Džimini Hignet: “U industriji seksa moramo procesuirati kupce” - Kosovo 2.0\nPiše Cristina Mari - 26.11.2018\nUmetnica i abolicionistkinja govori o iskustvu istraživanja industrije seksa.\nU trenutku u kom se razgovara o pravima žena na svetskom nivou i u kom postoji potreba da se suprotstavimo zlostavljanju i nasilju nad ženama na svim društvenim nivoima, umetnica Džimini Hignet (Jimini Hignett) vodi svoju bitku kroz umetnost i na dnevni red stavlja složenu temu seksualnog izrabljivanja. Na izložbi “Obrati pažnju” (Handle with care), koja je 4. decembra otvorena u novim prostorijama K2.0, Hignet skreće pažnju na iskustva žena koje su preživele trgovinu ljudima i prisilnu prostituciju.\n“Obrati pažnju” je neudoban prostor o nasilju. Da biste ušli u tu prostoriju, morate zagaziti tepih koji je napravila umetnica-partnerka Patriša Kersenhut (Patricia Kaersenhout) u saradnji sa ženom žrtvom trafikinga. On je sačinjen od crvenkaste odeće koju su njih dve skupile. Prosti ulazak i zakoračenje na ovaj tepih predstavlja neudobno iskustvo. “To je ono što radimo svakodnevno, gazimo prava žena”, rekla je ova umetnica na otvaranju održanom 20. novembra.\nU samoj sobi, papirnate kese vise iznad posetilaca sa plafona. Ove papirnate kese, sa licima koja su iscrtana po njima, predstavljaju autoportrete koje su napravile preživele žene koje je intervjuisala Hignet u toku svog dugotrajnog istraživanja o pitanju prisilne prostitucije i trgovine ljudima. Preko četiri video-snimka postavljenih širom sobe, posetilac može da sasluša različite aktere koji prenose svoje priče o nasilju i seksualnom izrabljivanju s kojim su se suočili, od kojih su mnogi intervjui koje je napravila sama Hignet.\nOtvaranje “Obrati pažnju” obeleženo je performansom “Monolozi o prostituciji”, sa troje aktera koji su podelili svoja svedočanstva izvedena iz intervjua koje je Hignet sprovela sa onima koji su preživeli trgovinu ljudima, a u okviru svog petogodišnjeg istraživanja.\nPod snažnim višegodišnjim uticajem u Amsterdamu, poznatog po svom turističkom Distriktu sa crvenim svetlima, gde žene nude seksualne usluge i izlažu sebe u izlozima danju i noću, Hignet će ponuditi sve argumente koji su potrebni da bi se zaustavio razgovor o “seksualnom radu”.\nTokom svoje putujuće izložbe, perspektiva umetnika o prostituciji i trgovini ljudima često je iznela u prvi plan širu diskusiju o pitanju poništenja i legalizacije prostitucije.\nUsred borbe za prava žena, zagovornici ovoga tvrde da postoji potreba da se zaštite ‘prava seksualnih radnika/ca’ kroz različite propise, kao što je slučaj sa drugim poslovima. To je terminologija koju Hignet ne prihvata. Ona sebe smatra abolicionistkinjom u širem razgovoru o regulisanju ili legalizaciji prostitucije, te smatra da izrazi ‘seksualni rad’ ili ‘seksualni radnik’ predstavljaju eufemizam za ono što ona veruje da je rezultat nasilja i zloupotrebe moći u različitim oblicima.\nRad ‘Obrati pažnju’ stigao je na Kosovo uz podršku Ambasade Holandije i u partnerstvu sa Alter Habitusom. U okviru ovoga programa, u petak, 23. novembra, Ćaskanje će uslediti nakon diskusije o trgovini ljudima na Kosovu i van njega (18.00č), dok će se 4. decembra održati zatvaranje u vidu pesničke večeri.\nPred otvaranje, K2.0 sastao se sa Hignet da bi razgovarali o seksualnom izrabljivanju i industriji seksa u savremeno doba.\nFoto: Majljinda Hodža (Majlinda Hoxha) / K2.0.\nK2.0: Šta vas je podstaklo na to da se pozabavite prostitucijom i trgovinom ljudima?\nDžimini Hignet: Živim u Holandiji; a Holandija, posebno Amsterdam, ima jednu vrstu imidža širom sveta da je nosilac legalizovane prostitucije i liberalnih zakona, te da se sve svodi na besplatan seks, besplatnu drogu, itd.\nOsetila sam da se na taj način pričinjava velika šteta ostatku sveta zbog promocije ovoga kao uspešne politike — jer ne verujem da je to uspešna politika — i bilo je vrlo malo umetnika koji su pravili umetničke radove o prostituciji na kritičan način. Bilo je mnogo umetničkih dela koja su prikazivala prostituciju kao nešto boemsko i lepo, nekako smelo, pa sam tako htela da napravim protivtežu tome.\n[Imajući u vidu] moju poziciju u pogledu lokaliteta, Amsterdama, i moje pozicije u pogledu pola, toga što sam žena, bilo je prirodno da obradim ovu tematiku.\nVolontirala sam u izbegličkom kampu u Amsterdamu radi žena koje su bile žrtve trgovine ljudim ili koje je policija pronašla, ili koje su pobegle i pronađene od policije. Bila sam ‘ortakinja za rešavanje krize’, što je namenjeno ženama koje su bile tamo vrlo kratko i koje se i dalje boje da izađu odatle. Oni ne govore taj jezik, samo sede, traumatizovane u svojim sobama… Trebalo bi samo da izađemo u šetnju ili na pijacu, ili na farmu sa decom, nekada u muzej…\nVi ste se izbliza upoznali sa realnošću na ovaj način, što me navodi na teoriju o rodu i odnosima moći. U aktuelnoj situaciji, možda su neki glasovi o kojima se ranije retko kada govorilo — Džudit Batler (Judith Butler), ili Fuko (Foucault), Simon de Bovoar (Simone de Beauvoir) — danas postali deo mejnstrim diskusije i više ljudi sada diskutuje o ‘rodu’, ‘feminizmu’, itd. Ipak, da li se stav feminista prema prostituciji mnogo promenio, iz vaše perspektive?\nMegi O’Nil (Maggie O’Neill) je napisala zaista dobru knjigu o prostituciji, feminizmu i ovim račvanjima — gde neki feministi vide prostituciju kao zloupotrebu, a drugi vide prostituciju ovako: “kao žena imam pravo da prodajem svoje telo i to je najfeminističkija stvar koju mogu da uradim”.\nKada sam počela da se bavim ovom temom, nisam bila tolika abolicionistkinja kao što je to sada slučaj. To se desilo tokom rada u izbegličkom kampu — i ne samo kroz rad sa ženama koje su pobegle od situacija gde se javno vidi da su primorane na prostituciju i trgovinu ljudima.\nRadila sam i sa ženama koje su u situacijama prostitucije jer su tako “izabrale”, ali ne bi kazale da su “tako odlučile”. Za mene postoji velika razlika između izbora i odluke. Mislim da celo pitanje semantike u prostituciji jeste zaista bitno, bitno je koje reči koristimo.\nGledajući na ideje feminističkih stavova prema prostituciji, mislim da je u periodu emancipacije šezdesetih godina bilo očigledno da više nije moguće da imate ovakav stav vlasništva muškaraca nad ženama i da žene budu tlačene.\n"Šta možete da uradite kao struktura muške moći kako bi prostitucija postala OK? Možete da je proglasite feminističkim činom? Na taj način vam to prolazi i ubuduće."\nMoglo bi se reći da je, prema tome, cela institucija prostitucije ušla u probleme. Dakle, šta možete da uradite kao struktura muške moći kako bi prostitucija postala OK? Možete da je proglasite feminističkim činom? Na taj način vam to prolazi i ubuduće.\nMislim da je to vrlo smišljena manipulacija koju koristi industrija seksa — ljudi čija je prednost da nastave život institucije prostitucije — da bi manipulisali idejom feminizma kako bi prostituisanje postao feministički čin. Svakako mislim da to nije slučaj.\nPostoji niz poprilično poznatih zagovornika industrije seksa koji se i sami nalaze u svetu prostitucije, ali se oni inače ne nalaze u tipičnoj situaciji prostituisanja. Žene kojima to nije super, žene koje ne biraju da se nađu u tome, koje nisu upoznale svoje prijatelje i svoju porodicu o tome, koje nisu glasne — pa tako ne možemo da čujemo te glasove.\nOne ne žele da progovore javno o tome, zbog stigme i brojnih drugih razloga… ili možda zato što doslovce ne bi mogli da progovore o tome — prisilno se drže zaključanim i nisu u mogućnosti da progovore.\nDakle, postoje dve vrste glasova u ovoj diskusiji. Jedna je koja zagovara seks industriju, seksualni rad, a druga strana, u koju se obično svrstavaju moralisti, kaže “loša si žena ako to radiš”… i to je nesrećna situacija jer ja nisam moralistkinja. Ipak, da sam pre 10 godina rekla: ‘protivim se prostituciji’, ljudi bi mi kazali ovo: ‘Šta? Ne voliš seks?’\nIli bi, možda, pitali: ‘Ne veruješ da žene mogu svesno da naprave takav izbor?’\nNe verujem da je to slučaj. Razlog zbog kog ne verujem u to nalazi se u svim tim godinama rada na ovu temu, sa ženama koje su se nalazile u situacijama prostitucije po takozvanom slobodnom izboru, po svojoj odluci. A ja nisam upoznala nijednu takvu ženu.\nNedavno sam se srela sa dvadesetšestogodišnjom ženom iz Senegala koja je napravila dve različite pravaške grupe za prostituciju da bi se izborila sa stigmom, da bi se izborila sa policijskim gonjenjem, itd. — i od svih njih nijedna nije rekla da bi radije radila taj posao umesto nekog drugog. I nijedna od njih nije bila primorana u smislu da nijedna nije imala svodnika koji je izvlačio novac od njih.\nIma dosta propagande koja prikazuje prostituciju kao nešto zabavno i smelo. Kada izreknemo reči ‘seksualni rad’, imidž ovog rada je poprilično udaljen od realnosti. Ne govorim o realnosti žene koja je okovana za radijator i silovana, jer je to druga krajnost. Govorim o realnosti toga kolikom broju muškaraca morate da omogućite da svrši u vama kako biste mogli da platite kiriju kabine u kojoj obavljate svoj posao. Govorim o amsterdamskoj situaciji u ovom trenutku… a to je veliki broj muškaraca.\nU knjizi koju ste objavili 2013, “Mulier Sacer”, koja je sadržala niz eseja različitih autora i priča žrtava trgovine ljudima, Riči MekMulen (Richie McMullen) je citiran kada je govorio o načinima ili razlozima za ulazak u prostituciju, posebno među mladima. Jedan je manjak ekonomske moći, što je nešto što društvu možda odmah padne na pamet kada se govori o razlozima za ulazak u ovaj svet, ali drugi razlog o kom se manje priča jeste izostanak emocionalnog osnaživanja, što je emocionalna krhkost na neki način…\nManjak naklonosti. Zanimljivo je [pomenuti] Argentinu, jer postoji tradicija samoobrazovanja; na primer, seljaci formiraju grupe i obrazuju se, podučavaju jedni druge kako se čita i piše.\nGovorila sam o jednoj ženi koja se samoobrazovala i drugim ženama iz situacija prostitucije. Ona je pričala o tome da u selima nema perspektive i živi se vrlo siromašno, a kada je reč o svakodnevnom nasilju — ne samo nasilju u fizičkom smislu, već nasilju siromaštva, zajedno sa nasiljem koje prati to siromaštvo, pijanih supruga, pijane braće… upotrebe droga… To je situacija iz koje je vrlo teško izaći.\nDok napunimo 14 godina, rekla je ona, već smo naučili da naša tela nemaju nikakvu vrednost. Zato je zaista lak korak otići u bordel. Ne verujete da vaše telo vredi nešto i ne vidite drugu opciju sem te. Tako je posebno lako u tim situacijama za muškarca da to iskoristi. To je ono što vidimo da se dešava svuda.\nNašla sam se u sudskim sporovima u Holandiji, čiji su učesnici trafikanti iz Mađarske i trafikanti su bili u pritvoru po sedam meseci. Žene kojima su trgovali, koje su svedočile o prisilnom usađivanju implanata u dojke — ovde govorimo o neverovatnom nasilju — sede na javnim balkonima [tokom sudske sednice] i on im šalje poljupce. Ne samo jedna žena koja je zaljubljena u nekog, već dve ili tri žene. One ga i dalje vole, uprkos činjenici da je on neko ko je procesuiran za sva ova nasilna dela.\nDakle, ono što hoćete da kažete jeste da, u situacijama trafikinga, postoji velika zavisnost od osoba koje su njihovi svodnici, čak i u emotivnom smislu…\nApsolutno, on je trgovac, svodnik, i ovo je nešto što se svuda dešava. To je sindrom u Holandiji. Njih zovu i ‘momci ljubavi’, ali mi se ne sviđa ovaj termin, da ponovim, jer zvuči mnogo finije nego što zaista jeste.\nOvo se dešava u Istočnoj Evropi, u Zapadnoj Evropi… vrlo je lako manipulisati ženom da bi ona počela time da se bavi. Prvo vas nežno ubeđuju i ta nit nežnosti više nije neophodna kasnije, zatim kreće grub pristup. U stvari, to je u trenutku u kom se već nađete u inostranstvu.\nU inostranstvu nemate pasoš, ne govorite taj strani jezik… možda ste jedva pismeni, nemate porodicu ili porodica koju imate ne bi smela da zna da radite kao prostitutka… Oni su vam platili putovanje da biste otišli tamo, tako da imate dug i nemate papire.\n"Mnoge Afrikanke s kojima sam se srela imale su dobro obrazovanje. One su pohađale univerzitet ili su makar završile srednju školu."\nPostoji i izgrađen imidž o tome ko može da bude žrtva trgovine ljudima, stereotip, a možda je to neko nepismen, neko u teškoj finansijskoj situaciji… ali iz vašeg iskustva, da li je to zaista tako?\nNe. U izbegličkom kampu u Holandiji bilo je često više žena iz Podsaharske Afrike: Nigerija, Sijera Leone, Gvineja, Somalija… Često su ove žene dobro obrazovane i upale su u nevolju sa ljudima iz svog okruženja, sa članovima svoje porodice — a porodica je tamo vrlo važna — samo zato što su bile pametne. Dakle, one jesu imale dobro obrazovanje.\nBila je jedna žena koja je trebalo da počne da studira novinarstvo u svom gradu, ali nije bilo novca za nju te godine, pa se tako vratila u svoje selo. Ona je dvadesettrogodišnjakinja i majka joj je rekla: “Moramo da te isečemo.” Mislila je na sakaćenje ženskih genitalija. Ovo je zabranjeno zakonom u njenoj državi, ali u selima, oni i dalje veruju da će se nešto užasno desiti ako se to ne uradi.\nOna se protiv toga borila i oni su je kaznili. Oni su iskopali rupu i stavili je u rupu tri dana bez hrane. Konačno, rekla je OK. Dve devojčice pre nje otišle su prve i jedna je počela da krvari, skoro nasmrt. Postojala je velika panika i ova se dvadesettrogodišnja devojka mnogo uplašila i pobegla.\nProsleđena je muškarcu koji joj je rekao da bi mogla da dobije posao u Dubaiju. Pomislila je da će moći da ode u Dubai, da zarađuje dovoljno novca i da bude na sigurnom. U trenutku kada je tamo stigla, stavljena je u sobu, zatim su neki muškarci došli i silovali je. Svaki dan je bio isti, sa sve više muškaraca.\nNa kraju ju je žena koja je vodila to mesto prodala muškarcu koji ju je hteo za sebe. Bio je vrlo okrutan i isprva nije htela da ide, ali je mislila da će tako moći da pobegne. Došla je do tačke gde je pomislila: ‘Ako mogu da ga ubijem, učiniću to.’ Jednog dana, dok je putovao automobilom, zaustavio se kod jedne prodavnice i rekao: ‘Ne pokušavaj ništa, ako izađeš, uhvatiću te.’ Čim joj se pružila prilika, ona je pobegla i počela da trči.\nZaustavila je jednu osobu, ali joj je ona okrenula leđa. Druga osoba joj je, takođe, okrenula leđa, ali je konačno videla crnkinju i počela da razgovara sa njom. Ispričala joj je svoju priču i žena joj je odgovorila na engleskom: ‘Šta misliš, gde si?’ Rekla je: ‘U Dubaiju.’ Žena je odgovorila, ‘Ne… Ti si u Holandiji, u Amsterdamu.’ Njoj su govorili o Dubaiju, jer tamo mnoge devojke odlaze da rade kao kućne pomoćnice.\n[Ova devojka] je neko ko je zaista prevaren, prevarena je zato što je pametna, jer je znala za opasnosti sakaćenja ženskih genitalija. Mnoge Afrikanke s kojima sam se srela imale su dobro obrazovanje. Umele su da pišu i čitaju engleski. One su pohađale univerzitet ili su makar završile srednju školu.\nSvedočanstva o iskustvima seksualnih radnika koje je čula Džimini Hignet, a prepričali glumci, jesu deo aktuelne izložbe K2.0 pod nazivom “Pažljivo s tim”. Fotografija: Ferdi Limani / K2.0.\nOvaj niz stereotipa i situacija dovodi nas do onoga što se dešava u aktuelnoj migrantskoj krizi — izbeglice su vrlo često dobro obrazovani ljudi, ljudi koji imaju resurse da budu svesni opasnosti mesta u kom se nalaze i mogu da odu. Ima i migranata koji su nestali iz izbegličkih kampova, gde se prstom upire u mafiju koja se bavi trafikingom. Da li ste nailazili na migrante iz izbegličke krize među žrtvama trgovine ljudima u bliskoj prošlosti?\nNe, nisam naišla na veliki broj, ali bi se moglo reći da oni ne stižu dalje od izbegličkog kampa. Bila sam u Holandiji istražujući o ženama koje su bile žrtve trafikinga, ali je zanimljivo razmišljati o tome šta trafiking znači.\nVećina ljudi razmišlja u krajnostima kada govori o trafikingu, o tome da je neko kidnapovan, odvučen iz jedne zemlje u drugu, prodavan jednom, drugom, trećem muškarcu. U stvari, u Holandiji to svakako ima više veze sa zloupotrebom moći. Na primer, u smislu da vam muškarac nečim preti, u smislu da ima vaš pasoš ili imate dug kod njega.\nKada ste u nepovoljnom položaju u pogledu moći, u situaciji da ne govorite strani jezik, nemate mesto u kom biste živeli, da spavate tamo gde radite, da zavisite od jedne osobe za sve te stvari i da imate dug prema njoj — sve to predstavlja trafiking. Definicija trgovine ljudima promenjena je da bi se obuhvatile te stvari. Sve to ima veze sa neravnotežom moći.\nU Holandiji, a možda i u drugim zemljama, imamo problem da devojčice i mlade žene nestaju iz centara za azil. One odlaze i nikada se ne vraćaju.\nJedan od problema kod Nigerijki i žena iz drugih zemalja jeste taj da su one obećale svojim trafikantima da će im vratiti novac. Čak i da ih pokupe i odu u centar za azil, one i dalje osećaju da moraju da im vrate dug, jer je neka “magija” primenjena na njih i trafikanti imaju amajlije da upravljaju njima. One zaista veruju da trafikant može da ih ubije ili da ubije njihove porodice, pa tako moraju da vrate sav novac. Naravno, novac se nikada ne isplati, jer uvek postoji neki dug.\nU svojoj knjizi, u jednom tekstu Megi O’Nil ona kaže sledeće: “Muškarci iz Severne Amerike i Evrope smatraju rasno seksualno druge moralno nečistim, pa su tako seksualno dostupni i senzualni.” Da li je trgovina ljudima suštinski rasistički čin?\nMislim da to nije suštinski rasistički čin, ali mislim da su te dve stvari međusobno vrlo isprepletene.\nDa li je stvar u moći?\nRasa je i stvar moći, što je očigledno. Mislim da je jasno iz istraživanja da muškarci koji idu kod prostitutki ne čine to neophodno samo radi seksa. Većina njih su oženjeni i dostupni su im seks i intimnost. Oni idu zato što im se dopada neravnoteža moći. Nije bez razloga kada se Azijatkinje predstavljaju kao poslušne… svi ti klišei imaju veze sa moći, da imate moć nad nekim poslušnim predmetom.\nU knjizi, žena iz UK koja je izašla iz sveta prostitucije razgovara o šteti koja je njoj pričinjena na eksplicitan način. Ona govori o tome kako bi uvek rekla da je ‘to izabrala’, objašnjavajući da nije strani jezik da bi rekla nešto drugo. Ona kaže da je jedini jezik njoj dostupan bio jezik industrije seksa.\nOna piše sledeće: ‘Vikala bih na vas, govoreći da mi je dobro. Vikala bih kako je sjajna stvar da iskoristite muškarce. Govorila bih da sam srećna prostitutka. Rekla bih da sam dobro, ali je to bio jedini jezik koji sam znala. Direktno sam se prilagođavala jeziku onih koji se klade i profitera iz industrije seksa.’\n"Zar ne bi trebalo da se usredsredimo na proklete počinioce za promenu?"\nDa su muškarci ti koji većinski nude seksualne usluge, šta mislite, kakva bi situacija onda bila u pogledu borbe protiv trgovine ljudima, prisilne prostitucije — da to prevashodno ne utiče na one na marginama heteropatrijarhalnog sistema?\nIpak, to je kao da kažete: ‘šta da su belci žrtve rasizma?’ Ne. To ne ide tako. To je povezano sa sistemom koji je uveden pre tako mnogo godina.\nKada razmislite o tome, u Ujedinjenom Kraljevstvu, žene završavaju u svetu prostitucije zato što devojke iz radničke klase naposletku [rade] u kućama bogataša; bogati muškarac, vlasnik domaćinstva, odlučuje da ima pristup telu žene. Zatrudnite. Izbace vas iz kuće. Vas okrive da ste ga zaveli. Njega ne okrive ni za šta. Oduvek je bogati muškarac taj koji ima moć. Osim ako nemamo društvo u kom žene imaju moć, vi [generalno gledano] nikada nemate muškarce u prostituciji…\nDruga stvar je ta razlika: ako se muškarac pojebe sa 12 žena — on je muškarac. Ne možete da kažete kao žena: ‘Jebala sam se sa 12 muškaraca.’ Moramo da preokrenemo celu istoriju patrijarhata, u osnovi, kako bismo videli kako bi to izgledalo.\nMnogi ljudi pokušavaju da razgovaraju o prevenciji, o pristupu potencijalnim žrtvama i identifikaciji potencijalnih žrtava… Ovo i dalje znači da se fokus stavlja na žene. Ne moramo to da radimo, jer dok ne uspemo da se otarasimo počinilaca, moramo da pomognemo tim ženama koje se nalaze u nezavidnim situacijama i koje bi mogle da završe kao žrtve trafikinga.\nZar ne bi trebalo da se usredsredimo na proklete počinioce za promenu? Zaista, imala sam tako brojne ljude, političare, koji razgovaraju o prevenciji, stavljaju fokus na počinioce. Ja sam veliki vernik u nordijske zakone.\nU Švedskoj i drugim zemljama, njihov pristup je takav da oni procesuiraju kupce seksa, a ne one koji prodaju seks…\nŠvedska, Kanada, Francuska, Irska… Njihov pristup je da procesuiraju [kupce]. Svakako da prostitucija tako neće nestati preko noći, ali razmislite o zakonu koji utvrđuje da je nezakonito da tučete ženu. Verujem da su pre 50 ili 60 godina govorili: ‘Nikada nećete moći da zaustavite muškarce da tuku svoje žene…’\nTo što je postalo ilegalno [da kupujete seks] i time što govorite da kao društvo ‘ne poštujemo to, to nama kao društvu nije u redu’, tako se pravi ogromna razlika. Jer će mnogi muškarci onda početi da razmišljaju o tom zakonu.\nTakođe, pravite veliku razliku za žene koje onda mogu da imaju resurse da razmišljaju o tome da im se nešto loše dešava, umesto da budu primorane da razmišljaju o tome da im se nešto dobro dešava jer im društvo nije stavilo do znanja da je to loše.\nAko kao društvo kažemo da je u redu da muškarac tuče ženu, kako se onda bavimo time? Postoji ogromno izdajstvo prema ženama u prostituciji, jer većina žena koje rade u prostituciji to ne čine po svom izboru. Jedan javni tužilac iz Holandije, stručnjak za trgovinu ljudima, procenjuje da se 98 odsto žena vidljivih u Distriktu sa crvenim svetlima — tamo nalazi pod nekim oblikom prisile.\nDrugi razlog zbog koga sam obradila ovu temu jeste taj da sam smatrala da postoji vrlo tanka linija ili da sam i sama bila blizu prostitucije. Zato mi te žene nisu tako strane.\nNekada sam odlazila na ročišta za trafiking. Jednom sam prišla [jednom timu koji brani optužene] i rekla da podržavam švedski zakon. Ona je rekla ‘Drago mi je da su te žene tamo, jer da nisu, onda bi ti muškarci oteli nekoga normalnog, poput mene, sa bicikla i silovali me.’\nDakle, ono što ona hoće da kaže jeste da žrtvujemo te žene da zaštite druge žene, i tu postoji ta podela između ‘pristojne žene’ i tih drugih žena. Što se mene tiče, ova podela nikada nije postojala. U stvari, osećala sam da sam blizu tome da i sama završim kao prostitutka, pa tako nikada nisam mislila da su te žene mnogo drugačije od mene.\nDa nastavimo razgovor o propisima… O tome se vodi velika rasprava svuda, ali kada razgovaramo o ženama koje se nalaze u situaciji da se prostituišu, da li propisi mogu da budu alatka za njihovu zaštitu? Ne puko razumevanje propisa kao nečega što jednostavno reguliše prostituciju i potencijalno doprinosi produbljivanju izrabljivanja nad nekima, već kao nešto što im zaista pomaže da se zaštite, da im se nešto ponudi i ukaže put za emancipaciju? Ovo je jedan od argumenata određenih grupa koje se zalažu za regulisanje ‘seksualnog rada’, u kom se ponekad dešava da postoje svodnici, kao što je slučaj u Irskoj…\nKada su se irski zakonodavci ugledali na nordijske zakone težeći da naprave promene, konsultovali su se sa brojnim ljudima iz cele Evrope, a jednu grupu koju su upitali, koja je tvrdila da predstavlja seksualne radnike iz Evrope, bila je, uglavnom, sačinjena od vlasnika bordela.\nE, sada, ja verujem da bi žene koje se prostituišu apsolutno trebalo poštovati, apsolutno ih ne treba kriminalizovati i apsolutno [moramo da im] pružimo svu pomoć i podršku koja im je potrebna. Ja govorim protiv institucije prostitucije.\nArgentina je, ponovo, zanimljiva u tom smislu. Žene se ne procesuiraju za prodaju seksa, a bordela ima svuda. Tamo postoji ogromna industrija seksa, postoji velika korupcija; ima vladinih zvaničnika upletenih u to, a koji zarađuju od toga.\nU Argentini postoje dve velike grupe koje se bave pravima prostitutki. Jedna se zove AMAHD, a druga AMMAR; AMAHD je abolicionistička grupa, a AMMAR se zalaže za seksualni rad. Obe su sačinjene od žena koje rade u prostituciji, a jedna od njih kaže: ‘iako se mi nalazimo u svetu prostitucije, mi apsolutno verujemo da je to najgora moguća stvar i trebalo bi nas podržati drugačije, a ne samo kroz legalizaciju’. Druga grupa, koja ima podršku industrije seksa, tvrdi da bi prostituciju trebalo legalizovati i dekriminalizovati.\n"Nisam sigurna šta znači dekriminalizacija. Da li to prosto znači da neće biti bilo kakvog mešanja u to? Ipak, svaka profesija ima neke svoje propise."\nI pomislila sam: ‘Šta je dekriminalizacija?’ Oni čak ne traže ni ‘legalizaciju’, već ‘dekriminalizaciju’. Nisam sigurna šta znači dekriminalizacija. Da li to prosto znači da neće biti bilo kakvog mešanja u to? Ipak, svaka profesija ima neke svoje propise. Nije dozvoljena prodaja otrovne hrane. Svuda postoje propisi.\nDakle, ako o tome pričamo kao o normalnom radnome mestu, što je nešto o čemu holandska vlada priča već neko vreme, onda moramo da imamo neke propise. U svojoj knjizi predlažem promene holandskih zakona. Ono što predlačag tog predloga iznosi je sledeće: ‘Dobro, ako je ovo normalan posao, šta treba zakonski da uradimo da bismo od njega načinili normalan posao?’\nPostoji lista stvari koje se predlažu. Jedan od glavnih problema u prostituciji jeste što se novac uzima u kešu. Autorka predlaže da se sve transakcije obavljaju preko kreditne kartice. Žene treba da nauče strane jezike. Takođe, ako imate ovaj posao, onda treba da vodite svoje račune, jer ako ne znate da vodite svoje račune, onda ulazite u zavisan odnos sa nekim ko rukovodi vašim novcem, a to ne želimo da se desi, jer je to veliki problem. Ako imate decu, onda ne možete da radite preko vikenda, na praznike, itd.\nOvo bi značilo da shvatimo propise do krajnosti na način koji bi bio funkcionalan. Tako bi se zaista pružila podrška ženama, jer kada kažete da bi žene trebalo da imaju mogućnost da same obavljaju računovodstvene poslove, da znaju nešto o medicinskim temama, da moraju da imaju vremena za svoju decu… To znači da biste tako zaista imali snažne, nezavisne žene koje prave svesni izbor da rade ovaj posao.\nDa li bi taj predlog bio prihvatljiv na neki način nekome ko sebe predstavlja kao abolicionistu?\nZa mene ne. Ne verujem da bi žene pristale na to. Što se mene tiče, prostitucija je prihvatljiva kada je prošlost nepatrijarhalna, u smislu da je to onoliko normalno koliko da ja platim nekom zgodnom ili ne tako zgodnom tipu da me pojebe.\nKada bi to bilo normalno kao da on mene plaća, kada nisam stigmatizovana zbog toga, a nije ni on. Drugim rečima, da li se to promenilo, ne samo juče, već pre mnogo vremena, toga se ne sećamo. Na kraju krajeva, kada postoji stvarna ravnopravnost muškaraca i žena. Mislim u opštem smislu, kada siromaštvo nije žensko pitanje. Onda bismo mogli da razgovaramo o tome da li je u redu platiti seks.\nSada mislim da nije u redu platiti seks. Ako želite seks, ako druga osoba želi seks sa vama, ne morate da im platite. Ako ne želi da ima seks sa vama, a vi imate seks sa njom, to je silovanje. Kada plaćate za seks, to ne znači da je to niži oblik silovanja, jer nije. To samo znači da je reč o plaćenom silovanju. Tako ja razmišljam o tome. Ako seks prestane da bude poklon, već postane transakcija, ja mislim da to sadrži određeni stepen nasilja. Kada od toga napravite transakciju, to sadrži inherentno nasilje u sebi.\nAko govorimo o izrabljivanju i ako imamo u vidu da je kapitalistički sistem takođe heteropatrijarhat, šta čini da seksualna eksploatacija bude drugačija od drugih oblika izrabljivanja u kapitalističkom sistemu? Da li je reč o seksualnom elementu? O čemu je reč?\nTo je postojeći argument. Zašto je drugačiji zločin ako neko gurne kurac u mene nego ako neko uzme kurac i udari me njime? To je drugačiji zločin, jer ima neke veze sa telesnim integritetom. To je drugačiji zločin kada me on dodirne i kada dodirne moje dupe svojim kurcem.\nDa se vratimo na izložbu i dovođenje ove izložbe u različite zemlje, koja je bila reakcija u državama Zapadne Evrope?\nMaske nikada nisu bile prikazivane u zapadnoj Evropi. Prikazana su dva videa sa tepihom, u Amsterdamu, u kontekstu šire izložbe koja je povezana sa stogodišnjicom od ukidanja ropstva u Holandiji.\nBila sam u Amsterdamu i tamošnji ljudi veruju u propagandu, jer je to lakše. Oni veruju da sve ove žene u izlogu… sve je to zaista dobro organizovano, jer je sve u Holandiji dobro organizovano. Oni o tome ne razmišljaju.\nPostoji ogromna količina propagande o tome da oni zarađuju mnogo novca, da su srećni što se time bave i možda su jedna ili dve osobe trafikovane, a to svakako nije u redu. Ipak, generalno gledano, oni veruju da je to u redu.\nTo je zaista licemerno. Zaista je teško znati koliko se novca zarađuje, jer se veći deo odvija u podzemlju, ali najučestalija kvota GNP-a je 5 odsto. To je više nego što se zarađuje na drogu, a prethodi mu samo prodaja oružja.\nNeko bi mogao da tvrdi da je teško verovati da je abolicionistička pozicija realna — ‘prostitucija će uvek postojati’. Čak i u nordijskom modelu, gde je nezakonito kupiti seks, a nije ilegalno prodati ga, žene bi mogle da iskuse rizike jer i dalje moraju da se kriju, da bi zaštitile svoje klijente i tako se izlažu tome da budu same sa klijentima koji umeju da budu nasilni, otkrivaju gde rade ili žive, ili pronalaze zaštitu i iznova kreiraju zavisnost. Koje je rešenje toga?\nHtela bih da citiram ženu iz UK, gde je nezakonito kupovati seksualne usluge. Ona kaže: ‘Nasilje je moja norma, ne mogu da razumem zašto su svi iznenađeni da je nasilje moja norma. Samo se pitam, šta vi mislite, zašto se punteri odlučuju da kupe prostitutku? Da li zaiste mislite da su samo usamljeni, tužni, onemogućeni da imaju normalan seks? Da li vas zabole uvo što je prostitutka maloletna, pretučena, što leži na podu, leži kao da je mrtva? […] Često su me davili, silovali su me, imala sam takav oralni seks da se sećam da mi je bilo teško da dišem…’\nOvo nije nešto što se dešava jer je kupovina seksa ilegalni čin. Ona to radi u UK, gde je kupovina seksa ilegalna. U suštini, svodi se na muškarca i ženu koji se nalaze u sobi.\nŽene u Senegalu koje nisu podređene svodniku i dalje pričaju o nasilju kojem su podvrgnute; to nije ilegalno ni u Senegalu. Zanimljivo zato što je to dominantno muslimanska zemlja i to je jedina država u Africi i u takozvanom Trećem svetu gde je prostitucija legalna i gde tu oblast uređuje vlada. Žene moraju da imaju knjigu zdravlja pored svog zdravstvenoga kartona, dok uloga muškarca u tome uopšte nije utvrđena zakonom.\n"LGBTIQ grupe bi trebalo da porazmisle o svom saglasju sa pravima seksualnih radnika, jer prava seksualnih radnika sklona su tome da se ne tiču prava seksualnih radnika, već se tiču prava zakupaca bordela."\nDakle, pitanje je da li propisi mogu da pomognu. Možda da se o tome razgovara kao u [predlogu zakona u “Mulier Sacet”], možda biste mogli da kažete: ‘Dobro, predlog je da to bude normalan posao.’ Ali i dalje verujem da je silovanje drugačija vrsta zločina nego prosto trljanje kurca o nekoga. Mislim da moramo da se bavimo strukturama moći između muškaraca i žena, pre nego što to budemo mogli da uradimo.\nDa ponovim, mi gledamo u žene i stvari stoje ovako: ‘Ne! Regulišite jebene muškarce.’ Stvar je u vremenu. Da, moramo da prepoznamo moguće žrtve trafikinga, ali bi trebalo da identifikujemo počinioce trafikinga, a ne samo počinioce kao trafikante, već one koji iskorišćavaju žene kojima se trgovalo.\nPostoji jedan video koji posedujem, gde žena priča o tome da je silovana 40, 50, 60 puta dnevno, dok su muškarci, naravno, znali da je ona žrtva trafikinga. To su ljudi koje bi trebalo krivično goniti. Švedski zakonodavci razgovaraju o tome kako je potražnja značajno opala, jer se to više ne smatra normalnim ili OK.\nBila sam u Makedoniji i intervjuisala žene koje su radile na ulici i ponudila sam da platim novac koji traže. Pitala sam ih: ‘Da li vas policija nekad zlostavlja?’, pa i kada je ilegalno, oni su odgovarali ovako: ‘Ne, nikada, ali muškarci to rade.’ Dakle, policija ili korumpirana policija dobija mito od muškaraca kako ih ne bi privela, jer je veliki skandal ako bi ih policija privela [za kupovinu seksa]…\nU nekoliko godina tokom kojih ste istraživali ovu temu, da li ste videli neki napredak?\nVidela sam niz država koje su promenile svoje zakone u skladu sa nordijskim zakonima, a u tome vidim napredak. Industrija seksa je bila pametna kada je spominjala pitanje pola. Industrija seksa je bila vrlo pametna. Oni su ‘prava seksualnih radnika’ doveli u istu ravan sa LGBTIQ pravima. To je vrlo pametno, jer ko će od nas reći: ‘Ja sam protiv prava LGBTIQ osoba?’\nIma nekih poređenja i sprega. Poređenje je to da su obe vrste seksa smatrane devijantnim u prošlosti: to smatraju moralisti, religije, patrijarhat. Ja vidim jednu vrstu seksa koja je devijantna, jer se zasniva na odnosima moći koje ne smatram pogodnim za intimne odnose. Drugu vrstu ne smatram devijantnom. To je ono što ljudi biraju da žele da rade.\nProblem je u tome da isti taj patrijarhat smatra obe vrste devijantnim, kao što je feminizam viđen kao devijantan. Vrlo je domišljato kada se kaže da su zajedno u tome.\nDruga sprega je dominantnost HIV-a. Ima dosta konferencija o sidi, gde se okupljaju ljudi koji se bore za prava seksualnih radnika i ljudi iz LGBTIQ zajednice. Dakle, postoji taj stav da, ako se protivite industriji seksa, onda ste i protiv LGBTIQ zajednice. Prema tome, ja sam ono što se naziva ‘rat fem’ i trebalo bi me prezreti jer se protivim ‘pravima LGBTIQ, itd.’ — čemu se, svakako, ne protivim.\nIndustrija seksa je napravila zanimljivo poređenje, bilo svesno ili nesvesno, čime bi se trebalo pažljivo pozabaviti. LGBTIQ grupe bi trebalo da porazmisle o svojoj usaglašenosti sa pravima seksualnih radnika, jer prava seksualnih radnika sklona su tome da se ne tiču prava seksualnih radnika, već se tiču prava zakupaca bordela.\nProstitucija je u Holandiji legalna od 1811, a 2000. godine ozakonjeno je svodništvo. Zašto? Zašto bi neko ozakonio svodništvo? Kada je vlada diskutovala o tome, oni su o tome pitali grupe sačinjene od svodnika. Žene koje obavljaju ovaj rad nevoljno ili sa sramotom neće osnivati grupu i govoriti o tome u javnosti.\nGeneralno gledano, ovu oblast je sve teže kontrolisati. Dok je bilo ilegalno, policija je mogla da uđe u bordel i traži da vidi devojke, da ih pita da li su dobro, da vide da li imaju modrice, itd. Sada policija ne može da uđe u bordel. Oni moraju da ostanu ispred sem ako nemaju nalog, za šta moraju da imaju dovoljno dokaza. Dosta je teže sada. Ideja o tome da ćete sve moći bolje da pratite ako to nešto ozakonite… uopšte to ne ide tako. Postalo je mnogo teže.K


matador – Lampshade Media\nIndie rok nada Lucy Dacus objavljuje singl “Night Shift”\nNikola Stanojevic 18. December 2017.\nAmerička indie rock pevačica u usponu Lucy Dacus objavila je prvi singl sa svog predstojećeg albuma „Historian“ koji će biti objavljen 2. marta za izdavačku kuću Matador Records. Singl „Night Shift“ m…\n18. December 2017. 0 0


Da li znate da je vaša otadžbina ZEMLJA NAJJEFTINIJEG PIVA na svetu?! Pogledajte cene ovog pića širom sveta! (FOTO) – Naši u svetu\nDa li znate da je vaša otadžbina ZEMLJA NAJJEFTINIJEG PIVA na svetu?! Pogledajte cene ovog pića širom sveta! (FOTO)\nObjavljeno 22/06/21 u 10:00\nFoto: Unsplash/ Elevate Snng\nPoznata je činjenica da se u Srbiji dobro jede i pije, a i zabavlja, ali da li ste znali da je Srbija zemlja najjeftinijeg piva\nPrema podacima specijalizovanog sajta numbeo.com, pivo u srpskim marketima ima najnižu cenu među 100 država u kojima se vodi statistika!\nPivo je najjeftnije u Ukrajini i to po ceni od nešto više 0.53 evra, dok Norvežani najviše plaćaju za ovo piće i to čak 3.15 evra za kriglu piva. Cene su visoke i u Irskoj, Švedskoj i na Islandu. Rusi pivo plaćaju 0.79 evra, Francuzi 1.54 evra, Turci 1.47, a Nemci 0.70.\nSrbi posle Ukrajinaca mogu da kupe pivo po najjeftinijoj ceni od 0.56 evra.\nRada je u pitanju region, u BiH ta je cena oko 0.57 evra, u Hrvatskoj 1.2, u Crnoj Gori iznosi 0.83 evra, a u Mekedoniji 0.71.\nSadržaj proteina i vitamina B u pivu je veći od onog u vinu. Zbog toga ćete pivom uneti više proteina nego ako popijete čašu vina. Pivo se sastoji od četiri osnovna sastojka – vode, ječma, hmelja i kvasca. Rezultat koji ovi sastojci zajedno daju je alkohol i CO2.\n“Vakcina žurka” sa muzikom uživo: Beč sprema masovno vakcinisanje mladih da bi mogli u klubove\nEpohalni izum srpskih naučnika: Podmladite se uz pivo sa cinkom koje usporava…\n“Suočavamo se sa EGZISTENCIJALNOM PRETNJOM”, nemačke pivare u problemu,…\nKorona zavila u crno PIVARE, Nemačka bez presedana, OSAM HILJADA ZAPOSLENIH čeka…\nMark Gasol se ODLIČNO seća svadbe Darka Miličića, evo šta je napisao na srpskom!\nDobrodošlica za sve goste Beograda! Aerodrom “Nikola Tesla” toči…


[es] - Pc igraonica na linuxu sta sve treba?\n29.05.2005. Vlasnici igraonica i internet klubova, hajde da s..\nPc igraonica na linuxu sta sve treba?\n[es] :: Linux :: Pc igraonica na linuxu sta sve treba?\nPc igraonica na linuxu sta sve treba? 15.10.2005. u 14:53 - pre 198 meseci\nDrugar hoce da otvori igraonicu sa jedno deset kompova i hoce da stavi linux.E sad koji disto je najbolji za ovo,koje igre se mogu igrati sta za emulaciju i ima li neki caffe client za linux?\nRe: Pc igraonica na linuxu sta sve treba? 15.10.2005. u 19:14 - pre 198 meseci\nE za clien ne znam ali bio sam u jednoj igraonici od 10-ak kompjutera i cedega u\nkombinaciji sa SuSE 9.2 odlicno vrsi posao. Kad kazem odlicno mislim na to da\nsve Quake 3 engine igre rade, e sad ne znam kako bi ti radio far cry.\nAli opet moras da platis cedegu odnosno winex.....\nRe: Pc igraonica na linuxu sta sve treba? 15.10.2005. u 21:12 - pre 198 meseci\nmozes naci par opensource programa za vodjenje internet kafea/igraonice za linux\nRe: Pc igraonica na linuxu sta sve treba? 15.10.2005. u 21:40 - pre 198 meseci\nlinux nije za igru, to je ozbiljna stvar !\nbolje da ucis da radis na njemu nego da se igras !\nRe: Pc igraonica na linuxu sta sve treba? 15.10.2005. u 23:12 - pre 198 meseci\ni sta da uci a sto ne moze na win platformi?\nRe: Pc igraonica na linuxu sta sve treba? 16.10.2005. u 01:17 - pre 198 meseci\n_vs_: linux nije za igru, to je ozbiljna stvar !\n"Beeep! Odgovor nije tacan!" Nece on da se igra na njemu, nego da zaradjuje pare! A da bi to ostvario, on bas hoce da nauci kako se na njemu radi posao zvani "Vodjenje i funkcionisanje igraonice". Sto bi se reklo - da spoji lepo sa korisnim.\nRe: Pc igraonica na linuxu sta sve treba? 17.10.2005. u 19:40 - pre 198 meseci\nhvala na odgovorima ali moze li nesto konkreno "E sad koji disto je najbolji za ovo,koje igre se mogu igrati sta za emulaciju i ima li neki caffe client za linux?"\nHvala na dosadasnjim odgovorima jos jednom\nRe: Pc igraonica na linuxu sta sve treba? 17.10.2005. u 22:29 - pre 198 meseci\nda li je cedega besplatna? ako nije jel ima neko da mi preporuci neki dobar emulator za win igre a da nije cedega i wine?\nRe: Pc igraonica na linuxu sta sve treba? 17.10.2005. u 23:41 - pre 198 meseci\npod 1. imas stamparsku kao i logicku gresku u potpisu\npod 2. iscitaj http://www.transgaming.com/license.php?source=1\npa ces videti da li je dozvoljeno koriscenje cedege u komercijalne svrhe\nza home korisnike moze da se skine pomocu cvs besplatno\n[Ovu poruku je menjao filo dana 18.10.2005. u 00:43 GMT+1]\nRe: Pc igraonica na linuxu sta sve treba? 17.10.2005. u 23:45 - pre 198 meseci\nfilo: pazi ovako\nimas stamparsku kao i logicku gresku u potpisu\nkakvu ? gde ? :)\nRegistrovani: 11 ( nenandi, sdurut, niikoolaa, mrki666, boban779, X Files, bachi, vjova, gogi100, ib.kroki, kristinamarko )


Spektakl polako dostiže vrhunac, Seltiksi su napravili brejk i sada ih samo jedna pobeda deli od istorijskog uspeha.\nDa li će večeras u "TD Gardenu" junaci "zelenog grada" postati šampioni Istočne konferencije, ujedno i 22. put u klupskoj istoriji?\nUdokini puleni imaju neverovatnu sezonu, pokazali su čvrst karakter i kada imaju svoju noć, deluju prosto nezaustavljivo.\nStanovnici Floride se još uvek nadaju da će njihov tim zavladati Istokom po 7. put, a da bi tako nešto napravili moraju vezati dve pobede, od kojih jedna mora biti "brejk" na vrućem terenu u Bostonu.\nU prošlom meču smo videli Bostonovu dominaciju i neverovatnu odbranu "zelenih", primili su svega 80 poena, dok su ubacili 93.\nNajefikasniji je bio DŽejlen Braun sa 25 poena, a pratio ga je DŽejson Tejtum koji je dodao 24, uz 12 skokova.\nU poraženom taboru najbolji učinak je imao Bem Adebajo, 18 poena i 10 skokova, prva zvezda tima DŽimi Batler je bio ispod svog proseka sa 13 pogodaka.\nIzabranici Erika Spolstre su katastrofalno šutirali iza linije 7,24. Ispalili su 45 šuteva, a pogodili 7, što je svega 15%.\nDomaći igrači su prednjačili u skokovima u napadu, uhvatili su 19 lopti u odnosu na protivnikovih 6, međutim, sa ovakvim procentima, to im nije previše bilo od značaja.\nPobednik ove serije će u finalu ići na ekipu Golden Stejta koji je sinoć rešio u svoju korist seriju protiv Dalasa rezultatom 4:1.\nNavijači Majamija sve nade polažu u to da se DŽimi Batler "upali", bez njegove dobre igre ostatak ekipe ne može uraditi ništa protiv ovakvog rivala. Tandem DŽejson Tejtum - DŽejlen Braun je neverovatan, deluje izuzetno uigrano, a pritom u odbrani pružaju veliki doprinos.\n19.000 navijača će davati vetar u leđa svojim ljubimcima, pobednički šampanjac je spreman, svi se nadaju da će se večeras otvoriti, jer ukoliko se serija vrati na Floridu, više ništa neće biti isto.\nVerujemo da će igrači Bostona još jednom pokazati kvalitet i da će se plasirati u veliko finale.\nNAŠ TIP: H1 -4,5 (kvota 1,5)\nTIPOVI SA OSTRVA: Petak je rezervisan za Irce\n27. 05. 2022. u 12:02\nSARAJEVO ŽELI OSVETU: Veležu na megdan stižu ranjeni "bordo-bijeli"\n27. 05. 2022. u 10:51\nDEVET GODINA SE ČEKALO: Večiti kreću u borbu za trofej!\n27. 05. 2022. u 10:35 >> 10:41\n"KONJUŠARI" FAVORITI ZA TROFEJ: Zira - Karabag\n27. 05. 2022. u 13:24\nkošarka NBA liga klađenje kladionica KK Boston KK Majami Tip tip predlaže analiza mečeva\n17:36 ROUZ ĆE IMATI PRILIKU DA OSVOJI TITULU: Najmlađi MVP NBA lige na meti jednog od najjačih timova\nNAJMLAĐI MVP u istoriji najjače košarkaške lige na svetu, Derik Rouz mogao bi uskoro da postane novi plejmejker Milvoki baksa.\n17:36 SKANDAL U ŠVAJCARSKOJ: Bugarska mafija prala novac od prodaje kokaina u banci Kredit svis\nSAVEZNI krivični sud Švajcarske osudio je banku Kredit svis zbog nesprečavanja pranja novca, u prvom krivičnom suđenju jednoj od najvećih banaka u toj zemlji.\n17:33 NASTAVLJA SE ZASTRAŠIVANJE SRBA: Matičar iz Vitomirice uhapšen zbog navodnog ratnog zločina\n76 KAKO DO VAUČERA ZA ODMOR OD 15.000 DINARA? Procedura je jednostavna, a ovo su i uslovi


Podravka Eva sardine sa sušenom rajčicom 110g limenka cena akcija Srbija\nEPonuda > Hrana > Konzervirana hrana > Riblje konzerve > Sardine > Podravka Sardine\nPodravka Eva sardine sa sušenom rajčicom 110g limenka cene\ncena 134,99 din | prodavnica (1)\nTrenutno nemamo slike za Podravka Eva sardine sa sušenom rajčicom 110g limenka\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Podravka Eva sardine sa sušenom rajčicom 110g limenka po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Podravka Eva sardine sa sušenom rajčicom 110g limenka na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Sardine cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Podravka Sardine, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Podravka Eva sardine sa sušenom rajčicom 110g limenka sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Podravka Eva sardine sa sušenom rajčicom 110g limenka. Pre kupovine, podatke za Podravka Eva sardine sa sušenom rajčicom 110g limenka proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


Probijen tunel Žaba kod Neuma | Poskok.info\nPublished On: Sub, srp 13th, 2019\nOčekivanja su da će sredinom sljedeće godine u svibnju kompletni radovi na tunelu biti završeni, kazao je on.\nOvo je vrlo značajan poduhvat i nadam se da će se u naredne dvije godine ostvariti taj san koji sanjamo od Austrougarske, tj. da istupimo neumskom zaljevu slobodno i bez graničnih prijelaza, izjavio je nakon obilaska tunela premijer Novalić.\nTo samo još jednom pokazuje ozbiljnost rada te se zahvaljujem svim ljudima na terenu koji su najviše doprinijeli ovom projektu, poručio je federalni ministar.


Pannon RTV, Blic\nTest PCR na individualni zahtev, Subotičani mogu da obave najbliže u Somboru, cena ovog testiranja je 6000 dinara i obavezno je prethodno zakazivanje termina. Ovde se dnevno može testirati do 30 osoba a rezultat se dobije u roku od 24-48 sati.\nNapokon ispod 100 zaraženih!\nStipendija za srednjoškolce u Novom Kneževcu\nU Adi svečano predat renoviran vrtić\nU Srbiji je, nakon dugo vremena, broj novozaraženih koronavirusom u jednom danu ispod 100.\nDan nezavisne Mađarske\nDana 16. juna 1958. godine su pogubljeni mučenici mađarske revolucije i rata za nezavisnost iz 1956. godine, kao i povlačenje sovjetskih trupa juna 1991. godine obeležava se kao Dan nezavisne Mađarske.\n14:32, Frissítve: 17:45\nDodeljene su stipendije za 58 srednjoškolaca iz Novog Kneževca koje je uručilo Udruženje za bolji Novi Kneževac u lokalnoj biblioteci. Za realizaciju ovog programa jednokratne podrške zaslužna je mađarska vlada.\n12:30, Frissítve: 17:44\nPočelo 66. Sterijino pozorje\nU Novom Sadu je otvoreno 66. Sterijino pozorje-pozorišni festival. Ovogodišnja manifestacija je nazvana "Zlu vremenu, uprkos", signalizirajući na negativne učinke koronavirusa. Ceremonija otvaranja je bila praćena sa velikim interesovanjem.\nU vrtiću u kvartu Gunaraš u Adi je postavljeno savremeno igralište i takođe je obnovljena i zgrada. Svečano je predat vrtić.\nPočele pripreme za fudbalere TSC-a\nProverom zdravlja i kondicije započele su, početkom ove nedelje, pripreme fudbalera TSC-a za sledeću sezonu.\nMađarska predškolska vaspitno-obrazovna ustanova primiće decu u užem centru grada.\nObrazovanje odraslih u Osnovnoj školi "Petefi Šandor" u Senti\nPrijava je već počela. Polaznici mogu savladati gradivo osnovne škole za tri godine a nakon završetka obuke mogu dobiti svedočanstvo.\nKolegijum Hungarikum organizovao Dan Rubikove kocke\nDan Rubikove kocke u Kanjiži je praćen sa velikim interesovanjem. Učesnici su takođe mogli da saznaju informacije o samoj kocki i njenom izumitelju, ali i da pokažu svoje znanje.\nViše noviteta na plaži na Tisi kod Kanjiže\nPonuda plaže na Tisi kod Kanjiže obogaćena je interaktivnim informacionim pultom, punjačima telefona, selfi-zidom, drvenim panoramskim krevetima.


Rok za podnošenje prijava za učešće na izborima ističe 25. maja | Trebevic.net\nRok za podnošenje prijava za učešće na izborima ističe 25. maja\nCentralna izborna komisija BiH saopštila je da rok za podnošenje prijava političkih stranaka i potencijalnih nezavisnih kandidata za ovjeru učešća na izborima ističe 25. maja u 16.00 časova.\nPreuzimanjem potrebnih obrazaca za prijavu do sada je interes pokazalo 112 političkih subjekata – 79 političkih stranaka i 33 nezavisna kandidata, saopšteno je iz CIK-a.\nIz Komisije navode da je do danas dostavljena samo jedna prijava nezavisnog kandidata bez bilo kakve prateće dokumentacije.\nCIK BiH raspisala je opšte izbore za 7. oktobar i donijela odluke o raspisivanju izbora, o biračkom spisku, te o rokovima i uputstvima.\nDžaferović: Svi koji učestvuju u obilježavanju Dana RS... Autobus sa 15 putnika proklizao i udario u... Mitropolit Hrizostom: Uspostaviti mir i dobru volju među... Halilagić: Mahmuljin je mogao da smijeni komandanta “El...


KAKO SRPSKA CRKVA DEVASTIRA KULTURNO-ISTORIJSKA DOBRA U BRČELIMA: Školu pretvorili u kaluđerski konak – Monitor\nNijedno selo u Crnoj Gori ne može se pohvaliti takvim kulturno-istorijskim znamenitostima kao crmnički Brčeli, ali i ova medalja ima drugu stranu.\nU XV vijeku, prema predanju, Jelena Balšić je podigla manastir u Donjim Brčelima, u okviru kojeg se nalazi crkva Svetog Nikole, saborna crkva cijele Crmnice. Na njenim temeljima iz 1861. godine podignuta je sadašnja u vrijeme knjaza Nikole. U crkvi se nalazi veliki drveni ikonostas, sa 47 ikona različitih formi i dimenzija, čiji su autori makedonska slikarska porodica Đinovski. Crkva ima osobenu dekoraciju, tipičnu za arhitekturu romanike.\nPrema istorijskim izvorima tu je stolovao, a kasnije ubijen i sahranjen jedini crnogorski car Šćepan Mali, koji je vladao Crnom Gorom od 1767 do 1773. godine. Istoričari su ga prekrstili iako na njegovom pečatu stoji Stefan Mali.\nSelo ima i školu, koja je doživjela čudnu sudbinu. U njoj se odavno ne čuje školsko zvonce, ali sasvim je moguće da umjesto njega počnu da odjekuju crkvena zvona. Srpska pravoslavna crkva pretvorila je školu u kaluđerski konak. Nismo uspjeli da dobijemo zvaničnu potvrdu da li su vlasti opštine Bar, kojoj pripadaju Brčeli, dale dozvolu Srpskoj crkvi da preuređuje školsku zgradu, ali ne bi bilo prvi put da SPC po Crnoj Gori samovoljno nešto gradi i dograđuje, čak i kad se radi o kulturno-istorijskim spomenicima pod zaštitom države. O tome je i Monitor pisao više puta.\nNedavno je Miodrag-Mio Iličković, rodom iz Brčela, bivši diplomata koji živi u Australiji, napisao na portalu Montenegrina da nije prvi put ,,da se skrnavi i zapostavlja istorija i tradicije ovoga kraja, a da niko ne reaguje, čak se saučestvuje”.\n,,Prije nekoliko godina oskrnavljen je i manastir u Gornjim Brčelima, iz koga su vladike Sava i Vasilije upravljali Crnom Gorom. Istorijsko zdanje, sa oznakom ‘zakonom zaštićeno’, prilagođeno je savremenim uslovima življenja i to uz radne akcije crnogorske vojske! Sada je to ženski manastir sestara SPC u kome je opremljen i apartman za srpskog mitropolita Amfilohija! Što je sve devastirano prilikom ‘modernizacije’ manastira – ne zna se, ako je nešto i ostalo od manastirskog arhivskog i drugog blaga nakon prve ,,poare” koju je izvršio Vuk Karadžić. Administracija je zapostavila istorijsku baštinu, ustupajući prostor onima koji negiraju crnogorsku naciju i državu. Ne reaguju niti Crmničani i njihova udruženja; nije se oglasio niti jedan od živih 1336 ličnosti koje Monografija o Crmnici ističe kao ugledne ‘koje su ostavile neizbrisive tragove u svim oblastima ljudskog djelovanja”, napisao je Iličković.\nŠkola je odavno ostala bez đaka, ali zar nije mogla da joj se nađe druga namjena, kao na primjer da bude zavičajni muzej ili da bude u funkciji turizma, recimo vjerskoga, pita se Iličković.\nSrpska crkva je oskrnavila i crkvu Sv. Nikole u Donjim Brčelima. Tik uz njen južni zid krajem 2013. godine sahranjen je njen arhimandrit Grigorije.\nŽeljko V. Jovanović, rodom iz Brčela, obratio se tim povodom prošle godine Mjesnoj zajednici Virpazar i predložio da se Grigorijev grob odatle izmjesti.\n,,Na moje insistiranje sadašnjem igumanu skrenuta je pažnja da u današnje vrijeme nema nikakve potrebe da se Grigorije sahranjuje uz zid crkve, ali on je to ipak uradio tvrdeći da ispunjava Grigorijevu želju. U neposrednoj blizini tog groba je i, kako piše na ploči, grob Ane Vukčević, kojoj takođe tu nije mjesto. Ovim je sadašnji iguman devastirao ovaj nepokretni spomenik kulture, koji je od velikog značaja za istoriju Crne Gore. Tražio sam da se prostor oko crkve vrati u pređašnje stanje i Mitropoliji crnogorsko-primorskoj predloži da ako žele Grigorija sahrane na donjobrčelskom groblju na odgovarajućoj udaljenosti od crkve i oforme groblje za monahe ovog manastira”, kaže za Monitor Željko V. Jovanović.\nU Rješenju o upisu u Centralni registar nepokretnih spomenika kulture od 26. juna 1994. godine, koji je potpisao dr Čedomir Marković, navodi da je ,,imalac” manastira Donji Brčeli Mitropolija-crnogorsko-primorska i da je to spomenik kulture treće kategorije.\nPrema jednom dokumentu iz 1992. godine, uz južni zid crkve Sv. Nikole sahranjen je iguman Josip Vujačić, rodom iz Crmnice. Po nepisanim pravilima uz ckrvu se može nalaziti samo jedan grob.\n,,Umrli su ranije u Crnoj Gori sahranjivani oko i ispred crkava, pa ko zna koliko ih je sahranjeno i kod crkve Sv. Nikole. Znači, čim se tu udari krampom povrijeđen je nečiji grob”, objašnjava Jovanović zašto je u današnje vrijeme nedospustivo bilo koga sahranjivati u blizini crkava.\nPovodom Jovanovićeve inicijative obratili smo se Upravi za zaštitu kulturnih dobara Crne Gore. Dobili smo ovaj odgovor:\n,,Upravi se u ime mještana Brčela, dopisom od marta 2014. godine, obratio predsjednik Mjesne zajednice Crmnica Đuro Marković, navodeći da stanovnici ovog sela smatraju da igumana Gligorija Trailovića nije trebalo sahraniti uz temelje crkve Svetog Nikole, te da su ogorčeni postupkom Mitropolije crnogorsko-primorske koja je, kako su naveli, najvjerovatnije dala saglasnost za ovakav postupak.\nOdmah po prijemu dopisa Uprava za zaštitu kulturnih dobara je obavijestila predsjednika Mjesne zajednice Crmnica Đura Markovića da će stručni tim ove institucije, u cilju utvrđivanja navoda iz dopisa, izaći na lice mjesta. Prilikom obilaska manastirskog kompleksa Donji Brčeli sa crkvom Svetog Nikole stručni tim je konstatovao da je na mjestu gdje je iguman Gligorije sahranjen postojalo grobno mjesto sa ostacima starijeg pokojnika. Grobno mjesto nalazi se jugo-zapadno od temelja crkve. Sama raka oivičena je kamenim pločama nepravilnog oblika, a odozgo prekrivena zaravnjenom zemljom. Zaglavlje groba obilježeno je drvenim krstom. Stručni tim je ocjenio da sa aspekta zaštite kulturnih dobara ovim postupkom nije narušen integritet kulturnog dobra, uz napomenu da se ovakva praksa bez saglasnosti Uprave ne smije ponoviti”.\nNedavno je završen elaborat o stanju kulturne baštine Crne Gore. Pregledano je 1.338 nepokretnih i 562 pokretna kulturna dobra. Zaključeno je da je crnogorska kulturna baština prilično devastirana.\nElaboratom nisu obuhvaćeni primjeri iz Crmnice, a evo i iz Uprave za zaštitu kulturnih dobara kažu da grobom arhimandrita Grigorija ,,nije narušen integritet kulturnog dobra”. Da li je baš tako?\nO caru ni pomena\n,,Nigdje nema obilježja ili putokaza da su Brčeli bili prijestonica ne samo u vrijeme crnogorskih vladika već i Carevine Crne Gore – cara Šćepana Malog od 1767. do 1774. godine. U školama se ne izučava prvi crnogorski car – ili marginalno spominje. Srpska crkva grob je zabetonirala da se za njega ne zna”, napisao je Miodrag Iličković na sajtu Montengrina. Željko Jovanović kaže da Stefan Mali nema ni spomenika niti spomen-ploče na crkvi Sv. Nikole. Jovanović je predložio da se ulica u Donjim Brčelima, koja inače nema naziva, nazove po Stefanu Malom, jer, kako kaže, postoje brojne indicije da je on bio porijeklom Crmničanin.


Piroćanka Jovana Pijanec na konkursu prestižnog magazina BizLife uvrštena među 30 najuspešnijih mladih poslovnih ljudi u Srbiji | Pirot Info\nNaslovna DRUŠTVO Piroćanka Jovana Pijanec na konkursu prestižnog magazina BizLife uvrštena među 30 najuspešnijih...\nPiroćanka Jovana Pijanec, na jedinstvenom konkursu poslovnog magazina BizLife uvrštena je među 30 najperspektivnijih mladih poslovnih ljudi u zemlji. Jovana je završila pirotsku Gimnaziju, zatim i Fakultet organizacionih nauka i trenutno je, iako vrlo mlad stručnjak, na izuzetno odgovornoj i značajnoj poziciji menadžera Odeljenja za projekte i analizu OTP banke u Beogradu.\nU razgovoru za Pirotske vesti, Jovana kaže da je izuzetno počastvovana veoma značajnim priznanjem.\n– Ovo mi znači zaista puno jer je to pokazatelj da je moj dosadašnji rad i trud primećen. To je velika motivcija za dalji rad i dalje usavršavanje-kaže Jovana.\nPozitivan pristup prema novim izazovima, situacijama i projektima izuzetno je važan za napredak u karijeri\nMladim i perspektivnim ljudima Jovana poručuje da veruju u sebe i da vredno rade na ostvarenju svojih ciljeva.\n-Za rezultate je potrebno puno vremena, strpljenja, upornosti, prilagodjavanja, timskog rada i posebno bih izdvojila pozitivan pristup prema novim izazovima, situacijama i projektima. Smatram da treba biti ambiciozan i konstantno testirati svoje granice. Sigurno je da su mi srednja škola i fakultet pomogli da pronadjem sebe i usmerim se ka IT obasti kojom se danas bavim. U tom sektoru postoji dosta firmi koje pružaju šansu mladim ljudima koji su spremni da uče i dokazuju se. Tako je bilo i u mom slučaju, prvu priliku mi je pruzila kompanija sTech d.o.o., deo Uniqa grupacije Austrija, u kojoj sam krenula kao praktikant a izašla kao projekt menadžer. Naredni poslodavac i ujedno kompanija u kojoj i sad radim, OTP Banka (bivša Societe Generale Banka), gde sam krenula 2017. godine kao projektni ekspert, mi je od aprila 2020. ukazala šansu da nastavim dalju karijeru na poziciji menadžera Odeljenja za projekte i analize. Upravo me je ta pozicija i kandidovala za ovaj izbor i ono što je sigurno je da ću dati svoj maksimum da opravdam poverenje i postignem zadate ciljeve-kaže Jovana.\nJovana rado dolazi u Pirot. Kaže da Pirot izuzetno voli i da nijedno mesto na svetu ne može da zameni rodni Pirot.\n-Pirot je moj rodni grad. Ovde se jedino osećam kao kod kuće. U Pirotu sam završila osnovnu i srednju školu (OŠ “Vuk Karadžić”, “Gimnazija Pirot”), igrala balet 15 godina u baletskom studiu Fortuna, stekla prijatelje za ceo život. Trudim se i trudiću se da što češće dolazim i provodim svoje slobodne trenutke u Pirotu i okolini, da promovišem naš kraj i sve njegove lepote i da na taj način vratim gradu bar delić onoga što mi je pružio. Svakako redovno pratim sva lokalna dešavanja pratim putem društvenih mreža i portala i podržavam sve pozitivne inicijative kojih u našem kraju ima sve više. Zaista volim Pirot i ni jedno mesto na svetu nece moći da zameni kako se osećam kada sam ovde. Što se tiče vraćanja, ta mogućnost uvek postoji-poručuje Jovana u razgovoru za Pirotske vesti.\nPrethodni tekstNovozaraženih u Srbiji 258, preminulih osam\nSledeći tekstEpidemiološka situacija u Dimitrovgradu povoljna, Štab za vanredne situacije usvojio novi zaključak


Izaslanstvo EU u BiH od Nikšića i Mikulića traži razrješenje novonastale situacije | Poskok.info\nIzaslanstvo EU u BiH od Nikšića i Mikulića traži razrješenje novonastale situacije\nPremijer Federacije BiH Nermin Nikšić i federalni ministar pravde Zoran Mikulić sa suradnicima primili su danas u sjedištu Vlade FBiH u Sarajevu izaslanstvo Europske unije u BiH koju je predvodio zamjenik šefa Renzo Daviddi.\nU fokusu interesovanja europskih dužnosnika bilo je pitanje razrješenja situacije u kojoj se našla Federacija BiH nakon odluke predsjednika FBiH Živka Budimira o uskraćivanju povjerenja federalnom ministru financija Anti Krajini, te mogući putevi izlaska iz novonastale situacije.\nObostrano je konstatirano da je odluka koju je donio Budimir pravno upitna, te da se rješenje mora naći što prije kako bi se deblokirali financijski tokovi u Federaciji, te omogućio nastavak izvršavanja preuzetih obaveza prema međunarodnim financijskim institucijama, posebno stand-by aranžmanu sa Međunarodnim monetarnom fondom.\nRazmatrane su mjere koje bi mogle voditi ka rješenju ovog problema. Ove konsultacije će se nastaviti, potvrđeno je sa obje strane, kako bi se u naredni dan-dva došlo do rješenja, navedeno je u priopćenju iz Ureda za informiranje Vlade FBiH.


Blic\t26.11.2008 21:12\nNiko u državi, pa ni budžetska komisija ni državna revizorska institucija, zadužene za njihovu kontrolu, nije kontrolisao troškove za reprezentaciju javnih preduzeća, iako je samo 28 državnih firmi potrošilo oko 3,3 miliona evra. Nema institucije u Srbiji koja raspolaže podacima kako je ovoliki novac utrošen samo na piće, jelo i rokovnike i šta su rezultati tog troška, potvrđeno je „Blicu” u budžetskoj inspekciji.\nBudžetska komisija, kako nam je tamo rečeno, tokom prošle i ove godine prekontrolisala je samo sedam javnih preduzeća od ukupno 9.000 budžetskih korisnika, ali ni u tih sedam slučajeva nije obavljena kontrola troškova za reprezentaciju, već je nadgledana procedura za javne nabavke, nakon čega su protiv svih tih preduzeća i njihovih direktora podignute krivične prijave. Među tim kontrolisanim preduzećima su malo poznate firme izuzev JP „Putevi Srbije”. Predmet istrage budžetskih inspektora nije bila niti jedna od ukupno 28 državnih firmi koje su tokom prošle godine potrošile 300 miliona dinara iz državne kase samo za reprezentaciju - piće, jelo i poklone, poput „Telekoma” - 73.850.000 dinara, „Srbijašuma” - 47.840.000 dinara, PTT - 42.106.000 dinara, RTS- 25.000.000 dinara, „Jugoimporta” - 24.350.000 dinara.\n- Mi nemamo kontrolu nad troškovima za reprezentaciju javnih preduzeća. Ta preduzeća zapravo su van sistema kontrole i ostavljena su na milost i arčenje njenih direktora, iako smo mi formalno zaduženi za njihov nadzor. Zloupotreba direktora kroz troškove reprezentacije vrlo je elegantna. Svako može doći do računa iz restorana u kojem nije napravljen trošak. A zakonska regulativa nije odredila šta je svrha troškova reprezentacije, ko je određuje i šta je njen rezultat - rečeno nam je u budžetskoj inspekciji.\nTamo priznaju da su, uz državnu revizorsku instituciju koja zapravo ne radi i tek se useljava u prostorije i ima devet zaposlenih, jedini nadležni za kontrolu trošenja novca iz budžeta javnih preduzeća. Dodaju, međutim, da iako je još 2003. godine urađena projekcija koja predviđa 66 zaposlenih u ovoj instituciji, sada, pet godina kasnije, imaju 12 zaposlenih za čitavu Srbiju i kontrolu 9.000 budžetskih korisnika.\n- Očigledno postoje „fini” kanali transfera novca o kojima mi ne znamo. Tu partijsku birokratiju treba opskrbiti. Jer, inače, kako objasniti da oni koji su na vlasti tolerišu ovakav stepen kontrole trošadžija naših para. Loš sam u matematici, ali ako imate 12 inspektora na 9.000 budžetskih trošadžija, šta reći osim da se ovde radi o promilima moguće kontrole javnih preduzeća - kaže Gredelj.\nGredelj je i sam direktor javne institucije, ali kaže da nema fond za reprezentaciju.U „Jugoimportu SDPR”, komentarišući navode koje je prekjuče u Skupštini izneo šef poslaničke grupe SRS Dragan Todorović, kažu da su netačni. Todorović je izjavio da je JP „Jugoimport SDPR” „u zemlji i inostranstvu” potrošio 24.352.793 dinara, a da je „pri tom direktor potrošio 1.956.581 dinar”.\n„Iznos od 24.352.793,83 nije potrošen ‘u zemlji i inostranstvu’, već navedena sredstva u najvećem delu predstavljaju troškove smeštaja boravka stranih delegacija visokog nivoa, a koji su rezultirali zaključenjem novih višemilionskih izvoznih poslova. Takođe, poslanik Todorović je troškove reprezentacije kabineta generalnog direktora uvećao za milion dinara - više nego duplo”, kaže se u saopštenju „Jugoimport SDPR”.\nŠarančić odvojio 1,3 miliona evra za reprezentaciju\nU vreme dok je član Nove Srbije Milanko Šarančić bio direktor, „Železnice Srbije” su za troškove reprezentacije planirale da potroše 108 miliona dinara, odnosno 1,3 miliona evra za 2008. godinu. Samo za prvih osam meseci na ime tih troškova potrošeno je 28 miliona dinara u hotelu „Beograd”, što je ćerka firma „Železnica Srbije”. Ove račune napravili su lideri sindikata ovog preduzeća koje je sam Šarančić imenovao.\nPTT: Sokovi i kisela voda\nPTT je za reprezentaciju tokom 2007. godine potrošilo 42.106.000 dinara. Vojislav Kecman, direktor marketinga PTT, kaže da ovo javno preduzeće nema praksu da troši na ručkove sa poslovnim partnerima.\n- Novac za reprezentaciju trošimo za obeležavanje dana PTT-a Srbije, Svetskog dana pošte, konferenciju za štampu pred Novu godinu, dan PTT radnika i u okviru njega radničko-sportske igre, kada kupujemo određene rekvizite, kao i za obeležavanje puštanja u rad novih pošta. I tada su to minimalni troškovi vezani za nabavku sokova, kisele vode…


NEMCI VEĆ ZARAĐUJU OD PANDEMIJE: Primili 8.000 porudžbina, cena 18 evra po komadu! | Vestinet.rs\nPočetna AKTUELNO\tNEMCI VEĆ ZARAĐUJU OD PANDEMIJE: Primili 8.000 porudžbina, cena 18 evra po komadu!\nNEMCI VEĆ ZARAĐUJU OD PANDEMIJE: Primili 8.000 porudžbina, cena 18 evra po komadu!\nPrimili 8.000 porudžbina, cena 18 evra po komadu!\nUsled epidemije koronavirusa, berlinska krojačnica „Ojerbah“ (Auerbach), koja postoji čitav vek, preplavljena je porudžbinama za zaštitne maske živopisnih boja koje je nedavno počela da šije pošto je privremeno obustavila proizvodnju svojih poznatih leptir-mašni.\nDirektor Jan-Henrik Marija Šeper Štuke kaže da je, kao ispomoć za svojih sedam krojačica, morao da zaposli još 20 drugih da bi udovoljio ogromnoj tražnji, kao i da preko interneta dnevno stigne 800 do 1.000 porudžbina za maske.\nwww.klatsch-tratsch.de/aktuelles/der-herr-der-fliegen-macht-jetzt-mundschutz-522977/ #corona #covid_19 #mundnasemaske 😷 www.auerbach.berlin/collections/mund-nase-masken\nA post shared by Jan-Henrik M. Scheper-Stuke (@jhscheperstuke) on Mar 26, 2020 at 2:15pm PDT\n„Nemamo profit od proizvodnje maski, već samo želimo da pokrijemo svoje troškove.\nJednostavno, ovo je vežba preživljavanja. Jedva čekamo da se vratimo proizvodnji kravata i leptir-mašni za venčanja i druge vesele povode“, kaže on.\neuropäischer besuch in der manufaktur @auerbachberlin. die ehemalige #bundesjustizministerin und heutige #vizepräsidentin des #europaparlament @katarina.barley besuchte uns, nach dem ich sie über einen zufall auf dem #bundespresseball kennenlernte.\nA post shared by Jan-Henrik M. Scheper-Stuke (@jhscheperstuke) on Dec 3, 2019 at 1:52am PST\nKako prenosi Rojters, najveći deo internet-porudžbina stiže iz Nemačke, Austrije i Švajcarske, a ima ih i iz udaljenih delova sveta, kao što je Hongkong.\n8.000 porudžbinacena 18 evra po komadu.firmaprimilaproizvodi muške šalove i kravateručno pravljene maske\nJOŠ JEDNA KATASTROFALNA VEST! KORONA VIRUS MOŽE DA PRORADI I NA JESEN!?


aplikacija : Južne vesti\nKartu za javni prevoz Nišlije mogu da kupe i onlajn\n12:42, 31. 3. 2022.\nKarte za autobuse javnog gradskog i prigradskog prevoza Nišlije mogu da kupe i preko aplikacije za mobilni telefon, a iz Direkcije navode da ovaj način plaćanja za sada važi samo za pojedinačne karte. Ističu da je cena karte ista kao i kada kupuju kod konduktera, ali da je proces lakši.\nNišlija Stefan Đoković sa svojim timom razvija inovativni „digitalni novčanik“!\n13:07, 2. 2. 2022.\nNaša vizija je da kroz KLIK super aplikaciju olakšamo ljudima navike, da podignemo svest o značaju finansijske slobode i da približimo sve prednosti digitalizacije celokupnom društvu.\nPokrenuta platforma za proveru zaštite ličnih podataka građana na sajtovima državnih organa\n17:44, 27. 12. 2021.\nNiško udruženje “Pravilaw” pokrenulo je platformu "otisak.org" na kojoj građani mogu da provere da li je bezbedno da ostave svoje podatke na nekom od sajtova državnih preduzeća i institucija. Od marta naredne godine biće obuhvaćen i privatni sektor, gde građani mogu da zatraže preveru privatnih privrednih kompanija.\nKartica za plaćanje vožnje i aplikacija kojom se prati vreme dolaska autobusa - novine u prevozu u Nišu\n15:00, 27. 8. 2021.\nZa koje vreme autobus javnog gradskog i prigradskog prevoza stiže na određenu stanicu u Nišu građani sada mogu saznati putem aplikacije za mobilni telefon, a nakon što uđu u autobus vožnju mogu platiti posebnom plastičnom karticom koja funkcioniše na principu dopune.\nPlatforma za prevenciju bolesti i očuvanje zdravlja mladih "Zdravo dvadesete"\n14:00, 12. 11. 2020.\nKrajem oktobra meseca kompanija Galenika a.d. Beograd pokrenula je onlajn platformu "Zdravo dvadesete" ( www.dvadesete.rs ) namenjenu edukaciji mladih o zdravim životnim navikama za jačanje i održavanje mentalnog i fizičkog zdravlja.\nProjekat i aplikacija niške firme nagrađeni na takmičenju “Zelene ideje Balkana”\n15:45, 8. 9. 2020.\nU kategoriji “Razvijena zelena ideja”, na takmičenju “Zelena ideja Balkana”, sa 10.000 dolara nagrađen je projekat “City&me” u okviru kojeg postoji i istoimena aplikacija. Projekat je produkt niške firme “Just Start”, a podstiče građane da recikliraju, voze bicikl, brinu o zelenim površinama i za to budu nagrađeni odlaskom u bisokop, pozorište ili umanjenjem računa za komunalije.\nNajukusnija hrana upola cene\n10:30, 15. 6. 2020.\nZamislite sledeću sliku: na vašem stolu je prava italijanska pica sa mnogo sira, tek izvađena iz rerne. Niste izgubili sat vremena spremajući je, niste morali da idete po nju do restorana, a platili ste je upola cene. Zvuči previše dobro da bi bilo istinito, zar ne?\nSMS-om obaveštavaju roditelje kada dete ne dođe na čas, iz niške škole servis nude i drugima\n14:46, 21. 1. 2020.\nIz Osnovne škole "Desanka Maksimović" iz Čokota pored Niša već dve godine obaveštavaju roditelje kada dete ne dođe na prvi čas. Nakon nedavne otmice devojčice na putu do škole u Brzom Brodu, žele da pomognu i ostalima da naprave ovakav servis, jer smatraju da će učenici tako biti bezbedniji, a roditelji mirniji.\nProradila aplikacija za prijavu problema u saobraćaju osoba sa invaliditetom\n15:53, 20. 11. 2019.\nBilo da su u ulozi pešaka, vozača ili se voze u gradskom prevozu i imaju probleme u saobraćaju, ljudi sa invaliditetom mogu da ih prijave preko aplikacije "PONS fondacije". Problemi će biti prosleđeni većniku za saobraćaj Igoru Vojinoviću, a oni manji će, najavljuju, biti rešavani odmah.\nIstorijat i priče leskovačkog kraja od sada i na mobilnom telefonu\n15:59, 23. 10. 2019.\nNastanak i razvoj civilizacije leskovačkog kraja, istorijat i postavke Narodnog muzeja, kao i turu kroz arheološko nalazište Caričin grad, zainteresovani će moći da vide i čuju i pre odlaska u Muzej, preko mobilne aplikacije. Na platformi su dostupne 22 priče, a moguće ih je slušati na engleskom i srpskom jeziku.\nU pripremi aplikacija preko koje će osobe sa invaliditetom moći da prijave smetnje u saobraćaju\n16:14, 12. 9. 2019.\nTrotoari i ulazi u važne gradske institucije u Nišu su nepristupačni osobama sa invaliditetom, a da bi se njihovo kretanje poboljšalo u pripremi je mobilna aplikacija koja bi trebala da objedini sve lokacije i pomogne nadležnima da te probleme otklone i olakšaju građanima kretanje po gradu.\nPiroćanci se preko “Prijavi problem” žale na probleme u gradu\n15:09, 30. 5. 2019.\nGrađani Niša svakodnevno prijavljuju komunalne probleme u gradu preko aplikacije Južnih vesti “Prijavi problem” koja funkcioniše 4 godine, a Piroćanci svoje komunalne ili infrastrukturne probleme mogu već godinu dana da prijave preko aplikacije koju je lokalna agencija Pina NC poklonila gradu. Preko aplikacije je moguće i postaviti pitanje gradonačelniku Pirota Vladanu Vasiću.\nIstorijat i priče o niškom logoru sada i na mobilnom telefonu\n14:54, 16. 5. 2019.\nTuristi, učenici, studenti i svi oni koji žele da saznaju nešto više o istoriji logora na Crvenom Krstu sada to mogu učiniti putem aplikacije koju je kreirao student Aleksandar Marković. On je radeći na ciklusu slika inspirisanih ovim mestom poželeo da o logoru “12. februar” mogu na telefonima i tabletima da čitaju zainteresovani pre ili tokom posete muzeju.\nVirtuelni vodič kroz Tvrđavu - aplikacija stanara niškog Startap centra\n14:38, 29. 3. 2019.\nAndroid aplikaciju “Vila Naissa” koja bi turistima omogućila da slušaju priče o istoriji ove građevine koja je rušena i građena više puta i simbol je Niša, kreira mladi tim koji je jedan od stanara niškog Startap centra.\nNišlije napravile mobilnu aplikaciju za traženje posla\n09:02, 2. 12. 2018.\nPreko mobilne aplikacije "Posao za mlade", omladina će moći da traži zaposlenje, a ovo je kanal istoimene web platforme koju je niški "Kapital magazin" pokrenuo prošle godine. Kako kaže osnivač ovog portala Filip Jovanović, trenutno se preko aplikacije oglašava dvadesetak poslodavaca, a rade na tome da ih bude što više.\nAplikaciju koja reklamira i edukuje uz "proširenu stvarnost" kreirale Nišlije\n12:52, 30. 11. 2018.\nMogućnost da raznovrsni proizvodi “iskoče” i pretvore se u 3D objekte na mobilnom telefonu, tako što bi se on uperio u određeni katalog, časopis ili edukativni materijal, daje aplikacija koju su napravili timovi dve niške firme. Aplikaciju su za rad sa studentima koristili i profesori koledža u Hjustonu.\nStudenti iz Niša napravili aplikaciju za virtuelni tenis i dobili ponudu za posao\n10:33, 27. 11. 2018.\nDa biste igrali tenis i slične igre ne morate da rezervišete termin na nekom od terena, dovoljno je da stavite naočare za virtuelnu realnost. Ovo je moguće zahvaljujući studentima niške Visoke tehničke škole strukovnih studija koji su osmislili virtuelni svet tenisa u kojem igrač ima mogućnost da izabere enterijer u kome želi da igra, kao i protivnika, a zatim uvežbava teniske udarce.\nNiški start-ap donosi revoluciju u arhitektonskom projektovanju\n12:24, 16. 11. 2018.\nMobilna aplikacija “52 vikenda u Srbiji”, virtuelna tura Novog dvora, kao i platforma koja služi za dizajn enterijera, neki su od radova kompanije Future Reality Systems koju je nedavno Grad Niš nagradio priznanjem za najboljeg početnika u poslovanju.\nAplikacija koja povezuje dijagnozu i lekove pobednik niškog "Hakatona"\n12:29, 14. 11. 2018.\nZadatak petog “Hakaton”, 24-časovnog takmičenja u programiranju koje održano proteklog vikenda na Elektronskom fakultetu u Nišu, bio je da se osmisli aplikacija koja bi bila neka vrsta podrške u medicini.\nMlade Nišlije prave aplikaciju za kupovinu karata za gradski prevoz\n09:51, 13. 11. 2018.\nPlaćanje autobuske karte u gradskom prevozu uskoro bi moglo da bude lakše za Nišlije. Grupa mladih iz nekoliko različitih branši okupila se oko kreiranja mobilne aplikacije koja će omogućiti korisnicima onlajn kupovinu dnevnih i mesečnih karata za gradski prevoz. Predano rade na njoj, a kada je završe planiraju da je ponude Gradu Nišu i Direkciji za saobraćaj i javni prevoz.\n15:38, 21. 5. 2022.\nProkupački srednjoškolci organizovali turnir za pomoć devetogodišnjoj devojčici\n13:51, 21. 5. 2022.\nU Pčinjskom okrugu 13 novih slučajeva kovida, u Leskovcu jedan\n12:48, 21. 5. 2022.\nMuškarac iz okoline Trgovišta pesnicom udario trudnu suprugu u stomak\n10:36, 21. 5. 2022.\nKoncertom u niškoj Banovini Marko Luis počinje svoju regionalnu turneju\n09:14, 21. 5. 2022.\nHumanitarna predstava u Aleksincu za pomoć porodicama poginulih rudara\n12:03, 19. 5. 2022.\nLažnu dojavu o bombi u Gimnaziji “Bora Stanković” u Nišu uputila četiri maloletnika\n16:50, 19. 5. 2022.\nUhapšen Nišlija - opljačkao knjižaru, turističku agenciju i trafike


Rasim Ljajić o izborima: "Stranke koje ne uđu u parlament mogu da stave katanac na bravu i završe karijeru" - Telegraf.rs\n23/01/22 | 10:55\nCenimo da je naša dosadašnja saradnja sa SNS bila sasvim korektna i da će se nastaviti, ali to isključivo zavisi od stožerne stranke u našoj koaliciji - najavljuje lider Socijaldemokratske partije Srbije\nPredsednik Socijaldemokratske partije Srbije (SDPS) Rasim Ljajić ocenio je da će predstojeći izbori biti neka vrsta političkog čistilišta, jer stranke koje ne budu ušle u parlament "mogu da stave katanac na bravu i završe karijeru".\n- Cenimo da je naša dosadašnja saradnja sa SNS bila sasvim korektna i da će se nastaviti, ali to isključivo zavisi od stožerne stranke u našoj koaliciji - rekao je Ljajić.\n- Pomislio sam da se radi o nekom starom snimku, sa nekog drugog mesta koji je neko pokušao da plasira u ovom osetljivom trenutku. Nisam hteo da verujem da neko to može da radi u Priboju 2022. godine bez ikakvog povoda. Još strašnije je bilo kada se saznalo da glavni akter snimka ima samo 18 godina. Nacionalizam se se brže i opasnije širi od svakog virusa, a svakako se duže zadržava na određenom prostoru - upozorio je Ljajić.\nIstakao je da su tokom nedavne posete predsednika Vučića poslate dve ključne poruke - da zajednički život nema alternativu i da neće biti tolerancije za one koji izazivaju nacionalističke incidente.\n- Nacionalizam i populizam postali su glavno obeležje i u zemljama za koje smo mislili da su imune na takve anomalije. Kada ste u poslednje vreme čuli da neki državnik govori o vladavini prava, ljudskim pravima, toleranciji, suživotu, antifašizmu, o tim univerzalnim i bazičnim vrednostima? Sve se promenilo, ali nagore - kazao je Ljajić i podsetio da smo imali prilike da naučimo gde nas je odveo nacionalizam tokom 1990-tih godina.\n- I danas plaćamo cenu te politike i još dugo ćemo je plaćati - zaključio je predsednik Socijaldemokratske partije Srbije Rasim Ljajić.\nŠta se sve dešavalo u Velikom Trnovcu? "Atmosfera na ivici ozbiljnih incidenta, moramo da se organizujemo"\nMilićević o izborima u Velikom Trnovcu: SPS poštuje zakon i procedure\nNije nacionalizam nego šovinizam. Nacionalizam je nešto najlepše - voleti svoje, a šovinizam najgore - mrzeti tuđe.\n23. januar 2022 | 11:00\nA možda i ovi drugi


LSV: Zrenjaninske naprednjačke čarolije: Kargo aerodrom Ečka – Balkanekspresrb.rs\nLSV: Zrenjaninske naprednjačke čarolije: Kargo aerodrom Ečka\n24/10/2018 Off By BERB\nLiga socijaldemokrata Vojvodine u Zrenjaninu nastavlja sa podsećanjem javnosti na neispunjena obećanja i demagoške izjave zrenjaninskih naprednjaka, Izjavio je mr Dejan Čapo, predsednik Odborničke grupe LSV u Skupštini Zrenjanina:\n“Nakon što su nas ostavili bez odgovora na pitanja o fabrici vode, kafileriji, akva parku, autodromu i formuli 1, golf centru, bob stazi, ponovo pitamo zrenjaninske SNS-ovce šta se dešava sa najavljenim pretvaranjem sportskog aerodroma Ečka u međunarodni kargo aerodrom.\nNaime, pre više od četiri godine funkcioneri gradske vlasti najavili su da je kineska elektroenergetska korporacija potpisala sa Zrenjaninom memorandum o saradnji u razvoju energije, infrastrukture i projekata zaštite životne svojine, a da Kinezi žele da pretvore aerodrom Ečka u međunarodni kargo aerodrom.\nDa stvar bude gora nismo zaboravili ni najave iz 2013. godine o nekakvim ruskim biznismenima zainteresovanim za ulaganje u regionalni kargo centar na aerodromu Ečka, pa je sve ličilo na takmičenje zaslužnih naprednjaka u tome ko će smisliti bolju priču na zadatu temu.\nSve bi bilo u redu kada predstavnici vlasti ne bi planirali da troše novac građana na svoje besmislice, dok zahvaljujući nemaru i neodgovornosti gradskih čelnika Zrenjanin ne pruža ni uslove za zadovoljavanje elementarnih ljudskih potreba kao što su zdrava pijaća voda i kvalitetan i čist vazduh.\nZrenjaninska vlast ne ispunjava obećanja koja je dala građanima, već na svakom koraku pokazuje nestručnost i nesposobnost, ali i bahato ponašanje prema novinarima i svim ostalim sugrađanima.\nOdbornička grupa Lige socijaldemokrata Vojvodine u Skupštini grada Zrenjanina nastaviće dosadašnju praksu da na svakoj sednici postavlja pitanja i traži odgovore za mnoštvo nerealizovanih obećanja gradskih čelnika. Nećemo ćutati dok vlast ugrožava interes građana!, navodi Čapo.♦\nHRANA – ZDRAVLJE: Kobasice s povrćem


Нови правилник за школе – уз свеске и оловке некоме и метла | Унија синдиката просветних радника Војводине УСПРВ\nUz sveske i olovke, nekima od njih uskoro bi mogla da zatreba i metla – jer u rukama neposlušnih učenika, rekvizit tetkica postaje školski pribor. Ko zasluži ukor, dobija i radni zadatak, a sve po propisima novog Pravilnika Ministarstva prosvete.\n„Cilj određivanja društveno-korisnog odnosno humanitarnog rada u školama koji se ostvaruje u skladu sa ovim pravilnikom, jeste prevencija nepoželjnog i društveno neprihvatljivog ponašanja učenika kroj razvoj poželjnih i pozitivnih oblika ponašanja“, navodi se u pravilniku.\nTakozvani „društveno-korisni zadaci“ dodeljivaće se po principu teži prestup – stroža kazna.\nPrincip lečenja boljki srpskog školstva naizgled je jednostavan – ko uprlja učionicu, mora da je ukrasi; ko uvredi druga, piše sastav o ljudskim pravima.\n„Sve ono što treba da radimo inače, da radimo sa decom, da ona budu odgovorna, da pomažu drugoj deci, da govore o nenasilju, da drže predavanja, da sređuju za sobom, da srede učionicu, oni sve to predstavljaju kao kaznu. Dakle ono što je zapravo normalno i što bi ttrebalo da bude u školi njnormalnije, da se družimo, da pomažemo jedni drugima, da vodimo računa o stvarima, o opremi, mi sada posmatramo kao kaznu“, kaže Saša Stefanović iz Udruženja roditelja.\nKako god ih zvali, zadaci će se odvijati pod budnim okom nastavnika. I to i van radnog vremena i tokom vikenda – propisano trajanje je od 15 do 45 minuta dnevno, od 4 do najviše 16 dana uz pauze. To je moguće na papiru, ne i u praksi – kaže struka.\n„Znači, učenik pogreši nešto, bude kažnjen, kada učenik bude realizovao taj svoj društveno-koristan rad mora da prisustvuje i nastavnik. Znači i nastavnik je kažnjen automatski zato što je učenik nešto napravio“, kaže Zvonimir Jović iz Unije sindikata prosvetnih radnika Vojvodine.\nZa primedbe koje su se našle u ovom prilogu – u Pravilniku o disciplini nije bilo mesta. Dokument sastavljen bez konsultovanja nastavnika i roditelja, stupa na snagu 15. septembra.


HRT: Biden donio bolju sliku SAD-a\n17:58 / 10.06.2021.\nObjavljeno: 10. lipnja 2021., prije 2 dana\nJoe Biden i Boris Johnson na summitu G7\nFoto: Toby Melvill / REUTERS\nSlika SAD-a u inozemstvu izrazito se poboljšala od kada je Joe Biden zamijenio Donalda Trumpa na predsjedničkoj poziciji, pokazalo je ispitivanje Pew Researcha, provedeno u 12 zemalja, većinom u Europi i Aziji. Istraživanje za 2021., objavljeno u četvrtak, pokazuje da 75 posto ispitanika vjeruje kako Biden "radi ispravnu stvar u međunarodnim odnosima", dok je 2020 samo 17 posto ispitanika to smatralo za Donalda Trumpa. Ukupno 62 posto ispitanika ima pozitivno mišljenje o SAD-u u 2021., dok je prošle godine takvo mišljenje imalo 34 posto ispitanika. Udio ispitanika koji imaju negativno mišljenje prema SAD-u pao je s lanjskih 63 posto na 36 posto.\nPew Research je provodio istraživanje od 12. ožujka do 26. svibnja u 12 zemalja - Kanadi, Belgiji, Francuskoj, Njemačkoj, Italiji, Nizozemskoj, Španjolskoj, Švedskoj, Ujedinjenom Kraljevstvu, Australiji, Japanu i Južnoj Koreji.\nBolja slika zahvaljujući Bidenu i njegovim inicijativama\n- Kroz mandat Donalda Trumpa, javnosti širom svijeta imale su nisko mišljenje o SAD-u, a najviše ih se protivilo Trumpovoj vanjskoj politici, navodi se u izvješću. Dodaje se da je u ispitivanjima utvrđen "značajan porast rejtinga za SAD, uz snažnu podršku za Bidena i nekoliko njegovih velikih inicijativa".\nIstraživanje u sličnoj skupini od 12 zemalja, koje je uključivalo Grčku, a bez Belgije, sugerira da je ocjena Bidena odraz pozitivnog stava prema njegovu karakteru, njegovim stajalištima prema klimatskim promjenama i vraćanju u Svjetsku zdravstvenu organizaciju (WHO), navodi Pew Research.\nJohnson: Biden je veliki dašak svježeg zraka\nBiden i Putin će se sastati u švicarskoj vili iz 18. stoljeća\nOd cjepiva do klime: G7 želi pokazati da Zapad može zajednički djelovati


Hotel Princesa Del Mar *****, Varadero, Matanzas, Kuba - cuba hotel bookings .com\nPrincesa del Mar Pogled iz vazduha\nBašta hotela Princesa del Mar\nHotel Paradisus Princesa del Mar & Spa (bivši hotel Sandals Princesa del Mar Resort & Spa) je ultra moderna gradjevina napravljena specijalno za parove a u čiju cenu je sve uključeno. Hotel je situiran na jednom od najlepših mesta na plaži Varadero. Nalazi se na samo 30 minuta vožnje od medjunarodnog aerodroma u Varaderu, 90 minuta od medjunarodnog aerodroma u Havani i na samo deset minuta hoda do centra Varadera.\nU hotelu je nalazi sijaset objekata zabavnog karaktera: 4 teniska terena sa osvetljenjem, bilijar, odbojka na plaži, košarka, pikado, stoni tenis, aerobik i sl. Uživo muziku izvode uticajni kubanski muzičari uglavnom u noćnom klubu Captain Morgan. Od vodenih sportova na raspolaganju vam je: pedalanje, jedrenje, kajaci, ronjenje, surfovanje, katamaran, skijanje na vodi i sl. Časovi ronjenja za početnike se održavaju tri puta nedeljno.\nPostoje šest restorana u hotelu i većina zahteva formalnu garderobu prilikom večere. Pod tim se podrazumevaju dugačke pantalone i košulja.\nSobe za sastančenje mogu da ugoste do 475 gostiju prilikom recepcije. Sala za konferencije prima 400 ljudi. Dve manje sobe za sastanke primaju oko četrdesetak ljudi i sve ove sale su vam na raspolaganju.\nU Biznis Centru hotela možete naći većinu kancelarijskih stvari za vašu upotrebu, kao i administrativne usluge, kompjutere, internet i sl.\nHotel Princesa del Mar Resort & Spa je hotel sastavljen isključivo i samo od luksuznih apartmana i svi su dekorisani u stilu. Ovaj hotel će definitivno premašiti vaša očekivanja.\nJunior Apartmani sa pogledom na okean imaju sve što i Junior Apartmani sa pogledom na baštu plus mini bar sa širokim izborom pića koji osoblje upotpunjuje na dnevnoj bazi.\nDetalji Apartmana sa pogledom na okean\nDetalji Suite Royal Service\nDetalji Royal Service Garden Junior Suites Swim Up


Večeras smo osnovali odbor u Boljevcu. Za predsednika odbora izabran je Goran Milošević a osnivanju su prisustovali i predsednik Narodne stranke Vuk Jeremić, generalni sekretar Stefan Jovanović i predsednik izvršnog odbora Vladimir Dobrosavljević. #Boljevac #Narodnastrankapic.twitter.com/5F9h4NK89G – На вези\nVečeras smo osnovali odbor u Boljevcu. Za predsednika odbora izabran je Goran Milošević a osnivanju su prisustovali i predsednik Narodne stranke Vuk Jeremić, generalni sekretar Stefan Jovanović i predsednik izvršnog odbora Vladimir Dobrosavljević. #Boljevac #Narodnastrankapic.twitter.com/5F9h4NK89G\nVečeras smo osnovali odbor u Boljevcu.\nZa predsednika odbora izabran je Goran Milošević a osnivanju su prisustovali i predsednik Narodne stranke Vuk Jeremić, generalni sekretar Stefan Jovanović i predsednik izvršnog odbora Vladimir Dobrosavljević.\n← Кремљ: Путин чека прве кораке новог украјинског лидера\nСи Ђинпинг у посети Русији у јуну →


GO Crveni Krst | Belle Amie - Part 18\n[VIDEO] Uređeno groblje u Donjem Komrenu\n29. 04. 2014 0\nGroblje u Donjem Komrenu uređeno je zajedničkim snagama pripadnika Mešovito artiljerijske brigade, opštine Crveni Krst i JKP Mediana. Angažovano je preko 30 ljudi, a koristila se mehanizacija Mediane...\n[VIDEO] Traži se najbolje rešenje za Vrelo\nDa bi vodovodni sistem Vrelo konačno profunkcionisao potrebno je da se obavi rekonstrukcija postojećeg koja će trajati još tri godine i koštati oko 30 miliona dinara, kažu u JKP Naisus. Predsednik Gr...\n[VIDEO] Biće vode u Vrelu\nVeć deceniju i po nekoliko niških sela žive bez redovnog vodosnabdevanja, a kako kažu meštani Vrela, vode nema ni za lek. Posle višestrukih apela upućenih opštini Aleksinac i niškoj Gradskoj opštini ...\n[VIDEO] Rekonstrukcija Pribojske ulice\nU GO Crveni Krst počeli su radovi na rekonstrukciji Pribojske ulice, a za zamenu podzemnih instalacija i asfaltiranje iz programa periodičnog održavanja izdvojeno je 50 miliona dinara, izjavio je pre...\n[VIDEO] Do kraja sledeće nedelje završetak radova u Popovcu\nRadovi u ulici 29. novembar u selu Popovac biće kompletno završeni do kraja naredne nedelje, kaže predsednik opštine Crveni Krst Darko Bulatović. Dva i po miliona dinara iz gradskog budžeta biće ulož...\n[VIDEO] Bulatović za veće angažovanije žena u društvu\nPovodom 8. marta, predsednik Gradske opštine Crveni Krst, obišao je žene koje rade na Tvrđavskoj pijaci i čestitao im današnji praznik. Predsednik opštine Darko Bulatović poručio je da, iako borba za...\n[VIDEO] Park prijateljstva\nPredsednik GO Crveni Krst Darko Bulatović u društvu dama zaposlenih u upravi ove opštine obišao je „Park prijateljstva“ u Medoševcu povodom 8. marta, Dana žena. „Mi smo na današnji dan želeli da skre...\n[VIDEO] Preventivni pregledi za meštane Komrena, Rujnika i Leskovika\n22. 02. 2014 0\nNovi ciklus preventivnih pregleda Doma zdravlja počeo je ovog vikenda od Gradske opštine Crveni Krst. Medicinsko osoblje dežuralo je u četiri sela- Donji i Gornji Komren, Leskovik i Rujnik. Uglavnom ...


Stambena novogradnja - praćenje gradilišta (565/587): NSBuild Forum\nStambena novogradnja - praćenje gradilišta\t30 nov 2020 18:04\t#11281\nOvde ce Maxcon graditi na prolece,ugao dva Stevana (Dejanova i Hristica)\nZahvalnici: Dukelander, Yokai, mrnjavi, TurboMaximus, sasar, Alibunar, valjan, nsns, Baka1955\nStambena novogradnja - praćenje gradilišta\t30 nov 2020 19:37\t#11282\nI ovo mi je bilo previše, nisam više ništa pitala, zanemela skroz , predpostavljam da je sa PDV om\nStambena novogradnja - praćenje gradilišta\t02 dec 2020 12:48\t#11283\nRusi se kuca u Djorjda Rajkovica 22 (Vlasina).\nNa broju 24 ce zidati Tim Inzenjering. (jos nije poceo rusenje starog objekta).\nPocelo je i rusenje na broju Djordja Rajkovica 18. Na ovom mestu je planiran vrtic.\nZna li se cena u Đorđa Rajkovića 22? Nema ništa na njihovom sajtu.\nStambena novogradnja - praćenje gradilišta\t02 dec 2020 14:28\t#11284\nDa li smo imali ovo? Ne piše ulica, piše samo Immo Luxury living, Novo naselje, Novi Sad, Srbija. Po mapi bih rekao kao da je u Kaće Dejanović.\nZahvalnici: limanac, mrnjavi, das ivon, sasar, valjan, Neskov, nsns\nStambena novogradnja - praćenje gradilišta\t02 dec 2020 14:30\t#11285\nIsti objekat, ne da mi forum da imam puno slika u istoj poruci pa ću morati iz par puta:\nZahvalnici: limanac, TurboMaximus, sasar, valjan, Чиле\nStambena novogradnja - praćenje gradilišta\t02 dec 2020 14:31\t#11286\nMislim da je ovo ulica iznad Karolja Selesa. Mislim da je ovo, ako ne to, onda negde blizu.\nZahvalnici: limanac, sasar\nStambena novogradnja - praćenje gradilišta\t02 dec 2020 14:33\t#11287\nPoslednja izmena: 02 dec 2020 14:37 od neusatz!.\nZahvalnici: Dukelander, Duja, sasar, Blavak, Kasper, nsns, Чиле\nStambena novogradnja - praćenje gradilišta\t02 dec 2020 16:42\t#11288\nZahvalnici: Dukelander, limanac, Yokai, mrnjavi, Duja, sasar, Blavak, valjan, Чиле\nStambena novogradnja - praćenje gradilišta\t02 dec 2020 17:52\t#11289\nDj.rajkovica 22, 1600 eu\nStambena novogradnja - praćenje gradilišta\t03 dec 2020 07:36\t#11290\nNa lokaciji Djordja Rajkovica 24 je pocela izgradnja zgrade. Investitori su MMM invest (Caribic pizza) i Tim Inzenjering. Kod njih ne znam kolika je cena. Vlasina je 1600e, ali mislim da nije jos puno toga ostalo.\nGotovo da uporedno rade te dve zgrade.\nStambena novogradnja - praćenje gradilišta\t04 dec 2020 13:13\t#11291\nDa li neko možda zna cenu kvadrata u Orlovića Pavla (Emerald Hill)?\nStambena novogradnja - praćenje gradilišta\t04 dec 2020 22:24\t#11292\nRacunaj ovako: radnicka,liman 1, 2 okolina keja kod Maksima Gorkog 2200e do 2600e, adamavićevo naselje oko 1800e, bulevar evrope oko 1600-1700e, telep dosao na 1600e, adice 1300e, detelinara nova 1600e, novo naselje 1550e.. plate oko 400e... siva i crna ekonomija cveta.. nikad gore..\nStambena novogradnja - praćenje gradilišta\t05 dec 2020 08:03\t#11293\nA od centra od T|rga Republike do kraja Podbare? Bilo bi dobro napraviti cenu lokacija\nStambena novogradnja - praćenje gradilišta\t05 dec 2020 09:07\t#11294\nTo su sve procene, sto ne mora da znaci da su tacne.\nStambena novogradnja - praćenje gradilišta\t06 dec 2020 20:55\t#11295\nZahvalnici: Dukelander, limanac, das ivon, sasar, valjan, nsns, Чиле\nStambena novogradnja - praćenje gradilišta\t06 dec 2020 20:58\t#11296\nZahvalnici: Dukelander, limanac, TurboMaximus, das ivon, sasar, valjan, Чиле\nStambena novogradnja - praćenje gradilišta\t06 dec 2020 21:38\t#11297\nGalens Pasent na uglu Partizanske i Sentandrejskog puta.\nIn stan u Kisačkoj\nAmaks Novo gradilište na uglu B. Radičevića i Đ. Zličića.\nZahvalnici: Dukelander, limanac, neusatz!, das ivon, sasar, valjan, vladulns, Чиле\nStambena novogradnja - praćenje gradilišta\t06 dec 2020 21:46\t#11298\nUrban gradnja 021 u K. Šokice\nPrezident u B. Radičevića.\nUrbans u V. Satjića. Da li su se malko zaneli pa nastavili u visinu il to tako treba da bude? Po renderu ne bi trebalo, odnosno treba da budu izjednačeni sa susednim objektima.\nZahvalnici: Dukelander, limanac, sandman, TurboMaximus, sasar, valjan, OneLove, nsns, Чиле\nStambena novogradnja - praćenje gradilišta\t07 dec 2020 00:15\t#11299\nŠto se tiče Urbans: pre par dana su podneli prijavu da su "završili objekat u konstruktivnom smislu".\nNadam se da je ovo samo kućica lifta i stepenište/izlaz na krov.\nStambena novogradnja - praćenje gradilišta\t07 dec 2020 12:42\t#11300\nOvi objekti, na fotografijama, deluju kao da su "krivi", mislim nagnuti, zar ne?Blavak napisao/la:


Žedni voćnjaci u srednjem Banatu - Voćarstvo | Agroklub.rs\nŽedni voćnjaci u srednjem Banatu\nKo ulaže, taj i profitira. Proizvođači voća koji imaju zalivne sisteme mogu nešto i zaraditi uprkos činjenici da tropske temperature i niska vlažnost vazduha ostavljaju niz posledica na većinu voćarskih kultura u srednjem Banatu.\nVisoke temperature praćene niskom relativnom vlažnošću vazduha, ostavljaju čitav niz negativnih posledica na većinu voćarskih kultura u Srednjobanatskom regionu. Nepovoljno dejstvo tropskih temperatura narušava, pa čak i prekida mnoge fiziološke i biohemijske procese u biljkama. Posebno je smanjena asimilacija ugljendioksida, i produkcija organske materije. To dovodi do smanjenja rezervnih materija u gotovo svim tkivima i organima voćaka.\nKod jabuka smanjen kvalitet ploda, šljive opadaju pre vremena\n"Posebno negativan uticaj visokih temperatura, ogleda se u stvaranju ožegotina na kori debla, skeletnim granama, listovima i plodovima. U ovoj fenofazi razvoja biljaka pored ekstremno visokih temperatura poseban problem predstavlja i izuzetno niska relativna vlažnost vazduha koja doprinosi pojačanoj transpiraciji i evapotranspiraciji biljaka. Kod jabuka dolazi do smanjenog nalivanja plodova, smanjenja prinosa i kvaliteta plodova, njihovog otežanog čuvanja i skraćenja perioda skladištenja. Kod šljive dolazi do ubrzanog dozrevanja i prevremenog opadanja plodova, što je posebno izraženo kod stabla zaraženih virusom šarke. Veliki problem pri ovakvim uslovima predstavlja i intenzivnija pojava bolesti i štetočina, posebno pojava štetnih grinja, čije suzbijanje je znatno otežano zbog brzog sticanja rezistentnosti na hemijske tretmane", objašnjava Maja Martinov, master voćarstva iz Poljoprivredne stručne službe Zrenjanin.\nProblemi sa kojima se proizvođači voća u ovom delu Banata suočavaju u ovakvim situacijama moraju se rešavati primenom kompleksnih mera koje će imati za cilj stabilizaciju postojeće ali i unapređenje buduće proizvodnje. Jedna od tih mera je i adekvatno navodnjavanje.\nZalivni sistemi i protivgradne mreže sa fotoselektivnim efektom\n"Količina i norma zalivanja zavise prvenstveno od lokaliteta gde se zasad nalazi, voćne vrste, uzgojnog oblika, sorte i drugih činilaca. Izuzetno je značajno da se navodnjavanje izvodi pravovremeno i po propisanim standardima sistema koji se primenjuje. U suprotnom, ova mera može dovesti do potpunog ispiranja hraniva iz zemljišta i osiromašenja površinskog sloja rizosfere, zabarivanja zemljišta, pogoršanja strukture i fizičkih svojstava zemljišta.Uz navodnjavanje zasada obavezna mera je i pojačano đubrenje organskim i mineralnim đubrivima uz redovnu kontrolu plodnosti zemljišta.Umanjenje štetnog efekta visokih temperatura može se ostvariti i upotrebom protivgradnih mreža sa odgovarajućim fotoselektivnim efektom", dodaje Martinov.\nNaravno, besparica i skupa voćarska proizvodnja osnovne su muke proizvođača. Ali, sve ove mere uz adekvatnu zaštitu treba da omoguće postizanje redovnih i stabilnih prinosa praćenih vrhunskim kvalitetom plodova ekstra i prve klase, kako ove tako i narednih godina. Dakle, reč je o investicijama koje se iplate na duge staze.\nVoćnjak za primer - prvo ulaganje, a onda profit\nNajbolji primer je ogledni voćnjak ove Poljoprivredne stručne službe koji zauzima 4,4 hektara površine. Od toga 1,3 hektara je pod jabukom, isto toliko pod kajsijom, a ove godine proširen je novim zasadima kajsije i to na 1,8 hektara. Sadnja je urađena na razmaku 6x5 metara i zastupljene su četiri sorte: Novosadska rodna, Roksana, NS 4 i NS 6. Ove sorte su u samom vrhu kada je reč o kvalitetu, a i najtraženije su na tržištu.\n"Zahvaljujući sistemu za navodnjavanje kajsija se redovno zaliva i istovremeno prihranjuje preko sistema kap po kap. Na taj način umanjujemo pojavu bolesti karakterističnih za sušne godine, posebno apopolepsije, koja nastaje ukoliko biljke nemaju dovoljno vode. Kod kajsije je jako važno ima li mraza u periodu cvetanja. Pojava mraza se direktno odražava na rodnost. Ove godine imali smo srednju rodnost kajsije, ne samo u našem voćnjaku, već u celom regionu. Tako je bilo pre početka ovog sušnog perioda. Nakon toga, sve je zavisilo od toga da li ima ili nema zalivnih sistema", kaže Milinko Sinđić, rukovodilac voćarsko-vinogradarske proizvodnje u PSS Zrenjanin.\nZasadi kajsije punu rodnost dostižu u četvrtoj ili petoj godini. Ovaj voćnjak osim ovogodišnjih sadnica, na 1,3 hektara ima one koje su u drugoj godini. Berba je nedavno završena i ostvaren je rod od 1,5 tone.\nVoćnjaci u kojima je zastupljena kajsija sa sobom nose i dozu rizika koja nije karakteristična za druge voćne vrste. Ipak, voćnjak je proširen novim sadnicama, i to kajsije. Zbog čega je baš ovako odlučeno, pitanje je za našeg sagovornika.\n"Koliko ova proizvodnja ima rizika, toliko ima i svojih prednosti. U odnosu na jabuku, kajsija se pet puta manje tretira hemijskim preparatima. Isto toliko je i manje posla oko nje. Takođe, ponekih godina može da ostvari izuzetno dobru cenu. Ne tako davno na veliko se prodavala po ceni od 60 i 70 dinara za kilogram. Ako se u obzir uzme činjenica da ona rodi od 12 do 15 tona po hektaru može lepo da se zaradi i profitira od ove proizvodnje", kaže Sinđić.\nNa žalost, nedovoljno je voćnjaka u srednjem Banatu koji su kompletno opremljeni zalivnim sistemima i protivgradnim mrežama sa fotoselektivnim efektom. U godinama sa ovakvim temperaturama vazduha i zemljišta to se odražava na prinos. A da profitiraju oni koji ulažu, potvrđuje podatak da se sredinom jula kajsija na zrenjaninskim zelenim pijacama prodavala po ceni od 150 do 200 dinara za kilogram.\nVoćnjaci Visoke temperature Voćne kulture Srednjobanatski region Ožegotine Virus šarke Štetočine Grinje Maja Martinov Protivgradne mreže Đubrenje Milinko Sinđić Kajsija Jabuka Ubrzano dozrevanje Navodnjavanje Ogledni voćnjak Zalivni siste