Samo se opstruira i ono što netko predloži i kaže, do izljeva bijesa na nepotrebne stvari. Mislim da to nije način, niti je dobro za BiH. Mi moramo biti proaktivni i pokazati svoju odgovornost, ono što neki pričaju moramo pretovriti u konkretne stvari i kroz Parlament i kroz izvršnu vlast. Smatram da je to temelj ocjene i nešto na čemu možemo očekivati temelj neke bolje budućnosti u ovoj zemlji, ističe ona.\nSmatra da se SNSD kroz svoju funkciju ponaša možda nekad korektnije i da više doprinosa u odnosu na neke stranke koje pripadaju poziciji.\n– Dolazim iz stranke koja želi iskorake u BiH, želi dobro za sva tri naroda i sve građane koji žive u ovoj državi. Želimo se baviti nužnim stvarima, kao što su ekonomski oporavak, gospodarski rast, evuropskim putem, te rješavanjem naših političkih problema koji ne bi smjeli opterećavati sve ove druge teme, a ne baviti se time koliko će netko dobiti pozicija i slično. Takve stvari se jasno moraju definirati na političkoj razini, zna se tko je dobio izborni legitimitet i na koji način se vlast uspostavlja. Politički dogovori trebaju počivati na principima i načelima kompromisa i programa, a ne na tome hoće li netko biti po želji ovoga ili onoga, ili će netko dobiti poziciju ili dvije. Zna se kako to ide prema Ustavu i to bi trebalo poštivati, kaže Borjana Krišto.


Izračunaj svoj bioritamski broj i saznaj šta te čeka u 2017. - Page 3 of 3 - WANNABE MAGAZINE\nIzračunaj svoj bioritamski broj i saznaj šta te čeka u 2017.\nOvo je godina puna izazova. Ipak, tokom 2017. će se sve završiti kako treba i napokon ćeš se osećati slobodno i rasterećeno. Spremno prihvati nova dešavanja i nove ljude koji ulaze u tvoj život. Velika je verovatnoća da ćeš se napokon zaljubiti, samo pazi da se ne vraćaš starim navikama i osobama iz prošlosti.\nPočetak godine iskoristi kao rezime svega što se desilo u 2016. i izvuci pouku. Ove godine treba da oprostiš i sebi i drugima za sve što se loše desilo i da staviš tačku na sve te priče. Ipak, imaj na umu da je ovo godina završetaka, ali ne i novih početaka te se neke bitne promene neće dogoditi. Ali, makar ćeš raščistiti sve probleme iz prošlosti i ući “čista” u novu godinu, a to je najvažnije. Ove godine obavezno putuj!\nNapokon izlaziš iz začaranog kruga u koji si ušla. Godina 2017. je za tebe godina novih početaka, a energija koju imaš je neiscrpna! Šta god da zamiliš – samo napred, sreća je na tvojoj strani! Ne dozvoli da te bilo šta pokoleba. Ovo je tvoja godina!


Novi lek smanjuje rizik od infarkta, a od kancera za 50%\nIzvor: B92,Lokalne novine | Obrenovac, 30.08.2017.\nNovi lek pod imenom canakinumab može da smanji rizik od srčanog udara za 15 procenata i, što je neverovatno, i od svih vrsta raka za 50 procenata, tvrde lekari iz Brigham and Women's hospital u Bostonu, piše Tajm\nNova studija objavljena u New England Journal of Medicine, predstavljena na kongresu Evropskog društva kardiologa, dala je nove dokaze da smanjenje samo zapaljenskih procesa, bez uticaja na visinu holesterola, znatno smanjuje rizik od srčanog udara, a pomenuti lek se pokazao vrlo delotvornim kod snižavanja tih procesa.\nU studiji u kojoj je učestvovalo 10.000 ljudi koji su već pretrpeli srčani udar, ispitanicima su nasumično davane doze placeba ili leka canakinumab, koji se inače koristi za lečenje retkih imunoloških stanja i funkcioniše tako što smanjuje zapaljenske procese, ali ne i nivo holesterola.\nNakon četvorogodišnjeg ispitivanja, oni koji su primali lek, smanjili su rizik za 15 procenata od dobijanja srčanog udara u poređenju sa onima koji nisu uzimali terapiju. Lek je, takođe, smanjio potrebu za angioplastikom ili ugrađivanjem bajpasa za trideset procenata.\n"Ovaj rezultat je bolji nego što smo se nadali", kaže dr Pol Ridker, koji je i vodio studiju, inače direktor Centra za kardiovaskularne bolesti i prevenciju u Brigham and Women's hospital, inače pionir u otkrivanju uloge inflamatornih procesa kod srčanih oboljenja.\n"Sada imamo jasne dokaze da smanjenje upala na ovaj način snižava stopu srčanog ili moždanog udara, bez ikakvih promena u nivou holesterola."\nOko četvrtina onih koji su pretrpeli srčani udar doživeće novi, čak i ako zadrže holesterol na preporučenim nivoima. Kod njih, izgleda, nije holesterol taj na koji se treba fokusirati koliko zapaljenski proces koji izaziva probleme sa srcem.\nStudija dodatno ojačava činjenicu da bi kardiolozi trebalo da obrate pažnju i na te procese, a ne samo na uobičajene analize holesterola. Običan test krvi na CRP, koji se uvećava u krvi upravo kod upala, može da pokaže doktorima koliki zapaljenski proces u telu imaju njihovi pacijenti.\nPočev od 2003. godine, Američko udruženje kardiologa dalo je uputstva lekarima u kojim slučajevima da koriste CRP, jer se ispostavilo nema dodatne koristi od tih analiza kod onih koji već piju statine, koji svakako smanjuju upale i holesterol.\nIpak, ovi novi rezultati bi mogli da promene ulogu CRP. Oko polovina onih koji su doživeli srčani udar uglavnom imaju povišene inflamatorne faktore, dok polovina ima visok holesterol. CRP test bi mogao da ukaže ko od njih ima problem sa zapaljenjem, a ko bi trebalo da uzima lekove kao što je canakinumab. Lek još nije odobren za lečenje bilo kakve srčane bolesti jer je potrebno uraditi kompletnu studiju.\nOno što je još intrigantnije kod ovog leka jeste to što se pokazao i kao vrlo koristan u preventivi raka. U odvojenoj studiji objavljenoj u Lansetu, a koja je koristila podatke iz pomenute studije, pokazalo se da ljudi koji koriste canakinumab imaju za pedeset posto niži rizik smrtnosti od bilo kojeg oblika kancera tokom više od četiri godine, a da je rizik od fatalnog kancera pluća smanjen za 75 procenata.\nIako veza između raka i srčanih oboljenja nije očigledna, dr Ridker kaže da mnogi koji su imali probleme sa srcem, kao ispitanici iz studije, jesu ili su bili pušači, što je faktor rizika za koronarne bolesti. Pušenje, takođe, uvećava zapaljenske procese. A oni koji puše paklu cigareta dnevno, dovode sebe do hroničnih zapaljenskih procesa pluća.\nOvaj uticaj leka na kancer još je nepotvrđen i potrebno je uraditi nove studije, ali je ohrabrujući, kaže dr Otis Bredli iz Američkog društva onkologa, koji je učestvovao u studiji.\n"Znamo da slobodni radikali i zapaljenski procesi mogu da oštete DNK i da izazovu kancer. Sve ovo ima smisla za mene", kaže dr Bredli.\nStudije su već pokazale, na primer, da upale mogu da budu faktor rizika od dobijanja raka prostate i debelog creva. Sva ova saznanja, ipak, još treba ispitati.\n"Za deset godina više ćemo se baviti personalizovanom medicinom", kaže Ridker. "Neki će koristiti više lekova za snižavanje zapaljenskih procesa, neki će uzimati tablete za skidanje holesterola. Možda ćemo imati i još neke načine i lekove koje sada ne uzimamo u obzir", kaže dr Ridker.


Na izboru februarske "MAXI domaćice meseca" u Novom Sadu\nPosle prazničnih odmora, slavlja i kratke pauze, magazin „Pošalji recept“ nastavlja sa humanitarnim događajima, među kojima je najdugotrajniji izbor za „MAXI“ domaćicu meseca! Tradicionalno, u restoranu „Fontana“ u mirnom delu Novog Sada, okupile su se uvek vedre i dobro raspoložene čitateljke kulinarskih časopisa „Color Press Grupe“, sada već saradnice i prijateljice ove grandiozne medijske kuće. Akcija nije samo način da promovišu svoja kulinarska umeća, no da pokažu svoju humanu stranu, jer sve što one umese poklanja se deci u Dečije selo, Sremska Kamenica.\nTema za mesec februar su palačinke, a koliko vešto i impozantno su uspele da od ove obične slane špecije naprave raznorazne oblike i ukuse, možete pogledati na fotografijama ispod. Slane palačinke ocenjivao je žiri u čijem sastavu su se obreli: Peđa Kovačević, ispred izdavačke kuće „Prometej“, Ivor Sabadoš, saradnik magazina „Pošalji recept“, jedna dama koja se inače takmiči, a čije ime je nasumice izvučeno kako bi se našla u ulozi žirija- gospođa Radmila Vujnović, i nadasve poznato TV lice, koji uvek „naštimuje“ dobru atmosferu- gospodin Višeslav Petković. Degustirajući palačinke raznih ukusa, oblika, sa prelivom, umotanih u zelenu salatu, sa viršlama, mesom, salamama, susamom, i sijaset drugih priloga, žiri je odlučio da nagrade podele ovim redom: treću nagradu odnela je Branka Mandić, kojoj je pripao vaučer u iznosu od pet hiljada dinara, čiji je darodavac izdavačka kuća „Prometej“. Drugu nagradu, sedam dana na Kopaoniku za dve osobe, u vili „Jana“, koju poklanja „Jolly tours“, zaslužila je, po mišljenju žirija, Smilja Telečki, inače višegodišnja učesnica ne samo ove nego svih akcija koje organizuje „Color Press“. Prvu nagradu, vaučer u iznosu od 10.000 dinara, kao i titulu „MAXI“ Domaćice meseca“ februara dobila je Marina Stanojević, koja je i podelila svoj recept sa vama! Nakon obilate trpeze, uživanja u restoranu „Fontana“ i podele vrednih nagrada, sve palačinke odneli smo u Dečije selo u Sremsku Kamenicu, a dok su klinci grickali palačinke, podeljene su im i novine „Color Press Grupe“, među kojima su prvo razgrabili „Hello“, „Lepotu i Zdravlje“, kulinarska izdanja i mnoštvo drugih. Sledeće druženje zakazujemo vam u Nišu, kada će domaćice s juga parirati na istu temu novosadskim domaćicama. Do tada, uživajte u receptu pobednice, kao i u najnovijim kulinarskim izdanjima! I prijavite se! Možda baš vi budete sledeća „MAXI“ domaćica meseca! Pogledajte kako smo se družili:\nRecept: ŠARENE PALAČINKE\nTesto: 2 jaja kašika šećera pola kašičice soli 2dl mleka 2dl kisele vode 200gr brašna 100gr spanaća (blaširan i oceđen) Fil: 250gr feta sira 2dl kisele pavlake 2 kašike ajvara 100gr rendane šunkarice 100gr rendanog trapista 50gr majoneza Sastojke za testo umutiti žicom i ostaviti u frižideru 30 minuta. U polovinu smese za testo dodati spanać. Ispeći standardno palačinke. Fetu, pavlaku i majonez izmutiti. Umutiti spanać. Dodati ajvar, šunkaricu i trapist. Izmešati. Filovati po jednu zelenu i žutu palačinku, staviti jednu na drugu i zajedno urolati. Ostaviti u frizu jedan sat da se stegne, pa seći i služiti. Autor: Nikea Vučetić, Life Content Foto: Mladen Sekulić, Life Content


Canyon URBAN ART konkurs | PC Press\n13. april 2010. 7. april 2017. Aleksandra Šakić\nSvi ljubitelji grafita imaju još dve nedelje da dostave svoje radove na prvi međunarodni URBAN ART konkurs kompanije Canyon – trajanje konkursa produženo je do 30. aprila. Posetioci virtuelne galerije sada mogu i da glasaju za svoje omiljene radove.\nDo sada, blizu stotinu radova je postavljeno na http://urban-art.canyon-tech.com, a umetnici dolaze iz celog sveta: Letonije, Indonezije, Rumunije, Australije, i mnogih drugih zemalja. Posetioci iz preko 55 zemalja su prošli kroz našu virtuelnu galeriju, što se može videti na sajtu posvećenom ovom konkursu. Sve radove će ocenjivati Canyon korporativni tim, kao i međunarodni panel stručnjaka iz oblasti urbane umetnosti: Ryan Seslow, Brenna sa urbanartcore.eu i Lora Zombie.\nMožete ilustrovati koncept urbanog života: muzika, street art, grafiti, neboderi, svetla, bilbordi, moda, automobili, arkadne igare, noćni život, itd. Za najbolje, obezbeđene su i zanimljive nagrade kao što su iPod Touch, Sony Playstation 3, Bamboo Pen & Touch tablet, i dr.\n· Digitalni dizajn: obuhvata grafički dizajn, slikarstvo ili bilo koje drugo delo kreirano upotrebom računarskih programa kao što su Adobe Photoshop ili Illustrator.\n· Crteži i slike: Sve je dozvoljeno: olovke, grafit, markeri, skice, sprej, boje i matrice – sve dok je tehnika primenljiva na papiru, kartonu ili platnu.\nPosetite sajt http://urban-art.canyon-tech.com/ kako biste otvorili nalog, otpremite svoj rad u nekoliko jednostavnih koraka, i podelite svoj talenat sa svetom. CANYON garantuje da vaš identitet neće biti otkriven, osim ako vi to dozvolite.\nTagovi: Canyon, grafiti, konkurs\n← Nokia: C3, C6 i E5 za veću produktivnost i dostupnije socijalne mreže\nVucomm: Upravljajte IP kamerom sa bilo koje tačke u svetu →


[Film] Superman II / Supermen 2 (1980)\nTema: Superman II / Supermen 2 (1980)\nPohvaljen 47.253 puta u 9.558 postova\nSuperman II / Supermen 2 (1980)\nNakon što grupa terorista zaposedne Ajfelov toranj i pripreti celom Parizu hidrogenskom bombom ako vlada ne udovolji njihovim zahtevima, Supermen reši celi slučaj lansiranjem lifta s bombom duboko u svemir, gde njena detonacija neće ostaviti opasne posledice. Međutim, ta se detonacija ipak pokaže opasnom, jer eksplozija rastoči tzv. Fantomsku zonu, u kojoj su bila zarobljena 3 kriptonska kriminalca.\nPredvođeni psihopatskim generalom Zodom, njih se trojica zapute prema Zemlji s ciljem porobljavanja njenog stanovništva. Može li Supermen odbraniti planetu od kriminalaca čije su moći identične njegovima?\nDrugi nastavak uspešnog filmskog serijala o najvećem superjunaku svih vremena, "Supermen 2" reditelja Ričarda Lestera film je koji se gotovo u svakom segmentu nastavlja na svog prethodnika i ni u čemu ne popušta u odnosu na njega. Spoj stripovske akcije, fantastike i nesvakidašnjih avantura, uz dodatak ljubavne priče i pouke o nadmoći dobra nad zlim, i danas je garancija celovečernjeg filmskog užitka, baš kao i pre skoro pune tri decenije.\nRežija: Richard Lester, Richard Donner\nGlavne uloge: Gene Hackman, Christopher Reeve, Margot Kidder


Google tajno kupio startap koji pretvara ekrane telefona u zvučnike – Bankar.me\nGoogle tajno kupio startap koji pretvara ekrane telefona u zvučnike\nJanuary 17, 2018 PLANETA, START UP, SVE VIJESTI Leave a comment\nKako izveštava američki Blumberg, Google je tajno kupio britanski tehnološki startap pod nazivom Reduks (Redux), koji pretvara ekrane telefona u zvučnike.\nRedux je razvio tehnologiju koja eliminiše potrebu za malim zvučnicima u mobilnim telefonima, oslobađajući prostor za baterije ili druge komponente, navodi se na njihovom sada nefunkcionalnom sajtu. Cilj kompanije je da razvije proizvode i sisteme koji omogućavaju prilagođeni fidbek i okolni zvučni signal i sve to – bez zvučnika.\nNejasno je kada je Alphabet – Guglova podružnica iz Irske – preuzela Redux, ali je prenos akcija ove kompanije američkom tehnološkom gigantu potvrđen 13. decembra, prema podacima britanske regulatorne komisije. Crunchbase navodi da se transfer dogodio u avgustu.\nPR Gugla je odbio da komentariše kupovnu cenu i ostale podatke vezane za kupovinu. Sa podrškom investitora, Reduks je u martu 2017. sakupio pet miliona dolara i koncentrisao se na tržišta koja uključuju računarske, mobilne i industrijske tehnologije.\nKompanija je prijavila 178 patenata kako je navedeno na njihovom LinkedIn profilu.\nAlfabet ima niz potencijalnih mogućnosti u radu sa ovom tehnologijom. Njena glavna podružnica počela je da prodaje sopstvene pametne telefone u 2016. godini, tako da novi inženjerski influks iz Reduksa može pomoći kompaniji da razvije telefone sa boljim zvukom.\nNa CES konferenciji koja je održana u Las Vegasu prošle nedelje, Gugl je snažno promovisao svoje zvučnike sa glasovnim kontrolama koji su direktna konkurencija Amazonovom Echo uređaju.\nPOJMOVIGoogle Redux start up\nPrevious Usuditi se – to je cijena uspjeha\nSljedeći Sadržaj na društvenim mrežama!\nGoogle najavio da će medijima plaćati za objavljivanje članaka\nIako bi početak jula trebao biti i početak najposjećenijeg perioda turističke sezone, skoro polovina izdavalaca …\nMajkrosoft pokrenuo besplatnu obuku za stican...\nMaja Krstić – Glavni izvršni direktor P...\nStranci u Crnoj Gori tokom prošle godine kupi...\nBritanija odbila da preda Venecueli zlato vri...\nPoreska uprava: U junu naplaćeno 90,61 milion...\nPropisi EU postigli cilj: Manje naknade pri k...


GAMES Archives - Stranica 62 od 78 - ITNetwork\nObjavljen Doom VFR, ovo su sistemski zahtevi\nObjavljena je Doom VFR igra, a iako naslov to sugeriše, ne radi se samo o VR verziji igre iz 2016. godine, već o verziji sa novim dizajnom koja implementira sve prednosti i mane VR sistema.…\nPhantom 8 je objavio novi gameplay trailer za predstojeću Past Cure igru, koja kombinuje šunjanje i akciju, a pokriva priču čoveka kojeg muče svetlucave, mišićave krojačke lutke. Trejler se fokusira na mehaniku borbe, uz komentar…\nNakon dužeg procesa razvoja, čini se da je izbacivanje ‘A Hat in Time‘ stiglo u pravo vreme. Nakon uspeha 3D platformerskih igara poput „Ratchet and Clank“ i „Yooka-Laylee“ (kao i nekih manje poznatih), čini se…\nNe možete u mnogo igara videti kako Groot koristi lizalicu protiv neprijatelja, kako Captain America surfuje na svom štitu ili kako se J. Jonah Jameson okušava u prenosu uživo. Međutim, „Lego Marvel Super Heroes 2“…


Slučaj Aleksandra Sinđelića, koji se sumnjiči da je umešan u pripremu terorističkih napada u Crnoj Gori, a za koga domaći mediji tvrde da je bio na ukrajinskom ratištu, akualizovao je pitanje u Srbiji - gde su danas bivši ratnici koji su se na ruskoj strani borili u Ukrajini? Da li su oni, koji se nisu vratili pre oktobra 2014. godine, kada je dopunama Krivičnog zakona postalo kažnjivo učešće na stranim ratištima, procesuirani? Kakvi su efekti tih zakonskih odredbi?\nZa 15 lica izrečena je uslovna osuda, kazna zatvora u trajanju od jedne godine, uslovno tri godine; za pet osuđenih kazna u trajanju od jedne godine i šest meseci, uslovno na četiri godine zatvora, dok je jedan dobio godunu dana i 10 meseci zatvora - uslovno pet godina.\nNa ratištu umesto na sudu?


UNS: Policijа dа zаštiti zаječаrske novinаre koji istrаžuju težаk incident u „Noćnom klubu 54“ | Za media\nUdruženje novinаrа Srbije (UNS) trаži od zаječаrske policije dа omogući nesmetаn rаd novinаrа koji istrаžuju i pišu o incidentu u kojem su u subotu u „Noćnom klubu 54“ nаsilnici teško povredili mаturаntа Borisа Brnzаnovićа.\nKаko je UNS-u rečeno u produkciji „Zа mediа“ uoči dаnаšnje konfrencije zа štаmpu koju su povodom tog dogаđаjа zаkаzаli novinаri ove produkcije, pojаvio se šef obezbeđenjа „Noćnog klubа 54“ koji je trаžio dа se prekine sа izveštаvаnjem koje dovodi „Noćni klub 54“ i njegа u negаtivаn kontekst. Nа komentаr urednikа „Zа medie“ Dušаnа Vojvodićа dа su zаvršili rаzgovor, on je dobаcio „ne, nismo zаvršili“.\nPrethodno je vlаsnik „Noćnog klubа 54“ poznаt pod nаdimkom „Tаlijаn“ telefonom zvаo Dušаnа Vojvodićа trаžeći dа ne pominje obezbeđenje, kаo i dа se prekine sа izveštаvаnjem o incidentu u ovom klubu.\nKonferenciju nа poziv produkcije „Zа mediа“ obezbeđivаlа je policijа.\nUNS-u je u ovoj produkciji rečeno dа je u sve vreme trаjаnjа konferencije ispred bio pаrkirаn аutomobil u kojem je viđаnа osobа kojа je nаnelа teške telesne povrede mаturаntu.\nInаče, informаciju o prebijаnju mаturаnаtа koji su mirno nаpustili lokаl nаkon što su ih provocirаli nаsilnici, prvo je objаvilа produkcijа „Zа mediа“, а zаtim su je preneli prestonički mediji.


Izjave pomoćnika srbijanskog ministra Aleksića neprihvatljive, provokativne i opasne – Hrvatska danas\nHrvatska konzervativna stranka dužna je reagirati na jučerašnju izjavu pomoćnika srbijanskog ministra vanjskih poslova Gorana Aleksića koji je rekao da su “֕Vukovarska i Šarengradska ada na Dunavu dijelovi Srbije, jer se naslanjaju na srpsku obalu Dunava”.\nS toga očekujemo od Ministarstva vanjskih poslova da se što hitnije uhvati u koštac s ovom poblematikom kako bi se napokom počeli rješavati granični sporovi s Republikom Srbijom. Pri tome Hrvatska treba koristiti sve mehanizme koji joj stoje na raspolaganju kao punopravnoj članici Europske unije jer ovdje se ne radi samo o vanjskoj granici Republike Hrvatske već i o vanjskoj granici Europske unije, stoji u priopćenju kojega potpisuje Marijan Pavliček, predsjednik Hrvatske konzervativne stranke.


Vrhovni sud, sredstvo za ujednačavanje sudske prakse | HSPF.info – Portal Hrvatskog studentskog politološkog foruma\nVrhovni sud, sredstvo za ujednačavanje sudske prakse\nPitanje potrebe za vrhovnim sudom se ne javlja u većini zemalja svijeta, dapače njegovo postojanje se podrazumijeva i smatra prijeko potrebnim. Vrhovni sud je najviše sudbeno tijelo jedne države čiji je prvenstveni zadatak da odlučuje o spornim pitanja svih nižih sudova, i donosi odluke koje su obvezujuće za sve državne instance.\nPiše: Sanja Zadro / Bljesak.info\nVeć par godina se raspravlja o potrebi za uvođenjem ove državne instance, no prvo pitanje koje se nameće je zašto se pojavljuje ideja uvođenja državnog vrhovnog suda u zemlji koja već ima 2 entitetska?\nBosna i Hercegovina je federalna država, sačinjena od 2 dijela : Federacije BiH i Republike Srpske ( i Distrikta Brčko s posebnim položajem). Svaki od ova tri nivoa države ima svoje zakone i institucije.\nTako i FBiH i RS imaju vrhovni sud, kao najviša sudska tijela koja odlučuju o vanrednim pravnim lijekovima nižih sudova, o redovnim pravnim lijekovima kantonalnih, odnosno okružnih sudova, sukobima i prijenosima nadležnosti i drugim poslovima uređenim zakonima.\nZašto se u ovako uređenom sustavu uopće raspravlja o uvođenju još jednog suda, kad se svi možemo složiti da je jedan od velikih problema ove države prekomjerni broj državnih, entitetskih i lokalnih institucija vlasti? Zato što u trenutnoj situaciji ne postoji tijelo koje osigurava primjenu i zaštitu prava na teritoriju čitave države, a ne samo entiteta, te koje pazi na usklađenost i jednaku primjenu zakona u cijeloj Bosni i Hercegovini.\nPodručje na kojemu se najviše očituje problem neusklađenosti zakona je svakako kazneno pravo. Četiri kaznena zakona dovode do različite sudske prakse, i primjene različitih kazni za ista djela.\nPrimjerice, u FBiH za kazneno djelo otmice predviđena je kazna zatvora od 6 mjeseci do 5 godina, a u RS-u za isto djelo kazna zatvora od 1 do 8 godina. Da bi se prometna nesreća smatrala kaznenim djelom ugrožavanja javnog prometa, u FBiH je potrebno da je nastala šteta veća od 5 000 KM, dok je za RS taj prag znatno niži i iznosi 3 000 KM. Ovi su samo neki primjeri koji ilustriraju pravnu nesigurnost građana u Bosni i Hercegovini.\nJedno potencijalno rješenje je svakako vrhovni sud, koji bi usklađivao primjene kaznenih i drugih zakona, ocjenjivao zakonitost sudskih odluka i usuglašavao sudsku praksu.\nNaravno, da je ovakvo stajalište opće zastupljeno u državi, Vrhovni sud BiH bi već postojao. Nasuprot gore navedenom argumentu o neusklađenosti sudske prakse, navodi se mišljenje da usuglašavanje sudske prakse dovodi do određenog nepoštivanja nadležnosti entiteta u području pravosuđa koje je ustanovljeno Daytonskim ustavom, te da bi uvođenje ovog suda bilo nemoguće učiniti bez izmjene državne strukture i prenošenja više nadležnosti na državu.\nPravna sigurnost postoji samom činjenicom da građani znaju što država može ili ne može učiniti, te da nitko ne može biti osuđen bez valjane zakonske osnove. Nadalje, postojanje Ustavnog suda BiH i Suda BiH se navodi kao sasvim dovoljan broj državnih sudova, koji imaju mogućnost i obvezu da odlučuju u pitanjima sukoba entiteta, i zakonske neusklađenosti s Ustavom BiH.\nBitno je istaknuti da uvođenje Vrhovnog suda BiH ne vodi nužno za sobom promjenu strukture države, štoviše ostavlja pravosudni sustav unutar entiteta onakvim kakav jeste i sada, samo bi se osnovalo tijelo koje bi nastojalo usuglasiti postojeće entitetske zakone, s prvenstvenim načelom kompromisa, a ne umanjenja važnosti jedne ili druge strane.\nIako sudovi FBiH i RS primjenjuju entitetske zakone, ti zakoni moraju biti u skladu sa zakonom BiH, te njihova primjena ne smije biti u suprotnosti s zakonima i ustavom BiH, tako da je nepoštivanje sudske nadležnosti neutemeljen argument.\nKoliko god naši zakoni bili transparentni, to samo po sebi ne označava pravnu sigurnost građana, i ne umanjuje činjenicu da osoba za isto djelo, pred dva suda udaljena 20ak kilometara može dobiti različitu kaznu. Nadalje, Ustavni sud BiH i Sud BiH nemaju nadležnosti koje bi vrhovni sud imao.\nUstavni sud prvenstveno osigurava primjenu Ustava, koji ne ulazi u detalje i specifikacije određenih prava i mogućnosti građana, te činjenica da nešto nije povreda ustava, ne znači da time nije prekršeno pravo građana.\nU nadležnosti Suda BiH spadaju ratni zločini, organizirani, privredni kriminal, korupcija, određena upravna pitanja te žalbe na odluke u ovim djelima. Očito je da to nisu nadležnosti vrhovnog suda, niti osiguravanje istih ciljeva, te da ovi sudovi nisu međusobno isključivi.\nOprečni stavovi zastupnika iz Federacije i RS-a\nU kontekstu bosanskohercegovačke svakodnevnice i pitanje Vrhovnog suda je ispolitizirano činjenicom da političke stranke unutar Federacije BiH i Republike Srpske imaju u potpunosti oprečne stavove o tome treba li uspostaviti Vrhovni sud BiH, i to zbog toga, kao što sam već navela, što bi uvođenje Vrhovnog suda na razini BiH značilo nužne ustavne promjene i prijenos nadležnosti u sferi pravosuđa na državnu razinu.\nBudući da političke stranke praktički donose odluku o tom pitanju kroz svoje predstavnike koji sjede u zakonodavnim tijelima vlasti, razumljivo je što iz njihove perspektive cijelo pitanje izgleda nerješivo.\nOstaje otvoreno pitanje što sa dva Vrhovna suda entiteta, zbog činjenice da bi primjerice iz perspektive Federacije BIH pravosudni sustav bio konstruiran od općinskih, županijskih sudova, Vrhovnog suda Federacije i Vrhovnog suda BiH, što usložnjava proces za osobu koja pokušava ostvariti svoja prava.\nNo, pravno gledano, uvođenje Vrhovnog suda na razini države poboljšalo bi rad pravosudnih institucija u entitetima, jer bi konačno mišljenje davalo jedno drugostupanjsko tijelo, što bi učvrstilo proces harmonizacije kaznenih zakona koji se primjenjuju u Bosni i Hercegovini, ali i ostalih zakona uopće.\nU svakom slučaju debata o tome kako ustrojiti pravosudni sustav da bi se Vrhovni sud uveo na razini Bosne i Hercegovine je korak naprijed, i može biti tema nekog drugog rada – jer pretpostavka toj debati bio bi konsenzus o tome da je Vrhovni sud neophodan na razini Bosne i Hercegovine.\nSerijal tekstova na temu ujednačavanja sudske prakse i harmonizacije entitetskih kaznenih zakona dio je programa Inicijative mladih za ljudska prava u BiH i Centra za ljudska prava Univerziteta u Sarajevu „Mladi za pravdu“, podržanog od strane USAID Projekta razvoja sektora pravosuđa II i Mreže pravde. Stavovi izneseni u ovim tekstovima ne odražavaju stavove USAID-a ili Vlade Sjedinjenih Američkih Država.


EX YU FOREVER: Zvezda koja će večno sjati\nOd polovine devedesetih (preciznije 04.04. 1995. godine) ugasila se najsjajnija zvezda u jugoslovenskom rok sazvežđu. U pedesetoj godini svog izuzetno burnog življenja umro je ZORAN MIŠČEVIĆ (rođen 17. septembra 1945.), vokalni solista i basista na početku karijere VIS-a SILUETE! Prvi rok šoumen u nas, krenuo je sa javnim nastupima startom šezdesetih, a SILUETE beleže prvi nastup 1961. godine u "Domu sindikata" na koncertu Đorđa Marjanovića. Nema dileme da je uz B.M. Čuturu, Miščević jedini izvorni rokenrol singer. Miščevićeva duga, zlata boje, kosa je rezultirala masovnom histerijom devojaka tog vremena, vremena u kom se nije blakonaklono gledalo na takve, ali zlatni pramenovi njegove kose su i danas sinonim za rok zvezdu u vremenu pionirskom. Upustiti se u profesionalne rok vode tada (pre gotovo pola veka) su i mogle samo harizmatične ličnosti poput Miščevića. U Engleskoj tog vremena su ludovali za članovima sastava Bitls, Roling Stouns, Enimals, čupale su devojke kose, vriskale i plakale. U Jugoslaviji se to isto događalo, Ali na koncertima Zorana Miščevića i Silueta. Širom "lijepe Juge" organizatori su bili na mukama, u smislu normalnog privođenja kraja njihovih koncerata.\nSiluete nakon svirke u "Domu sindikata" odlaze na Jadran, i tamo nastupaju po letovalištima. Po povratku u Beograd, Simjanović prelazi u Elipse, a Miščević, Plesničar, Gluščević i Mihailović formiraju sastav Lutalice (pobednici Gitarijade 1964. g. na Sajmištu).\nSvirali su svuda po gradu, Dom kulture Vuk Karadžić, Taš kafe, Euridika, Dansing sala Doma omladine, Gradski podrum... Potom se grupa cepa na dva dela. Sovilj formira svoje Siluete, a na drugoj strani je ostao Miščević sa svojim. Doslovno su svojim nastupima šokirali ondašnju javnost, novine beleže da takvih nastupa nikada nije bilo na našim prostorima. Ustanovljavaju sasvim nove standarde kada su u pitanju scenski nastupi jednog rok sastava.\nPotkraj šezdesetih u, tada najpopularnijoj emisiji "Veče uz radio", voditelj Nikola Karaklajić dva puta pušta "Džamping Džek Fleš", stvar Stounsa, rekavši da sami razlučimo da li smo prvo čuli Siluete pa Stounse ili obrnuto. Podatak koji nam dovoljno govori na kakvom su nivou bili tadašnji sastavi (od kojih je samo u Beogradu bilo više stotina) jer stvari su skidane besprekorno tako da se i repertoar Silueta zasnivao na skinutim stvarima. U pisanje sopstvenih stvari (izuzev prepeva) nisu se upuštali iz nekog razloga, a jednu od dve autorske pesme "drpio" je sastav Boni M (Gota go home-Boni M, Ponoćni voz - Siluete) i napravio svetski mega hit.\nŠirom Juge Siluete obaraju sve rekorde vezane za posetu na koncertima. Kada su svi navlačili odela i bili podšišani na takozvanu "tarzanku", Siluete su iskakale iz tog propisima uređenog izgleda, počev od šarenolike garderobe (u susret hipi pokretu), pa sve do dugih kosa. U šezdesetim se pevalo: "To već zna svako dete, najbolje su Siluete", a u sedamdesetim: "Kada su bile Siluete, Dugmići su bili malo dete."\nJedan ugledni beogradski novinar je bio kategoričan: "Potpisujem da ono što su na sceni radili Zoran Miščević i Siluete, Stounsi nikada neće!" I bi mi drago kad sam to čuo. Moja malenkost je, usput, uvek podupirala jednu takvu tvrdnju jer, svi se slažu, Miščević nije imao od koga učiti i naučiti scenski rok nastup: početkom šezdesetih TV prijemnika nije bilo!\nIstina je jedna, verovati u rokenrol i kapirati ga kao način življenja! Moto prihvaćen u šezdesetim, živi i dan-danas. Mnogima je danas teško i zamisliti da je Jugoslavija bila deo sveta jer svi svetski kulturni tokovi, bez obzira da li se radilo o rokenrolu, slikarstvu, avangardnoj umetnosti i književnosti bili su prisutni i bila je to jedna kulturna utakmica između republika u SFRJ, u prihvatanju i kreiranju pravih vrednosti, a danas, eh danas...\nA teoriju po kojoj metuzalem-sastave treba ostaviti prošlosti ne opstaje, nema uporišta, jer su je lansirali frustrirani likovi, oni koji roku ništa posebno nisu dali ili im je zasmetalo to što nikada neće na svoje koncerte privući (kao metuzalemi) hiljade i hiljade zaljubljenika (onoliko vrediš koliko znaš da stvaraš). Bez obzira na to što je na državnom nivou izostalo "Hal of fejm" isntitucija, i srcima iskrenih, roku posvećenih imena poput MIščevića, Čuture i nekolicine, poodavno zauzimaju svoja mesta.\nTekst je objavljen 2. aprila 2009. g.\nu ŠABAČKOM GLASNIKU


Michelin 235/45R17 PRIMACY 4 94Y TL letnja auto guma | ePonuda.com\nMichelin 235/45R17 PRIMACY 4 94Y TL letnja auto guma cene\n- Karakteristike Širina: 235 Visina: 45 Prečnik: 17 Index brzine: Y Index nosivosti: 94 Otpor kotrljanja: C Upravljivost na mokrom: A Buka: 69 Brend: Michelin Sezona: Letnja Tip Pneumatika: Putnička.\nod 14.490,00 do 14.899,00 din\nKarakteristike Širina: 235 Visina: 45 Prečnik: 17 Index brzine: Y Index nosivosti: 94 Otpor kotrljanja: C Upravljivost na mokrom: A Buka: 69 Brend: Michelin Sezona: Letnja Tip Pneumatika: Putnička\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Michelin 235/45R17 PRIMACY 4 94Y TL letnja auto guma po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Michelin 235/45R17 PRIMACY 4 94Y TL letnja auto guma na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Letnje auto gume cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Michelin Letnje auto gume, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Michelin 235/45R17 PRIMACY 4 94Y TL letnja auto guma sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Michelin 235/45R17 PRIMACY 4 94Y TL letnja auto guma. Pre kupovine, podatke za Michelin 235/45R17 PRIMACY 4 94Y TL letnja auto guma proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


Nega lica, tela i ulepšavanje : Sminka 08.11.2019 - ID 86076924 - KupujemProdajem\nNega lica, tela i ulepšavanje > Šminka > ID oglasa: #86076924 (postavljen: pre nedelju dana)\nTecni-mat ruzevi svetskog brenda . . .120 d. kom. Popust na kolicinu. Razlicite nijanse .\nGeografija 8 - Zavod\npouzdan kupac sve preporuke


SVE SPREMNO ZA SVJETSKO PRVENSTVO U KAJAKU I KANUU Banjaluka će ugostiti više od 1000 sportista | Srpska Info\nSVE SPREMNO ZA SVJETSKO PRVENSTVO U KAJAKU I KANUU Banjaluka će ugostiti više od 1000 sportista\nAutor: Bojan Božić 23.07.2019. 11:47 ➔ 12:39\nFoto: Grad Banjaluka/Promo\nPrva dva dana na rasporedu su takmičenja u disciplini sprint, a za vikend se voze trke u disciplini spust klasik.\nGradonačelnik Banjaluke Igor Radojičić koji je i predsjednik Organizacionog odbora kaže da je Banjaluka stavila sve resurse na rapolaganje organizatorima kako bi ova manifestacija opravdala očekivanja\n-Grad Banjaluka je zajedno sa Kajak kanu klubom Vrbas u funckiji podrške organizaciji. Zadovoljni smo što smo domaćini još jednog velikog takmičenja i očekujem da ćemo biti uspješni organizatori i da će svi gosti biti zadovoljni. Grad će ovih dana živjeti sa kajakašima. Očekujemo da ćemo ugostiti više 1000 učesnika, a tu mislim na sportiste, trenere i ostalu logistiku. Otvaranje prvenstva održaće se sutra u Motelu Ortodoks u 18 časova, pozivamo sve Banjalučane da prisustvuju ali i da ovih dana budu na Vrbasu. Grad je uključen u organizaciju kroz sufinasiranje sportske manifestacije koja je ove godine svrstana u red manifestacija od posebnog značaja. Takođe pomogli smo logistički u organizaciji jer smo i ove godine radili na rekostrukciji staze koja je bila oštećena nakon visokih vodostaja ali smo je doveli u kvalitetno stanje. Očekujem da uspješnom organizacijom pred ICF budemo i u narednim godinama kandidati za velika takmičenja – rekao je gradonačelnik Banjaluke Igor Radojičić\n-Postali smo svjetska destinacija, cijeli svijet zna za nas i za našu stazu. Jedini smo u svijetu smo koji smo napravili niz od deset godina što govori o tome koliko je Banjaluka zanimljiva destinacija. Trudimo se da pružimo najviše što možemo, spremni smo i siguran sam da će tako biti i ovaj put – rekao je Stanković.\n-Vrbas je naljepšti poligon na svijetu i ove godine postavljamo nove standarde. Mi smo bili prvi oragnizatori koji su imali noćnu trku. Ove godine pripremamo još neke organizacione novitete i vjerujem da ćemo postaviti nove standarde. Bez ove male i složne ekipe ne bismo uspjeli u svemu. Moramo se potruditi da organizujemo dobre uslove za naše goste. Ove godine očekujemo oko 1000 ljudi na obalama Vrbasa i moramo se potruditi da im osiguramo sve ono što teba, počev od parkinga, transporta i najsitnijih detalja – jasan je Crnković.\nSaobraćaj na dionici od “Nule” do mosta u Karanovcu i na jednoj dionici u Krupi na Vrbasu biće obustavljen od četvrtka do nedelje u terminu od 8 do 20 časova uz napomenu da će ukoliko se takmičenja budu ranije završavala biti pušten i prije 20 časova. U ovim terminima će saobraćati lokalni autobusi


Jahorina, Bosna i Hercegovina: Hotel Termag - adrenalin paket - Letovanje | Aladin\nHotel Termag - adrenalin paket\nod 166 do 166 €\n- Slobodno korišćenje bazena, saune i parnog kupatilla.\n- 1 x tandem let paraglajding sa iskusnim instruktorima. (U zavisnosti od vremenskih uslova, prevoz do starta na Golu Jahorinu i povratak sa cilja u Vrhprači)\n- 1 x adrenalinska vožnja (1h) sa quad bikeom. (Iskusite off road vožnju sa mnogo zabave i adrenalina)\n- 1 x relaxing bath 20-30 min. sa Babor preparatima. *(opušta, smanjuje stres, njeguje kožu, ostavlja delikatan miris)\n- Slobodno korištenje bicikla tokom vikenda.\nAranžmani i ponude za letovanje: Grčka, Italija, Turska, Bugarska, Tunis, Egipat, Crna Gora, Hrvatska. Letovanje, zimovanje, egzotika, kružne ture, krstarenje, metropole, izleti i vikend ture, first i last minute ponude. Jahorina, Bosna i Hercegovina: Hotel Termag - adrenalin paket - Letovanje.


Sezona 2011/12 - Jelen Superliga - 21. kolo\nGledaoci: 1100 (22000)\n54' Stevanović Siniša\n73' Kovačević Aleksandar\n51' Bratić Vidak\n79' 88' Adamović Marko\n66' 80' Torbica Vladimir\n46' Despotović Đorđe\n59' Nosković Aleksandar\n46' Đorđević Stefan\n59' Milivojev Miljan\n88' Vojvodić Milan\nMarko Petković 76'\nDušan Kolarević 84'\nAugusto Alexi Batioja 4'\nAmer Osmanagić 88'\nMladen Popović 58'\nBojan Aleksić 65'\nNikola Vasiljević 88'\nMiloš Mijić 65'\nNemanja Milić 58'\nDanas je OFK Beograd izašao u crnim dresovima i crno se i pisalo domaćinu, već u 4 minutu. Nakon kornera koji je izveo Osmanagić, najbolje se u kaznenom prostoru domaćih snašao Batioha koji je uspeo da pogodi mrežu i Romantičari vode već na startu.\nSpartak - OFK Beograd 0:1.\nOFK Beograd igra kako je najavljivao, već od starta je nametnuo ritam i nedozvoljavaju domaćinima da organizuju napad. Raspoloženje za igru se videlo i kod Aleksića koji je u 8. minutu pokušao sa distance da poveća rezultat, ali je lopta otišla pored gola.\nNešto što su prikazivali na Omaldinskom stadionu, ali i na ostalim terenima u Srbiji, tandem Petković - Batioha, pokazali su i u Subotici. Prepoznatljiv prodor Marka Petkovića, centaršut na drugu stativu, Batioha pokušava glavom, ali lopta ide pored gola. Igrao se 12 minut.\nDomaćin se oslobodio pritiska u 20 minutu, ali i u tom periodu OFK Beograd stvara šansu. Odbrani Spartaka je pobegao centarfor Popović, ali je oklevao pri šutu, te je njegov udarac izblokiran. U 25 minutu, pokušali su nakon par "štikli" Batioha i Osmanagić, a Ekvadorac pokušava sa distance i lopta od jednog igrača Spartaka završava u korneru.\nNapadi OFK Beograda se nastavljaju, te nakon kornera koji je izveo Osmanagić šansu da zatresu mrežu su imali i Kolarević koji je izblokiran i Nikolić čiji je šut završio preko gola golmana Aleksića.\nOFK Beograd je prepustio inicijativu Spartaku do kraja poluvremena i znalački čuvao loptu, ali i vrebao svoje prilike iz kontranapada. Spartak je sve akcije pokšavao da organizuje preko sredine terena, ali Kolarević i Nikolić su zatvorili sve prilaze. Ako je i koja lopta prošla, Gašić i Kecojević su bili na mestu.\nSpartak je pokušao u 39 minutu preko Noskovića da ozbiljnije ugrozi Lukača, ali je lopta nakon udarca glavom centarfora domaćih otišla pored gola. Minut kasnije usledila je kontra Romantičara koju je povukao Kolarević. Sam je nosio 30 metara, izgradio sebi poziciju za šut, ali rezultat je ostao nepromenjen.\nDomaćin nije puno pokazao u prvom delu, ali je imao izuzetnu šansu u smiraj. Nosković je šutirao sa 7-8 metara, ali je bio neprecizan na sreću navijača OFK Beograda, koji su i ovaj put došli da podrže svoj tim.\nDjorđević je ušao u igru umesto Despotovića kod domaćina već na samom startu drugog dela. OFK Beograd igra u istom sastavu.\nPrimetna je terenska inicijativa Spartaka, što im se i isplatilo. Đorđeviž je prošao po desnoj strani OFK Beograda, uputio oštar centaršut. Niko iz odbrane nije zatvorio drugu stativu, na koj se našao Vidak Bratić i domaćin dolazi do izjednačenja u 50 minutu.\nSpartak - OFK Beograd 1:1\nU 59 minutu Rodić dobija žuti karton. OFK Beograd seli težište napada na polovinu domaćih. Milić je zamenio Popovića kod OFK Beograda. Milivojev menja Noskovića u ekipi Spartaka. Žuti karton dobija i Torbica.\nDomaćin ima blagu terensku inicijativu, ali i OFK Beograd pokušava da stvori svoje šanse. U 65 minutu Mijić menja Aleksića. Dugo se ništa nije dešavalo, dok se u iznenadnoj šansi nije našao Batioha. Lucidnim potezom ga je proigrao Nikolić, Ekvadorac se našao ispred golmana ALeksića, ali nije uspeo da zatrese po drugi put mrežu domaćih. Igrao se 69 minut.\nU 73 minutu Kovačević je dobio žuti karton zbog povlačenja Nikolića. Iz prekida nije bio uspešan Mijić. Minut kasnije i Petković je dobio žuti karton.\nSledili su se navijači OFK Beograda u 78 minutu, kada je Gašić na trenutak zaboravio Milivojeva, ali Lukač je uspeo da ispravi grešku štopera Romantičara. Tenzija je porasla par minuta kasnije kada je Torbica nepropisno zaustavio Nikolića i dobio drugi žuti karton i napustio igru.\nOFK Beograd jeste brojčano nadmoćniji, ali još uvek je težište igre na sredini terena. Čak su i napadi domaćih opasniji. OFK Beograd pokušava da organizuje svoje napade, ali igrači Spartaka uspevaju da preseku svaku akciju. OFK Beograd ne liči na ekipu iz prvog dela.\nVojvodić menja Adamovića u Spartaku, a Vasiljević Osmangića kod Romantičara u 89 minutu. Rodić i Batioha pokušavaju da smire ozbiljne napade domaćih i da naprave nešto ozbiljnije u napadu, ali nema opasnosti pred golom Spartaka.\nFK Spartak - OFK Beograd 1-1\nNajava za utakmicu protiv FK Spartaka\nMilinković i Babić: Eh, ta nervoza\nFK Spartak ZV - OFK Beograd 1-1 (0-1)\nKad je teško - Bratić


Ministar Stefanović sa porodicom preminulog policajca Novice Ribaća\n- Veoma sam ponosam na pripadnike Žandarmerije koji su pokazali izuzetnu solidarnost, pokazali su da su ljudi pre svega i da su jedinica koja brine o porodicama pripadnika koji danas više nisu sa nama, a dali su živote tokom obavljanja svog posla i najznačajnijih zadataka - istakao je ministar Stefanović.\n- Danas su Andrijana, Strahinja i Dejana dobili od Žandarmerije stan, dobili su priliku da svoj život nastave na bolji i kvalitetniji način. Oni imaju podršku Ministarstva unutrašnjih poslova i čitave ove jedinice koja je brinula o njima ne samo danas nego i godinama unazad - rekao je Stefanović.\nPorodici preminulog policajca pripadnici Žandarmerije kupili su stan\n- Žandarmerija je pokazala još jednom svoju humanost bez obzira na sve druge poslove koje obavlja, pokazali smo da smo pre svega ljudi. Sakupili smo novac u iznosu od tri miliona i 600 hiljada dinara i kupili smo ovoj porodici stan površine 48 kvadratnih metara - rekao je Luković.


Svaka dova, svaka lijepa riječ, svaka misao, svaka suma novca - porodici Dervišević iz Bihaća sve puno znači. Ammar i Davud, iako sićušni, već moraju voditi velike bitke, mnogo veće od njih, ali nije to prepreka kad imaju svoju armiju dobrih ljudi - vas.\nRazličitim humanitarnim akcijama i donacijama dobrih ljudi širom BiH i regije do sada je sakupljen značajan dio novca koji je potreban kako bi se malim hrabrim blizancima omogućio normalan život. Kako je prije par sati objavljeno na Facebook stranici Podrška za Ammara i Davuda - dva mala zmaja, za isplatu dugovanja na klinici u Njemačkoj za sada imaju 15.506 KM, a potrebno im je još ogromnih 155.000 eura.\nMogu li Ammar i Davud ujediniti Bosance i Hercegovce? Može li 15.000 ljudi svojim prilozima od 10€ ili više priključiti se akciji za blizance i pomoći im da isplate dugovanja prema klinici? Nimalo ne sumnjamo u veliko srce naših Bosanaca i Hercegovaca.\nU prilogu Humanitarne organizacije 4Life poslušajte životnu priču mlade majke rodom iz Cazina, poznatoj po aktivnom učešću u mnogim humanitarnim akcijama, a sada i sama treba pomoć za svoja dva dječaka. Kako da na dobro ne odgovorimo dobrim?\nViše informacija o teškoj životnoj sudbini ova dva nevina bića možete pročitati na linku u prilogu ==> Pomozimo porodici Dervišević iz Bihaća i njihovim hrabrim blizancima.\nObjavio: Wed, 19/12/2018 - 20:36\nCazin uz Ammara i Davuda: Poznata prodajna mjesta za humanitarni film\nPZ Aronija Tatarevich & Sons iz Cazina kompletan prihod od prodaje svojih proizvoda donira Ammaru i Davudu\nBudi dio velike humane priče: 22. marta u Cazinu kolačijada za Ammara i Davuda\nHumanost na djelu: Učenici OŠ Ostrožac održali uspješnu kolačijadu za Ammara i Davuda


FALKEN 215/55 R17 ZIEX ZE310 ECORUN 94V - Internet Prodaja Guma\nFALKEN 215/55 R17 ZIEX ZE310 ECORUN 94V\nDezen ZIEX ZE310 ECORUN\nLetnja guma FALKEN 215/55 R17 ZIEX ZE310 ECORUN 94V sa garancijom od 36 meseci, dostupna je uz besplatnu isporuku na adresu vašeg vulkanizera.\nPoboljšanje smeše na nano nivou\nSmešu su poboljšali na nano nivou koristeći napredne tehnologije i simulacione programe. Time je omogućeno bolje prijanjanje na mokrom i suvom, kao i duži životni vek gume.\nIzuzetno mala potrošnja goriva\nU nazivu dezena nalazi se reč „EcoRun“. Ovim proizvođač naglašava da ih karakteriše manji otpor pri rotaciji. To znači da je tokom eksploatacije ovih ekoloških guma manja je potrošnja goriva i dugoročno gledano, primetna je ušteda novca.\nTehnologija Adaptiv Constant Pressure\nU pitanju je inteligentno dizajnirana gazeća površina koja se prilagođava svim situacijama kako bi povećala kontaktnu površinu. Time se osiguravaju ravnomerno habanje, stabilnost prilikom upravljanja i odlično prijanjanje.\nKLEBER 215/55 R17 Dynaxer HP4 94W


Plazma Festić za buduće filmofile - Lepota i zdravlje\nPlazma Festić za buduće filmofile\nPriča o odrastanju uz FEST stara je koliko i sam festival. Nesporna je činjenica je da su mnoge generacije formirale svoj filmski ukus upravo zahvaljujući FEST-u i uz pomoć FEST-a. Međutim, to odrastanje uz FEST sada dobija dodatnu dimenziju, uz “Plazma Festić”, program specijalno posvećen mladoj publici.\nU sklopu 45. FEST-a repertoar za mališane i tinejdžere čine četiri veoma kvalitetna filma, dva crtana i dva igrana, među kojima je i kandidat za Oskara, kao i film nagrađen u Kanu.\nDobar izbor filmova garantuje da će u publici, među decom, sigurno biti neki od budućih filmofila i zaljubljenika u film i FEST.\nPosebno interesantnim za tinejdžere čini se slovenački film “Nika”, reditelja Slobodana Maksimovića, o gimnazijalki koja sanja da vozi Formulu 1.\nZbog tragične smrti oca, majka joj zabranjuje da trenira karting, a Nika pogođena nerazumevanjem majke, počinje da beži iz škole, krišom trenira i nalazi u utehu u tattoo majstoru Aleksi.\nTu je i odlični, u Kanu nagrađeni animirani film “Crvena kornjača” oskarovca Mihaela Dudoka, o čoveku koji se usled brodoloma našao na pustom ostrvu. Borba sa kornjačom, pticama, prirodom, borba sa samim sobom, do trenutka kad spozna da priroda ide svojim tokom i da joj se ne treba suprotstavljati. Naprotiv, priroda je naš prijatelj.\nŠvajcarski kandidat za Oskara, crtani film “Moj život kao tikvica”, u režiji Kloda Barasa, govori o dečaku koji završava u domu za nezbrinutu decu. Okružen mališanima poput njega, koji dele sličnu traumatičnu sudbinu, počinje da gradi svoj život iznova.\nVeoma upečatljiv pogled na surovi svet odraslih iz vizure deteta.\n“Torba puna sećanja” je igrani film koji nas vodi u okupiranu Francusku. Moris i Žozef, dva brata, mlada Jevrejina, prepušteni su sebi, i samo zahvaljujući ličnoj hrabrosti i domišljatosti mogu da prežive neprijateljsko okruženje i ujedine porodicu.\nČudesna atmosfera bioskopskog mraka i gledanje filmova na velikom platnu predstavlja poseban doživljaj, kako za odrasle, tako i za decu. Mnogi slavni reditelji i glumci često govore o tom neponovljivom iskustvu i susretima sa filmovima u bioskopu, kada su se zaljubili u film i zauvek opredelili ka sedmoj umetnosti.\nZato, povedite svoju ili decu vama dragih ljudi na neku od projekcija u Domu omladine, Jugoslovenskoj kinoteci i Centru za kulturu “Vlada Divljan”. Možda baš ovaj “Plazma Festić” probudi umetnika u njima. U svakom slučaju, ovogodišnji programom Festića obećava da će to sigurno biti lepo provedenih dva sata druženja.\nNovi wellness trend: Bez alkohola! (+ recept za moktel)


Poslao: 27 Jun 2015 18:53\n4Ovo se svidja korisnicima: voja64, WS2, djboj, HP 35\nУ поређењу са каснијим биткама, код Халхин хола Јапанци и нису попили толико велике батине - јесу поражени гадно, али су успели да се спасу краха. Главни разлог што су одустали од ширења на њихов запад је што видели којом снагом су их напали Совјети. Они су успели да усред степе, бестрагије, довуку многобројне тенкове, артиљерију, довољно горива и муниције да пуцају без престанка. Ту су Јапанци схватили да не могу да се носе са Совјетима - и одлучили да крену на њихов исток...\n3Ovo se svidja korisnicima: voja64, kalens021, Cufo\nIma tu nečeg i vanvremenskog ili vanteorijskog ili vanlogičnog. Generalno, Hitler je uspio da slomi sovjetsku državu i ruski i priruske narode na skoro čitavom evropskom dijelu SSSR. Bilo je za očekivati raspad sistema u ostatku sovjetske pozadine, kolabiranje fronta, problemi sa popunom. Ali ništa od toga se nije desilo. Ni na Uralu ni u samom Lenjingradu. To ni Napoleon nije mogao da predvidi.\nA da stvar bude nepredvidljivija, nisu se samo Rusi održali u odbrani Moskve i ostalih razbojišta, održali su se i u kontra - pohodu na Zapad. I to sa polaznom tačkom na Volgi i Nevi. Tako da tu ima nečeg Mihalkovićevskog, a ne samo strogo procijeniteljskog.\nŠto se tiče Japanaca i Sibira, osim što su ih Rusi odrali kao zeca tokom testiranja sovjetske snage kod Halhin Gola, sklopili su Đapanezi, čini mi se sasvim pristojnu sirovinsku bazu u Mandžuriji i na Korejskom poluostrvu. Osim sirovinske baze tamo su imali i industriju pa i lokalno stanovništvo za robovanje. A sve u neposrednoj blizini Japana. Jedino valjda nije bilo nafte ali tada nafta se nije crpila ni u Sibiru.\nU Sibiru i Dalekom Istoku su bile teritorije NKVD, Daljstroj u Magadanu i slično. Nije to bila "teritorija izbora".\nPoslao: 27 Jun 2015 20:58\n4Ovo se svidja korisnicima: Uzelac2106, Cufo, voja64, Georgius\nCufo ::Kolege, hvala puno na raznovrsnim, inspirativnim i znalačkim odgovorima! Uvek izađete u susret svakome i pomognete koliko ste u mogućnosti - zbog čega se osećam izuzetno privilegovanim što sam član ovog foruma! U današnjem vremenu otuđenja i ne okretanja glave ni prema kome od koga ne može da se izvuče kakva korist - ne može čovek a da ne oseti neku prijatnu toplinu u duši...\nEvo ti još jedan podatak - ministar naoružanja i municije F. Tot 29.11.'41. u razgovoru sa Hićom preporučuje mu da prekine rat sa SSSR-om. Rekao mu je tom prilikom "da je Njemačka i u vojnom i ekonomskom aspektu rat već izgubila".\n(К. Reinhardt, Die Wende vor Moskau. str. 184).\nPoslao: 27 Jun 2015 21:10\nkljift ::Ima tu nečeg i vanvremenskog ili vanteorijskog ili vanlogičnog. Generalno, Hitler je uspio da slomi sovjetsku državu i ruski i priruske narode na skoro čitavom evropskom dijelu SSSR. Bilo je za očekivati raspad sistema u ostatku sovjetske pozadine, kolabiranje fronta, problemi sa popunom. Ali ništa od toga se nije desilo. Ni na Uralu ni u samom Lenjingradu. To ni Napoleon nije mogao da predvidi.\nU mnogo čemu se slažem sa Vama, kolega, ali u ponečemu i ne:\n-ako računamo za "evropski deo Rusije/SSSR" prostor do tradicionalne linije Ural-Ural-Kaspijsko j. ... onda je Wermacht omanuo jer je zauzeo samo 40% tog prostora - od nemačke granice do Moskve je tek jedna trećina puta do Urala (planinskog lanca)... a kako je Staki pravovremeno prebacio gro industrijske mašinerije iza Urala a tamo je spremao i neprebrojne nove divizije jeftinog topovskog mesa (u poređenju sa količinski ograničenim i po Evropi i Africi razvučenim nemačkim ljudskim resursima - pri tom pojedinačno znatno skupljim za održavanje kao što je vojnik Zapada uvek i bio),\n-naprotiv, Hićo baš nju (državu/aparat/sistem) nije uspeo da slomi... jer je Staki znao da je jedini način da izgubi - upravo da se uruši ona... kao 1917.! Dok god se to ne dešava mogao je da šalje okeane ljudi da se bacaju pod gusenice Wermachtovih tenkova, gubi bitke i ljudstvo i ne brine... sa svakim novim osvojenim kilometrom nemačka vojna, industrijska, saobraćajna, tehnološka i svaka druga mašinerija se više naprezala i zagrevala a logistički košmar rastao unedogled... Guliver je krupan i snažan delija ali dovoljan broj Liliputanaca će i njega iznuriti - samo je potrebno vreme i količina... na mnogim delovima fronta je znalo da zafali municije ali je NKVD i sl. uvek bio snabdeven i nije znao za deficitarnost - tu je čak uvek moralo biti i viška... i u boksu važi: ma kakva batine dobio, dok god nisi nokautiran imaš šanse da pobediš (makar slučajnim srećnim zamahom) - a šta je nok aut do privremeno urušenje nervnog, upravljačkog, organizatorskog, kontrolnog, pokretačkog sistema (u najkraćem: čuvaj bradu, a nos ćeš već nekako rekonstruisati kod plastičnog hirurga)? Hiću je jedino odgovarao nock out (pri tom je vreme, vreme (meteo) i prostor su radili protiv njega) - Stakiju je odgovaralo sve ostalo (pri tom je vreme, vreme (meteo) i prostor su radili za njega)!\n-Staki je znao da Hićo mora završiti sa Engleskom pre nego krene sa svim što ima na njega-ostaviti sebi za leđima takvu silu je prenaivno... pa je kontao da će mu to biti taman da se spremi i naoruža k'o niko... i stoga je bio iznenadJen (i uvredJen) tako suludim kockanjem Hićovim... najrealnije: ozbiljna država neće pasti ako joj osvojiš jedva 7% teritorije - ma kako važan deo teritorije![\n-moje lično mišljenje je da je na odluku Nipponske Visoke Komande da ipak odbere plan "Jug" presudno uticalo iznenađujuće lako padanje evropskih kolonijalnih sila pod Wermachtove noge... tako su francuske, holandske i (pošto se očekivao brz pad britanskih ostrva) britanske kolonije ostale same i bez zaštite odsečene i neorganizovane na drugom kraju sveta te ih je bukvalno trebalo samo ubrati kao zrele dudove (bukvalno samo dodirneš prstom i voćka sama pada na dlan)... plus što se je ovaj plan uklapao u sanjanu sliku "mornaričke struje" u Vrhovnoj komandi o "najvećoj morskoj imperiji ikada" (Britanija je sa 2 resursno nebitna ostrva osvojila svet, šta bi Japan uradio sa prirodnim bogatstvima krcatim nebrojenim ostrvima Filipina, Indonezije, Polinezije, Melanezije, Okeanije... koliko bi se tu luka izgradilo, vojnih baza, mornaričkih ispostava, snabdevačkih centara, aerodroma,...)... takođe mislim da jpanci imaju neku fobiju od hladnoće i prirodno su žimogrožljivi (za razliku od mnogih od svoje rase - Eskima, Evenka, Samojeda i ostalih sibirskih naroda žute rase)...\nEto, odužih, ne zamerite... samo moje skromno mišljenje.\nŠto je meni zapanjujuće kako Nemci nisu znali da iskoriste ''antirusko'' raspoloženje naroda u pribaltičkim zemljama, Kavkazu i Ukrajini. Naravno, odatle je regrutovano dosta boraca u SS ali na primer u Ukrajini su vršene masovne likvidacije stanovništva što je taj narod odvratilo od Nemaca. Plus i samog Stepana Banderu su Nemci uhapsili.\nPoslao: 27 Jun 2015 22:04\nMoje lično mišljenje, ne znači da sam u pravu, je da su Nemci žestoko potcenili SSSR, misleći da će završiti sa njim za par meseci, tako da su odmah počeli da prave "životni prostor" bez starosedelaca na njemu. Da su naslutili da će to biti tako dugačak rat, da su se prema domicilnom stanovništvu ponašali kao na primer sa Francuzima, Belgijancima ili Holanđanima, imali bi puno manje problemima sa partizanima, jar narod u beznađu ne bi bežao u šume. Linije snabdevanja bi bile sigurnije, a i veći broj stanovnika bi se uključio u rat protiv komunizma. Potceniti protivnika je najsigurniji način da izgubiš od njega.\nPoslao: 27 Jun 2015 22:14\n3Ovo se svidja korisnicima: Cufo, voja64, vathra\nCitat:@Cufo - A taj Kanaris je meni na prvom mestu u plejadi najjačih nemačkih likova kao Rommel, Guderian, neki tenkovski i lovački asovi i sl. zanimljivi likovi - mislim da se takva ekipa izuzetnih pojedinaca nije skupila na jednom mestu od Napoleonovog dream teama...\nKanaris je faca .., o tome diskusije nema, ali i na drugoj strani je bilo likova, koje majka više ne rađa.\niz plejade Staljinovih "željeznih narkoma" - Aleksej Nikolajevič Kosigin, jedan od najvažnijih ljudi za evakuaciju industrije iz zapadnih djelova SSSR-a i neposredno odgovorni za evakuaciju moskovske industrije.\nKreator lenjingradskog Puta života i organizator naftnog cjevovoda ispod Ladoškog jezera.\nPoslao: 27 Jun 2015 22:26\nUpravo to! Hićo je govorio (nadao se naglas) da će se "boljševiška trula tvorevina srušiti sama od sebe"... sve je uložio u jedan udarac iz sve snage kojim bi nokautirao SSSR... Staki je bio savršeno svestan da je za pobedu dovoljno da izdrži/podnese/amortizuje/upije taj jedan udarac iz sve snage, da Wermachtu stvorenom za manevarski, iznenadni, rešavajući rat uskrati takav i nametne nepoželjan i nepodnošljiv rat iscrpljivanja... vreme, resursi i prostor su na njegovoj strani i obaviće sve sami za njega. Trebalo je samo čekati kraj...\nMožda je najbolji primer: gepard. Može da trči imprsivnih 120 na sat! Ali samo 15ak sekundi, nakon kojih mu je duša u nosu i jedva stoji na nogama... ako mu tih prvih 15 sekundi izmaknu, impale posle mogu i da ga, da prostite - zapišavaju koliko je slab, iscrpljen i nemoćan da se pomeri a kamoli da im naudi...\nPoslao: 27 Jun 2015 23:00\nMa ko je kriv Hići kad nije naučio lekcije od svih predhodnih propalih pokušaja okupacije poput Napoleona.\napostata :: Kanaris je faca .., o tome diskusije nema, ali i na drugoj strani je bilo likova, koje majka više ne rađa.\nVau, zvuči kao apsolutno zadivljujuć čovek... i još mlad... spektakularan podvig deloklizacije industrije, možda i odlučujući... a snabdevanje je definitivno odlučilo u opstanku Lenjingrada!!\nIzvrsno, hvala, nisam znao za dotičnog gospodina. Verovatno su mnogi ruski ljudi izveli veće podvige od germanskih ali nekako su manje slavni kod nas i manje prisutni u medijima i svakodnevnom govoru. Nemci su čak izborili status kul tipova (evo sam priznajem da sam u neizbežnom klinačkom divljenju snazi i moći bio čak oduševljen njima... vremenom odrasteš i shvatiš da je pravda i istina uvek nedodirljivo iznad snage i moći) i superheroja... Zapad je pobedio u kulturnom ratu.\nOvaj topic je pregledan 632261 puta


Digitalizacijom zdravstva do unapređenja usluga - Večernji.hr\n11. travnja 2016. u 19:12 0 komentara 167 prikaza\nPredavanja o digitalizaciji zdravstva, novim sustavima koji mogu unaprijediti uslugu za pacijente te o boljoj analizi podataka samo su dio bogatog programa 1. regionalne konferencije digitalne medicine “Budućnost je sada”. Na konferenciji u organizaciji Večernjeg lista, portala Ordinacija.hr te HIT konferencije sudjelovat će više od 400 stručnjaka koji će u petak 15. travnja u zagrebačkom Hypo centru moći razmijeniti iskustva i planove te započeti suradnju.\n– Cilj je konferencije na jednome mjestu spojiti sve sudionike zdravstvenog, farmaceutskog i IT sektora te potaknuti i ubrzati procese koji korištenjem IT-a daju bolju kvalitetu zdravstvene skrbi za pacijente – objasnio je Mladen Kovaček, jedan od organizatora iz HIT konferencije, te napomenuo kako bi se uspjehom smatrao početak konkretne suradnje između kompanija. Predavanja će na konferenciji održati upravo lideri iz vodećih zdravstvenih, farmaceutskih i IT tvrki. O svim prednostima koje donosi digitalizacija govorit će Jesus del Valle iz Bayera, a kao predstavnici domaće ICT industrije s bogatim međunarodnim iskustvom u panelu će sudjelovati i Mario Ravić te Ivan Lupić iz tvrtke Ericsson Nikola Tesla.\n– Korištenjem informacijsko-komunikacijskih sustava procesi u zdravstvu znatno se ubrzavaju pa se time podiže i efikasnost, što dokazuje i već postojeći sustav e-Recepta koji je ocijenjen najboljim u Europi – objasnio je Ivan Lupić te dodao kako se korištenjem suvremenih tehnoloških mogućnosti i analizom podataka može utjecati na unapređenje ishoda liječenja i povećanje kvalitete života.\n“Digitalna konferencija u korist zdravstva” te “Partnerstvo IT-a i zdravstva” dvije su pedesetominutne rasprave na kojima će stručnjaci raspravljati o trendovima. Osim velikih kompanija, priliku će dobiti i mlade tvrtke te startupi za koje se organizira i poseban dio konferencije gdje će se predstaviti, ali i dobiti savjete za poslovanje.\n>> Očekuju nas velike promjene u zdravstvu\nKljučne riječi Mladen Kovaček digitalna medicina regionalna konferencija\nUgovorili isporuku vagona vrijednih 46 mil. kuna za Francuze i Nijemce


Samoregulacja je najvažnija karakteristika emocionalnog razvoja.\nSavremena istraživanja u neuronauci su pokazala da su rana iskustva interakcija zabeležena u mozgu i da utiču na regulaciju emocija.\nRazlog za razumevanje svake komponente u razvoju samoregulacijskih sposobnosti je u činjenici da dete uči da „upravlja sobom“ i počinje da stiče kontrolu u ponašanju, emocijama i kogniciji, koje su nužni elementi funkcionisanja tokom života.\nSamoregulacija je ključna veza između genetske predispozicije, ranog iskustva i funkcionisanja u odraslom dobu.\nBebe se rađaju sa sposobnošću mozga da upravljaju svojim ponašanjem, da mogu same da se umire. Kada je beba umorna mora da ume da to pokaže majci, da uspori pokrete, snizi frekvenciju srca, da ne obraća pažnju na osećaj punog želuca, na zvukove unutra i okolo da bi nervni sistem mogao da se odmori, da se dobro oseća i da joj to prija, da može da utone u san.\nOdrasli često pokušavaju da kontrolišu ponašanje deteta pre nego što ga uopšte upoznaju. Brojna literatura, saveti stručnjaka, iskustva drugih roditelja nekada više zbunjuju nego što pomažu u situacijama kada je beba uznemirena i ne može sama da se umiri.\nU prvih šest meseci dok dete još uvek ne oseća da je individua, majka ima veliki uticaj i mogućnost da mu pomogne u samoregulaciji.\nIzražajnom mimikom lica aktivira miror neurone u bebinom mozgu.\nMelodičnim govorom, glasom viših frekvencija pobuđuje bebu dok je na potpuno drugačiji način smiruje.\nVodi računa o udaljenosti, nalazi se na dijaloškoj distanci sa koje beba može najjasnije da je vidi, čuje i da može da je dodirne.\nNeke bebe budu lako preplavljene senzacijama tako da počnu da izbegavaju situacije kao što je na primer kontakt očima što utiče na proces povezivanja sa roditeljima, ukoče telo kad ih uzmu u ruke pa roditelji pomisle da ih beba ne voli. Beba plačem šalje poruku „moje granice su prekoračene“, dok roditelji najčešće pomisle da je gladna i daju joj hranu.\nNežnim dodirivanjem kože i kontaktom oči u oči aktivira se lučenje oksitocina kod bebe ali i kod majke, dok čvrstim zagrljajem daje prorioceptivnu stimulaciju. Putem senzornih informacija, poruka koju beba dobija je sa tobom sam, nalaziš se u mojim sigurnim rukama.\nPomaganjem bebi da se smiri, beba uči da sama upravlja svojim ponašanjem dok majka već tada radi na koncentraciji i budnosti deteta.\nAko je iz bilo kog razloga odnos majka – dete narušen, dolazi do disfunkcije, majka će biti ili previše uključena ili isključena.\nDa bi se ostvarile kvalitetne socijalne interakcije neophodno je da bude dobro senzorno procesiranje. Da bi dete bilo uspešno potrebno je da se harmonizuje ono što je unutra i ono što je spolja. U protivnom dolazi do regulatornih poremećaja koji se sa obrascima ponašanja identifikuju kao hipersenzitivnost, hiposenzitivnost, motorička disorganizovanost i impulsivnost.\nKod visoko rizične novorođenčadi teškoće u samoregulaciji su najčešći znak nekog problema, a poboljšanje regulacije jedan od prvih znakova oporavka. Posmatranje i praćenje detetovog stanja uzbuđenja se nastavlja i u starijem dobu, ne samo u novorođenačkom.\nStanje pobuđenosti utiče i istovremeno je i samo pod uticajem detetove percepcije i interpretacije senzornih inputa. Stanje pobuđenosti i aktivnosti mora da bude na srednjem nivou kako bi se proces učenja odvijao nesmetano.\nUmirivanje u rukama uz nežno ljuljanje i stavljanje na grudi su najčešće strategije koje mame primenjuju za umirivanje beba. Dugoročno gledano beba tako uči da je zavisna od mame ili neke druge odrasle osobe koja će otkloniti nelagodu koju oseća.\nBaby handling – način kako bebu držimo i spuštamo u krevetac i na pult za presvlačenje može u mnogome da pomognemo bebi da se sama umiri. Čvrsto držanje ruke na bebi uz tiho pevušenje pomaže joj da utone u san i da razvija samostalnost.\nPrekomerno plakanje je znak da postoji problem u samoregulaciji koji beba ne može sama da prevaziđe ali je istovremeno i prilika da uz pomoć roditelja nauči da se nosi sa teškoćama.\nPomoć roditeljima i odraslima koji brinu o detetu da razumeju njegov senzorni profil, specifične senzorne potrebe i kako to utiče na detetovo ponašanje. Razumevanje zašto se određeno ponašanje javlja je prvi korak u pristupu detetu.\nModifikovanje okruženja koje odgovara detetovim senzornim potrebama kako bi se izgradilo senzoričko iskustvo.\nDirektna intervencija, sprovođenje individualizovanog direktanog tretmana (“jedan na jedan”) baziranog na senzorno-integracijskoj teoriji i kliničkom zapažanju od strane specijalizovanog praktičara za senzornu integraciju.\nSaznanja o ranom emocionalnom razvoju i regulaciji pomažu u prevenciji, ranom otkrivanju i ranom lečenju poremećaja kod male dece.\nDeca odrastaju u vrlo različitim socijalnim okruženjima i emocionalno se razvijaju na različite načine kao rezultat socijalizacije emocija.\nUčenje samoregulacije je celoživotni process ali se najintezivnije odvija u ranom detinjstvu. Izražavanje besa kod male dece je oblik poteškoće regulacije. Roditelji i ostali odrasli iz detetovog okruženja pomažu mu da uspostavi regulaciju pri izlivu besa. Deca vremenom razvijaju sposobnosti za samoregulaciju kao odgovor na osećajne osobine roditelja i sigurnu vezu sa njima.\nDeca koja su izložena nesigurnoj povezanosti sa roditeljima mnogo teže stiču sposobnost samoregulacije, jer im oni i ostale odrasle osobe iz njihove okoline nisu neprestano pružali utešno, prijatno i struktuirano okruženje, koje je neophodno za sticanje sposobnosti samoregulacije.\nZa decu čiji problem ne podrazumeva obavezan klinički tretman, rana intervencija kod regulacijskih problema usmerena je na „popravljanje“ okoline i smanjenje zahteva koji se stavljaju pred dete, umesto nekadašnjih pokušaja da se dete „popravi“.\nRazumevanje u načinu povezanosti samoregulacije i rane interakcije može pomoći u ostvarivanju kvalitetnije interakcije roditelja i deteta sa neurorazvojnim teškoćama.


Petak, 26 Oktobar 2018\tAltervizija\t- Broj 1462\nOkretanja naglavce danas je sve više čak i u najrazvijenim centrima svetskog kapitalističkog sistema. Pogledajte samo SAD Donalda Trampa. O „lažnim vestima" govori najveći proizvođač lažnih vesti u novijoj istoriji. I tako dalje i tome slično. Svakoga dana u nepodnošljivoj količini. Pa ipak, svet okrenut naglavce, još uvek je razvijeniji, na zapadnobalkanskoj, preciznije crnogorskoj periferiji. O tome zorno svedoče tri primera koji slede.\nPrvi je primer „fašizma". Kojeg je demonstrirao crnogorski vrhovnik, početkom aprila 2018, kada je novinare i vlasnike Vijesti, optužio da su „fašisti", zbog toga što tobože diskriminišu njegovog sina u biznisu. Može li biti boljeg primera okretanja stvari naglavce. Osoba koja je stvarno bila udarna pesnica, „Britva" velikosrpskog fašizma 1990-ih, sada optužuje druge da su „fašisti", samo zbog toga što ukazuju na produžavanje fašističke „prvobitne akumulacije kapitala" (Karl Marks) 1990-ih, „permanentnom prvobitnom akumulacijom kapitala" (Samir Amin) 2000-ih.\nDrugi je primer vrhovnikovog optuživanja opozicije, da je „uzela pare", od moćnih neprijatelja, čitaj mrskih Rusa. Zamislite samo, za „uzimanje para", optužuje upravo onaj, u čijoj je tridesetogodišnjoj političkoj karijeri, „uzimanje para", mora se priznati, bez gadljivosti, od svih, jednako Rusa kao i Amerikanaca, bilo, možda, jedina konstanta.\nTreći je primer njegovih svakodnevnih optužbi, da je opozicija „izdajnička". Vrhunac ironije. Za izdaju optužuje upravo onaj koji je izdao svakoga sa kim je bio. I poslednju komunističku nomenklaturu, i njenu SFRJ, čim je, krajem 1980-ih, procenio, da ove i definitivno odlaze u istoriju. I velikosrpsku politiku Slobodana Miloševića, i njenu SRJ, čim je i ovima, krajem 1990-ih, istekao rok trajanja. Proces se nastavlja. Već sa prvim znacima slabljenja EU, naš vrli vrhovnik, sa onim „mlada snaša" i sličnim „duhovitostima", nagoveštava da ni ova ljubav ne mora biti večna.\nNa kraju, još samo reč, o pravom mestu okretanja naglavce, u spektru vladajućih ideoloških mehanizama. Iako najmarkantniji, ovaj mehanizam je, danas, na samoj ivici toga spektra. Iza ove ivice, prestaje ideologija, kao kriva ali produktivna svest, a počinje otvoreno nasilje, kao kraj svake politike. Povećana učestalost ovog mehanizma, na zabitoj zapadnobalkanskoj i crnogorskoj periferiji, kao i u do skoro najprosperitetnijim zapadnim centrima, samo je jedan od „sigurnih znakova smrti", svetskog kapitalističkog sistema. O ovim znacima, i o onoj ivici, više u narednoj Alterviziji.


Brzi test provere hidriranosti kože 😁 | Red Portal\nBrzi test provere hidriranosti kože 😁\nIzvor: mondo.rs, Foto: Unsplash.com/mrjn Photography\nDa li pijemo dovoljno vode? 🤔\nToplo vreme neki podnose teško, dok nekome odgovara kada je vruće i kada može biti sunčanja čitav dan. Ono što je svima zajedničko je da moramo unositi dovoljno tečnosti tokom toplijih dana. Jer voda nam je neophodna za normalno funkcionisanje.\nSvi preporučuju da se u ovim toplim danima nigde ne ide bez flašice vode. Jer ako se zaputimo negde može nam se desiti da par sati ne pijemo vodu što nije dobro. A da li pijemo dovoljno vode možemo proveriti jednim malim trikom.\nStručnjaci kažu da se deljenjem broja kilaže koju imate sa brojem 27 dobija broj koliko u litrima treba da unesete vode dnevno.\nSamohrani otac 4-oro dece: 🌛 nam je najbolji prijatelj, kada je 🌕 obasja nam sobu 😥😥😥\nNOVAK oborio još jedan REKORD! 🥎😎\nMirka kaže: DECE NIKAD DOSTA 😎😊\nAutor: mondo.rs / redportal.rs\nGOLČINA ŠIKA SA POLOVINE TERENA! Škoti na kolenima! ⚽\nKarić: Objasnio sam Ša kako se voli Tara 😎\nŠa će da POLUDI: Isplivala Tarina PREPISKA sa pevačem 😱\nTeodora Džehverović otkrila u kog DOMAĆEG PEVAČA je bila ZALJUBLJENA! 😎\nU ovoj zemlji POVEĆANA PRODAJA UNUČIĆA 🍾\nOVA pesma pisana je za BALAŠEVIĆA, a otpevao ju je MILE KITIĆ 😮