Grubješić: Do kraja godine Srbija otvara dva do četiri poglavlja - European Western Balkans\nGrubješić: Do kraja godine Srbija otvara dva do četiri poglavlja\nAutor EWB 21. 08. 2018. 21. 08. 2018.\nSuzana Grubješić; Foto: Privatna arhiva\nBEOGRAD – Dijalog Beograda i Prištine je “zarobio” čitav proces evropskih integracija Srbije, kaže generalna sekretarka Evropskog pokreta u Srbiji Suzana Grubješić i dodaje da je, bez napretka u tim pregovorima, naš put prema EU, odnosno dinamika otvaranja i zatvaranja poglavlja, usporena.\nGrubješić je za Tanjug rekla da su trenutno, pored 14 otvorenih poglavlja, za otvaranje spremna još četiri, uključujući i poglavlje 2, sloboda kretanja radnika, a njihovo otvaranje se može očekivati do kraja godine.\n“Četiri poglavlja su spremna za otvaranje i poslata su u Brisel. Opet zavisi od njihove odluke i procene da li će sva četiri ili tri, dva…Nadam se da će ovaj put sva četiri biti otvorena”, kaže Grubješić.\nNavela je da poglavlje 31, koje se odnosi na spoljnu politiku i bezbednost, neće biti otvoreno do kraja godine.\n“To ne možemo da očekujemo. Postoje indicije da se to poglavlje pred kraj otvori. Kako god bilo, naša je obaveza iz tog poglavlja da svoju spoljnu, bezbednosnu, odbrambenu politiku progresivno usaglašavamo sa politikom EU”, rekla je Grubješić.\nNije dobro, ocenjuje, što se procenat usklađenosti sa odlukama EU u oblasti zajedničke spoljne i bezbednosne politike smanjuje i navodi da on trenutno iznosi 49 odsto i da to znači da opada.\n“Izveštaj o skriningu još nije dostavljen, ali je konstatovan pad usklađenosti naših odluka u domenu spoljne politike sa odlukama EU”, navodi Grubješić.\nSpekulacije u medijima da Litvanija koči otvaranje poglavlja 31, te one da je izveštaj o skriningu “u fioci” nekog ministrastva spoljnih poslova jedne moćne države članice EU, treba, kaže, ostaviti po strani.\n“Ono što je takođe izvesno to je da nas neće pritiskati za ovo poglavlje sve dok ne vide neki rezultat dijaloga Beograda i Prištine”, smatra Grubješić.\nPodsetila je da poglavlje 31, kao apsolutno političko poglavlje, za druge zemlje nije bilo uopšte zahtevno i za njih nije bilo problem, jer su one svoju spoljnu bezbednosnu politiku usaglašavale mnogo brže nego Srbija.\nMeđutim, kaže, od 2014, kada smo otpočeli pregovore o članstvu u EU, međunarodne okolnosti su se promenile i EU je uvela sankcije Rusiji zbog Krima.\n“Samim tim, nas je stavila pred veliku dilemu – da li se pridružiti tim sankcijama ili ne? Naša odluka, za koju mislim da je ispravna, bila je i ostala da se mi sankcijama Rusiji ne pridružujemo. Za zemlju koja je maltene energetski zavisna od Rusije bilo bi čisto samoubistvo uvoditi sankcije”, smatra Grubješić.\nOno što nije dobro je, ističe, to što se sankcije prema Rusiji obnavljaju svakih šest meseci i što se ne vidi kraj kada će EU to zaustaviti.\n“Dokle god se to ne desi, kako sada stvari stoje, mi to poglavlje očigledno nećemo otvoriti”, kaže Grubješić.\nEvropski pokret u SrbijiLitvanijaPoglavlje 31RusijaSuzana Grubješić\n[EWB Intervju] Luteroti: Stabilnost regiona prioritet austrijskog predsedavanja EU\nPrelec za “Politiko”: Zapad bi trebalo da podrži razmenu teritorija Srbije i Kosova\nKandidat za ambasadora SAD: Bez razmene teritorija\nEWB 17. 08. 2018. 17. 08. 2018.\nZaev: Dajemo podršku pozitivnom rešenju po pitanju Kosova\nEWB 20. 03. 2019.\nEWB 12. 11. 2020.


DODIK: Ne plašim se hapšenja - IĆI ĆU U SARAJEVO! | Happy BSC portal\nPhoto: youtube/printscreen/ Happy Tv\n- Izlaz iz nastale krize zbog nametanja odluka Valentina Incka je da se ista odmah povuče i stavi van snage. Srpska se neće povući ni pedalj u ovoj političkoj borbi. Raduju me pojačana svest i odgovornost svih političkih faktora RS. Jedinstveno smo nastupili što je funkcionalno i korisno za sve građane. Ovo nije ničija pojedinačna politička borba. Ovo je borba svih nas. Ukoliko nas ovde slome i patosiraju, Republika Srpska nema budućnosti.\nOvako, u intervjuu za srpske medije, već danima napetu atmosferu u Republici Srpskoj, komentariše Milorad Dodik, srpski član Predsedništva BiH:\n- Aktuelna situacija u BiH može trajati danima, mesecima, godinama. Predstavnici RS neće odlučivati u zajedničkim institucijama BiH sve dok se ovo pitanje ne povuče. Kad se povuče, onda ćemo odlučivati šta dalje.\n* To znači da je jedina opcija za Srpsku povlačenje nametnute odluke Incka?\n- Moguće je samo da se praksa nametnutih zakona i odluka poništi i da uđemo u dijalog o tome. Mi ne bežimo od dijaloga, ali to podrazumeava jasno da se kaže gde je mera i da se ljudima omogući sloboda govora, stava i političkog odnosa prema nekom pitanju. Sad je na onima koji su smislili problem da ga reše. Ukoliko suspenduju Inckovu odluku, možemo razgovarati. Ako nastave napade na RS, slede nove odluke i zakoni. I neka znaju da ćemo sprovoditi sve usvojene odluke. Odbijamo postupanje sudova i tužilaštva BiH po nametnutim zakonima.\n* U BiH je stigao naslednik Incka, Nemac Kristijan Šmit. Da li ćete biti na prijemu koji organizuje povodom svog dolaska?\n- Naravno da neću biti u Predsedništvu BiH kada se bude predstavljao. Vidim da se pompezno najavljuje njegov dolazak. On će se predstaviti onima za koje jeste visoki predstavnik. Za nas to nije i meni se ne treba predstavljati. Ako budem negde u nekoj neformalnoj situaciji i sretnem ga, sigurno ću mu reću šta mislim o njegovom dolasku u BiH.\n* Šmit je već najavio smer delovanja u BiH?\n- Vidim da se Šmit ovde rasipa nekim optimizmom i pokušava da nametne neku agendu. Ono što Šmit najavljuje, nije nikada ni bila uloga visokog predstavnika u BiH. Pa, kakve veze ima visoki predstavnik sa pitanjem izbornog zakona, ili da se bavi pitanjima o načinu odlučivanja, ili ustavnim pozicijama. To su gluposti. Čak ni Pedi Ešdaun nije ulazio u to, a eto sad dolazi Šmit da to radi. On nema nikakve veze ni sa evropskim putem BiH. Evropski put je uvek bio vlasništvo domaćih političkih snaga. Stranci ignorišu ozbiljne napretke koji su urađeni i stalno sve ocenjuju kao problematično. Naravno, jer ako kažu da je stanje ovde dobro, onda je besmisleno da postoji OHR. Šmit se lažno predstavlja kao visoki predstavnik i to govori da samo treba imati pojačanu sumnju i neprihvatati takve "persone".\n* Može li Šmit u svetlu poslednjih događaja da zabrani rad i smeni političare iz RS jer ne prihvataju nametnute zakone?\n- Hajde da vidimo kako će zabraniti rad političarima. Nisu ni njihove puške sve pune! Ispucali su se stranci ovde i previše.\n* Strahujete li od hapšenja kada budete išli u Sarajevo u Predsedništvo, zbog izrečenih stavova o Srebrenici?\n- Nemam straha od hapšenja! Zato sam od početka tražio da me čuva policija Republike Srpske, a ne da me štite oni koji bi me hapsili. Ići ću u Sarajevo u Predsedništvo BiH jer ima situacija kada Komšić može da zakaže sednicu i ako ja nisam tu fizički prisutan, on u drugom krugu može da izglasava neke odluke, osim vojnih. Nekada će biti potrebno moje fizičko prisustvo na sednici da bi potegao pitanje vitalnog nacionalnog interesa i stvari prebacio u NSRS.\n* Kako će izgledati vaše delovanje u Predsedištvu BiH?\n- Na svakom pitanju, odnosno odluci Predsedništva BiH, koja se stavi pred mene potegnuću pitanje vitalnog i nacionalnog interesa. Od zapisnika, pa do svih drugih odluka, glasaću protiv u prvom krugu, a u drugom potegnuti pitanje vitalnog nacionalnog interesa. I to sve ide u NSRS, koje je mesto konačne odluke. Skupština je mesto odluke, a ne Predsedništvo BiH. I toga neka budu svesni u Sarajevu.\nBAHATA VOŽNJA! Građani posle ovog snimka ostali u šoku! (VIDEO)\n* Za nekoliko dana sledi sastanak rukovodstava Srpske i predsednika Srbije Vučića. Šta očekuje od tog susreta?\n- Upoznaćemo predsednika Vučića sa poslednjim dešavanjima u BiH i RS i svim detaljima, jer su detalji bitni. Naravno, razgovaraćemo i o saradnji.\n* Imate li konkretne zahteve ili predloge za predsednika Vučića?\n- Na sastanku sa njim videću da li je moguće da na neki način približimo Republiku Srpsku zajednici mini-šengen, to jest otvorenog Balkana, bez obzira na to da li to muslimani hoće ili neće. Moramo da vidimo na koji način možemo da se približimo ovoj regionalnoj inicijativi. Zbog Sarajeva i muslimana koji su odbili da BiH bude deo inicijative, sad RS trpi štetu i kamioni stoje na Drini satima, umesto da brzo prolaze. To je efekat politike Sarajeva i muslimanskog odnosa prema Srbiji. Srbi u BiH su od te iste BiH dobili samo štetu, muku, patnju i nametnuta rešenja. Zato treba čestitati Vučiću i ostalim liderima koji su uspostavili nov sistem funkcionisanja na Balkanu.\n* Vučić je ocenio da su atmosfera i poslednja dešavanja u BiH najteži od završetka rata.\n- Predsednik Vučić je apsolutno u pravu. Postignuto političko jedinstvo partija u Srpskoj potvrda je njegovog stava. Zamislite da su partije koje su suprotstavljene maksimalno i u međusobnom komuniciranju imaju elemente sukoba, sve ostavile po strani i napravile političko jedinstvo. Iz toga se vidi kakva nas je muka naterala da sve to uradimo.\n* Iz Sarajeva su reagovali na najavu smene Ćamila Durakovića jer je podneo krivičnu prijavu zbog negiranja genocida.\n- Vidim da Bakir Izetbegović večito svaljuje na mene i nas u Srpskoj da smo neki problem u BiH. Čak je rekao: Dodik mora otići! Pa kao da se Bakir u Srpskoj nešto pita. Ja ću otići kad ovaj narod ne bude više glasao za mene. A nikada neću otići već ću se baviti nekim drugim pitanjima koje će opet biti vezana za status Republike Srpske. Duraković je pokazao mržnju prema Srbima. Nedopustivo je da u RS lokalni političar deluje na takav način.\n* Hoće li institucije RS zaštiti sve građane Srpske koji dobiju krivičnu prijavu?\n- Hoćemo! Zaštitićemo svakog građanina od napada zbog nametnutih Inckovih rešenja. Oformićemo advokatske timove i nikoga nećemo ostaviti na vetrometini. Policija RS imaće obavezu čim zakoni koje smo usvojili stupe na snagu da po njima postupa i štiti građane.\n* Da li je bilo poziva iz stranih ambasada kad ste rekli da odbacujete Inckov zakon?\n- Jeste. Zvali su da pitaju o čemu se radi, a imaju pokvareno predubeđenje da smo mi Srbi nešto krivi. Većina tih stranaca je takva. Bilo je i onih koji su rekli: "Nemojte otići predaleko, nećemo se moći vratiti". Stranci misle da je ovo priča sa malo galame. U pogrešnom su ubeđenju da je ovo nešto sa rokom trajanja od nekoliko dana. Nije tako.\n* Da li očekujete pritisak Nemačke zbog Šmita?\n- Vidim prema porukama Šmita, da se očekuje da se svi mi ovde "pokunjimo" pod nekom njegovom silom jer dolazi iz Nemačke i da mu poželimo dobrodošlicu. E, pa nije dobrodošao kada dolazi na ovaj način.\n- Incko ne zaslužuje bilo kakav moj dodatni komentar. O njemu je sve rečeno. Kad pogledamo genezu stradanja Srba u prošlosti, na ovim prostorima iza toga uvek stoji neki Austrijanac ili Nemac.\nTRESLO SE U BOSNI: Zemljotres pogodio Tuzlu!\nMEDOJEVIĆ KRITIKUJE KRIVOKAPIĆA: Neverovatno što je Đukanović šef državne delegacije\nSAOBRAĆAJNA NEZGODA KOD DOBOJA: Jedna osoba poginula!\nKovid propusnice dovele do porasta broja vakcinacije u Sloveniji!


Kako napraviti bioskop u dvorištu - TOB\nKako napraviti bioskop u dvorištu\nUkoliko ste te sreće da posedujete dvorište, onda ne postoji razlog zašto od vašeg kutka prirode ne biste stvorili pravu oazu koja će vam omogućiti da sami, ili sa prijateljima i porodicom, uživate pod vedrim nebom.\nPravi ljubitelji filmova znaju da ne postoji ništa nalik iskustvu gledanja filma na velikom platnu, a pred vama je tekst u kojem ćemo vam predstaviti kako da ovo iskustvo imate dostupnu u svom dvorištu ili pak terasi – kada god poželite.\nU daljem tekstu pronađite kratak i jednostavan vodič kako da napravite privatni bioskop na otvorenom.\nBioskop na otvorenom – priprema dvorišta\nZa pripremu ovog magičnog filmskog doživljaja, nećete morati da utrošite mnogo vremena. Iako korak od kojeg bismo vam mi preporučili da krenete nije neophodan kako biste formirali privatni bioskop na otvorenom, verujemo da će prethodno uređenje dvorišta isto učiniti značajno prijatnijim.\nKako planirate nešto drugačiji boravak u dvorištu, bilo bi idealno da od istog napravite sređeni kutak – idealan za odmor i druženje.To, pre svega, podrazumeva podšišanu travu i uredno negovane biljne kulture koje ulepšavaju vaš vrt.\nUkoliko niste naročito vešti u održavanju dvorišta, ovo može biti zahtevniji zadatak. Zato bi bilo dobro da se za isti dobro pripremite – od potrebnih znanja do alata. Srećna okolnost je što su obe stavke lako dostupne – i baštenska oprema odličnog kvaliteta, kao i saveti iskusnih botaničara, su na samo par klikova od vas.\nKada detaljno sredite prostor, spremni ste za vaš Uradi sam projekat koji je takav da vas sada već, od romantičnog gledanja filma pod vedrim nebom – deli još svega sat vremena postavke potrebne tehničke opreme, ali i neizostavne dekoracije za “ušuškan” doživljaj.\nŠta vam je potrebno za privatni bioskop na otvorenom?\nKako biste realizovali želju privatnog bioskopa na otvorenom u vašem dvorištu, ili pak terasi – biće vam potrebno nekoliko neophodnih elemenata tehničke opreme. To su pre svega projektor i kvalitetni zvučnici, kao i uređaj sa kojeg ćete “puštati” odabrani film putem projektora.\nUkoliko ne posedujete projektor, zavisno od mogućnosti i potreba – možete ga kupiti ili pronaći oglas za uslugu iznajmljivanja na dan. Dobro promislite pre odluke o kupovini, jer se ipak radi o većem novčanom ulaganju.\nKada je reč o zvučnicima, bilo da posedujete zvučni sistem ili prenosivi bluetooth zvučnik – poslužiće za vaše filmsko veče. Jedino o čemu je potrebno da vodite računa je da je jačina zvuka koju zvučnik može da postigne dovoljna kako bi nadjačala spoljašnju buku.\nNaravno, neizostavni deo je “ekran” – dakle filmsko platno. Projekciono platno takođe možete naći za iznajmljivanje, ali vam za isto može poslužiti i beli zid ili čak beli čaršav koji ćete pažljivo rasteguti ispred projektora.\nKada osnovnu opremu prikupite – postavite je u odgovarajući kutak vašeg dvorišta i rasporedite tako da ima dovoljno mesta između pomenutih elemenata i vas kao gledalaca sa druge strane, kako bi samo gledanje u platno bilo prijatno.\nNekoliko dodatnih saveta za savršeno filmsko veče\nKada pripremite sve za vaš bioskop u dvorištu, pre nego što sa ukućanima započnete raspravu o tome koji će se film prvi pogledati, za vas smo pripremili još nekoliko saveta kako bi vaše prvo filmsko veče u dvorištu proteklo na najbolji mogući način.\n#1 Saveti za dekoraciju – detaljima do dvorišnog kutka “kao iz filma”\nKada postavite sve neophodne elemente potrebne za vaš bioskop na otvorenom, poseban doživljaj će omogućiti malo truda oko dekoracije prostora koja će ga učiniti ugodnijim.\nImajte u vidu da je velika prednost privatnog bioskopa na otvorenom upravo to što sami možete da osmislite ambijent koji će vam najviše odgovarati – od nameštaja za sedenje do dekorativnog osvetljenja.\nZavisno od ličnog ukusa, detalji mogu biti sitni fenjeri i lampice ili jastuci i prostirke za sedenje na travi. Budite kreativni i zabavite se u dekorisanju, čak i zajedno sa prijateljima.\n#2 Bezbednost na prvom mestu – šta ako vas iznenadi loše vreme?\nLoše vreme može biti ozbiljan “partibrejker”, pa bi zato bilo dobro da unapred proverite vremensku prognozu kada poželite da organizujete vaše filmsko veče na otvorenom.\nUkoliko vas ono ipak iznenadi – potrebno je da posebno vodite računa o električnim uređajima, te ne bi bilo loše da kao meru opreza, unapred osmislite kako biste mogli da predupredite nezgodu nadrestešnicom ili drugom vrstom zaštite uređaja – projektora, zvučnika i ostalih, kao i kablova kojima su međusobno povezani.\n#3 Lako je biti dobar komšija – iskoristite vašu priliku\nGledanje filma na otvorenom može biti nešto bučnije za vaš komšiluk, a provereni trik da sprečite nervozne komšije da prekinu vaše druženje sa prijateljima je da ih pozovete da učestvuju u istom!\nŠalu na stranu, malo ko ne voli da gleda filmove, a gledanje na velikom platnu omogućava više prostora za publiku koja u filmu uživa. Zato je privatni bioskop u dvorištu idealna prilika da pozovete vaše komšije na druženje i možda ojačate neka poznanstva. Nadamo se da smo vas ovim tekstom motivisali da iskoristite toplije dane i oformite fantastičan bioskop na otvorenom u vašem dvorištu. Kada sve pripremite, ostaje vam samo da spremite kokice za celo društvo i uživate gledajući nove, ili pak dobro poznate omiljene filmove, na velikom platnu.\nIzaberite najbolja ulja iz prirode koja će vam pomoći u prevenciji i lečenju različitih bolesti


NJUZ VESTI: Košava oduvala standard građana, Miša Vacić preživeo još jedan okršaj sa vodom\nNJUZ VESTI: Košava oduvala standard građana, Miša Vacić preživeo još jedan okršaj sa vodom 5\nPodržite Njuz na Patreonu!\nVučiću, nemam sta dalje ne mogu dovoljno gnusno da ti se obratim\nAuthor — Sport i Pozitiva\nSve vise pusaca prelazi na vazduh ..hahahaha ...bravo!!\nAuthor — aleksandar ercevic\n1:35 ide li uz Nutribulet i recepti Maje Volk za fit izgled?\nAuthor — Mek Kuper\nKako su Vacića izvukli iz reke? Jel su Madjari opet pozajmili ledolomac ili je onom jahtom koju je vlasnik Jovanjice poklonio Bezbednosno Informativnoj Agenciji?\nMada Vacića mogu nekako da izvuku, da je Voja Šešelj, Palma ili da je Čanak upao morali bi bogami Artički ledolomac da dovlače.\nAuthor — Stevan Gucu\n😂... Hahaha... 👍 Vijesti iz nesvijesti...\nAuthor — Refik Dildic\nOoooj mor vučićevci sve vam žensko po kućama jebemooo.\nJebi vučićevee, jeeebiiii vučićeveee oleeee..\nSad kad zakuca milicija na kućna vrata... Haha kakva sloboda govora...\nAuthor — 19Maroje85\nTako je to kad satira postane istina.✌\nAuthor — Vladimir Todorovic\nМилона, а да ти се субсцрибе-ује Жота, добро може и Ђода!\nAuthor — Петар Јовановић\nMilona ćerko vidi kakvo će vreme da bude na televizije oće Radašin dide u zabran a ja mu ne dam velim kiša će Radašine a on zapeo će da ide sa Dragojla da izvuku traktor što se bio preturio onomad\nAuthor — xaProduction\nI ovo je vama komicno? Ne mozete da se merite sa ovima sa pinka.\nAuthor — Vlatko Kastratovic\nI pored svih muka niste uspeli bas da nas nasmejete, pokusavate nase probleme da ismejavate umesto da ih resavamo. Bravo za domisljatost!\nAuthor — Sara Dok\nPa kad ste već tu😁 pogledajte i moj yt kanal, ,E bas hocu" dajte podršku jednoj početnici, jednoj pričalici.😊\nAuthor — E bas hocu\nNJUZ VESTI: Vučić zamenio poštare, kupci diploma na Megatrendu traže povraćaj novca\nNJUZ VESTI: Vučić spasio dečaka od zagađenja, zabeležena prva pobeda nad korona virusom u Srbiji\nInvestirajte u Njuz.Net\nNJUZ VESTI: Afera atentat, afera Krušik, afera Jutka, i domaći fudbalski klubovi u Evropi\nNJUZ VESTI: Siniša Mali promenio ime, predsednik piše doktorate, Stefanović upisao novi fakultet\nVučić počeo sa formiranjem opozicije, Krizni štab zabranio okupljanje BIRN-a\nNJUZ DNEVNIK: Dikić postaje pomoćnik predsednika Vlade i pomoćnik predsednika Srbije\nNJUZ VESTI: Rasim Ljajić novi pevač Prodidžija\nNJUZ VESTI: Vučić zahvalio televizorima, Sergej greškom iznapušavao građane\nNJUZ VESTI: Vučić apeluje na penzionere da prežive do izbora, koronavirus moli Srbe da se saberu\nOpozicija ponovo upada tamo gde ih ne zovu | ep164deo04\nČet između Ivice Dačića i Dragana Markovića Palme povodom glasanja za Anu Brnabić


MUP KSB: Obavijest o zabrani kretanja građana | Portal NovaBila.info\nHome / Vijesti / Bosna i Hercegovina / MUP KSB: Obavijest o zabrani kretanja građana\nS obzirom da je Federalni stožer civilne zaštite donio Naredbu kojom se od dana 22. ožujka 2020. godine u vremenu od 18:00 do 5:00 sati na području Federacije Bosne i Hercegovine zabranjuje kretanje građana, ovom prilikom naglašavamo obvezu pridržavanja navedenog ograničenja, a Uprava policije MUP-a KSB će poduzeti neophodne aktivnosti s ciljem provođenja navedene Naredbe na području ovog Kantona.\nS tim u vezi, obavještavamo zaposlene čije je kretanje neophodno u vezi sa naprijed navedenim aktivnostima, da su prilikom kontrole od strane policijskih službenika u obvezi sa sobom imati:\nosobne identifikacijske dokumente po osnovu kojih se može provjeriti njihov identitet,\npotvrdu poslodavca ovjerenu i potpisanu od strane odgovorne osobe kojom se potvrđuje da je rad osobe na koju se odnosi potvrda organiziran u smjenama i neophodan za održavanje kontinuiteta djelatnosti.\nUkoliko poslodavac svojim radnicima ne izdaje iskaznice kao vid dokaza o radnom statusu potrebno je da isto konstatira prilikom izdavanja potvrde iz prethodnog stava.\nPolicijski službenici Uprave policije MUP-a KSB će, u skladu sa svojim ovlastima, poduzeti zakonom propisane mjere i radnje s ciljem provođenja Naredbi nadležnih organa i institucija, te će eventualne neodgovorne pojedince sankcionirati u sukladno zakonom i drugim propisima.\nU slučaju da se zateknu osobe koje krše Naredbu o zabrani kretanja napominjemo da će isti biti sankcionirani izdavanjam prekršajnog naloga ili podnošenjem zahtjeva za pokretanje prekršajnog postupka, a propisane sankcije su od 300,00 do 1500,00 KM, odnosno, za roditelje ili staratelje maloljetnika koji počini prekršaj od 200,00 do 1000,00 KM, uz napomenu da će prema onima koji budu zatečeni u prekršaju i nastave sa vršenjem istog, odnosno, eventualno odbiju da postupe po zakonitom naređenju policijskog službenika biti primjenjena mjera lišenja slobode.\nApeliramo na sve građane da se u potpunosti pridržavaju Naredbi donesenih od strane nadležnih organa i institucija, te time daju svoj doprinos na sprečavanju širenja koronavirusa zbog kojeg je proglašeno stanje nesreće, odnosno, vanredno stanje u cijeloj Bosni i Hercegovini.\nPovezane objavekoronavirusMUP KSB\n← Prethodna objava (VIDEO) Automobili poskakivali: Sigurnosna kamera snimila trenutke potresa u Zagrebu


Datum objave: 10.10.2016 15:56 | Autor: PR služba Ministaratva prosvjete\nNa svečanosti su se pored ministra Boškovića obratili i Veselin Grbović, predsjednik Opštine Nikšić i Radmila Backović, direktorica JPU “Dragan Kovačević”.\nMinistar Bošković je rekao da je ovo peti vrtić u Nikšiću koji je otvoren u posljednje dvije godine. On je naglasio da je Ministarstvo prosvjete vrijedno radilo na ispunjenju cilja da svako dijete dobije mogućnost sticanja predškolskog obrazovanja. Danas se može reći da smo sve bliži tom cilju jer je sve veći broj djece koja pohađaju predškolske ustanove.\nMinistar je zahvalio Opštini Nikšić na podršci i ustupanju objekata u rurarnom području, koja je Ministarstvo pretvorilo u mjesta gdje buja život i gdje se djeca obrazuju. Ministar je takođe kazao da se na stvaranju novih kapaciteta predškolskih ustanova neće stati i pozvao lokalnu upravu na dalju saradnju.\nVeselin Grbović, predsjednik Opštine Nikšić, zahvalio je ministru Boškoviću na podršci koju pruža Opštini Nikšić naglasivši da je ovo već peti vrtić koji se otvara za posljednje dvije godine. On je dodao da je Opština podržala Kampanju „Svi u vrtić“ i obezbijedila nekoliko opštinskih prostora kako bi se povećali kapaciteti za smještaj djece i podigao nivo predškolskog obrazovanja u ovoj opštini.\nDirektorica JPU “Dragan Kovačević” Radmila Backović rekla je da nakon objekata u Kočanima, Župi i Bistrici, JPU “Dragan Kovačević“ danas otvara vrata još jedne vaspitne jedinice, 19. po redu. Ona je objasnila da je objekat površine 123m² opremljen po najnovijim standardima. Ovaj prostor ustupila je Opština, a sredstva za izvođenje radova obezbijedilo je Ministarstvo prosvjete, ustanova i donatori.\nOtvaranje vrtića je dokaz da se u Nikšiću povećava obuhvat djece predškolskim obrazovanjem i da je izgrađena svijest o važnosti ovog nivoa obrazovanja, zaključila je direktorica Backović.\nNikšić - Ministar prosvjete Predrag Bošković - obraćanje na otvaranju nove Vaspitne jedinice JPU "Dragan Kovačević" u Kličevu\nNikšić - Otvaranje nove Vaspitne jedinice "Kuća mašte" JPU "Dragan Kovačević" u Kličevu\nNikšić - Obraćanje predsjednika opštine Veselina Grbovića - otvaranje nove Vaspitne jedinice "Kuća mašte" JPU "Dragan Kovačević" u Kličevu\nNikšić - Obraćanje direktorice JPU "Dragan Kovačević" Radmile Backović


SRPSKI ČLAN PREDSJEDNIŠTVA BiH Milorad Dodik osuo žestoku paljbu po Đukanoviću, evo što mu je zasmetalo - Dnevno.ba\nSRPSKI ČLAN PREDSJEDNIŠTVA BiH Milorad Dodik osuo žestoku paljbu po Đukanoviću, evo što mu je zasmetalo\nAutor: Dnevno.ba Nedjelja, 18. srpnja 2021. u 10:34\n“Napadi na Srpsku pravoslavnu crkvu su očajničke izjave isfrustriranog političara na zalasku koji je izgubio vlast i nastavlja djelovati s pozicija crnogorskog ultra šovinizma i etnocentrizma…”\nPredsjedatelj Predsjedništva BiH Milorad Dodik izjavio je da je predsjednik Crne Gore Milo Đukanović politički klevetnik koji se pojavljuje kao samozvani vrhunski suditelj i ocjenjivač, posebno pred međunarodnim predstavnicima, pokušavajući na taj način predstaviti se kao demokrata iako se posljednjih godina u svojoj državi promovirao kao političar koji osporava osnovna ljudska prava poput prava na slobodu vjeroispovijesti.\nNa pitanje Srne da prokomentira Đukanovićeve izjave u Bratislavi na konferenciji o zapadnom Balkanu, među kojima je i ona da Srbija nikad nije prihvatila crnogorsku nezavisnost, Dodik je odgovorio da je to klasični primjer političkog klevetništva jednog frustriranog političara koji mijenja teze jer je opće poznato da Srbija ima diplomatske odnose s Crnom Gorom.\n“Potpuno je legitimno i da Srbija kao ozbiljna država čuva interese svih Srba u regiji i taj potez srpske države i njenog predsjednika Aleksandra Vučića koji je za svaku pohvalu ne ugrožava nikoga, a to što ta posvećenost Srbije prema svom narodu smeta Đukanoviću i ne čudi jer on ne vodi računa ni o velikoj većini državljana Crne Gore”, kazao je Dodik.\nOn je ocijenio da je Đukanović posebno osoban prema Srpskoj pravoslavnoj crkvi jer je zbog neprimjerenog sukoba s njom izgubio sebi vrlo dragu vlast što nikako ne može preboljeti, zaboravljajući pri tome da je Srpska pravoslavna crkva starija od Crne Gore i da je on predsjednik države u kojoj su građani u ogromnoj većini vjernici te iste Crkve čija mu je popularnost u Crnoj Gori zasmetala, te je pokušao urušiti je diskriminatorskim zakonom.\n“Napadi na Srpsku pravoslavnu crkvu su očajničke izjave isfrustriranog političara na zalasku koji je izgubio vlast i nastavlja djelovati s pozicija crnogorskog ultra šovinizma i etnocentrizma, naročito pred međunarodnim predstavnicima na međunarodnim skupovima kao što je bio ovaj u Bratislavi, ne bi li osigurao njihova jamstva i podršku da produži svoj mandat predsjednika”, rekao je Dodik, naglasivši da je svima poznato da o tome ne odlučuju svjetski moćnici već narod Crne Gore.


Program rada - Vrtic Zmaj\nUkratko o “Zmaju”\nSve o “Zmaju”\nSlikovito o “Zmaju”\nHome » Program rada\nSve što radimo u vrtiću “Zmaj” izgleda kao igra, ali iza toga stoji smišljen, organizovan i planski rad vaspitača i psihologa. Stvara se radna atmosfera i ispunjavaju postavljeni ciljevi i zadaci.\nProgram rada Predškolske ustanove dečijeg vrtića „Zmaj“ temelji se na zvaničnim zakonskim dokumentima: Zakonu o osnovama sistema obrazovanja i vaspitanja, Zakonu o predškolskom vaspitanju i obrazovanju, Opštim osnovama predškolskog programa, ali i na potrebama i interesovanjima dece i porodice, saznanjima stečenim pri stručnom usavršavanju zaposlenih i razmeni iskustava i ideja sa stručnim saradnicima.\nNaš rad je orijentisan ka sveobuhvatnom razvoju mališana od najranijeg detinjstva. Program sprovodi kvalifikovani kadar zajedno sa stručnim saradnicima (psihologom, pedagogom, prof.muzičkog vaspitanja, prof.engleskog jezika, balerinom…), vodeći pri tom računa da potrebe svakog deteta budu ispunjene.\nPolazeći od izreke „Dete je otac čoveka“ , nastojimo da deci pružimo bezbedan i bezbrižan period odrastanja, da ponudimo inspirativnu i podsticajnu sredinu u kojoj deca mogu da ispoljavaju i razvijaju sve svoje potencijale, talente, veštine, umeća.\nPodstičemo decu na razmenu mišljenja i ideja kako među sobom, tako i sa odraslima, i praktikujemo učenje kroz igru, praveći temelje za nadolazeće razvojne zadatke, životne uloge i školske obaveze.\nRad realizujemo po B modelu, a program kroz podprograme:\n– Program nege i vaspitanja dece uzrasta do 3 godine\n– Program predškolskog vaspitanja i obrazovanja dece od 3 godine do uključivanja u program pripreme za školu\n– Pripremni predškolski program\nDeci u vrtiću “Zmaj” omogućavamo:\nmaksimum slobode u kretanju i izražavanju\nmogućnost da biraju i odlučuju\nosećaj samouverenosti, samosvesnosti i odlučnosti\nŽelimo dete koje je svesno sebe, svoje ličnosti, otvoreno, emotivno stabilno, komunikativno i kreativno, ZDRAVO, VESELO I SREĆNO DETE.\nVaspitno-obrazovni rad sprovodimo kroz sledeće aspekte razvoja:\nfizički razvoj (zdravlje, čula, motorika, higijena)\nsocijalno-emocijalni i duhovni razvoj (odnos prema sebi i drugima, prema okolini, osećanja)\nkognitivni razvoj (materijalni, živi svet, logičko-matematičke strukture, prostor, vreme…)\nrazvoj komunikacije i stvaralaštva (govorne i dramske, likovne, muzičke, plesne aktivnosti)\nProgram planiramo i realizujemo prema uzrasnim grupama i postavljamo zadatke:\nVaspitno obrazovni rad sa decom uzrasta do 3 godine\nZadatke nege, vaspitno-obrazovnog rada sa decom do 3 godine realizuju medicinska sestra-vaspitač i vaspitač.\nOsnovni zadaci se odnose na:\nočuvanje i unapređivanje zdravlja deteta, preventivna zdravstvenu zaštita\npodsticanje i negovanje spontanog razvoja deteta\nuvažavanje specifičnosti uzrasta i individualnih potreba deteta\nstvaranje povoljne socio-emocionalne klime,\nstruktuiranje vaspitne sredine koja zadovoljava i motiviše dete\nolakšavanje adaptacionog perioda i navikavanja na grupu\nU okviru vaspitnog uticaja i razvijanja pojedinih svojstava ličnosti, planiraju se posebni zadaci:\nfizičko senzornog razvoja, kојi:\npodstiču očuvanje zdravlja deteta,\npodstiču razvoj pokreta,\nsocio-emocionalnog razvoja, kојi:\npodstiču različita iskustva deteta,\npodstiču usvajanje osnovnih normi ponašanja i vrednosti\npodstiču i neguju prirodnu radoznalost deteta,\npodstiču različita iskustva čulnim doživljajima,\npodstiču razvoj govora i komunikacije,\nproširuju, bogate pojmove.\nPolazeći od osnova programa vaspitno-obrazovnog rada sa decom uzrasta do 3 godine, prioritetni zadatak vaspitača je da čuva, podstiče i oplemenjuje spontane izraze ponašanja deteta u odnosu na okolinu, rukovodeći se pritom poštovanjem dečije individualnosti. Takođe podsticanjem komunikacije na relaciji dete-dete, dete-odrasli kroz spontano izražavanje i kroz raznovrsne aktivnosti za podsticanje fizičkog razvoja, socio-emocionalnog i saznajnog razvoja. Posebna pažnja posvećuje se higijeni, nezi i preventivnoj zdravstvenoj zaštiti deteta. Važan aspekt rada je uspostavljanje što kvalitetnije saradnje sa roditeljima/starateljima u cilju usaglašavanja stavova i vaspitnih obrazaca vrtića i porodice.\nVaspitno obrazovni rad sa decom uzrasta 3-7 godina\nImajući u vidu humanističko shvatanje prirode deteta, odnosno njegovog fizičkog i duhovnog razvoja, koje ga definiše kao aktivno, interaktivno i kreativno biće, posebna pažnja posvećuje se svim vidovima komunikacije, negovanju poštovanja i samopoštovanja i razvijanju stvaralaštva deteta.\nSticanje znanja pospešujemo podsticanjem dece da posmatraju, uočavaju, povezuju, istražuju, postavljaju pitanja i rešavaju probleme.\nKroz stimulisanje saznajnih i kreativnih sposobnosti i razvijanje socijalnih i emocionalnih veština pružamo podršku urednom razvoju celokupne ličnosti deteta .\nstvaranje povoljne sredine za učenje i razvoj\nbogaćenje i podsticanje dečijeg razvoja i napredovanja kroz socijalni, emocionalni, fizički i inetelektualni razvoj\npraćenje razvojnih i individualnih karakteristika\nostvarivanje što bolje saradnje na sledećim nivoima: vaspitač-dete, vaspitač-vaspitač, dete-dete, vaspitač-roditelj, vaspitač-šire okruženje.\nProgramski sadržaji i zadaci uslovljeni su:\nuzrasnim mogućnostima dece,\nrazličitim aspektima razvoja,\nindividualizacijom u radu,\naktuelnostima u okruženju i zajednici,\nVaspitno obrazovni sadržaji i aktivnosti ostvaruju se kroz sedam oblasti programa:\nRazvoj govora (negovanje govorne kulture kroz fonetsku gimnastiku, vežbe slušanja, upoznavanje sa dečijom književnošću, realizovanje i posećivanje dramskih predstava)\nPriprema za početno čitanje i pisanje (pokretljivost ruke, šake i prstiju, pravilno držanje pribora za pisanje, slikanje, vežbe grafonotorike)\nRazvoj osnovnih matematičkih pojmova (opažanje i shvatanje prostora i prostornih odnosa, logičke operacije, osnovi klasifikacije i serijacije, formiranje pojma skupa, formiranje pojma broja, geometrijski oblici i geometrijska tela)\nUpoznavanje prirodne i društvene sredine (živi i neživi svet,biljni svet, životinjski svet, prirodne pojave, ekologija, saobraćaj, ljudi njihov život i zanimanja)\nFizičko vaspitanje (fizički razvoj, razvoj opažanja, jačanje zdravlja, održavanje higijene)\nLikovno vaspitanje (crtanje, slikanje, vajanje, plastično oblikovanje, estetsko procenjivanje, upoznavanje sa istorijom umetnosti)\nMuzičko vaspitanje (slušanje, pevanje, sviranje, ples, razvoj sluha, ritma, muzičke memorije, upoznavanje sa instrumentima i opštom muzičkom kulturom)\nDeca se ohrabruju da uče jedni od drugih. Oni se igraju i rade u malim grupama od ranog uzrasta, uče da slušaju jedni druge i poštuju tuđa gledišta i osećanja.\nPriprema dece za školu vrši se kroz adekvatne sadržaje i aktivnosti. Program se izvodi od septembra do juna tekuće godine, po Programu Ministarstva prosvete Republike Srbije.\nCilj vaspitno-obrazovnog rada u okviru pripremnog predškolskog programa je da doprinese:\ncelovitom razvoju deteta\nbogaćenju saznanja o sebi, drugima i svetu koji ga okružuje\nPripremni predškolski program se realizuje tako da razvija fizičku, socijalnu, emocionalnu, intelektualnu spremnost i gotovost, te motivaciju deteta za polazak u školu. To postižemo :\npodstičući osamostaljivanje deteta,\npružanjem podrške fizičkom razvoju,\njačanjem socio-emocionalnih kompetencija,\npružanjem podrške saznajnom razvoju\nnegovanjem i podsticanjem radoznalosti\npodsticanjem kreativnosti, tolerancije i\nRazvoj govora (bogaćenje rečnika, negovanje gramatički pravilnog govora, verbalno izražavanje i komunikacija, monološki govor i pričanje, upoznavanje sa dečijom književnošću, govorne igre)\nPriprema za početno čitanje i pisanje (razvoj fine motorike kroz grafomotoričke vežbe)\nRazvoj osnovnih matematičkih pojmova (položaj u prostoru, kretanje kroz prostor, poređenje i procenjivanje, oblasti, linije i tačke, oblici, skupovi i pojam vremena)\nUpoznavanje okoline (živi svet, materijalni svet, zaštita društvene sredine, čovek kao društveno biće, rad i zanimanja ljudi, saobraćajno vaspitanje)\nFizičko vaspitanje (fizički razvoj, razvoj opažanja, jačanje zdravlja, održabvanje higijene)\nLikovno vaspitanje (crtanje, slikanje, oblikovanje, estetsko procenjivanje)\nMuzičko vaspitanje (slušanje, pevanje, sviranje, ples)\nRazvoj govora (bogaćenje dečijeg rečnika, negovanje gramatički pravilnog govora, verbalno izražavanje, pričanje, upoznavanje sa dečijom književnošću…)\nPriprema za početno čitanje i pisanje\nRazvoj početnih matematičkih pojmova\n– položaj u prostoru\n– kretanje kroz prostor\n– poređenje i procenjivanje\n– oblasti, linije, tačke, oblici\n– prostorne i vremenske veličine\nUpoznavanje prirodne i društvene sredine\n– živi svet\n– materijalni svet\n– zaštita životne sredine\n– čovek kao društveno biće\n– rad ljudi\n– saobraćajno vaspitanje\n– fizički razvoj\n– razvoj opažanja\n– jačanje zdravlja\n– održavanje higijene\n– plastično oblikovanje\n– estetsko procenjivanje\n– slušanje muzike\n– plesne aktivnosti\nDeca savlađuju osnovne pojmove stranog jezika, upoznaju se sa kulturom i običajima tog naroda i zemlje kroz igru, pesmu po metodama koje odgovaraju predškolskom uzrastu. Po metodi Oxford-Richmond savladavaju elemente stranog jezika i postiče se interesovanje i radoznalost za dalje učenje. Sa decom radi profesor engleskog jezika.\nNovogodišnja predstava: “PEPELJUGO PROBUDI SE”\nZMAJEVE DEČIJE IGRE I VRTIĆ ” ZMAJ “\n© Copyright © 2013 Vrtic Zmaj. All Rights Reserved.


Uskoro forumotion sa mobilnog telefona!\nMacke » Rad Foruma » Uskoro forumotion sa mobilnog telefona!\nDa li zelite da posecujete forum i preko kompjutera i preko mobilnog ako to bude bilo moguce?\n1 Uskoro forumotion sa mobilnog telefona! taj Pon Okt 19, 2009 2:36 pm\nCitala sam po forumotionovom forumu i slucajno sam naletela na temu "forumotionovi forumi preko mobilnog" ali na engleskom. Moguce je da ce forumi moci da se posecuju preko mobilnog. Ali to ce tek krenuti da namestaju tek kad poprave servere. Tako da, nadajte se! Ako ta opcija bude bila moguca, nas forum ce moci da se posecuje i preko mobilnog. Glasajte, ako zelite kad to budu napravili da namestimo da moze?\n2 Re: Uskoro forumotion sa mobilnog telefona! taj Pon Okt 19, 2009 3:57 pm\nmeni radi forumotion sa mobilnog\n3 Re: Uskoro forumotion sa mobilnog telefona! taj Pon Okt 19, 2009 8:05 pm\nextra... mora da sam procitala neku staru temu. lock.\n4 Re: Uskoro forumotion sa mobilnog telefona!


Ruski dron „Orlan-10“ srušio se 21. oktobra u predgrađu turkmenskog grada Bareha u severnom delu sirijskog Alepa. Sirijska nacionalna armija koju podržava Turska tvrdi da su dron oborili njeni borci.\n„Orlan-10“ leti do 16 sati i ima domet do 140 km. Dron može biti opremljen sa nekoliko tipova senzora za obavljanje različitih misija, uključujući izviđanje, 3D-mapiranje, elektronsko ratovanje i komunikacioni relej. Ovo je bio drugi ruski Orlan-10 koji je izgubljen u Siriji u oktobru ove godine.


Biznis Autor:Daniela Ilić Krasić11. okt. 202009:46 > 11:4215 komentara\nInicijativa sindikata da se ukine rad nedeljom u trgovinama u Srbiji podneta je još 2016. godine. Sada se ta priča ponovo aktuelizuje, a na suprotstavljenim stranama stoje poslodavci s jedne, i zaposleni sa druge strane. Ovo je bila tema jutarnjeg programa "Probudi se" na televiziji NOVA S.\nDok predstavnik sindikata ističe da neradna nedelja u trgovinama treba da bude obaveza, predstavnik poslodavaca smatra da je moguće naći neko „međurešenje“.\n„Što se tiče Unije poslodavaca, mi tu nemamo potpuno izdiferencirano mišljenje“, rekao je Nebojša Atanacković iz Unije poslodavaca.\n„Treba prvo iznaći rešenja s obzirom na iskustva iz drugih zemaljalja. Evo i Crna Gora razmišlja o vraćanju radne nedelje, sigurno su osetljivi zbog turističkih aražmana. Mora se poštovati Zakon o radu i omogućiti da rad nedeljom bude adekvatno plaćen, da se organizuje smenski rad ili na neki drugi način to reši“, ističe Atanacković.\nDušan Vuković iz Saveza samostalnih sindikata Srbije, pak ističe da Zakon o radu kaže da je „nedelja, po pravilu, neradni dan“.\n„Mi ne poštujemo zakone svoje zemlje, pa ono što treba da bude izuzetak kod nas – postaje pravilo. Ako bismo se pridržavali Zakona o radu, reč je o četrdesetočasovnoj radnoj nedelji, pa bi se postavilo pitanje i da li i subotom trgovine treba da rade“, ukazao je Vuković.\n„Pa, čak je i zbog produktivnosti rada značajnijie imate taj jedan dan slobodan dan, i to nedelju, da se potom maksimalno možete posvetiti poslodavcu“, navodi Vuković.\nOn ističe da smatra da su i „političke elite na strani kapitala, eksploatišu radnike“.\n„Najčešći argument je da mi treba da radimo mnogo. Time ćemo stići Nemačku, Austriju, Holandiju? Pa tamo trgovine ne rade nedeljom. Treba da se ugledamo na uređene sisteme i EU… Treba da pritisnemo državu da izmeni Zakon o radu i da to bude pravilo za sve – da je nedelja neradni dan u trgovini“, ističe Dušan Vuković.\n"Probudi se"dušan vukovićnebojša atanacković


Teretana Extreme Gym Beograd - Sportski portal Srbije\nExtreme Gym fitnes centar i Teretana Beograd je vodeće ime u regionu u oblasti telesne nadgradnje i pratećih aktivnosti. Zbog svoje posvećenosti i programa koje nudi može se smatrati hramom tela.Stručnost osoblja i bogatstvo izbora koje nudi u velikom obimu je preneto na ovoj prezentaciji.\nVežbajte sa velikim izborom sprava i tegova vodećih američkih firmi: HAMMER STRENGTH, CYBEX, IVANKO, SPORTSART, LIFEFITNESS. U svet bodybuilding-a uvešće Vas državni i balkanski prvaci u bodybuilding-u sa svojim savetima i programima za trening kakav Vi želite.Extreme Gym Teretana je sportsko-rekreativni objekat, koji na površini od 1,600m2 raspolaže sa preko 100 najsavremenijih mašina za vežbanje, 40 kardio sprava i 3 velike sale za aerobik i fitness, a svojim klijentima nudimo veoma širok spektar usluga, potkrepljenih trinaestogodišnjim iskustvom i sa pozicije regionalnog lidera u ovoj oblasti.\nPored svih navedenih benificija naš Fitness centar pruža i mogućnost individualnog treniranja jedan na jedan po USA principu kao i specijalne programe redukcije telesne težine i dobijanja mišićne mase kojima ćete biti apsolutno impresionirani. Zašto smo i dalje najbolji, shvatićete kad upoznate tim personalnih trenera Extreme Gym-a.\nTeretana Extreme Gym Beograd Prikaz sportskog kluba Teretana Extreme Gym Beograd u sportskom adresaru na portalu BesplatanSport.com\nteretana, teretana beograd, teretana extreme gym, zumba stari grad, crossfit beograd, pilates stari grad, crossfit trening, fitnes centar beograd, teretana beograd\nBroj pregleda: 5,831


PRIKAZ KNJIGE "ETNO: PRI�E O MUZICI SVETA NA INTERNETU" IVANA �OLOVI�A\nStudija pod naslovom Etno: pri�e o muzici sveta na internetu etnologa Ivana �olovi�a jedan je od prvih temeljnih poku�aja da se na srpskoj nau�noj sceni predstavi, analizira i sa stanovi�ta ideolo�kih pozicija interpretira diskurs ili naracija o fenomenu u globalnim okvirima poznatom kao vorld mjuzik (kod nas je, valja ista�i, kako u samim svetovima muzike tako i u akademskim krugovima, u opticaju diskutabilna i ideolo�ki intonirana odrednica "etno muzika"). Autor nas ovim radom uvodi u razli�ite dimenzije sveta etna i artikuli�e vi�e problema vezanih za na�in predstavljanja globalnog muzi�kog poli�anra i kulture zvuka vorld mjuzika, u rasponu od poznatih i novonastalih fenomena srpske muzi�ke scene do veoma razli�itih preseka muzike sveta na internetu. Namerno odabrav�i da "teren" u slu�aju etna bude virtuelni prostor interneta, �olovi� je ponudio (relativno) novu i zanimljivu formu etnografskog prikupljanja podataka koja predstavlja iskorak iz klasi�ne antropolo�ke i etnomuzikolo�ke paradigme. Iz �injenice da je muzika danas sve vi�e posredovana digitalnim (kada je re� o na�inima bele�enja, arhiviranja, reprodukcije, samog izvo�enja, prezentacije) o�ekivano sledi potreba za promenom perspektive ka novim aktuelnim na�inima na koje slu�amo, razumevamo i diskurzivno konstrui�emo muziku. Shodno tome, i medijski prostor kroz koji se predstave o muzici nude, umno�avaju i komodifikuju postaje legitiman izvor podataka na osnovu kojih je mogu�e zahvatiti i tuma�iti specifi�na zna�enja koja danas �ivo cirkuli�u globalnom vorld mjuzik scenom. Taj prostor autor naziva "Etnolendom", i njemu je posve�en prvi deo studije - terenske zabele�ke boravka na internetu i opisi virtuelnih susreta sa akterima etno scene ("Virtuelno putovanje u Etnolend"), dok u se drugom delu obrazla�e na�in na koji se teme etniciteta, autenti�nosti, hibridnosti i kros-identiteta upotrebljavaju i razvijaju u diskursu o etnu ("Ethno Sound System"). Respektivno, to su dnevnik istra�ivanja i rezultati istra�ivanja osmi�ljeni i realizovani u �vrsto zacrtanim perspektivama. Prva je vezana za sinhronost naracija o etnu koje obuhvataju �irok spektar �anrova i kultura zvuka, i gde naizgled nasumi�no kretanje kroz obilje linkova zapravo odra�ava samu strukturu vorld mjuzika - katalo�ku i heterogenu. Me�utim, akcenat problemskog osvrta, kako u "opisima terena" tako i u docnijim promi�ljanjima "Internet iskopina" do kojih se do�lo surfovanjem, po�iva na analizi afirmativnih simboli�kih predstava o kulturnoj supstancijalnosti kroz muziku kojima je etno segment vorld mjuzik kulture zvuka u velikom delu odre�en.\nPutovanje promenljivim rutama interneta sa vodiljom etno zami�ljeno je kao presek �vori�ta na kojima se susti�u ina�e vremenski i prostorno odeljeni muzi�ki fenomeni i ukr�taju razli�iti tipovi diskursa: re�ima samog autora, "ta mesta konvergencije �ine neku vrstu me�uprostora - prostora izme�u jezika, �anrova i tekstova - gde se odvija interkulturna komunikacija". Mogu�nost prevazila�enja etnocentri�nosti jedna je od popularnih okosnica diskursa vorld mjuzika, �esto kao marketin�ka krilatica pod kojom se kriju heterogeni i kulturno specifi�ni ideolo�ki nazori, ali podjednako i kao stvarno htenje aktera svetova muzike da izna�u zajedni�ki jezik koji se odvija mimo ustaljenih predstava o "ispravnom" muziciranju u granicama jedne kulture, ili pak svesno koristi uzorke razli�itih muzika kao trag, nestabilan znak podlo�an estetskom i semanti�kom ispisivanju u novim kontekstima. Idu�i za nesumnjivo prisutnom i ponekad ve�to prikrivenom odrednicom etniciteta kao "izvornosti" ili starine - drugim re�ima, diskursa autenti�nosti, autor je, �ini se, ve�u pa�nju posvetio kritici latentnih i manifestnih ispoljavanja, da opet upotrebimo njegov neologizam, autetni�nosti. Tako naizgled razli�iti "etno predeli" etno-pop muzike Balkana, tradicionalnih �anrova centralne Azije i savremenih rekonstrukcija keltskog folklora, prema �olovi�u, poseduju zajedni�ku inherentnu crtu, a to je pripovest o muzi�koj tradiciji kao nosiocu nepatvorenih, izvornih i univerzalno razumljivih vrednosti. �anr srpskog etno-popa i rekonstrukcije srpskog muzi�kog folklora sa pozivanjem na duhovnost i vizantijsku tradiciju, sasvim pogoduju ovoj vrsti analize, i kao �to autor prime�uje, iz njih se mogu ekstrahovati klju�ni elementi "dobrog nacionalizma" kao savremene politi�ke ideologije srpskog dru�tva. Sli�noj vrsti pristupa podvrgnuta je vrlo raznolika gra�a svetskih grupa i izvo�a�a vorld mjuzika, po�ev�i od sajta www.ethnotrip.blues.ru, na kojem su predstavljeni malijski svira� na kori Tumani Djabate, ma�arska peva�ica tradicionalne muzike Marta �ebe��en i drugi, do muzike mnogih evropskih, afri�kih i azijskih izvo�a�a. U ovom �arenolikom korpusu muzi�kih istorija, tradicija i savremenih invencija istih, �olovi� iznalazi ta�ke konvergencije, u vidu dve dominantne narativne linije - jedna je "pobuna protiv romanti�arskih zabluda" gde se zvuk starine zaodeva u savremeno zvu�no ruho i uvodi u ideologiju multikulturalnosti i me�usobne tolerancije, dok je druga oblikovana idejom povratka korenima i ispitivanju kulturnog bi�a shva�enog kao esencijalnog i "ve�itog" (nepromenljivog) dru�tvenog supstrata jedne nacije/etni�ke grupe. Izvode�i ovu kriti�ku poziciju kroz donekle redukovanu posmatra�ku optiku, autor se najvi�e zadr�ao na postulatu kako je etno - bilo da je re� o eksplicitnim oslanjanjima na ideju iskona i "zvu�anja glasova predaka" u muzici ili pak hibridnim primerima susreta dve muzi�ke kulture - u b�ti pri�a o ome�enim (muzi�kim) kulturama koju, prema sli�noj sintagmi istori�ara Fernana Brodela, naziva "tamnicama dugog pevanja". Privr�enost korenima i pro�losti tema je koja, u ve�oj ili manjoj meri, provejava podjednako u o�ivljavanjima muzi�kog nasle�a i savremenim preoblikovanjima tradicije; ipak - i to je osnovna zamerka koja se mo�e uputiti ovoj studiji - nisu svi aspekti vorld mjuzik kulture dominantno odre�eni takvim odnosom prema tradiciji, niti svaka upotreba etni�ke/tradicionalne muzike mora a priori da utelovljuje ideologiju kulturne pripadnosti. Na samom kraju, autor pominje mogu�nost bekstva iz predstave o celovitim i ome�enim kulturama, zaklju�iv�i da je generalno, a onda i u muzici kao dru�tvenoj praksi, izvo�enje necelovitosti i "su�tinske nesavr�enosti" kultura kao nestabilnih i otvorenih sistema, projekat na samom po�etku. �iroko postavljene i ve�to potkrepljene zaklju�ke o etnu koje donosi istoimena �olovi�eva studija, stoga treba uzeti kao jednu stranu prizme ovog kompleksnog fenomena, aspekt koji dominira velikim delom diskursa o muzici sveta, ali ujedno nije i njegov jedini ideolo�ki inventar. Sa druge strane, doprinos studije Etno - pored inicijalizacije pisma o vorld mjuziku za potrebe lokalne nau�ne zajednice - jeste i u ponu�enoj vrsti pristupa, gde se dosledno prati, �ak i tamo gde je u naznakama prisutna, ideolo�ka struja koja pro�iva razli�ite narative o vorld mjuziku.\nParalelno sa analizom predstava o etnicitetu i autenti�nosti u diskursu o vorld mjuziku, �olovi� se bavi i ispitivanjem mogu�nosti i ograni�enja koja istra�iva�u internetnologu diktira s�ma struktura onlajn prostora. Pored napomena o problemu filtriranja informacija i na�inima u�e��a u virtuelnim zajednicama, kao osnovni razlog odabira interneta istaknuta je "neprekidnost naracije" kao imanentno svojstvo samog medija prezentacije, a onda i hibridnost pripovedanja - svojstvo koje, prema re�ima autora, dele vorld mjuzik i pripadaju�i diskurs koji se o ovom fenomenu formirao na Mre�i. �tavi�e, internet pogoduje ispitivanju muzi�kih �anrova koji �ine vorld mjuzik kao "medijum koji predstavlja kulturnu i tehnolo�ku podlogu muzike sveta". Kretanje kroz virtuelne narative o muzici sveta se, stoga, pokazuje kao �irok i jo� uvek nedovoljno ispitan kontinent (sa)znanja: doprinos studije Etno danas zahuktaloj diskusiji povodom vorld mjuzika je i u pozivu da se ovaj fenomen ozbiljno razmatra u �irem interdisciplinarnom kontekstu, a metodologija istra�ivanja virtuelnog simboli�kog prostora dalje razvije i (�to da ne) ukrsti sa drugim oblicima istra�ivanja, daju�i nam tako dublju i jasniju sliku savremenosti muzike kao oblasti svakodnevnog iskustva, kao ideologije, naposletku kao vitalnog i relevantnog mehanizma proizvodnje kulturnih zna�enja i identiteta.\n U daljem toku teksta upotrebljava�u sinonimno termine "etno" i "vorld mjuzik/muzika sveta", jer ih tako koristi sam autor.\n Ivan �olovi�, Etno , Biblioteka XX vek, Beograd , 2006, 248.\n �olovi� iznosi stanovi�te da posmatranje sa participacijom u onlajn zajednicama u slu�aju diskusionih grupa i web lista posve�enih vorld mjuzik-u, kao i eventualna komunikacija sa samim akterima putem elektronske po�te, nisu saznajno razli�iti od poseta i prikupljanja informacija sa sajtova izvo�a�a i �lanaka na Internetu. "Ne zato �to me nije interesovalo �ta oni imaju da ka�u - naprotiv: sva moja pa�nja bila je na to usmerena - nego zato �to sam do�ao do zaklju�ka da ne mogu o�ekivati da �u, u neposrednom kontaktu sa mojim 'junacima' saznati ne�to razli�ito od onoga �to sam pro�itao, �uo i video na njihovom sajtovima".\nIbid, 243 - 244.


Kilersi odabrali čak tri predgrupe za spektakl na Petrovaradinu! | EXIT Festival, Srbija, 12 -15. jul 2018.\nOstalo je još samo mesec i po dana do spektakla godine uz Kilerse, koji će 5. jula nastupiti na Petrovaradinskoj tvrđavi! Jedan od najvećih bendova našeg vremena u Srbiju dolazi u okviru ekskluzivne turneje na kojoj će posetiti svega desetak zemalja, a koliko ozbiljno shvataju svaki svoj nastup govori činjenica da su lično odabrali tri predgrupe za spektakl na tvrđavi! Pre Kilersa, na glavnu binu Exita izaći će i fantastična njujorška četvorka Teachers, regionalni majstori rok spektakla Van Gogh, te riječki indi-rokeri Jonathan!\nKreativni multi-instrumentalisti Teachers stižu na Tvrđavu da razmrdaju publiku svojom kombinacijom funk i indie zvukova, afro-disko uticaja i elektronike, a rezultat se najbolje vidi na njihovim nedavno objavljenim zaraznim singlovima "Ocean" i "Mannequin In Heat" koji će zasigurno osvojiti publiku na Petrovaradinskoj tvrđavi! Njihova muzika neodoljivo evocira leto, kao i fanki duh sedamdesetih i šarenilo osamdesetih. Među njihovim fanovima nalazi se i Kanye West, čij hit singl "Monster" je producirao frontmen grupe Ben Bronfman, inače muž poznate reperke M.I.A. koju smo takođe slušali na Exitu. Brofman je vrsni producent, a za Gremija je nominovan zbog još jedne saradnje sa Kanye Westom, i to na numeri "New Slaves". Teachers su bend koji je po ličnom priznanju zaljubljen u Srbiju, gde su nedavno boravili i snimali svoj novi spot, te obilazili brojne spomenike i brutalističku arhitekturu koja ih podseća na Star Wars filmove!\nToga dana na bini će se naći i jedan od najpoznatijih rok bendova sa ovih prostora – Van Gogh! Ovu titulu ne jednom, već dvaput potvrdila je i prestižna MTV nagrada, 2007. iz Minhena i 2014. iz Glazgova! Van Gogh, od objavljivanja prvog albuma 1991. godine, pa do danas, održao je svoju energiju i i prepoznatljivi zvuk koji se može ukratko opisati kao čisti rok! Sa svakim novim albumom, njihovoj muzici je dodavan po još jedan sloj, te bend sada nudi zreo i doteran zvuk, pripreman sa pažnjom i težnjom ka perfekciji koja ni u jednom momentu nije otupila njihovu neposrednost. To se apsolutno i ogleda na najnovijem albumu "Neumeren u svemu", a istoimena numera dobila je "live" spot sa rođendanskog koncerta Van Gogha održanog krajem godine. Ovo je ujedno i premijera novog spota koji najbolje potvrđuje zašto su Kilersi prepoznali scensku energiju grupe Van Gogh i zašto Đule, Srba i ekipa važe za majstore velikih rok koncerata!\nIndie rock petorka Jonathan iz Hrvatske zaokružuje sjajan program za nulti dan EXIT festivala! Fanovi ih nestrpljivo očekuju, jer su regiju osvojili fantastičnim hitovima "Maggie", "Communicate!" i "Try To Get Even", a svoj status na domaćoj muzičkoj sceni zacementirali su mini albumom “To Love...”, objavljenim početkom godine, koji je i dalje najjači hrvatski kandidat za album godine, a na kome su se izdvojile numere "Heaven" i "Allison". Nastup sa zvezdama rock scene Killersima, samo je još jedna potvrda neverovatnog kvaliteta ovog benda o kojem se sve više priča i izvan regiona!\nEXIT tim ove godine spojiće čak četiri festivala u Hrvatskoj, Rumuniji, Srbiji i Crnoj Gori u veliko EXIT Leto ljubavi 2017. Get EXITed spektakl i svojevrsni Day 0 na Tvrđavi, ove godine biće uz Kilerse 5. jula, nakon čega sledi EXIT festival od 6. do 9. jula na kojem će nastupiti i Liam Gallagher, Years & Years, Roisin Murphy, Rag'n'Bone Man, Jake Bugg, Paul Kalkbrenner, Hardwell, Solomun b2b Dixon, Jamie Jones, Black Coffee, Hot Since 82, Duke Dumont, Robin Schulz, Alan Walker, Lost Frequencies, Noisia, Foreign Beggars, Princess Nokia, Discharge, The Damned, Black Dahlia Murder, Recondite, Dax J, Function, Antigone b2b Francois X i brojni drugi.\nPetodnevne ulaznice za EXIT festival, koje obuhvataju i Day 0 sa nastupom sastava The Killers (5-9. jul) već su u prodaji po ceni od 8.490 dinara, dok su četvorodnevne ulaznice za EXIT (6-9. jul) u prodaji po promotivnoj ceni sa 50% popusta, od 6.990 dinara. Svi koji već imaju četvorodnevnu ulaznicu, a žele da je nadograde na petodnevnu i tako gledaju i velike Kilerse uživo, mogu da kupe Day 0 dodatak po ceni od samo 1.490 dinara (parter). Oni koje zanima samo koncert Kilersa i Day 0, mogu da kupe i pojedinačne ulaznice za taj dan po ceni od 2.990 za parter, 4.990 za Fan Pit i 12.000 dinara za Gold VIP.


11. septembra 2015. godine je u Narodnoj skupštini Republike Srbije predstavljena novoformirana Parlamentarna grupa za otvoreni parlament koja okuplja narodne poslanike pozicije i opozicije, sa ciljem otvaranja Narodne skupštine ka javnosti i pospešivanja njene predstavničke funkcije radi bolje i kvalitetnije komunikacije sa građanima.\n"Želimo da rad parlamenta, rad narodnih poslanika, ali i rad stručnih službi učinimo što transparentnijim, što boljim, da radimo na tome da sprečavamo korupciju, sukob interesa i da parlament postane ono što mu i pripada po Ustavu i zakonima, jedan od glavnih i nosećih stubova razvoja Republike Srbije", istakao je predsedavajući Grupe i potpredsednik Narodne skupštine, Vladimir Marinković.\nOn je najavio održavanje "Nedelje parlamentarizma" u oktobru 2015. godine, koju će Narodna skupština realizovati u saradnji sa partnerima iz civilnog sektora i međunarodnih organizacija, i izrazio uverenje da Narodna skupština Republike Srbije ima sve preduslove da uz njihovu podršku ostvari sve svoje četiri funkcije na dobrobit i korist građana Srbije.\nPored potpredsednika Marinkovića na predstavljanju Grupe govorili su predstavnici partnerskih organizacija, i to Vukosava Crnjanski, direktorka CRTE i predstavnica inicijative Otvoreni parlament, kao i Jan Lueneburg, šef Odeljenja za demokratizaciju Misije OEBS u Srbiji.


Zadovoljstvo za korisnike, predah za roditelje | M novine Sremski informativni portal\nM novine Sremski informativni portal > Društvo > Zadovoljstvo za korisnike, predah za roditelje\nU Dnevnom boravku za decu, mlade i odrasla lica u Sremskoj Mitrovici, koje funkcioniše u okviru Škole za osnovno i srednje obrazovanje „Radivoj Popović“ već se oseća prednovogodišnja atmosfera. Euforija zbog najlepšeg perioda godine, Nove godine i Božića uveliko traje. Korisnici boravka spremno dočekuju praznike, jer su na radionicama izradili novogodišnje ukrase za jelku, napravili ikebane sa šišarkama, kao i poslužavnike i razne druge predmete sa novogodišnjim motivima. U danu kada smo ih posetili (prošli četvrtak, 7. decembar), kitili su jelku i to ukrasima od raznih materijala nastalih u okviru radno okupacione terapije.\nKoordinatorka Dnevnog boravka u Sremskoj Mitrovici Aleksandra Golić za M novine kaže da oni upravo, pored edukativnih programa i terapeutskog rada, akcenat stavljaju na radno okupacionu terapiju i radionice, jer kroz njih korisnici mogu da se izraze.\n– Dnevni boravak na ovoj adresi postoji od 1990. godine i uvek je bio u sklopu Škole za osnovno i srednje obrazovanje „Radivoj Popović“. Korisnici ovde dolaze, zadovoljavaju svoje potrebe, imaju razne aktivnosti koje su predviđene našim programom rada, ali zadovoljavaju i svoje potrebe van porodice. Važno je da se izađe iz kruga porodice, ljudi koji su svaki dan sa njima, da se socijalizuju. Prisustvo radionicima za njih je veliko zadovoljstvo, a ujedno stvaraju proizvode koji mogu da se prodaju, postaju vidljiviji u društvu. Nama je najvažnije da su oni zadovoljni – kaže Aleksandra Golić.\nU sklopu škole postoji cvećarski smer, pa tako korisnici proizvode cveće i aromatično bilje. Ljiljana Veličković je nastavnica praktične i teorijske nastave na smeru cvećar. Ona kaže da se u proizvodnji cveća i aromatičnog bilja uključuju i korisnici Dnevnog boravka i školska grupa i to prema svojim željama i raspoloženju.\n– Nama je važno da oni budu zadovoljni i da njima rad sa cvećem i začinskim biljem prija. Njima je zanimljivo ako se nešto pravi, radimo lutkice od kukurzovine, pravimo cvetiće, kako ko može. Oni učestvuju u sejanju, prate razvoj biljke u plastenku i tu su kada stigne krajnji proizvod. Vole da seckaju, suše, pakuju bilje, i tako pokazuju svoju kreativnost – priča Ljiljana Veličković.\nSremska Mitrovica među retkima u Sremu nudi uslugu dnevnog boravka za odrasla lica, te su upravo korisnici ovog Dnevnog boravka najvećim delom lica od 18 do 26 i preko 26 godina.\n– Jesmo pri školi, ali naši korisnici su starosno izašli iz obrazovnog sistema. Dobijamo iz Centra za socijalni rad rešenja i oni ih upućuje ovde. Po papirima imamo zvanično 39 korisnika, s tim što ovu uslugu ne koriste svi. Konstantno nam dolazi oko 32 korisnika – navodi koordinatorka Dnevnog boravka Aleksandra Golić.\nSvrha Dnevnog boravka je zadovoljstvo pre svega korisnika, ali i zadovoljstvo i olakšanje porodici.\n– Imati dete sa posebnim potrebama nije lako i to je problem cele porodice. Treba razumeti porodice i mora im se nekako olakšati. Mislim da ovim vidom pružanja usluge se donekle olakšava porodici. Dok borave u Dnevnom boravku, porodica može da se bave drugim stvarima, posveti sebi i drugoj deci, a da pritom znaju da su im deca na sigurnom – naglašava Aleksandra Golić.\nDnevni boravak ne funkcioniše sam za sebe, sarađuju sa drugim nevladinim organizacijama, lokalnom samoupravom, Centrom za socijalni rad. Učenici Medicinske škole „Draginja Nikšić“ dolaze ovde na praksu.\nSremska Mitrovica je jedna od pionira uvođenja usluge Dnevni boravak, koji se finansira sredstvima iz gradskog budžeta. I mnogo veći gradovi, pogotovo u unutrašnjosti Srbije, nemaju ovakvu vrstu usluge, koja svakako da puno znači kako korisnicima, tako i roditeljima te dece, jer barem na nekoliko sati dnevno uspevaju da se posvete sebi i svojim obavezama.\nTagovi: Dnevni boravak, škola radivoj popović


Godina u znaku statusa kanidata | Politika | DW | 25.12.2012\nGodina u znaku statusa kanidata\nIako se Srbija, još od dobijanja kandidatskog statusa, početkom ove godine, nadala da će kraj 2012. sačekati i sa datumom za početak pristupnih pregovora, EU je odluku odložila za sledeću godinu.\nKraj 2012. godine, kada je u pitanju evrointegracioni put Srbije, završio se sličnim scenariom kao i kraj 2011. kada je EU odluku o kandidatskom statusu Srbije sa decembra prebacila na mart. Nastavak dijaloga sa Prištinom, postizanje dogovora o regionalnom predstavljanju Kosova i zajedničkom upravljanju prelazima bili su odlučujući faktori da 27 država članica u martu 2012. dodele Srbiji status zemlje kandidata za članstvo u EU: “Dogovorili smo se da odobrimo Srbiji status zemlje kandidata za članstvo u EU. Nadam se da će ovo ohrabriti Srbiju da učini dalje napore u cilju ispunjavanja političkih i ekonomskih kriterijuma za članstvo u EU”, izjavio je predsednik Evropskog saveta, Herman van Rompej. Iz Beograda su već tada stigla očekivanja o dobijanju datuma za početak pregovora do kraja godine, a iz Brisela savet da je kandidatura tek prvi korak na dugom putu ka članstvu.\nMeđutim za nastavak procesa evrointegracija i Beograd i Brisel morali su da sačekaju završetak izbornog procesa i formiranje nove vlade u Srbiji. Iznenađen ili ne rezultatima izbora, zvanični Brisel čestitao je prvo novom predsedniku Srbije, Tomislavu Nikoliću, a zatim i premijeru, Ivici Dačiću, uz nadu da će novo političko rukovodstvo zemlje biti „otvoreno za regionalnu saradnju i da će nastaviti evropski put Srbije“. I dok su evropski analitičari upozoravali na „neobećavajuće biografije u novoj vladi“ stav zvaničnog Brisela bio je i ostao da se vlastima u Srbiji ne sudi po ličnostima ili prošlosti već po delima. A prva ocena očekivala se u nastavku dijaloga sa Prištinom.\nNormalizacija i(li) prizanje\nUnutrašnje reforme, ali na prvom mestu vidljiva i održiva normalizacija odnosa sa Kosovom, evropska je formulacija uslova za dalji napredak Srbije ka članstvu. I dok je zvanični Brisel govorio o „normalizaciji“, predsednik Evropskog parlamenta, Martin Šulc, bio je prvi od najviših evropskih zvaničnika koji je u septembru ove godine javno izgovorio reč „priznanje“:\n„Odnosi Srbije i Kosova i miran razvoj događaja moraju se, prema našem mišljenju, na kraju puta, završiti međusobnim priznanjem“, izjavio Šulc, posle razgovora sa premijerom Srbije, Ivicom Dačićem, u Briselu.\nEvropski komesar za proširenje, Štefan File, odmah je reagovao:\n„Mi govorimo o normalizaciji, a ne o potrebi priznanja. Taj mandat je veoma jasan i nema planova koji idu preko toga.“ Međutim iz kabineta predsednika EP stiglo samo kratko objašnjenje da je Šulc rekao „ samo ono što je očigledno“.\nSrbija je u jesen ušla sa porukom iz Brisela da se „hrabro upusti u dijalog sa Prištinom“, ali i da se „spremi za teške odluke“. Prilikom predstavljanja oktobarskog izveštaja o napretku Srbije, pored pohvala na račun ispunjavanja političkih kriterijuma, Beogradu je skrenuta pažnja na reformu sudstva, nezavisnost državnih institucija i, kao ključni prioritet, napredak u odnosima sa Kosovom. Evropska komisija, istovremeno je predstavila i studiju izvodljivosti za potpisivanje Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju sa Kosovom, i već je postalo jasno da će se evropski putevi Beograda i Prištine međusobno uslovljavati.\nKraj ove godine , na polju evrointegracija Srbije, bio je obeležen nastavkom, odnosno početkom dijaloga na visokom političkom nivou između Beograda i Prištine. Tri runde sastanaka u Briselu, premijera Srbije, Ivice Dačića, premijera Kosova, Hašima Tačija i , kao domaćina, šefice evropske diplomatije, Ketrin Ešton, donele su početak implementacije zajedničkog upravljanja prelazima , formiranje posebnih snaga kosovske policije zaduženih za zaštitu srpskih spomenika, dogovor oko razmene „oficira za vezu“( što prema rečima srpske strane „ne predstavlja začetak diplomatskih predstavništava“) između Beograda i Prištine. Razgovaralo se i o transparentnom finansiranju Srba na Kosovu, novcem iz budžeta Srbije, kao i o izgradnji auto puta Niš -Priština, po mogućstvu novcem iz budžeta EU:\n„Do pre nedelju dana bilo nezamislivo da na ovakav način razgovaramo, a sada je to postalo potpuno normalno. Najvažnije je da nema jednostranih akcija, da se sačuva mir i vodi dijalog. Bolje je voditi dijalog sto dana, dve ili pet godina nego ratovati jedan jedini dan”, izjavio je premijer Srbije posle druge runde razgovora u novembru.\nNešto kasnije, nezadovoljan primenom priveremnog dogovora o naplati carine na prelazima pod zajedničkom upravom, srpski premijer zapretio je povlačenjem iz dijaloga.\nIako se Srbija, još od dobijanja kandidatskog statusa nadala da će kraj ove godine sačekati sa datumom za početak pristupnih pregovora, EU je, kao i prošle godine, odluku o novom koraku Srbije na putu evrointegracija odložila za mart, kada se očekuje da Evropska komisija i visoka predatavnica još jednom ocene napredak Beograda. Ocenjujući da je u pitanju “dobra vest” za Srbiju, komesar File je najavio:\n„Evropska komisija je spremna da potvrdi da bi pristupne pregovore sa Srbijom trebalo otvoriti čim se postigne zadovoljavajući napredak u pravcu vidljivog i održivog poboljšanja odnosa sa Kosovom. Nadam se da se to može postići već sledećeg juna.”\nOdgovorna: urednica Dijana Roščić\nKljučne reči srbija, 2012, EU, dijalog, evrointegracije\nTrajni link https://p.dw.com/p/178jQ


mike recenzije: 05/14/15\nDriving Mrs. Satan uživo u Dortmund-u #video\nDriving Mrs. Satan su na dugoj turneji po Evropi na kojoj promovišu svoj debi 'Popscotch' - pročitajte recenziju. Nedavno (9. maja) održali su koncert u Dortmund-u. Pored klasika heavy metal-a koji su se našli na prvom, bend je svoj set upotpunio i obradama koje će se naći i na drugom albumu koji se očekuje ove godine.\nPosted by Unknown at 5/14/2015 03:45:00 по подне Нема коментара: Links to this post\nLabels: Anthrax, Driving Mrs. Satan, video\nAugust Burns Red snimci iz studija #video\nDustin Davidson basista August Burns Red objašnjava proces snimanja novog albuma iz njegove perspektive. Prvi singl "The Wake" sa albuma 'Found In Far Away Places' možete pronaći u povezanim vestima.\nPosted by Unknown at 5/14/2015 03:26:00 по подне Нема коментара: Links to this post\nLabels: August Burns Red, fearless records, video\ntwenty one pilots: "Ride" spot #premijera #video\nKako se bliži datum objavljivanja novog twenty one pilots album 'Blurryface' tako bend objavljuje sve veći broj pesama online. Audio verziju pesme "Ride" smo preslušali pre par dana a danas pogledajte zvanični spot, album očekujte 19. maja.\nPosted by Unknown at 5/14/2015 03:13:00 по подне Нема коментара: Links to this post\nLabels: Twenty One Pilots, video\n▼ мај (95)\n▼ мај 14 (3)


Nikad gori dan u Austriji od početka epidemije - BIGportal.ba\n29 Oktobra, 2020 29 Oktobra, 2020 0408\nU Austriji je danas zabeležen novi rekord broja novoobolelih od koronavirusa, pošto je tokom poslednja 24 sata registrovano 4.453 novozaražena.\nZabeležen je i najveći broj umrlih na dnevnom niovu – preminulo je 29 osoba.\nJoš juče je broj novozaraženih u toj zemlji bio na oko 3.400. Samo u pokrajini Donja Austrija zabeleženo je, u poslednja 24 sata, 1.074 novozaražena i time je prvi put jedna austrijska pokrajina prekoračila broj od 1.000 novoobolelih u jednom danu.\nNa drugom mestu je Beč sa 821 novozaraženim, te Gornja Austrija sa 796. Zatim sledi Tirol sa 584, Štajerska sa 355, Forarlberg sa 276, Salcburg sa 262, Koruška sa 166 i Burgenland sa 119.\nTakođe zabeležen je i novi rekord po broju umrlih, pošto je u poslednja 24 sata preminulo 29 osoba od kovida ili sa kovidom, čime je ukupan broj preminulih dostigao je 1.056.\nOd početka epidemije u Austriji 94.904 osobe su pozitivno testirane na koronavirus.\nUsled sve dramatičnijeg rasta broja novoobolelih austrijska vlada priprema se da preduzme nove mere, a spekuliše se da bi mogla slediti primer susedne Nemačke i ponovo uvede „zaključavanje“, ali ovaj put „lajt“ varijantu, u kojoj bi prodavnice ostale otvorene, ali ne i ugostiteljski objekti.


Kosovski okrug, Srbija - Priština, Podujevo, Obilić, Kosovo Polje, Štimlje, Štrpce, Uroševac, Kačanik, Lipljan\nKosovski okrug, Srbija\nPriština, Podujevo, Obilić, Kosovo Polje, Štimlje, Štrpce, Uroševac, Kačanik, Lipljan\nInformacije o novostima, dešavanjima i problemima sa kojima se susreću stanovnici ove pokrajine. Prvi srpski radio na Kosovu i Metohiji od dolaska međunarodnih snaga. Signal na frekfenciji od 90.7 MGHz FM, doseže u prečniku od sto kilometra gotovo 90% teritorije Kosova i Metohije.\nKosovski okrug - Wikipedia\nWeb portal ski centar Brezovica\nPriština - Wikipedia\nSkupština opštine Obilić\nUniverzitet u Prištini sa sedištem u Kosovskoj Mitrovici\nEkonomski fakultet Priština\nMedicinski fakultet Priština\nKosovo i Metohija - Forum\nKosovski okrug se nalazi u južnom delu Republike. Obuhvata opštine: Podujevo, Obilić, Priština, Kosovo Polje, Glogovac, Štimlje, Štrpce, Uroševac, Kačanik, Lipljan. Sedište okruga je Priština.\nNalazi se u blizini Prištine, poslednja zadužbina srpkog kralja Milutina, podignuta 1315. godine. Arhitektonski i po fresknom slikarstvu, Gračanica je jedan od najznačajnijih spomenika Srednjeg veka u čitavoj Evropi i pominje se u svim antologijama evropskog graditeljstva. Nakon rata 1999. godine u manastir Gračanicu je preneto sedište episkopa raško-prizrenskog.\nSki centar Brezovica na Šar-planini, Štrpce, Kosovo. Informacije o Brezovici, nacionalnom parku Šar-planina, opštini Štrpce, prirodnim lepotama i bogatstvima, foto galerija...\nČinjenice o Srbiji, Kosovski Okrug. Položaj, opštine, stanovništvo, sedište okruga.\nInformacije o Prištini, glavni i največi grad na Kosovu i Metohiji: Lokacija, površina, stanovništvo, istorija...\nZvanična web prezentacija opštine Štrpce.\nDešavanja na prostoru Opštine Obilić, tj. dešavanja u mestima Obilić, Plemetina, Crkvena Vodica, Babin Most, Miloševo i Prilužje. Informacije o novostima, dešavanjima i problemima sa kojima se susreću stanovnici ove opštine.\nInformacije i vesti sa univerziteta, fakulteti univerziteta, centri, organi upravljanja, studije (osnovne, specijalističke, postdiplomske, doktorske, naučnoistraživačka delatnost), studenski život, nastavnici...\nEkonomski fakultet Univerziteta u Prištini, sa sedištem u Kosovskoj Mitrovici, obavlja delatnost visokog obrazovanja u skladu sa svojom matičnošću, organizovanjem akademskih i strukovnih studija, koje proizlaze iz akreditovanih studijskih programa.\nOd 1986. godine ova ustanova nosi naziv Fakultet umetnosti. Fakultet umetnosti ima tri odseka: za Likovnu, Muzičku i Dramsku umetnost. Pored osnovnih na Fakultetu se uspešno organizuju magistarske studije.\nMedicinski fakultet u Prištini sa sedištem u Kosovskoj Mitrovici je obrazovno-naučna ustanova, koja u okviru svoje matične delatnosti, obavlja osnovne, specijalističke, magistarske i doktorske studije, kao i inovaciju znanja i stručnog obrazovanja i usavršavanja.\nProCredit Banka, seldbenica MicroEnterprise Banke, najuspešnije na Kosovu, još od 2000 godine, osnovana je na inicijativu nekoliko finansijskih institucija, medjunarodno poznatih. ProCredit Banka, jeste razvojna banka, koja nudi potpune usluge. Mi nudimo odlične usluge klijentima i jednu visoku gamu bankarskih produkata.\nMisija Kosovske Železnice je da saobraća na železničkoj mreži Kosova, da poboljša i da održava železničke linije na Kosovu za saobraćaj (prevoz robe i po mogućnosti prevoz putnika) prema standardima Evropske Unije.\nRazgovor i diskusija o svim temama koje dotiču Kosovo i Metohiju i namenjena je za sve ljude dobre volje i zdravih shvatanja.


Poslao: 15 Okt 2013 11:45\nKad je već vaskrsnuta tema, možda nije loše dodati još nešto.\nSteam - Valve-ov gaming servis. Cene su umerene, često imaju popuste, a Valve igre su bagatela (a često i na daljim popustima). Jednom kupljena igra se može koristi na više platformi (ako je dostupna u tim verzijama): Windows, Mac OS X i Linux. Interesantna opcija za one koji kupuju originalne igre.\nDesura - Nastala po uzoru na Valve, pored velikih naslova, sadrži i veliku količnu indie naslova i game modova. Takođe mutliplatformska: Windows, Mac OS X i Linux. Nisam siguran da li je i licenca "multiplatformska". Uključuje i freeware/open source naslove kao što su Alien Arena ili Xonotic.\nSafari Books Online - virtualna biblioteka O'Reilly izdavačke kuće. Nažalost, ako se dobro sećam, ovo nije bilo preterano povoljno, a mislim da je postojalo ograničenje šta može sa ovim knjigama da se radi (tipa da li je moguć offline pristup ili preuzimanje pdf/chm/mobi formata). Elem interesantno kao opcija, ali verujem da se možda može proći i jeftinije. Svojevremeno sam probao trial varijantu ograničene verzije sa 10 knjiga, ali je ta verzija bila previše ograničena da bi bila korisna. Znači, moja preporuka bi bila puna verzija, ukoliko imate finansijskih mogućnosti za to.\nO'Reily ima i online prodavnicu gde je moguće kupiti i DRM slobodne e-knjige. Takođe, omogućen je i pristup predizdanjima knjiga u pripremi. Cene znaju biti skuplje i možda ovo nije najbolja lokacija za kupovinu, osim ako vas ne zanimaju neki O'Reilly ekskluziviteti. Elem, ovaj servis nisam koristio, pa vam ne mogu napisati ništa iz ličnog iskustva.\nPoslao: 08 Mar 2014 12:59\nJel porucivao neko preko AliExpress,kakva su iskustva??\nPoslao: 08 Mar 2014 13:34\nizf ::Jel porucivao neko preko AliExpress,kakva su iskustva??\nJa stalno naručujem sa ALIja. Za sada nisam imao većih problema\nPoslao: 16 Mar 2014 18:44\nMožete li preporučiti neke Evropske sajtove za kupovinu:biciklistička oprema,za planinarenje npr.\nPoslao: 16 Mar 2014 19:09\nNapisano: 16 Mar 2014 19:04\nDopuna: 16 Mar 2014 19:09\nMada ne znam koliko je evropski.\nPoslao: 16 Mar 2014 19:10\nvasa.93 ::Napisano: 16 Mar 2014 19:04\nNije evropski kineski je....\nhvala na preporukama, mene interesuje da li si imao iskustva i kakvog sa tinydeal.com sajtom i ukoliko nijesu neki prevaranti za koliko stize dostava?\nPoslao: 12 Maj 2014 20:19\nmontenegrino11111 ::hvala na preporukama, mene interesuje da li si imao iskustva i kakvog sa tinydeal.com sajtom i ukoliko nijesu neki prevaranti za koliko stize dostava?\nMaltene isti sajt kao i DX.com sa možda za nijansu slabijom ponudom.\nIsto kao i DXa sve stiže za nekih 20tak dana ili malo jače...\nPoslao: 19 Maj 2014 11:45\ninteresuje me ovaj sajt helloclothes.com da li je roba original?\nPoslao: 21 Jun 2014 17:44\nDa li je imao neko lose iskustvo u vezi sa povracajem novca? Naime, sestra i ja smo narucile neke stvari sa aliexpresa i s obzirom na to da stvari nisu bile kao na slici, trazile smo da nam refundiraju novac. Oni su prihvatili, ali na nasoj kartici nema novca! I to od dva dobavljaca! Znate li u cemu je problem? Imamo Intesinu internet karticu.\nOvaj topic je pregledan 359756 puta\nUkupno su 750 korisnika na forumu :: 20 registrovanih, 3 sakrivenih i 727 gosta :: [ Administrator ] [ Supermoderator ] [ Moderator ] :: Detaljnije\nKorisnici trenutno na forumu: A.R.Chafee.Jr., Apok, cezar 35, Georgius, goxin, havoc995, LUDI, lukac, makivia, Milan A. Nikolic, NoOneEver Dreams, Oluj2.1, Pohovani_00, Polemarchoi, rovac, Smiljke, StepskiVuk, vladetije, vlvl, voja64


Mataruga o ostavci: Ne mogu prihvatiti rušenje ugleda Univerziteta | VijestiBa\n09.11.2017. / 12:47h Obrazovanje - Rektor banjalučkog Univerziteta\nMataruga o ostavci: Ne mogu prihvatiti rušenje ugleda Univerziteta\nMilan Mataruga, rektor banjalučkog Univerziteta, ostavku na ovu funkciju Senatu Univerziteta podnio je, jer ne može da prihvati rušenje ugleda Univerziteta.\n"Dešavanje i ponašanje grupe studenata Univerziteta u Banjaluci za mene su neprihvatljivi i očigledno orkestrirani i smišljeni da bi se srušio ugled Univerziteta i smjenio rektor", kazao je Mataruga.\nIstakao je da je u momentu kada su povodom obilježavanja 42 godine Univerziteta u Banjalucu, ugostili 16 rektora različitih univerziteta u regionu, dodjeljivali zlatne značke najboljim studentima "jedna grupa upravo onih studenata koji ne mogu po bilo čemu da se porede s najboljim, ni po dužini trajanja studiranja ni po prosjeku, su okupirali Rektorat i gazili time ugled i dostojanstvo Univerziteta".\n"To ne mogu da prihvatim, a sve su to učinili bez bilo kakve najave, nagovještaja, pokušaja razgovora s rektoratom i rektorskim kolegijumom. Čak su se oglušili na moju molbu da dane Univerziteta zajedno obilježavamo dostojanstveno", kazao je on.\nRekao je da je istog dana na sastanku sa studentima odmah rekao da gotovo sve zahtjeve prihvata, ali da za realizaciju traže podršku institucija i da za neke treba dosta vremena.\n"Od mog razumijevanja bilo im je važnije da uzvrate uvredama, prekidajući me i pokušavajući da me spriječe da objasnim sve detalje. Neki predstavnici studentata tom prilikom iznijeli su i niz neistina. Nisam dozvolio da se od Univerziteta pravi cirkus. Ne pristajem na ucjene i od svih tražim akademsko ponašanje u svakom momentu. Takav sam čovjek i takav želim ostati", rekao je Mataruga na konferenciji za novinare koju je sazvao kako bi obrazložio jučerašnje podnošenje ostavke.\nOdbio je bilo kakve optužbe o umješanosti ili namjeri prolongiranja istrage o aferi na Tehnološkom fakultetu. Naveo je da je naredio hitne procese i sankcionisanje onih koji su optuženi. Izrazio je žaljenje i osudio ucjene i prijetnje koje su upućene studentima.\n"Simptomatično je da se sve dešava u trenutku kada studentski parlament treba da pokrene procedure izbora u studentska predstavnička tijela", rekao je Mataruga.\nSadašnjim studentskim predstavnicima mandat ističe u decembru.\n"Meni lično je nejasno da li su Ratko Savić, Željko Sladojević, Marija Puljarević istinski predstavnici studenata i da li rade u interesu svih studenata Univerziteta. Da li upravo oni hoće da mjenjaju zakon o organizovanju studenata kako bi svi studenti mogli biti kandidati u studentska predstavnička tijela bez obzira na prosjek i dužinu trajanja studiranja i tako osigurati poziciju podobnim, a ne najboljima", kazao je Mataruga.\nPrema njegovim riječima od 1. oktobra stupio je na snagu set akata koji pooštravaju kriterije akademskih standarda, uređuju izbore u nastavnička i saradnička zvanja ne ostavljajući prostora za manipulaciju.\n"Biće da to mnogima ne odgovara. Brzo ćemo znati ko i šta stoji iza ove afere. Ima onih koji se deklarativno izjašnjavaju da su za promjene, a u suštini upravo oni koče promjene u visokom obrazovanju", smatra on.\nRekao je i da je dao sve od sebe, a da mu je savjest čista, jer je pokušao, ali mu ostaje gorčina. jer je sa saradnicima pokušao uraditi reforme, a u tome nisu uspjeli.\nDodao je da će se vratiti radu sa studentima.


Vesti online / Scena / Šoubiznis / Jelisaveta postala milionerka\nJelisaveta postala milionerka\nMedijska prašina oko svadbe Miloša Teodosića i Jelisavete Orašanin se ne stišava. Prebrojavaju se gosti, računa koliko je para potrošeno, šta se jelo, pilo, koliko je para zaradila muzika... Ali, jedan detalj je posebno interesantan. Pre sklapanja braka mladenci su potpisali predbračni ugovor, što je u Srbiji još uvek prilično neuobičajeno.\nSvadba godine: Miloš i Jelisaveta Teodosić sa gostima\nDoduše, to se moglo i očekivati s obzirom na to da poznati košarkaš godišnje zarađuje oko 2,5 miliona evra, što daleko premašuje prihode koje ima glumica. Detalji ugovora nisu poznati, ali je uobičajeno da se ovakvim ugovorom "štiti" bogatiji supružnik.\n* Procurele slike sa svadbe Tea i Jelisavete\n* VIDEO: Kad mladoženja Teo lumpuje sa društvom...\nUdajom za Teodosića Jelisaveta se upisala na listu najbogatijih Srpkinja, odnosno milionerki. Na čelu ove liste i dalje je Sandra Meljničenko koja je udata za ruskog tajkuna Andreja Meljničenka čije se bogastvo procenjuje na 13,2 milijarde dolara i nalazi se na 56. mestu Forbsove liste najbogatijih ljudi na svetu. Predbračni ugovor prošle godine potpisali su i Ana Ivanović i Bastijan Švajnštajger, a pre neki dan isti papir je potpisala i Suzana Mančić. Ona će posle 17 godina brakom krunisati vezu sa grčkim bogatašem Simeonom Ocomokusom. Venčanje će biti na jesen u Veneciji.\n- Pre potpisivanja predbračnog ugovora rekla sam njegovim ćerkama: "Ja volim vašeg oca i on voli mene. Želim da se udam za njega, a predbračnim ugovorom ću se potpuno ograditi od imovine vašeg oca da biste vas dve bile materijalno obezbeđene." Za mene je to bila samo jedna obična formalnost koju sam odradila - rekla je Suzana.\nPredbračnim ugovorom se uređuju imovinski odnosi supružnika, odnosno kako će zajednička imovina biti raspodeljena u slučaju razvoda. Pored "obezbeđivanja" imovine, motiv za zaključenje ovog ugovora može da ima i drugu dimenziju - budući, siromašniji supružnik na neki način dokazuje svojom izabraniku iskrenu nameru i volju da budući brak uspe.\nOparili se muzičari\nKako pišu beogradski mediji, najbolje su prošli muzičari. Prema nekim podacima Leksington bend i Bane Mojićević zaradili su oko 50.000 evra. To ne čudi, s obzirom na to da su u svatovima mahom bili uspešni sportisti koji su poznati po tome da su široke ruke kada je u pitanju bakšiš. Nekoliko pesama je otpevala i Aleksandra Prijović, ali nije uzela bakšiš, a mikrofona se latio i njen dečko Filip Živojinović koji je otpevao pesmu "Kad padne noć" hit Riblje čorbe.\nTeo i Jelisaveta nisu štedeli na svadbi, pa su prema nekim proračunima potrošili između 60.000 i 70.000 evra. Na jelovniku je bilo 50 glavnih jela, od čega su deset bili specijaliteti od teletine, 20 vrsta salata, razni morski specijaliteti, tartufi, a goste je posebno oduševio desert.\nSpecijalitete su spremala dva glavna kuvara uz pomoćnike, a samo za hranu mladenci su izdvojili 20.000 evra. Mladenačka torta je bila jednostavna, ali veoma ukusna i bez raznih nejestivih suvišnih detalja.\nNije nedostajalo ni raznih vrsta pića, pa je na vinskoj karti bilo 15 različitih vrsta vina iz Italije, Francuske i Srbije. Osim venčanice, neveseta nosila još dve haljine. Gosti su sedeli na posebnim tifani stolicama za čije iznajmljivanje su dali oko 2.000 evra. Tome treba pridodati i troškove za dekoraciju i privatno obezbeđenje koje je koštalo 5.000 evra.\nŠOUBIZNIS Svadba, svadba: Jelisaveta Orašanin se udaje za Tea!\nŠOUTAJM Ana i Švajni odlažu venčanje?\nŠOUTAJM FOTO: Golupčići stigli u Veneciju, sve spremno za svadbu godine\nŠOUTAJM Došao je i taj dan: Venčali se Ana i Bastijan


DA LI STE ZNALI DA NAJBOLJI LJUDI NAJLOŠIJE PROĐU!? Postoji i objašnjenje, a evo koje… – Oaza Znanja\nHome /DA LI STE ZNALI DA NAJBOLJI LJUDI NAJLOŠIJE PROĐU!? Postoji i objašnjenje, a evo koje…\nKreativne ideje za doček Nove godine


Više od polovine preduzeća čiji osnivač je država nema zakonitog direktora - Biznis i Finansije\nHome\tVestiEkonomija\tViše od polovine preduzeća čiji osnivač je država nema zakonitog direktora\nU više od polovine preduzeća čiji je osnivač Republika Srbija uopšte nemamo zakonitog direktora i v. d. direktora. Ovo je pokazalo istraživanje o primeni Zakona o javnim preduzećima koje je sprovela organizacija “Transpantenost Srbija”.\n“Ta su preduzeća izložena ogromnoj opasnosti od mogućih šteta, jer odluke donose osobe koje nemaju veća prava od nas građana”, istakao je Nemanja Nenadić iz “Transparentnosti”, i dodao da tih 18 preduzeća vode ljudi kojima je mandat prestao po sili zakona.\nPrema njegovim rečima, čak 16 preduzeća čiji je vlasnik država, od 2012. do danas, ni dan nisu imali direktora izabranog na javnom konkursu. Često se samo rotiraju ljudi sa v. d. funkcijama. Bilo koga da postave, samo da imamo zakonite v. d. direktore.


ZNALA SAM DA JE NEVIN: Ana Lečić progovorila o optužbama Danijele Štajnfeld na račun oca Branislava : Nadlanu.com\nZNALA SAM DA JE NEVIN: Ana Lečić progovorila o optužbama Danijele Štajnfeld na račun oca Branislava\nObjavljeno 12. okt 2021. / 17:30:39\nTek sredinom leta kad je Više javno tužilaštvo u Beogradu odbacilo tužbu glumice Danijele Štajnfeld protiv njenog oca Branislava Lečića, glumica Ana Lečić (23) osetila je veliko olakšanje. Iako je znala da joj je otac nevin, četiri meseca se, poput njega, povukla iz javnog života pod udarom javnosti koja je donela presudu pre suđenja. Dobre vesti je podelila sa svojim partnerom, zbog kojeg sve češće i sve duže boravi u Podgorici.\n- Nikad nisam sumnjala. Znala sam da je moj otac nevin. Dalje ne bih komentarisala ništa, verujem da će Leka, kad bude pravo vreme za to, ispričati svoju stranu priče - kaže Ana za "Gloriju" i priznaje da je emotivno ispunjena:\nDRUGOG MUŠKARCA JE OPTUŽILA ZA SILOVANJE U MLADOSTI, A SADA…\nana lečićbranislav lečićDanijela Štajnfeld


Poštujem te Krivokapiću i mislim da si najbolje rešenje za premijera! Ali, moraš poštovati izbornu volju i ne može Abazovićev glas da vredi ko 4 srpska.\nPromene i reforme mogu samo nezavisni eksperti da sprovedu. A ti Krivokapiću daješ resor MUP-a Andriji Mandiću. To URA i Abazović neće dozvoliti.


Francuzi tvrde da se nisu upuštali u prevare poput Nijemaca.\nFrancuska Vlada je, nakon skandala sa Volkswagen dizel agregatima, oformila telo inspekcije koje za zadatak ima da proveri sve proizvođače iz ove zemlje i eventualna slična mešetarenja sa brojkama koje se tiču emisije štetnih gasova kod dizel motra.\nDo sada je provereno oko 100 automobila od kojih je 25 iz Renault programa. Kako trenutno stvari stoje Reno nema čega da se boji, nikakva prevara nije otkrivena ali je iznenadna pojava inspektora u njihovom predstavništvu znatno uticala na pojačane glasine o eventualnoj umješanosti inžinjera ove kompanije u izradu softvera uz pomoć kojih su rezultati lažirani.\nNaravno da je Renault kompanija odmah negirala bila kakvu povezanost sa Volkswagen skandalom ali negativan publicitet ih je košta pa je vrijednost njihovih akcija pala za 21 odsto. Slična stvar se dogodila i BMW-u kada su bili pod istragom u septembru prošle godine. Nezavisne novine\nTagovi: prevararenaultstetni gasovivolkswagen


Šifra proizvoda: 29449\nAutor: Vilijam Hanter\n272 / Broširan / Latinica\nEpidemije pegavog tifusa u Srbiji 1915 količina\nRadovi puk. dr V. Hantera su najobimnije i najvrednije delo koje se odnosi na pojavu pegavog tifusa u Srbiji 1914/15. godine i osnov su za proučavanje ovih epidemija. Masovnost obolevanja od rekurensa i pegavca je usledila kao direktna posledica Velikog rata kada se našlo u izbeglištvu brojno stanovništvo, a vojska Srbije primorana da bude u rovovima više meseci, dok pojavi epidemije doprinosi i razmeštanje po Srbiji velikog broja ratnih zarobljenika kao i činjenica da okupator ostavlja za sobom svoje vojnike obolele od pegavca. U epidemiji katastrofalnih razmera po Srbiju, koja je trajala šest meseci, obolelo je od pegavca 500.000 ljudi, a umrlo od 135.000 do 150.000. Dramatičnost epidemije kulminirala je dnevnim obolevanjem od 1.500 do 2.500 ljudi sa umiranjem od 50–70%.\nBudite prvi koji će napisati recenziju “Epidemije pegavog tifusa u Srbiji 1915”


AO 2019 možda poslednji turnir za Endija Mareja - Tenis - Parapsihopatologija™\nAO 2019 možda poslednji turnir za Endija Mareja\nBy Time Crisis, January 11, 2019 in Tenis\nMislim da definitivno zaslužuje posebnu temu:\nInjured Andy Murray says Australian Open could be last tournament\nPa evo da budem party pooper, Endi je van terena verovatno jedan od 3 najgotivnija lika u svetu tenisa u smislu izražavanja na soc mrežama, provalama i duhovitosti, van toga, njegova igra mi je uvek bila dosadna, previše defanzivna, nezanimljiva za gledanje. Naravno, bez dileme je bio jedan od najboljih svog doba tačnije četvrti najbolji, nikad nije postojala velika četvorka, ali što je bio svrstavan uz njih trojicu mu je verovatno i najveće dostignuće karijere (naravno, uz 3 olimpijske medajle od čega 2 zlatne i 2 wimbledona ).\nSve u svemu, svakako će nedostajati turu, bio je tvrd orah i činio je tur kvalitetnijim, ali neću baš plakati za njegovim prisustvom na istom. Predviđam super uspešnu post tenis karijeru u vidu komentarisanja ili slične aktivnosti vezane za tenis gde će njegova duhovitost i šarm doći do izražaja uz naravno nesporno tenisko znanje.\nJa mu pricam 2 godine da je pemzija, on se kao nesto batrga\nNajprecenjeniji lik na turu.\nDa, Endi je dobio dva slema preko kljakavog Đokovića a onda je iskoristio onaj period kad su svi poispadali da uzme treći i postane broj 1. To što je lošiji od trojice najboljih u istoriji ne čini ga precjenjenim, jbg. Da se rodio u nekoj drugoj eri sigurno bi bio na 10+ slemova.\nDa je Rodzer igrao u neko drugo vrijeme imao bi 40+ slemova.\nE bas ko da sam ja pisala\nI ok, mozda necemo mi bas plakati za njim, ali u svakom slucaju najgore nesto sto moze da se desi jednom sportisti i da ovako zavrso karijeru. Horor.\nBas mi ga je zao :(\nmene je definitivno kupio ponasanjem i izjavama njega i njegove porodice, posle finala rg 2016. imao sam utisak da se mama i on vise raduju novakovoj pobedi nego da je on osvojio.\nbaš mi žao makice -mukice\non je meni uvek bio gotivan, mada ga nikada nisam želela kao novakovog protivnika, muka mi je bilo od tih mečeva\nnedostajaće mnogo, super je lik\nSto je najgore, da nije sjebao telo forsirajuci prvk mesto na kraju 2016. ubedjen sam da bi profitirao od Novakovog odsustva 2017. i popunio rupu koju su iskoristili Deda i Nadal.\nali u svakom slucaju najgore nesto sto moze da se desi jednom sportisti i da ovako zavrso karijeru. Horor.\nDa, na to se nisam osvrnuo, tuga. :(\nSurov je tenis kao profesionalan sport, nenormalno duga sezona, verujem da će ovakve stvari biti sve češće.\nJebeni edit od 3 sekunde.\nKad pomislim na Endija uvek mi se pred očima pojave dve scene. Prva on koji izgleda da umire na terenu i da je lekarska pomoć neophodna istog sekunda, a onda odigra još tri seta bez problema(ovo važi za bilo koji turnir) i druga, kada preskače mrežu da zagrli Novaka na finalu Rolan Garosa 2016.\nEdited January 11, 2019 by Arkadija\n13 minutes ago, Arkadija said:\n+ svadjanje sa samim sobom.\nsteta da ovako napusti tenis. opet, dosta je i postigao u konkurenciji tri monstruma.\nlakše mi je bilo da đovak igra sa nadalom i federerom nego sa njim. činilo mi se da dva dana može da trči levo- desno gore- dole.\nvrv grešim ali mi se čini da bi u ovih par predstojećih sezona uzeo dosta grend slemova. u kalkulaciji glede đovaka on mi je bio sad će ovaj debelonogi da se vrati fizički jači nego ikad. posle njega strah od vavrinke. federera sam otpisao a i nadala osim na rolan garosu.mlađih se ništa ne bojim osim na dva dobijena kad je novaku smanjen fokus usled drugih ciljeva u karijeri i zasićenosti\nJa ću Endija pamtiti kao izuzetno iritantnog tenisera koji nikad ne bi uzeo GS da mu ih Novak nije uručio\nBio je dobar, ali nedovoljno dobar da se aka sa ovom trojicom, mada je bio strpljiv i dočekao svoje, na kraju krajeva prvi GB teniser koji uzima Vimbldon i koji je postao broj 1 posle stoljeća tenisa, bar ga je zavukao britanskoj štampi i javnosti.\nKupio me je mojim saznanjem šta je preživeo kao klinac i ponašanjem van terena, kao i onom božićnom slikom. Sad kad gledam ovu konficu mi ga je malo žao, očito nije spreman da se odrekne tenisa još uvek ali mu telo ne da.


Ko dobija glasove neodlučnih?\nIstraživanja nezavisnog instituta Alensbah za potrebe dnevnika Frankfurter Algemajne Cajtung pokazuju da 30 posto od 61,6 miliona njemačkih birača još nije odlučilo da li će sadašnjem kancelaru Gerhardu Šrederu u nedelju povjeriti još jedan mandat ili će šansu pružiti njegovom rivalu Angeli Merkel.\nAnkete daju prednost kandidatkinji Hrisćansko-demokratske unije (CDU), koja se nada tradicionalnom savezu sa Hrisćansko-socijalnom unijom (CSU) i Liberalima (FDP). Analitičari koji bi se kladili na sigurno pobjedu koalicije desnog centra ipak su usamljeni. Rejting Šrederove Socijaldemokratske partije (SDP) posljednjih dana je porastao u atmosferi vidnih nervoza zbog planova ekonomskih reformi koje predlaže tim Angele Merkel.\nPrije samo par nedjelja izgledalo je da će Šreder biti pometen s položaja. Sada se čini mogućom i koalicija njegove SDP, Zelenih i nedavno osnovane Partije krajnje ljevice. U završnici kampanje Angela Merkel je pokušala da usmjeri pažnju birača na stagnaciju najveće evropske ekonomije i visoku nezaposlenost tokom Šrederova dva mandata. Gotovo pet miliona Nijemaca je trenutno bez posla:\n“Gospodin Šreder putuje zemljom i kaže da je sedam godina njegove vladavine bilo sedam dobrih godina za Njemačku. Iskreno moram reći da za mnoge ovo zvuči kao besmislica.”\nAktuelni kancelar priznaje ekonomske probleme, naglašavajući da će njegov paket reformi oživjeti privredu:\n“Ne kažem da je stagnacija nesto zadovoljavajuće. Očigledno je da su reforme koje smo pokrenuli i za koje niko nije imao hrabrosti do sada, počele da daju rezultate. Zato se te reforme moraju nastaviti.”\nŠreder tvrdi da su ekonomske nedaće počele sa njegovim prethodnikom kancelarom Helmutom Kolom, koji je devedesetih, masivnom ekonomskom pomoći istočnim dijelovima zemlje, osigurao kratkoročni bum i potom dugoročnu stagnaciju. Reforme koje predlažu Šreder i Merkelova sadrže slične mjere, što neke eksperte upućuje na zaključak da je moguća i velika koalicija nakon izbora.\nOd ishoda glasanja zavise i spoljnopolitički potezi Berlina. Angela Merkel je najavila da će uciniti sve na popravljanju odnosa sa Sjedinjenim Državama nakon Šrederovog odbijanja da podrži američku invaziju na Irak. Sadašnji kancelar i njegova rivalka razlikuju se i u gledištima na članstvo Turske u Evropskoj uniji:\n“Mislim da sposobnost integracije Evropske unije nije trenutno takva da se Turska primi u punopravno članstvo”, ocijenila je Angela Merkel ovih dana, nudeći Ankari privelegovano partnerstvo sa dvadesetpetoricom.\nŠrederova poruka je drugačija:\n“Ukoliko Tursku tijesno povežemo sa Zapadom tako da se više ne može odmaći i ako u tom procesu kombinujemo nefundamentalni islam sa vrijednostima zapadnog prosvetiteljstva, Njemačka i Evropa će profitiratri u smislu bezbjednosti.”\nNjemački književnik i nobelovac Ginter Gras u današnjem “Zidojče cajtungu“ poručuje da će glasati za crveno-zelenu koaliciju, jer nije Njemačku uvukla u rat u Iraku i imala je hrabrosti za radikalne reforme. Londonski nedeljnik “Ekonomist” konstatuje da je, kao što je kancelar Šreder bio pravi izbor krajem devedesetih, tako je to Angela Merkel danas. Ukoliko izađe kao pobjednik izbora u nedelju, ona će biti prva Njemica na polozaju kancelara i prvi političar iz Istočne Njemačke koji će voditi ujedinjenu zemlju.


Potpisujem :: Migranti i migrantkinje u iregularnom statusu u Srbiji\nIstraživanje koje su predstavile članice koalicije PrEUgovor (Grupa 484, ASTRA i Autonomni ženski centar), pod naslovom Migranti i migrantkinje u iregularnom statusu u Republici Srbiji – aktuelna pitanja i perspektive, predstavljeno je u Medija centru, 31. oktobra 2016. Istraživanje ukazuje na položaj iregularnih migranata i odgovor nadležnih organa, sa posebnim osvrtom na položaj žena, identifikaciju rodno zasnovanog nasilja i rizika od trgovine ljudima. U realizaciji istraživanja učestvovale su Dijana Malbaša i Vanja Macanović iz AŽC.\nDa podsetimo, Konvencija Saveta Evrope protiv nasilja prema ženama i nasilja u porodici predviđa, u poglavlju VII – Migracije i azil, tri člana koja postavljaju standard za boravišni status (čl. 59), rodno zasnovan zahtev za azil (čl. 60) i zabranu proterivanja, odnosno vraćanja (čl. 61).\nViše informacija: Migranti i migrantkinje u iregularnom status u Republici Srbiji – aktuelna pitanja i perspektive\nIstraživanje koje su predstavile članice koalicije PrEUgovor (Grupa 484, ASTRA i Autonomni ženski centar), pod naslovom Migranti i migrantkinje u iregularnom statusu u Republici Srbiji – aktuelna pitanja i perspektive, predstavljeno je u Medija centru, 31. oktobra 2016. Istraživanje ukazuje na položaj iregularnih migranata i odgovor nadležnih organa, sa posebnim osvrtom na položaj žena, identifikaciju rodno zasnovanog nasilja i rizika od trgovine ljudima. U realizaciji istraživanja učestvovale su Dijana Malbaša i Vanja Macanović iz AŽC. Da podsetimo, Konvencija Saveta Evrope protiv nasilja prema ženama i nasilja u porodici predviđa, u poglavlju VII – Migracije i azil, tri člana koja postavljaju standard za boravišni status (čl. 59), rodno zasnovan zahtev za azil (čl. 60) i zabranu proterivanja, odnosno vraćanja (čl. 61).


Potvrđeno: Otkazan 26. generalni sajam "ZEPS 2019" - Akta.ba\nOvogodišnji, 26. generalni BH sajam "ZEPS 2019" i 16. međunarodni sajam metala "ZEPS Intermetal", neće biti održani.\n16.09.2019. 09:44 Izvor: / Akta.ba\nZbog niza nepovoljnih okolnosti koje zadnjih godina prate organizaciju i samo održavanje sajmova ZEPS, uprava i menadžment sajma su donijeli odluku o otkazivanju održavanja ovogodišnjeg 26. generalnog BH sajam "ZEPS 2019" i 16. međunarodnog sajma metala "ZEPS Intermetal", izjavila je direktorica ZEPS-a Snežana Jonjić.\n"Razlog je što nismo uspjeli privući dovoljno izlagača, a kada smo pripremali sajmove kazali smo da nećemo ići ispod određenog broja izlagača. Sada ne bih objašnjavala zbog čega se izlagači nisu odazvali. Mnogo je razloga", kaže direktorica Jonjić, koja dodaje kako su razlozi i tehničke prirode.\nOvogodišnji su sajmovi, prvobitno, trebali biti organizirani u Gradskoj areni "Husejin Smajlović", ali se ipak ostalo pri odluci da se održavanje nastavi na sajmištu na Kamberovića polju, da bi, konačno, uslijedila odluka o otkazivanju.\n"I ovim putem se zahvaljujemo svim partnerima i drugim subjektima koji su u nekoliko zadnjih mjeseci učestvovali sa nama u pripremama za Sajam 2019., posebno Vladi ZDK, a takođe i Vanjskotrgovinskoj komori BiH i Vladi Srednjobosanskog kantona", dodala je ona.\nOmega Power Equipment na tržište donosi dijamantne alate\nSarajevo-osiguranje na ZEPS-u predstavilo svoje najprodavanije programe\nAS Holdingu grand prix na 25. generalnom BH sajmu "ZEPS" u Zenici\nEdnil predstvio novi Toyotin viljuškar i program opreme koja kupcu štedi novac\nJasmin M postaje ovlašteni serviser za Bosch Rexroth na Balkanu\nVrhpolje Promet donosi nove tehnologije u zagrijavanju na tržište BiH\nAkta.ba jedan od izlagača 25. generalnog bh. sajma "ZEPS"