Saljihu Mustafi počinje suđenje u Hagu – Srbija NASA Zemlja\nby admin September 15, 2021, 1:25 am 546 Views\nTo će biti prvo suđenje nekom optuženom iz OVK pred ovim sudom, dok su za druga tri predmeta – protiv Hašima Tačija i dugih, Hisnika Gucatija i Nasima Haradijana i Pjetra Šalje pripreme za suđenje još u toku.\nMustafa se nalazi u haškom pritvoru od septembra prošle godine, a na pojavljivanju pred sudom u oktobru 2020.negirao je krivicu po svim tačkama optužnice Specijalizovanog tužilaštva Kosova i najavio je da će se, pored ostalog, braniti alibijem.\nTereti se optužnicom za pojedinačnu krivičnu odgovornost i krivičnu odgovornost kao pretpostavljeni starešina za zločine koje su od 1. do 19. aprila 1999. godine počinili određeni pripadnici OVK protiv lica zatočenih na imanju u Zlašu koje je služilo kao zatvor.\nSud je inače doneo odluku da uzme kao “presuđene činjenice” 52 predloga tužilaštva koji se tiču osnovanja OVK, ali nemaju direktne vezensa ovim predmetom.\nPresuđene činjenice tiču se utvrđenih činjenica iz drugih predmeta koji su vođeni pred sudovima na Kosovu i pred Haškim tribunalom, a usvojene su radi ekonomičnosti postupka, objavljeno je u ponedeljak na sajtu Specijalizovanih veća.\nJurio kroz Futog sa 2,38 promila alkohola u krvi, izazvao saobraćajnu nezgodu\nby admin September 18, 2021, 8:26 am\nOcu 18 godina zatvora zbog premlaćivanja bebe na smrt\nby admin September 17, 2021, 2:38 pm\nTri osobe povređene u pucnjavi u Ljubljani\nby admin September 17, 2021, 2:17 pm\nby admin September 17, 2021, 1:56 pm\nby admin September 17, 2021, 1:35 pm\nUskoro odluka suda o optužnici protiv Belivuka\nby admin September 17, 2021, 12:53 pm\nDanas oblačno, mestimično sa kišom, do 28 stepeni


source.ba | Junetina u naru\nZa ovo jelo potrebno je malo više vremena za pripremu, ali na kraju dobijete takav rezultat da vam neće biti ni najmanje mrsko. Sočni komad junetine koji će vas preporoditi!\noko 1 kg junetine\nIspečeno meso izvadite iz tepsije, a preostali umak procijedite u šerpu, stavite na laganu vatru, pa dodajte puter i sok od limuna. Umak krčkajte oko 10 minuta, odnosno dok se ne zgusne, pa sa njim prelijte meso i pospite sa sjemenkama koje ste odvojili. Dobar tek, želi vam Tefal!\nTagovi: hranaJunetina u naruTefal BiHkuh pohrecepti


Kontrauslovljavanjem uslovite bolji kvalitet života - Psihologija\nFoto: Unsplash | Kontrauslovljavanjem uslovite bolji kvalitet života\nSvetlana Borojević 10.04.2021 09:00\nUčenje uslovljavanjem se sastoji u povezivanju dvije pojave (draži), prirodne - bezuslovne i neutralne, pri čemu se mijenja odgovor na neutralnu draž zahvaljujući njenoj asocijaciji sa prirodnom.\nNa primjer, kada se munja pojavi na nebu, kod većine ljudi to ne izaziva strah ili nelagodnost. Međutim, grmljavina koja nakon toga slijedi može da izazove neprijatna osjećanja, posebno ako je jačeg intenziteta. Usljed čestog zajedničkog pojavljivanja tih pojava, dolazi do promjene reagovanja i na samu munju, kako bi se organizam "pripremio" na nadolazeći zvuk.\nTakvo prenošenje reagovanja i osjećanja se veoma često sreće u svakodnevnom životu. Tako, na primjer, ako učenici povežu školu (neutralnu draž) sa toplim i srdačnim ponašanjem nastavnika (bezuslovna draž) i školu će početi doživljavati kao ugodno i prijatno mjesto. Školsko zvono može biti izuzetno prijatno čak i kada je jačeg intenziteta, jer "najavljuje" druženje i igru sa prijateljima u školskom dvorištu.\nObično se proizvod koji se reklamira prikazuje neposredno prije atraktivnih ili poznatih ljudi, egzotičnih mjesta, malih beba i mladunaca životinja, koji se doživljavaju kao prijatni. Tako se dešava da, iako Majkl Džordan nema nikakvu direktnu vezu sa patikama "Nike" proizvođača, pozitivne asocijacije vezane za uspješnog sportistu će se prenositi i na predmet prodaje. Takva reakcija može se čak generalizovati i na sve proizvode istog proizvođača.\nPostoje i brojni negativni primjeri uslovljavanja. Različiti strahovi i fobije ili averzivne reakcije mogu nastati na isti način. Na primjer, ako se doživi napad panike u liftu usljed njegovog naglog zaustavljanja, napad se može povezati s tim prostorom tako da se osoba počinje plašiti liftova i počinje izbjegavati vožnju njima. Međutim, takvi naučeni strahovi se ne mogu otkloniti obrnutim principom od onog kojim su sticani. Psiholozi se u ovom slučaju koriste posebnim pristupom u "gašenju" uslovljenih emocija straha koji se naziva kontrauslovljavanje, a koji podrazumijeva da se za uslovnu draž, koja izaziva negativnu emocionalnu reakciju veže nova, jača, pozitivna reakcija. To može, na primjer, biti osjećaj sigurnosti ukoliko se vozite sa vama dragom osobom u koju imate povjerenje. Takav proces razuslovljavanje se uvijek obavlja pod stručnim nadzorom profesionalaca. Na taj način je moguće mijenjanje i oblikovanje ponašanja ljudi, kako bi se poboljšao kvalitet njihovog života i omogućilo optimalno funkcionisanje.\nLaboratorija za ekperimentalnu psihologiju Psihologija Riječ stručnjaka Mentalno zdravlje Uslovljavanje Bolji kvalitet života


8/2/2018 ODLIČNA VIJEST: OSNOVNI SUD USVOJIO PRIVREMENU MJERU U SLUČAJU GORANA ĐUROVIĆA – HRA\n8/2/2018 ODLIČNA VIJEST: OSNOVNI SUD USVOJIO PRIVREMENU MJERU U SLUČAJU GORANA ĐUROVIĆA\n31/1/2018 SLUČAJ ĐUROVIĆ: OSNOVNI SUD U PODGORICI HITNO DA ODLUČI O PRIVREMENOJ MJERI\n11/2/2018 SLUČAJ GORAN ĐUROVIĆ V. SKUPŠTINA CRNE GORE: SKUPŠTINA MORA DA POŠTUJE SUD I IZVRŠI PRIVREMENU MJERU U ROKU\nPublished by hraction at 08/02/2018\nSudija Osnovnog suda u Podgorici, Radovan Vlaović, usvojio je privremenu mjeru i naložio Skupštini Crne Gore da Gorana Đurovića vrati na funkciju člana Savjeta RTCG u roku od 8 dana!\n“Veoma je ohrabrujuće kad vladavina prava politici uzvrati udarac. Nadamo se da je upravo ovo slučaj gdje će svi razumjeti značaj sudske kontrole Parlamenta i značaj autonomije članova Savjeta javnog servisa”, smatra izvršna direktorica NVO Akcija za ljudska prava, Tea Gorjanc Prelević.\nNVO Akcija za ljudska prava pruža besplatnu pravnu pomoć Goranu Đuroviću zahvaljujući podršci organizacije Media Legal Defence Initiative iz Londona.


TAMAN ŠTO JE PODIGAO KREDIT OD 240.000 DINARA, NAPADAČ GA JE ZASKOČIO! Ispovest žrtve pljačkaša na Zvezdari (VIDEO) | Najnovije vesti - Srbija danas\n20.10.2021. • 16:25 Srbija Danas/Kurir\nTAMAN ŠTO JE PODIGAO KREDIT OD 240.000 DINARA, NAPADAČ GA JE ZASKOČIO! Ispovest žrtve pljačkaša na Zvezdari (VIDEO)\nIako daleko slabiji od lopova, i u poodmaklim godinama, Branko je pokušao da se odbrani\nNa društvenim mrežama sinoć se pojavio snimak bezdušne pljačke, koja se dogodila u sred bela dana na Zvezdari, kada čovek u punoj snazi napada starca sa štapom.\nPovod za ovaj napad bio je pljačka, a žrtva nepoznatih napadača je penzioner iz Malog Mokrog Luga Branko Stanojević, koji je ostao bez celokupnog kredita koji mu je tog dana odobren, a to je suma od 240.000 dinara.\nKako je istakao, kada je svratio da plati račun za telefon, sa njegove desne strane je bio tamniji mladić, za koga sumnja da je izvršio pljačku.\n- Onda sam krenuo da platim telefon, ja druge pare nisam imao osim hiljadu dinara u džepu i pare od kredita koje sam držao u jakni odakle sam izvadio 5.000 dinara da platim telefon. Sećam se da je tu bio sa moje desne strane jedan dečko - rekao je nesrećni penzioner.\nNapad se dogodio nedugo nakon što je napustio radnju u kojoj je platio telefon.\nBranko Stanojević štap Mali Mokri Lug kredit pljačka


RKMP - RS Serbisch\nTrgovinski brend orijentisan na profesionalce\nMi nudimo potpuni asortiman, koji pokriva sve vrste radova.\nMi nudimo proizvode visokog kvaliteta, prilagođene najvišim zahtevima.\nMi nudimo jedinstveni i efikasni sistem za usmeravanje kupaca na mestima prodaje koji je organizovan po ciljnim grupama.\nMaksimizirajte Vaš promet sa bojama uz pomoć našeg asortimana, koji je optimalno prilagođen Vašem asortimanu boja. Minimizirajte nezadovoljstvo kupaca uz pomoć eksplicitnog i jasnog umseravanja kupaca na mestima prodaje.\nValjci za boju & propratni asortiman\nBrendiranje korpica za valjke\nNa nalepnici za korpice za valjke krajnji korisnik može pronaći za svaki artikal sve potrebne informacije o valjku i načinu primene valjka. Pored tekstualnog opisa ispod nalepnice se nalazi i piktogram koji navodi površine za koje se valjak može koristiti. Na taj način vodimo računa da Vaši kupci bez uloženog truda i bez greške pronađu pravi valjak za odgovarajuću namenu.\nRotaGold valjak sa inovativnom LoTex opremom prolazi tokom proizvodnje kroz novi inovativni proces, koji omogućava bolju apsorpciju i odavanje boje, povećava dugotrajnost i stabilnost valjaka.\nuz pomoć Nalazača Četki, koji funkcioniše kao kompas, Vaši kupci mogu brzo i lako na mestu prodaje pronaći pravu dlaku za boju za koju im četka treba.\nLinija proizvoda KanaTank koristi inovativnu kombinaciju prirodne-dlake-tank u unutrašnjosti četke i sintetičke dlake koja pokriva spoljašnost četke. Jezgro od prirodne dlake omogućava visoku apsorpciju boje i minimalno prskanje. Sintetička dlaka na spoljašnosti četke omogućava homogenu i veoma finu strukturu bojenja zbog svojih finih koničnih vrhova.\nIzbor prave trake za prekrivanje zavisi od više inputa: gde će se koristiti (unutra ili napolju), koja vrsta materijala će biti aplicirana (disperzija, lak, lazura, gips ili malter) i koji je kvalitet površine (glatka ili gruba). Uz pomoć našeg Nalazača Traka za prekrivanje Vaši kupci će uvek pronaći pravu traku za odgovarajuću namenu.\nSerija traka za prekrivanje MaskMaler Crvena je od tankog papira koji se vrlo dobro lepi za površinu i pravi vrlo male ivice prilikom bojenja. Zbog duge UV-stabilnosti do 120 dana i visoke izdržljivosti ova traka je vrlo uspešna prilikom dugotrajnog prekrivanja.\nMaterijal za prekrivanje, molerski alat & propratni asortiman\nAsortiman Prep sadrži sve proizvode koji su potrebni za pripremu površine pre primene boje, za nanošenje tapeta, selotejp, proizvode za ličnu zaštitu i materijale za prekrivanje poput folije, cerada, papira.\nPrep folija za vrata\nPrep folija za vrata je 100my debljine, vrlo robusna i upotrebljiva više puta. Rajfešlus u obliku slova U omogućava lagodno korišćenje vrata čak i kada krajni korisnici upotrebljavaju teže materijale.\nNaš katalog (samo ENG verzija je dostupna)\nGodišnji promet u našoj grupi je 200 Mil €.\nMi smo tržišni lideri u molerskom alatu u Evropi.\nImamo više od 125 godina iskustva u razvoju i proizvodnji molerskog alata.\nSa 40.000 sqm proizvodnje i skladišnog prostora mi smo svaki put blizu naših kupaca.\nKoristimo logističke centre u celoj Evropi: od Finske do Španije, od UK do Rusije. Na taj način garantujemo kratko vreme isporuke.\nTrenutno Storch-Ciret grupa ima 1400 zaposlenih u celom svetu.


Meridian: Nastupi regionalnih klubova u Ligi Evrope! Garant za zaradu, ili? - Zvornicki.ba\nMeridian: Nastupi regionalnih klubova u Ligi Evrope! Garant za zaradu, ili?\nSportska kladionica Meridian je pripremila senzacionalne bonuse za Ligu Evrope! Jedan je BEZ USLOVA! Saznaj šta treba da uradiš!\nIako možda nije najelitnije takmičenje fudbalske Evrope, Liga Evrope zna i te kako da donese uzbuđenja, i da „drma“ adrenalin da se sve trese. Zašto je to tako? Zato što igraju naši regionalni klubovi, koje smo svi oduvijek navikli da gledamo, i da navijamo za njih..\nI sad ono što se čekalo… Sportska kladionica Meridian je spremila, senzacionalni bonus od 20 KM, i to BEZ USLOVA, te sve što je potrebno je da se registruješ na mobilnoj aplikaciji, ili na web sajtu meridianbet.ba, jer potraga za novim „doktorom za kladžu“ je počela.\nI šta nas to večeras čeka?\nOdmah na startu reviju fudbala otvaraju Crvena Zvezda koja kući dočekuje Liberec, i Dinamo Zagreb koji ide u goste CSKA Moskvi. Obe utakmice startaju od 18.55h. Podsjetimo se „Delije“ su prethodnu utakmicu izgubile od njemačkog Hofenhajma rezultatom od 2:0, ali to je bio prvi evropski test, te se nadamo da će u drugom uspjeti da opravdaju očekivanja svojih fanova, pogotovo sad kad igraju na domaćem terenu.\nDinamo je ipak u prvoj tekmi ostvario bolji rezultat, te odigrao neriješeno 0:0 sa holandskim Fejnordom, i sad u Moskvi ide napadački da uzme 3 boda, u ovoj vrlo jakoj grupi, gdje su sve ekipe sa jednim bodom, i traži se ko će da preuzme vrh tabele.\nRijeka je zato možemo slobodno reći upala u grupu „smrti“. U prvoj utakmici, na domaćem terenu su izgubili minimalnim rezultatom od 1:0 od Real Sosijedada, i sad idu na novi ispit protiv AZ Alkmara. Napadački će morati krenuti od starta, jer naredni meč u Ligi Evrope, protiv Napolija ni malo neće biti ugodan.\nUkupno se večeras igra 24 utakmice Lige Evrope i zato pravi „doktor za kladžu“ ima zadatak da se pronađe. I to da iskoristi fenomenalne bonuse koje daje samo kladionica Meridian, jer bonus na broj parova ide do nevjerovatnih 1.000%.\nDragan 29 Oktobra, 2020 At 5:19 pm\nVečeras igramo na naše klubove da će na svakoj pasti 3+ golova i još ako dobiješ bonus staviš sve i eto dobre zarade nizcega.\nIvo 29 Oktobra, 2020 At 5:20 pm\nMnogo dobrih zicera ima večeras za za prave kladionicare koji igraju lovom.\nMico 29 Oktobra, 2020 At 5:21 pm\nVečeras igramo na Zvezdu jer vrijeme je da se osveti Slova u za one poraze od pre par godina.\nMilorad 29 Oktobra, 2020 At 5:23 pm\nAjmo Zvezdo uz tebe smo svi ♥\nPetar 29 Oktobra, 2020 At 5:27 pm\nOdlicna zabava igram na golove\nMilos 29 Oktobra, 2020 At 5:29 pm\nNajbolje domace utakmice pocinju upravo sada bit ce dosta golova\nBojan 29 Oktobra, 2020 At 6:04 pm\nSamo na golove veceras.Dobre kvote I ponuda .\nBoca 29 Oktobra, 2020 At 6:06 pm\nJa vjerujem da cu pogoditi rezultat bar jednog meca za veceras.\nBora 29 Oktobra, 2020 At 6:07 pm\nAjmo Zvezdo.Sve stavljam na Zvezdu.pokazite se delije .\nBoki 29 Oktobra, 2020 At 6:08 pm\nOdlicna zabava nocas uz dobar fudbala Lige Evrope.\nMiki 29 Oktobra, 2020 At 6:10 pm\nCekam Zvezdu u 18:55.Tu se igra srcem.Ostalo na golove.\nMilos 29 Oktobra, 2020 At 6:14 pm\nNapred Zvezdo 💪\nMarko 29 Oktobra, 2020 At 6:14 pm\nNadam se da Zvezda pobjedjuje, navijamo veceras.\nDejan 29 Oktobra, 2020 At 6:15 pm\nNocas uzivanje uz Zvezdu, jedva cekam da pocne.\nIvan 29 Oktobra, 2020 At 6:16 pm\nNocas sve na golove, samo Zvezdu na pobjedu.\nMilan 29 Oktobra, 2020 At 6:16 pm\nJa sam uplatio na nalog, pa cu od kuce da igram.\nSasa 29 Oktobra, 2020 At 6:17 pm\nBice veceras zabavno vece u Meridianu, uz Zvezdu.\nBoca 29 Oktobra, 2020 At 6:26 pm\nKuoio sam pivo,uplatio na racun.Zatim singlao Zvezdu ,jer se na Zvazdu igra srcem.\nRille 29 Oktobra, 2020 At 7:11 pm\nMa bice veceras ful fudbal, perverzija\nGaro 29 Oktobra, 2020 At 7:12 pm\nEvo gledam i ne vjerujem, svaka cast za Zvezdu\nEman 29 Oktobra, 2020 At 7:14 pm\nVec sam dobio na kladji prvi gol za zvezdu dobra kvota bila\nPero 29 Oktobra, 2020 At 7:15 pm\nBice i drugi za zvezdu sigurno\nRatko 29 Oktobra, 2020 At 7:17 pm\nIdu dobro ovi golovo uz pivo i drugare


'Postpandemijski stresni poremećaj'... ozbiljno? -- Zdravlje -- Sott.net\nSub, 04 Pro 2021 16:34 UTC\nDo 300.000 ljudi u Velikoj Britaniji suočava se sa srčanim oboljenjima, a dva londonska lekara misle da je uzrok postpandemijski stresni poremećaj (PPSD), ni kraj pameti im nije vakcina.\nKad vas pogodi cjepivo “postpandemijski stresni poremećaj”.\nSve više vidimo da je jedna od glavnih nuspojava vakcina stvaranje tromba, srčani i moždani udari koji su i navedeni kao neželjeni efekti kod proizvođača vakcina. Veliki broj srčanih problema vidimo kod sportista koji sve češće padaju po terenu, mnogi su hospitalizovani, neki nažalost preminuli.\nI dalje se ne rade obdukcije i ne radi se istraživanje šta je pravi uzrok tolikog povećanja kardiovaskularnih problema, a trebalo bi. U velikoj Britaniji je do sada dato 116 miliona doza vakcine, a potpuno je vakcinisano 69,1% stanovništva.\nUmesto da se objašnjenje pronađe na osnovu egzaktnih činjenica, odnosno obdukcija, javili su se psihoterapeuti da objasne fenomen. Oni tvrde da je za sve kriv PPSD ili postpandemijski stresni poremećaj. Pogledajte u nastavku rezime njihovog objašnjenja.\nTo bi moglo dovesti do porasta kardiovaskularnih slučajeva za 4,5 odsto na nacionalnom nivou zbog efekata PPSD-a, pri čemu su oni starosti između 30 i 45 godina najugroženiji, tvrde oni.\nMark Rayner, bivši viši psihoterapeut NHS-a i osnivač EASE Wellbeing CIC, rekao je da čak tri miliona ljudi u Britaniji već pati od PPSD-a, zahvaljujući stresu i anksioznosti uzrokovanim efektima Covid-19.\nOn se plaši da bi to moglo dovesti do dramatičnog porasta fizičkih zdravstvenih problema, kao što je koronarna srčana insuficijencija, ako se slučajevi ne otkriju ili ne leče rano.\nG. Rayner je rekao: "PPSD je veoma stvaran problem velikih razmera. Kao i samo stanje sa svim njegovim neposrednim problemima, jedan od najvećih kolateralnih problema je uticaj koji može imati na zdravlje srca".\n"Opšte je poznato da je smanjenje stresa i problema mentalnog zdravlja ključno za prevenciju i oporavak od kardiovaskularnih događaja kao što su srčani udari i moždani udari".\n"Govorimo o čak 300.000 novih pacijenata sa srčanim problemima".\nG. Rayner je upozorio da bez barem udvostručenja trenutnog finansiranja, NHS neće biti u stanju da se uhvati u koštac sa "traumatskom tempiranom bombom", koja bi mogla imati potencijalno fatalne posledice za one koji pate od dugotrajnog PPSD-a.\nU međuvremenu, Tahir Hussain, viši vaskularni hirurg u bolnici Northwick Park u Harou, rekao je da je primetio značajan porast slučajeva.\nRekao je: "U svojoj praksi sam video veliki porast vaskularnih stanja povezanih sa trombozom. Primaju se daleko mlađi pacijenti i zahtevaju hiruršku i medicinsku intervenciju u mnogo većem broju nego pre pandemije".\n"Verujem da su mnogi od ovih slučajeva direktna posledica povećanog nivoa stresa i anksioznosti uzrokovanih efektima PPSD-a".\n"Takođe imamo dokaze da su neki pacijenti umrli kod kuće od stanja kao što su plućna embolija i infarkt miokarda. Verujem da je to povezano sa mnogim ljudima koji se samoizoluju kod kuće bez kontakta sa spoljnim svetom i umiru bez pomoći koja im je potrebna".\nPPSD je stanje mentalnog zdravlja izazvano pandemijom. Iako još uvek nije zvanično priznato, mnogi stručnjaci veruju da bi trebalo da bude.\nG. Rayner je dodao: "Svi su čuli za PTSP, ali mi zaista hitno moramo da se pozabavimo PPSD-om".\n"Pandemija i rezultirajuća zaključavanja koje je donela imale su ogroman uticaj na mentalno zdravlje cele nacije".\nIstraživanja sugerišu da pacijenti sa simptomima depresije imaju 64 odsto veći rizik od razvoja bolesti koronarnih arterija i 59 odsto veći rizik da će u budućnosti imati neželjeni kardiovaskularni događaj, kao što je srčani udar ili srčana smrt.\nBolesti srca i cirkulacije čine četvrtinu svih smrtnih slučajeva u Velikoj Britaniji - što čini više od 160.000 smrtnih slučajeva svake godine.\nBrojke pokazuju da u Velikoj Britaniji oko 7,6 miliona ljudi živi sa bolestima srca ili cirkulacije.\nKomentar: Dakle, izmislili su "sindrom" - sve da sakriju nuspojave cjepiva!\nPorastao broj slučajeva srčanih zastoja i iznenadnih smrti među nogometašima u posljednja četri mjeseca


Blaže Jelić proizveo najtežu bundevu\nDrugo mesto zauzeo je prošlogodišnji pobednik Dušan Jankov iz Čuruga, sa tikvom od 264 kilograma, a treće mesto zauzeo je do sada najuspešniji učesnik ovog takmičenja, Milan Desnica iz Savinog Sela kod Vrbasa, koji je ove godine imao ludaju od 260 kilograma.\n- Najdraže mi je što je prva nagrada ostala u Kikindi. Prvi put sam učestvovao na takmičenju, pre svega zbog želje da pobeda ostane ovde. Ovo je nagrada osvojena poštenim radom i trudom. Bilo je malo problema tokom uzgoja, jer je ludaju u ranom razvoju jednom udario led i, možda, bi bila i malo teža da toga nije bilo. Seme sam dobio prošle godine od organizatora i njega sam posejao u svojoj bašti koja je između Nakova i Kikinde. Ove godina bila je velika suša i tikvama je trebalo dnevno oko 500 litara - rekao je Blaže, koji tek četiri godine uzgaja bundeve.\nBlaže Jelić pored tikve od 288 kilograma\nBlaže Jelić se takmičio i sa najdužim tikavama, jer je odgajio jednu od 210 centimetara.\nDosadašnji dvostruki pobednik Dušan Jankov i apsolutni šampion kikindskih "Dana ludaje" Milan Desnica, koji ima čak pet pobeda, nisu kući otišli razočarani.\n- Moralo je i ovo da se desi. Bitno je da sam i dalje u top tri odgajivača i da imam kontinuitet - rekao je Jankov.\nMilan Desnica, apsolutni rekorder "Dana ludaje"\nDesnica nekoliko godina nije dolazio u Kikindu, jer je svoje bundeve nosio na takmičenje u Hrvatsku, u Tovarnik, gde je osvajao prav i druga mesta.\n- Tamo je mnogo skromnije takmičenje, a nagrade su iste. Kikindsko je najmasovnije i najbolje organizovano - rekao je Desnica, apsolvent na Poljoprivrednom fakultetu u Novom Sadu.\nProizvođači najtežih i najdužih tikava\nRekord u proizvodnji najtežih tikava i dalje drži Milan desnica koji je pre tri godine u Kikindu doneo ludaju od čak 507 kilograma. Međutim, rekord u proizvodnji najdužih tikava osvojili su debitanti i to oni koji su seme dobili od Dušana Jankova. Rekord je postavila Jelena Vukadinović iz Sremskog Jarka, sa tikvom od neverovatnih 294,5 centimetara. To je rekord ne samo ovogodišnjih, već svih dosadašnjih "Dana ludaje". I druga najduža ludaja, duža je od dosadašnjih koje su pobeđivale.\n- Ovo je veliko iznenađenje za moju porodicu. Seme smo dobili od Dušana, pokušali uzgoj u plasteniku i uspeli, zahvaljujući i suprugu koji je agronom. Primenili smo sve što je trebalo i isplatilo se. Do sada smo se bavili povrtarstvom ali tikve smo prvi put gajili - rekla je Jelena koja još nije odlučila kako će potrošiti nagradu od 100.000 dinara.\nProizvođači najdužih tikava\nZanimljivo je da su i prvo, ali i drugo u teće mesto osvojeni zahvaljujući dobrom semenu, koje potiče od Dušana Jankova. Srugo mesto zauzeo je Stevan Matić iz Zemuna sa plodom od 291 centimetar, a treći je bio Nebojša Žunić iz Hrtkovaca sa tikvom dugom 282 centimetra.\n- Mi smo se tek okušali u ovoj proizvodnji i to zahvaljujući Dušanu. Njemu pripadaju sve zasluge za uzgoj tikava. Jer smo od njega dobili seme i naučili kako se gaje. Budući na uspeh, eto nas i sledeće godine - poručili su Matić i Žunić.\nOsvajačima drugih i trećih mesta pripada po 30.000, odnosno 20.000 dinara.


Italija: Covid-potvrda potrebna i za vozove, avione, trajekte i autobuse – BHDINFODESK\nby Urednik BiH Info Desk 02/09/2021 02/09/2021 0547\nItalija je u srijedu proširila upotrebu covid potvrde, pa je ona postala obavezna za putovanje brzim vozovima, avionima, trajektima i međuregionalnim autobusima.\nTzv. zelena potvrda je dokument u digitalnom ili papirnatom obliku koja dokazuje je li osoba primila barem jednu dozu vakcine protiv covida-19, je li negativna na testu ili se nedavno oporavila od virusa.\nPremijer Mario Draghi uveo ju je ranije tokom ljeta kako bi pokušao potaknuti ljude na vakcinisanje. U početku je bila potrebna za ulaz u brojna kulturna i rekreacijska mjesta, ali se njen obim postupno širio.\nTa je mjera izazvala proteste nekih Italijana koji kažu da je to gušenje sloboda i prijete da će blokirati željeznički saobraćaj na protestima najavljenima za kasnije u srijedu.\nMeđutim, budući da je 70,1 posto svih Italijana starijih od 12 godina potpuno vakcinisano, čini se da velika većina ljudi podržava vakcinisanje i zelene propusnice.\nVlada je već rekla da će propusnica biti potrebna nastavnicima kada se škole ponovno otvore ovog mjeseca nakon ljetnih praznika. Prošle sedmice, dužnosnici su rekli da razmišljaju o proširenju mjere na sve koji rade u javnim uredima ili supermarketima.\nU Italiji je od pandemije prošle godine od koronavirusa umrlo 129.221 osoba, što je drugi najveći broj smrtnih slučajeva u Evropi nakon Britanije.


Kraj historije i humanosti u Halepu | Rat u Siriji | Al Jazeera\nHalep je mjesto gdje se poništavaju teorije neoliberalne demokratije, piše autor (EPA)\nSvima je danas više nego jasno koliko je ishitrena bila teza o “kraju historije”, koju je u ljeto 1989. godine, u američkom časopisu National Interest, a potom i u proširenom naslovu knjige Kraj historije i posljednji čovjek 1992. godine, plasirao američki politolog Francis Fukuyama. Nakon kolapsa komunizma Fukuyama je zapadnjački slavodobitno ustvrdio da, “po svoj prilici”, liberalna demokratija čini “krajnju tačku ideološke evolucije čovječanstva”. Kao takva, liberalna demokratija, po Fukuyami, ustvari je i “konačni oblik vladavine”, a, shodno tome, predstavlja svojevrsni “kraj historije”.\nO kraju “kraja historije” 15. novembra ove godine, sedmicu nakon pobjede Donalda Trumpa, u magazinu Foreign Policy također interesantnu opservaciju iznio je američki učenjak Shadi Hamid, ustvrdivši da su izborom Trumpa Amerikanci ušli u fazu neliberalne demokratije te na taj način restartirali američki politički sistem i vratili ga sa liberalnih tračnica na “borbu oko identiteta, morala i religije”.\nRazumljivo je što je argument Hamida “obojen”, kako je sam priznao, nervozom i strahom njega osobno, kao pripadnika manjine i muslimana u Sjedinjenim Američkim Državama, ali mu ne nedostaje dokaza da je ono što nas čeka na Zapadu također opasno političko preslojavanje. Možda nije u potpunosti slično onome koje je na Istoku izazvalo pometnju i haos te odnijelo milione života, ali da može stvoriti velike probleme – u to sve manji broj umnih ljudi sumnja.\nOvih dana humanitarna kriza u Halepu (a mogli bismo dodati i Mosul, koji trenutno nije u žiži), ustvari, ponajbolje oslikava eroziju, pad, posrnuće globalnog liberalnog poretka. Cijenu, nažalost, plaćaju civili, žene i djeca, koji bježe od Putinovih i Assadovih bombi, u akcijama koje potonji pravdaju borbom i progonom terorista. Vjerovatno su ti “teroristi” slični onima koje su “proizvele” intervencionističke politike liberalnih zapadnih sila po Afganistanu, Pakistanu, Iraku, Libiji, Somaliji i drugim “propalim državama”, kako se one često označavaju.\nKako je moguće da svijet danas bezosjećajno gleda na tijela izmasakriranih civila, koji nisu birali kvart Halepa u kojem će živjeti i koji su se drznuli povjerovati u liberalne svetinje “pravā i slobodā” i u svojoj zemlji te su, nakon što su se pobunili protiv brutalnog diktatora, ostavljeni na cjedilu i “u zaštiti” militantnih ekstremista, kojima je upravo to neprincipijelno interveniranje Zapada, kombinirano sa domaćim opresivnim diktaturama, stvorilo uvjete za bujanje, rast i mutacije do nezamislivih granica?\nFilozofi su stoljećima pokušavali odgovoriti na pitanja u kojem se smjeru kreće historija, ima li početka ili kraja, krećemo li se ka kraju historije i je li, na koncu, takvo pitanje uopće moguće postaviti. Kako je moguće da su nas sile ljudske historije, bilo da ih promatramo, po Hegelovom naputku, kao “motor historije” ili, po očigledno propalom Fukuyaminom proročanstvu, “logiku moderne nauke” i “borbu za priznanjem”, dovele do novog uskrsnuća njihovih najmračnijih demona iz prošlosti? Jer kako drugačije shvatiti gromoglasnu šutnju na svakodnevne masakre ljudi koje gledamo uživo iz Halepa na Istoku danas ili, ne daj Bože, iz nekog drugog grada na Zapadu sutra?\nMožda se samo ‘zagubila’\nMožda ovo nije “kraj historije”, možda se ona samo “zagubila”, kako to poentira izvrsni američki autor Michael Hamilton Morgan u svojoj knjizi Izgubljena historija (2008) kada kaže: “Za neke ljude historija je nevažna; oni vjeruju da su doživjeli kraj historije i stigli u novi, bezvremeni svijet brzine i napretka. Oni vjeruju da mogu savladati duboke strukture historije uz pomoć pukog bogatstva, moći i tehnologije. Prečesto, oni osjećaju da ne trebaju poštovati povijest, ili sebi mogu priuštiti da ne znaju ništa o njoj. Za druge, prošlost je tako aktuelna kao da se desila prije nekoliko trenutaka, i ona je intenzivna i snažna te prožima svaki aspekt njihovog života.\nOni još nisu zavedeni snagom sadašnjosti. Za njih prošlost može izgledati veća od sadašnjosti i prečesto može biti izvor ljutnje, ogorčenosti i osvete. Oni neće stati dok ne isprave stvarne ili zamišljene nepravde i zločine iz prošlosti. Šta nam donosi budućnost kada je čovječanstvo tako podijeljeno oko historije i vremena? Postoji li treći način da se izgradi budućnost, način koji priznaje realnost sadašnjosti i vrijednost prošlosti?”\nKoliko god bilo sujevjerno gledati na krvava geopolitička preslojavanja na Bliskom istoku, u smislu da se takva zla mogu “vratiti” i zapaliti Zapad – usuđujem se, gledajući slike stradanja civila Halepa, kazati da strahujem, u nekoj dubokoj osobnoj intimi, da se takve slike vrlo lahko, opet ne daj Bože, mogu desiti i na Zapadu. Mi ovdje, u Bosni, itekako smo se u to uvjerili na samom kraju 20. stoljeća. Možda je vjera u liberalne ideale izgubljena na Istoku upravo zbog neprincipijelnosti i abortiranja demokratskog pokušaja na Bliskom istoku. Međutim, sigurno rješenja za budućnost i stabilna društva ovog regiona, time i svijeta u cjelini, nisu autokratski obrasci, koji se danas uspinju i potiru sve što im staje na put.\nNismo sigurni je li Halep, koji neki historičari ubrajaju u najstarije ljudske naseobine na Zemlji (jer dokazi da je bio naseljen datiraju i do 6.000 godina prije nove ere, dok iskopine na sjeveru grada ukazuju na to da su okolni nomadi čak 5.000 godina prije toga počeli formirati povremena naselja), započeo historiju kao što, naposljetku, nismo sigurni ni da li će se u Halepu desiti “kraj historije”.\nJednako kao što je Fukuyama profulio u svojoj tezi da će uspostava kapitalističke liberalne demokratije biti konačno stanje ili oblik države u historijskom procesu. Naravno, o tome kada će se desiti “kraj historije” ne mogu ništa kazati ljudi, ma koliko oni moćni i znani bili. Lav Nikolajevič Tolstoj napisao je 2.000 stranica svog romana Rat i mir da bi dokazao upravo tu tezu. “Jer ljudi ne upravljaju historijom. Bog upravlja historijom. Bit će onako kako to Bog kaže”, kazao je ovo kao komentar Alija Izetbegović u najtežim danima opsade Sarajeva.\nIpak, ono što možemo reći danas s priličnom sigurnošću, gledajući zločine nad civilima Halepa, jest da svjedočimo “kraju humanosti”. Situacija u Halepu kao da potvrđuje tezu Michaela Hamiltona Morgana da je historija izgubljena i da ćemo njene ostatke vjerovatno tražiti na “gigantskom groblju” Halepa, kako je to prije nekoliko dana upozorio visoki izaslanik Ujedinjenih nacija Stephen O'Brien, apelirajući kod članica Vijeća sigurnosti UN-a da zaštite civile “za dobrobit čovječanstva”.\nUznemirujući video: Pakao na ulicama Halepa\nUN je situaciju u Halepu opisao kao pakao jer nema mjesta gdje civili mogu da pobjegnu i budu zaštićeni.\nRusija nastavlja napade, pobunjenici se udružuju u ‘Vojsku Halepa’\nRuski šef diplomatije rekao da će Moskva ‘spasiti grad od terorista’, a prvi put od početka rata sve opozicijske frakcije u Halepu dogovorile ujedinjenje.\nPitam čovječanstvo: Šta radite za nas u istočnom Halepu?\nAko nas bombarduju, nije bitno jesmo li u tom momentu gladni, kaže ranjeni Abdel Moneim koji nije dobio lijekove zbog nestašice.


Domovinski pokret traži ponovno brojanje potpisa referendumskih inicijativa | Kamenjar\nIgor Peternel ocijenio je da je u skladu s postojećim okolnostima razumno tražiti ponovno prebrojavanje potpisa jer je riječ o volji građana koju se ne smije zanemarivati te posebno zbog činjenice da je u pitanju prevažna tema – izborni zakon. Dodao je da je čak i GONG jasno iskazao stav da se potpisi netransparentno broje i da ni njima nije omogućen nadzor nad kontrolom potpisa.\nPovezani sadržaj:Domovinski pokretnarod odlučujereferendum


4. Sloboda za životinje Vas poziva na obeležavanje Svetskog dana protiv eksperimenata na životinjama\n... - i takođe strah od neprirodnog umiranja. Pitanje je da li je bezosećajnost čoveka bolest od koje treba čovek da se leči ali ne lekovima isprobanim na bezosećajnim eksperimentima na životinjama sa kojima ...\n5. DVD Zdravo vegetarijanski komplet\n6. DVD Zdravo vegetarijanski 5+6\n7. DVD Zdravo vegetarijanski 1+2\n9. Opasni lekovi u kopnenoj i morskoj vodi\n... što je dodatni uzrok (uz komercijalni ribolov i zagađenje vode) masovnog izumiranja riba, koje je uveliko u toku. Veštački zaslađivači (aspartam, sukraloza i drugi), takođe su veoma skodljivi i za ljude, ...\n10. Brutalno ubijen staford - "Nema više mog prijatelja..."\n12. Kako da savladate i prevaziđete očajanje zbog uništavanja planete\n13. Zašto širom planete masovno umiru ptice i druge životinje?\nU prethodne dve godine mogli smo naći mnoštvo informacija i primera o masovnom umiranju ptica i raznih vrsta morskih životinja - riba, rakova i drugih, uz povremeno nasukavanje većeg broja kitova i delfina. ...\n14. Vegetarijanci su najčešće samci?\n... a koje snalaze Zemlju. U vestima stalno slušamo o promeni klime, o efektu staklene bašte, o zagađenju vazduha ili o seči kišnih šuma koje su pluća planete. Ili slušamo o zagađenju mora; slušamo o izumiran ...\n16. Polja zasuta bojnim otrovima\n... danak. Sve češće stradaju zaštićene vrste ptica i sisara posle konzumiranja otrovnog plena ili semenja tretiranih opasnim biocidima. Sagovornik "Novosti" ističe da zbog trovanja ptica i divljači do sa ...\n17. Životinje i biljke su sve manje - ista sudbina očekuje i ljude\n... su i neplodni, i već je došlo do mešanja gena sa normalnim lososima, što će na kraju dovesti do izumiranja vrste... Recite "NE" genetski modifikovanoj hrani! Utičite na poljoprivrednike, edukujte i ...\n19. Zašto zeleni?\n... a povezana je sa povećanjem ukupne stope smrtnosti, smrtnosti od raka i kardiovaskularnih bolesti. http://www.nytimes.com/2009/04/28/health/28brod.html POBOLJŠANJE VAŠE ISHRANE: Konzumiran ...\n20. Ženka orangutana uginula kad su joj spržili prašumu\n21. Pomoć povređenoj sovi, maloj ušari\n... se događa pticama koje dele okruženje sa ljudima u gradovima. Važno je da ljudi znaju da ako nađu povređenu pticu, treba da je sklone u skroviti i miran kutak jer joj je potrebno najmanje dva dana ...\n22. Za "razvoj lovstva" u Srbiji izdvojeno 60 miliona dinara\n... povećan na redom - 20.000, 200.000, 50.000 i 800.000. Direktor Uprave za šume Saša Orlović podsetio je da je budžetski fond za razvoj lovstva Srbije formiran na osnovu novog Zakona o divljači i lovstvu ...\n23. Vegetarijanac u Srbiji\n... sa nama vegetarijancima? Nikad nisam bio u fazonu da se deklarišem po bilo kom osnovu, ali s obzirom na činjenicu da sam pre dvanaest godina rešio da prestanem sa konzumiranjem mesa, bio sam primoran da ...\n24. Nova Odluka o držanju domaćih životinja i kućnih ljubimaca\n... Aktivnosti koje je od početka 2011. godine preduzeo Grad Beograd u cilju rešavanja problema nevlasničkih pasa 1. Formirana je Specijalna međuresorna komisija za rešavanje problema nevlasničkih pasa ...\n27. Ujedi pasa skuplji od azila\n... pošumljena opština u Vojvodini, i to drveće je na taj način sasvim sigurno osuđeno na umiranje.) Traumatični ujedi Koliko su ujedi pasa u Kuli traumatični, svedoči izveštaj neuropsihijatra – sudskog ...\n28. Groblje za kućne ljubimce\n29. Medvedica Jurka dospela u Nemačku\n... pokušala pobeći iz zatvora. Jurka postaje u malom prostoru jako deprimirana i nesretna. Njen život za to vreme u zatočeništvu popraćen je mnogim patnjama koje su društvu „No alla Caccia“ ...


Upoznajte Under: Prvi i najveći podvodni restoran u Evropi - informativa.ba\nMagazin Zanimljivosti Upoznajte Under: Prvi i najveći podvodni restoran u Evropi\nUpoznajte Under: Prvi i najveći podvodni restoran u Evropi\nOd aprila sljedeće godine, Norveška će nam nuditi priliku da ostvarimo tu svoju interesantnu želju, kada se otvori novi restoran Under, smješten na pet metara pod vodom, sa dovoljno mjesta za 80-100 osoba. S obzirom na to da je ovo prvi evropski i najveći svjetski podvodni restoran, Under je već dobio dosta pažnje i rezervacija, tako da će praktično biti nemoguće ući u isti šest mjeseci od otvaranja.\nPažljivo isplaniran i dizajniran od strane ikonske arhitektonske kompanije Snøhetta, Under je do pola potopljen u vodu, dok ga zidovi visoki jedan metar štite od nepredvidivog mora.\nVeliki panoramski prostor u trpezariji gostima daje priliku da uživaju u nevjerovatnom morskom životu, dok je u planu instalacija prigušenog osvjetljenja na morskom dnu, tako da se živahni stanovnici ovog dijela planete mogu videti po bilo kom vremenu. Čitavo ovo iskustvo osmišljeno je sa nevjerovatnom preciznošću i pažnjom posvećenom detaljima, kako bi posjeta svakog gosta bila besprijekorna.\n“Ono što ga čini toliko komplikovanim i unikatnim jeste upravo činjenica da on neće biti jednostavni, betonski rezervoar, već nevjerovatno, unikatno iskustvo za sve goste zbog svoje lokacije, arhitekture, enterijera, podvodnog pogleda i naravno, vrhunske kuhinje”, kaže Arne Martinsen, menadžer projekta SubMar Group, koja je odgovorna za morske operacije ovog projekta.\nRenomirani danski kuvar, šef Nikolaj Elitsgard Pedersen, pripremit će nevjerovatni meni kreiran od lokalno pribavljenih proizvoda koji uključuju bakalar, jastoga, dagnje i tartufe morskih algi. Smješten u najjužnijem dijelu Norveške, u priobalnom naselju Båly, Under će istovremeno igrati ulogu morskog istraživačkog centra kada se otvori 2019. godine, u aprilu.


Politička škola: Klasna dimenzija feminističke borbe 21. veka\nOmladinska politička škola “Ivo Lola Ribar” koja deluje u okviru Saveza komunističke omladine Jugoslavije organizuje poltičku debatu na koji način je žensko pitanje neodvojivo od klasnog kroz primere modernih ekploatacija i opresija nad ženama.\nPrvi feministički pokreti delovali su unutar pokreta za ukidanje ropstva, potom unutar sindikata i komunističkih partija, te se polako razvijala inicijativa za oslobođenje i sticanje osnovih prava žena. No, kako je kapitalizam jačao stvarali su se različiti feministički pokreti, među kojima je bio i još uvek jeste najopasniji (neo)liberalni feminizam, te su se feminiskinje odrekle svojih saborkinja u korist ličnih uspeha i naravno zanemarile klasnu dimenziju feminističke borbe.\nNaš cilj nije istorijski pregled feminističkih pravaca, iako ćemo drugarice i drugove uputiti na odgovarajuću literaturu, već je cilj pregled najvažnijih starih i novonastalih problema sa kojima se žene širom sveta suočavaju. Pritom, ukazujući na stege kapitalizma i patrijarhata koje zajedno sprečavaju dalju emancipaciju i potpuno oslobođenje žena preispitivaćemo mogućnost povratka feminističkog pokreta svom izvornom obliku, onakvom kakav je bio u svoja prva dva talasa – internacionalan.\nDa bi feminizam bio internacionalan mora da odgovori na potrebe najugroženijih, da reaguje na sve teže uslove rada i da pokaže solidarnost ne samo prema ženama već i prema muškaricma radničke klase. Feminizam ne sme da bude odvojen od klasnog pitanja, pogotovu u trenucima kada radnici praktično nemaju prava i pogotovo kada se u sve više zemalja legalizuju eksploatatorski poslovi poput prostitucije i surogat materinstva. Stoga, Omladinska politička škola “Ivo Lola Ribar” osvrnuće se kroz razgovor i debatu na neke od tema koje su danas vrlo značajne za ženske i radničke pokrete.\nNajvažnija tema klasne dimenzije feminističke borbe jeste ekonomska autonomija žene – šta ona označava, kako se ona postiže i zašto je i dalje neostvariva. Koji su uslovi rada, osnovna prava i “beneficije” sa kojima se radnice susreću. Koji su to “poslovi” koji se nude ženama nižih klasa, da li tu postoji opasnost eksploatacije i povrede osnovnih ljudskih prava. Kako posmatrati surogat materinstvo, kao pravo na izbor ili eksploataciju? Mogu li se prostitucija i pornografija smatrati radom? Da li su prostitutke i porno glumice radnice?\nOvo su neke od tema sa kojima se danas žene suočavaju u sve većoj nemaštini i neravnopravnoj raspodeli kapitala. No, polna i klasna diskriminacija su neodvojive, kao i naša borba, te ćemo govoriti i o sve češćem uplitanju države i crkve u intimnost žene i ukazati zašto je abortus osnovno pravo svake žene – pravo na izbor. S druge strane osvrnućemo se i na porast nasilja nad ženama u porodici i partnerskom odnosu i okretanje glave državnih organa od ovog problema.


Računi za struju se neće povećati | Ekonomist\nby Redakcija - 31/01/2017 0\nStatus povlašćenog proizvođača, koji ima pravo na podsticaje, do sada je dobilo devet malih hidroelektrana (mHE), a ove godine će taj status dobiti još tri mHE, rekla je “Vijestima” ministarka ekonomije Dragica Sekulić.\nPodsticaji za obnovljive izvore energije (OIE) za svaku godinu se definišu na osnovu ukupnog broja objekata. U ovoj godini status povlašćenog proizvođača dobiće još mHE Bistrica vodotok Bistrica-pritoka Ljuboviđe u Bijelom Polju, investitora Hydro Bistrica Podgorica, mHE Babino Polje u Plavu investitora Kronor Podgorica i mHE Piševska rijeka u Andrijevici investitora Igma Energy Andrijevica. Dakle, radi se o svega tri nove mHE, dok je najveći uticaj na promjenu iznosa podsticaja upravo od vjetroelektrana, kazala je Sekulić.\nOsnivač Hydro Bistrice je Sinerdži sa partnerima Vlasnik Igma enerdžija je Igma Grand Igora Mašovića, brata gradonačelnika Andrijevice Srđana Mašovića. Osnivači Kronora su Kroling, Mont Hidro i Normal company.\nNa pitanje da li je tačno da će potrošači preko mjesečnih računa plaćati sada, nakon povećanja podsticaja sa 0,129 centi za kWh na 0,473 centa, cijenu struje veću i do šest odsto, Sekulić je odgovorila da to nije tačno.\n“Cijena električne energije je tržišna kategorija. Podsticaji za OIE su druga kategorija i njih utvrđuje Ministarstvo ekonomije na osnovu regulative i metodologije koja usklađena sa metodologijom EU. Građani ne plaćaju čitavu podsticajnu cijenu, već razliku između tržišne i podsticajne“, rekla je Sekulić.\nMinistarstvo je, kako je dodala, radilo procjenu na reprezentativnim računima za struju i došlo do rezultata da će iznos računa za januar za jedno domaćinstvo biti isti kao i u novembru 2016, za potrošnju od 500 kWh.\n“Ako govorimo o prosječnom računu, taj račun bi bio čak i manji. Dakle moramo da imamo u vidu umanjenje cijena električne energije, kada govorimo o uticajima na račun, kazala je Sekulić.\nOna tvrdi da Ministarstvo, preko Savjeta za zaštitu potrošača, do sada nije dobilo nijedan zvaničan prigovor građana na stavku računa za struju koja se odnose na naknadu za OIE.\n“Ovo ne znači da građani nijesu imali prigovore na račune, naprotiv, ali ne na ovu stavku. Svaki građanin može da provjeri koliko plaća podsticaje za OIE na poleđini svog računa, kao odvojenu stavku i radi bolje zaštite prava potrošača, rekla je Sekulić.\nOznake Breaking računi za struju


Разговор представника Министарства просвете, науке и технолошког развоја и Шангајског института Материа Медика | Министарство просвете, науке и технолошког развоја\nRazgovor predstavnika Ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog razvoja i Šangajskog instituta Materia Medika\nokt 10, 2019 | Vesti, nauka\nMinistar prosvete, nauke i tehnološkog razvoja Mladen Šarčević ocenio je danas da o proširivanju naučne saradnje Srbije i Kine najbolje svedoče sporazumi koji su potpisani između nekoliko institucija iz Srbije i Šangajskog instituta Materia Medika.\nReč je o sporazumima između Institut za biološka istraživanja „Siniša Stanković“ (Univerzitet u Beogradu), Poljoprivrednog fakulteta (Univerzitet u Beogradu), Tehnološko-metalurški fakultet (Univerzitet u Beogradu), Instituta za proučavanje lekovitog bilja „Josif Pančić“ i Šangajskog instituta Materia Medika (Shanghai Institute Materia Medica).\nPotpisivanjem novog sporazuma balkanskih zemalja i Kine 26. septembra u Šangaju formalno je osnovana asocijacija PANDA na polju istraživanja i otkrivanja novih lekova na bazi prirodnih proizvoda. Osim toga, u okviru 4. konferenciji NR Kine i 17 zemalja Centralne i Istočne Evrope o saradnji u oblasti inovacija 8. oktobra 2019. godine ozvaničeno je formiranje PANDA asocijacije, čime Šangajski institut Materia Medika i Institut za biološka istraživanja „Siniša Stanković“ postaju centri ove organizacije.\nU skladu sa veoma uspešnom i intenzivnom saradnjom ovih partnera, planirano je formiranje zajedničkog istraživačkog centra u Beogradu, u oblasti dobijanja novih lekova.\nNadam se i da će i nova laboratorija doprineti boljim rezultatima u nauci, rekao je ministar Šarčević na današnjem sastanku sa predstavnicima instituta.\nDirektor tog Instituta Šenrong Tian (Shenrong Tian) ocenio je da su efekti naučne saradnje Srbije i Kine već vidljivi.\nMi sada još više razmišljamo o načinima da produbimo saradnju, kao i konkretnim poslovima. Takođe, razmena mišljenja i stručnjaka je veoma bitna. Gledajući na duže staze važna je i edukacija i obuka ljudi. Želimo da razgovaramo i o tome na koji način možemo da sarađujemo kada je reč o obuci ljudi, rekao je on.\nSastanku su prisustvovali i državni sekretar prof. dr. Vladimir Popović, kao i pomoćnici ministra prof. dr. Viktor Nedović, dr Saša Lazović i dr Marina Soković.


Serija “Kosti” ne prestaje da niže uspjehe: Priznanje za najbolji snimateljski rad - Glas Srpske\nI. B. 24.12.2020 23:40\nBANjALUKA - Nakon uspješnog emitovanja u Srbiji i nakon brojnih pozitivnih kritika struke i javnosti, serija “Kosti” nastavlja da niže uspjehe, a još jedna pohvala stiže od Asocijacije snimatelja i snimateljica u BiH.\n- Uložili smo veliki trud i energiju u “Kosti” zajedno sa cijelom ekipom koja je radila na seriji, tako da je ova nagrada samo potvrda da smo uspjeli i da trud nije bio uzaludan - rekao je Petković.\nSerija “Kosti”, reditelja Saše Hajdukovića, nastala po scenariju Nikole Kolje Pejakovića, a čiji je producent Brankica Janković, osvojila je milionski auditorijum Srbije, a od 1. do 5. januara biće prikazana i domaćoj publici u svojevrsnom novogodišnjem maratonu, po dvije epizode svake večeri od 21 čas, na BN televiziji. Serija je projekat “Bosonoga produkcije” iz Banjaluke i Radio-televizije Srbije.


CC00 PRA sv.1 Praistorija jugoslavenskih zemalja. CC00 PRA sv2 Praistorija jugoslavenskih zemalja. CC00 PRA sv2 Praistorija jugoslavenskih zemalja. CC00 PRA sv2 Praistorija jugoslavenskih zemalja. CC00 PRA sv.2 Praistorija jugoslavenskih zemalja. CC00 PRA sv3 Praistorija jugoslavenskih zemalja. CC00 PRA sv3 Praistorija jugoslavenskih zemalja.


Vučića je dočekao veliki broj građana.\n- Hvala vam što ste došli ovde jer se ovde danas dešava istorija. Hvala vam što vam nije bilo teško da dođete. Oni koji pokušavaju da zaustave Srbiju u tome neće uspeti. Od 1968. godine nam govore da ćemo dobiti metro. Nekima smeta što ovo povezuje Železnik i Mirijevo, a ne ona mesta gde žive najbogatiji - rekao je Vučić.\nVučić kaže da je "naše samo da radimo i da budemo pristojni kao što smo bili.\n- Sve možete da izbrišete nekome, samo ne možete da izbrišete njegov rad, znanje i rezultate. Nove bolnice, stadioni, muzeji, pruge... To su naši rezultati. NJihovi rezultati su samo njihovi puni džepovi - rekao je Vučić.\nPredsednik kaže da će svake nedelje obilaziti radove na izgradnji metroa.\nPredsednik je dodao da građani nisu svesni da se o ovome priča 53 godine, koliko su političari lagali i varali narod.\n- To će za šest godina da bude gotovo, jer smo mi prionuli na posao. Hvala na podršci, na svemu, jer vi ste ti koji Srbiju guraju napred! Veliko hvala vama i porodicama! Živela Srbija! - podvukao je Vučić.\nNakon obraćanja predsednik Srbije Aleksandar Vučić je zajedno sa ministrom Sinišom Malim pogledao plan izgradnje metroa, gde se zajedno sa radnicima konsultovao o narednim koracima.\nZamenik gradonačelnika Beograda Goran Vesić takođe je Vučića upoznao sa radovima koje planiraju da realizuju u narednih šest godina, kada će metro biti završen.\n- Ceo razvoj šinskog sistema je vezan za razvoj šinskog prevoza, BG voza i metroa. BG voz dobija 37 kilometara novih šina - istakao je Siniša Mali.\nKako je dodao ministar Mali, tramvaj, BG voz i metro rešavaju ekologiju, rešavaju tramvajske gužve, i to je jedino dugoročno šinsko rešenje.\nKako je Vučić istakao, na ovom projektu mora vredno da se radi, kako bi sve bilo uspešno, potom je istakao da ako bude rastao broj automobila, razvoj metroa će biti od krucijalne važnosti. Predsednik je potom porazgovarao sa radnicima, interesujući se za količinu materijala koja se troši na izgradnju metroa.\nAmbasadorka NR Kine Čen Bo rekla je da metro predstavlja veoma važan deo modernog saobraćaja. Kaže da je srećna što je počela izgradnja beogradskog metroa.\n- To je odraz brzog razvoja srpske ekonomije - rekla je Čen Bo.\nOna je istakla značaj uloge kineskih kompanija u izgradnji metroa.\n- Beogradski metro sigurno će biti kvalitetno izgrađen i dati novi doprinos razvoju Beograda i Srbije - rekla je ona.\nPredsednik se našalio da je danas trebalo da obuče rolku, imajući u vidu koliko je hladno.\n- Hoću da se zahvalim i našim francuskim prijateljima koji su ovde sa nama na angažovanju. Ne bismo ovo mogli da uradimo i pre nekoliko godina i decenijama dok nismo obavili fiskalnu konsolidaciju i napravili najbolju moguću politiku za privlačenje stranih investicija. Uspeli smo da obnovimo zemlju, podižemo zemlju... Ovaj metro će značiti mnogo za celu zemlju. Hvala svim ljudima koji veruju u napredak Srbije i znaju koliko je ovo važno za ceo grad i celu zemlju. Hvala svima što sanjaju velike snove - rekao je Vučić.\nPredsednik je rekao da država želi da se ponaša demokratski i da demokratija ima svoju cenu, a to znači da većina s vremena na vreme mora da trpi.\n- Moj savet nadležnim organima je da ih puste da rade šta god hoće, dok god ne tuku ljude - rekao je Vučić i dodao da je bitno da ljudi vide razliku između onih koji rade i grade i onih koji ne rade ništa.\nPredsednik je dodao da je neopisivo veliki revolt običnog sveta u Srbiji onima koji blokiraju ulice.\nPredsednik je rekao da je "slobodarski batinaš" Dragan Milovanović Crni zaposlen kod Nasera Keljmendija i LJubiše Buhe Čumeta.\n- Ja znam da ste vi sa N1 koji ste rekli da nisam smeo da dođem ovde sada srećni što imate ovako hrabrog predsednika - rekao je Vučić.\nOn je dodao da niko nema pravo da vređa Mariniku Tepić na nacionalnoj osnovi.\n- Ona je lažov, ali ja Rumune obožavam i ne dam nikome da nekoga napada zato što je Rumun, zato što je Srbin ili Bošnjak. Uvek ću da izrazim svoje neslaganje sa tim. Uvek i na svakom mestu - rekao je Vučić i podsetio novinare N1 na uvrede koje su upućivane na njegov račun.\nVučić kaže da poziva "rumunsku braću da 3. aprila glasaju za budućnost Srbije kako bi svaki napad na njih predsednik Srbije osudio".\nPredsednik je rekao da strašno mrzi kad neko ko dobije novac iz inostranstva preti predsedniku Srbije, ali je dodao da se ne plaši.\n- Postoje ljudi kojima ne možete da pretite jer se ničega ne plaše? Koju prugu, metro ili železnicu su izgradili tajkun Ćuta, tajkun Đilas i tajkun Zelenović? Gde su nešto napravili? Ne možete da se setite? Pa, ne možete kad ne postoji. Ne možete da me srušite, možete da me ubijete. Ulici nikada neću da podilazim. Sa ljudima kao što sam ja ne može drugačije. Mogu da me pobede na izborima ili da me ubiju - rekao je on.\nKako je istakao, još nije potpisao zakon o eksproprijaciji gde je, kako je otkrio, pročitao nekoliko mišljenja, gde će, na osnovu još nekoliko mišljenja, potpisati samo ukoliko ne krši nikakve zakone Ustava.\n- Nikakve veze nijedan zakon nema sa Rio Tintom, niti ekologijom, a onom koji to ne želi da čuje, ništa ne morate da objašnjavate - napomenuo je Vučić.\nPredsednik je rekao da predstavnici bivše vlasti samo izmišljaju laži.\n- Nek Keljmendi konačno ima svog predstavnika u Skupštini Srbije - rekao je ironično Vučić, komentarišući navode da će Dragan Milovanović Crni biti na Đilasovoj poslaničkoj listi, a uslov je da ta lista pređe cenzus.\nPredsednik je rekao da ga je šokiralo to što je Zelenović "zlikovački mirno posmatrao kako bageristu gotovo ubijaju".\n- Moram da priznam da sam bio apsolutno šokiran i molim ljude da sami pogledaju taj snimak - rekao je Vučić i dodao da može da navede bar 20 političkih protivnika koji bi reagovali drugačije u takvoj situaciji.\nGovoreći o metodama hibridnog rata, Vučić dodaje da je to odavno prisutno.\n- Oni su dobar deo ljudi političara uspeli da sklone po strani, da se manje bore. Ne sve, ima onih koje ne možete na takav način da uverite da treba da prestanu da se bore za svoju zemlju, i to je problem onih koji treba da rade. Oni misle da je dovoljno da izazovu nemire, koji imaju podršku medija... To nisu lake stvari, ja to znam još od Miškovića. Imate širok spektar onih koji bi da nam tajkuni odlučuju ko će na vlast, i zato sam rekao da oni imaju opcije da pobede na izborima, ili da me ubiju. Svake nedelje ću da dolazim ovde, a vama sa N1 ću da javim kada ću da dođem! - rekao je Vučić.\nOn je komentarisao i korišćenje sekire u Gornjim Nedeljicama prilikom posete Viole fon Kramon.\n- Svi koji su koristili čekić i povredili nekog čekićem treba da odgovaraju. Još nemamo da je neko prijavio povrede od čekića. A gde su išli oni sa sekirom? Da beru cveće za Violu fon Kramon? Kada donose sekiru, to je kao da donose cveće, ali kada nose gumeni čekić, onda ne valja. A ko su ovi sa sekirama što blokiraju puteve? Bogovi? Dovedu tešku mašinu, a kada vide čoveka sa mašinom koji ide da obavlja svoj posao, onda ništa... Ja sam više od 20 godina u opoziciji, kada ste videli da smo se zaletali kolima na nekog? Nikada. A te fore da protestuju iz dobre volje, to su priče za malu decu, a to što uzimaju pare, o tome ne pričaju - pitao je Vučić.\nPredsednik je podsetio da je bivša vlast potpisala devet sporazuma sa Rio Tintom.\n- Tu nikakvog morala nema. Neka nam pokažu šta su to uradili za ovu zemlju! Zato sam ponosan što sam ovde gde se gradi metro, gde se gradi nova budućnost Srbije - rekao je Vučić.\nAleksandar Vučić Beogradski metro blokada srbije\nPO zakonima Republike Srbije, svi državljani Srbije imaju pravo da biraju i da budu birani, ali nije moralno da se neko kandiduje za predsednika Srbije, a da nije rođen u Srbiji i da ima dva pasoša, u ovom slučaju hrvatski i srpski, kao što ima Zdravko Ponoš, koga kandiduje deo opozicije u Srbiji, izjavio je Dragan Marković Palma.\nSRĐAN Škoro komentarisao je najavu Dragana Đilasa da će kandidovati Zdravka Ponoša na predsedničkim izborima.


U Rumuniji sve manje Srba | Novosti.rs\n02. 11. 2013. u 20:10\nSlavomir Gvozdenović, najpoznatiji Srbin u Rumuniji, zabrinut zbog nestajanja našeg naroda u ovoj zemlji. Sve nas je manje, ali iza nas ostaju duboki srpski tragovi\nNE tako davno, pre dve decenije, nas Srba u Rumuniji bilo je više od 30.000. Danas nas je svega 18.500 i sve nas je manje. Nemamo dovoljno đaka za naše srpske škole i gimnaziju „Dositej Obradović“ u Temišvaru. Bojim se da će se gimnazija ugasiti!\nOvu ozbiljnu strepnju izneo nam je dr Slavomir Gvozdenović, najpoznatiji Srbin u Rumuniji, jedini naš čovek, funkcioner u političkom vrhu u Bukureštu, poslanik, srpski predstavnik, knjiženik i profesor. Navršio je 60 godina života i 30 godina svog književnog rada, koji su neraskidivo vezani za sudbinu naroda kome pripada.\n- Rumunija je moj zavičaj, a Srbija je moja otadžbina. Rođen sam u srpskom selu na granici, koju nikada nisam priznavao, jer sam od predaka naučio da nikakve međe ne smeju da dele Srbe. Moj deda Milutin Gvozdenović iz sela Belobreška bio je politički aktivista, delegat Centralnog komiteta SK Rumunije i Rusije. Na kongresu je trebalo da govori o svom partijskom sekretaru, ali je zaboravio njegovo ime od treme i uskliknuo parolu: „Živeo ovaj moj!“ Zbog toga je imao političkih nevolja. Otac mi je bio akcijaš na pruzi Šamac - Sarajevo, kada je bio i Jon Ilijesku, kasnije predsednik Rumunije, i nije se bavio politikom.\n- Ja sam u politiku ušao zbog Srba, jer su me izabrali da ih predstavljam u Bukureštu - otkriva nam svoj politički pedigre dr Gvozdenović.\nPONOSNI BELOBREŠKI ĐAK GVOZDENOVIĆ je rođen 1953. godine u selu Belobreška, koje se nalazi u rumunskom delu Đerdapa. Veoma je ponosan što potiče iz sela i regiona za koji se tvrdi da je simbol ortodoksnog srpstva u Rumuniji. U Belobreški je prvi put otišao u crkvu i tu je zvavršio srpsku školu. Diplomirao je u Bukureštu, na Odseku za srpski jezik i jugoslovensku književnost. Doktorsku disertaciju „Jezik i stil u poeziji Vaska Pope“ je odbranio 2000. na Univerzitetu u Bukureštu. Član je Saveza pisaca Rumunije, počasni član Udruženja književnika Srbije i član Udruženja književnika Republike Srpske. Naučni je saradnik Matice srpske iz Novog Sada i suosnivač Vukove zadužbine.\nSedimo u restoranu „Lojd“ u centru Temišvara, „srpske prestonice“ u Rumuniji i čekamo da nam se pridruži drugi ugledni Srbin, ugostitelj i biznismen Javor Radovančev. Obojica potiču iz sela Belobreška iz Banatske Klisure, gde su Srbi najsložniji i najjači. Radovančev hvaleći Gvozdenovića otkriva zapravo njegov doprinos srpstvu.\n- Naš Slavomir je punih osamnaest godina poslanik srpske manjine u parlamentu Rumunije. Branio je interese matice, pisao otvorena pisma, predloge rezolucija i proglase rumunskom predsedniku i premijeru, kao i predsednicima oba doma parlamenta, a organizovao je u Temišvaru i Bukureštu i skupove protiv bombardovanja Srbije. Posebno se angažovao za odluke rumunskih državnih institucija o očuvanju ingegriteta srpske kolonije u Rumuniji, ali i suvereniteta Srbije na Kosmetu. Više puta je u Rumuniji pred međunarodnim organizacijama govorio o neophodnosti integracije Srbije u EU. I na poslednjim izvorima za poslanika su ga izabrali Rumuni, a ne Srbi - priča Radovančev.\nGvozdenović je rumunski poslanik u Bukureštu, potpredsednik Odbora za kulturu u rumunskom parlamentu od decembra 2012. godine, gde se bori za razvoj srpskog kulturnog identiteta. Izabran je za poslanika sa 8.300 glasova, od čega su mu većinu dali Rumuni. Da bi opravdao svoje Srbe, Gvozdenović pominje da je bila strašna zima i da se po ogromnom snegu ne ide na glasanje. Ovaj stameni čovek, bele puti i rumenih obraza, brzog jezika i energične naravi, o Srbima govori sa neskrivenom ljubavlju.\n- Mi Srbi smo žitelji Rumunije od 14. veka. Bili smo uvažavani, ponižavani, hapšeni u komunizmu i namerno zaboravljani kao narod, a poslednjih decenija smo priznata nacionalna manjina. Ujedinjeni smo u Savez Srba, koji ima 23 organizacije i pedesetak odbora u svim mestima. Rumunska država finansira naš savez sa 700.000 evra, dok nas matica Srbija često zaboravlja i pomaže sa skromnim donacijama. Iako u Rumuniji mi Srbi nestajemo kao ljudi, iza nas ostaju duboki srpski tragovi, koji su zavet novoj generaciji Srba da razvijaju naš nacionalni identitet - kazuje Gvozdenović.\nNAGRADA KADA je ove godine Međunarodna nagrada Brankovog kola „Branko Radičević“, za ukupan pesnički i stvaralački opus pripala pesniku Slavomiru Gvozdenoviću, njegovi Srbi u Rumuniji su ga prozvali „novi Branko“. Nagrada je Gvozdenoviću svečano uručena na 42. Brankovom kolu, sredinom septembra u Sremskim Karlovcima, kada je obeležena 130. godišnjica prenosa zemnih ostataka Branka Radičevića iz Beča na Stražilovo i 200. godišnjice rođenja Petra Petrovića Njegoša.\nKao srpski lider, predsednik Srpskog saveza, a potom predsednik Skupštine dijaspore u Srbiji, Slavomir Gvozdenović je podigao svoju zadužbinu - Srpski dom u naselju Jozefina u Temišvaru. Zgrada je u vlasništvu Srba, ima 40 zaposlenih i 11 institucija. Ovde su kancelarije saveza, redakcija časopisa „Naša reč“ i „Književni život“, čiji je glavni urednik Slavomir Gvozdenović, kao i lista „Novi temišvarski vesnik“. Lično je organizovao pet velikih i dvadeset manjih kulturnih manifestacija, koje su postale tradicionalne. Kao pisac i prevodilac objavio je 30 knjiga, a priprema se da objavi Antologiju srpske poezije 20. i 21. veka, u kojoj su velika literarna imena, od Vaska Pope, preko Matije Bećkovića do Ljubodraga Simovića. Upravo radi na dvojezičnoj Antologiji srpskih pisaca sa Kosmeta.\n- Smatram da su jezik i kultura spas za srpske duše u Rumuniji, jer je asimilacija surova i ubrzano doprinosi nestajanju Srba. Prvo se sve manje Srba rađa, potom se sve više Srba ženi i udaje za rumunske građane, na kraju školovanje i posao traže da si više Rumun, nego Srbin. Sve je to prirodan proces, za koji se čini ponekad da je nezaustavljiv. Činjenica da su Srbi jedan od najobrazovanijih naroda u Rumuniji, daje mi za pravo da vodim kulturni život našeg naroda u ovoj zemlji - kaže Slavomir Gvozdenović, koji je, inače, profesor srpske književnosti u Temišvaru.\nU svoje spasavanje srpskih duša u Rumuniji, dr Gvozdenović je upleo i svoju porodicu. Njegova supruga je ekonomista, poreklom iz Orahovice, i veliki aktivista. Ćerka je završila Univerzitet u Temišvaru, studije srpskog i rumunskog. Ima 30 godina i vodi Kancelariju za međunarodne odnose Vlade Rumunije u Temišvaru. Izgleda da ćerka dr Slavomira Gvozdenovića ide očevim stopama, pravo u politiku.\n@ - I u srbiji je sve manje srba\nDivni ljudi iz Belobreske\nMolim Vas kako mogu da kontaktiram gospodina Gvozdenovica da bih pronasla podatke o dedi koji je rodjen u Belobreski...


You are here: Home1 / Prodavnica2 / Dodaci ishrani3 / Antioksidansi4 / DMSO krema sa aloe vera 118 mg\nDMSO prirodni antiokisdans koji pomaže kod raznih bolni stanja kostiju i mišića, zglobova, hrskavice. DMSO smanjuje upale i koristi se za poboljšanje cirkulacije krvi i smanjenje otoka.\nDMSO krema sa aloe vera 118 mg количина\nШифра производа: 4358 Категорије: Anti kancer preparati, Antioksidansi, Minerali\nDMSO Prirodni iscelitelj\nDMSO je nazvan lekom sposobnim za ublažavanje bolova, smanjenje otoka, smanjenje upale i obnavljanje normalnih funkcija organa. Lekari kao što su dr. Morton Valker, dr. Stanlei Jacob, dr. Shalim i drugi ispitivali su slučajeve upotrebe DMSO u lečenju određenih bolesti i povezanih zdravstvenih problema. To je jedan od najproučenijih proizvoda, više od 30.000 istraživanja se nalazi samo u Američkoj nacionalnoj medicinskoj biblioteci (Pubmed.gov). .\nIma više od 40 poznatih farmakoloških indikacija.\nZdravstvene dobrobiti DMSO i indikacije terapije\nUspešno su lečeni različiti genitourinarni poremećaji: Peironie-ova bolest, intersticijski cistitis (danas je FDA odobrila samo tretman), akutni epididimitis\nStimuliše imuni sistem, povećavajući proizvodnju belih krvnih zrnaca i makrofaga.\nPovećava propustljivost ćelijske membrane, omogućavajući uklanjanje toksina\nIma radioprotektivna svojstva protiv smrtonosnih i mutagenih efekata rendgenskih zraka.\nIma citoprotektivna svojstva, štiti od povreda smrzavanjem\nInhibira enzim holinesterazu da razgradi acetilholin, jedan od najvažnijih neurotransmitera.\nNajbolji je detoksifikator teških metala (vezuje aluminijum, živu, kadmijum, arsen, nikal i uklanja ih prilikom mokrenja i znojenja)\nDMSO je odobrila FDA za očuvanje matičnih ćelija, ćelija koštane srži i organa za transplantaciju, kao i za terapiju intersticijalnog cistitisa i zaštitu od zračenja protiv raka\nDMSO je efikasno sredstvo za ublažavanje bolova koje blokira živce koji provode signale bola\nSmanjuje zapaljenje i otok smanjenjem zapaljenskih hemikalija.\nPoboljšava snabdevanje krvlju povređenog područja širenjem krvnih sudova i smanjenjem viskoznosti krvi.\nPovećava snabdevanje ćelija kiseonikom.\nLako prodire kroz kožu i krvno-moždanu barijeru, ulazi u krvotok\nŠtiti ćelije od mehaničkih oštećenja, potrebno je kraće vreme da se to postigne u poređenju sa farmaceutskim lekovima.\nDeluje umirujuće na centralni nervni sistem i doseže sva područja tela kada se upije kroz kožu.\nDeluje kao nosač drugih lekova, dodataka i pojačava njihov efekat; na primer. Kortikosteroidi, antibiotici i insulin pokazuju manje neželjenih efekata i mogu da se koriste u manjim.\nTo je jedan od najproučenijih proizvoda, više od 30.000 istraživanja nalazi se samo u Američkoj nacionalnoj medicinskoj biblioteci (Pubmed.gov)\nBiovea DMSO GEL SA ALOE VEROM 118 ml – Gel za probleme sa zglobovima, uganuća, izrasline ili modrice.\nMože da smanji bol kod artritisa, reume, uganuća ili modrica kod sportskih povreda i nezgoda, sindroma karpalnog tunela. Ublažava oticanje i upalu mekih tkiva (tetiva, tetivnih ligamenata i ovojnica i zglobnih kapsula). Povećava protok i cirkulaciju krvi.\nDMSO se koristi više od 100 godina u Sjedinjenim Državama. Prirodna je supstanca dobijena iz drvene celuloze, bezopasna je kada se primenjuje uz odgovarajuće mere predostrožnosti.\nIndikacije: Sredstvo protiv bolova i antiinflamatorno sredstvo za lokalnu primenu kod: uganuća ili modrica kod sportskih povreda i nezgoda, upalnih reumatskih stanja mišićno-skeletnog sistema, otoka ili upale okolnih mekih tkiva (tetiva, ligamenata i ovojnica) i zglobne kapsule .\nFarmakodinamika: Dimetil sulfoksid deluje protivupalno i analgetski.\nInterakcije sa lekovima: nisu poznate.\nSastojci : 70% DMSO (dimetil sulfoksid), 30% Aloe Vera.\nUpotreba : Ovaj proizvod je namenjen za upotrebu samo kao rastvarač. Maže se na mesto koje je bolno ili je potrebno ga tretirati.\nRežim doziranja: za lokalnu primenu. Gel se nanosi na bolnu ili upaljenu površinu. Trajanje lečenja određuje lekar.\nOprez : Može izazvati iritaciju kože. Izbegavajte kontakt sa očima, kožom, odećom. Nakon upotrebe dobro operite ruke. U slučaju kontakta sa očima, odmah isprati sa puno vode i potražiti lekarski savet. DRŽATI VAN DOHVATA DECE. Ako ste trudni ili dojite, NE koristite DMSO. Ako se javi alergijska reakcija, prekinite upotrebu i obratite se lekaru.\nPakovanje : 118ml u kutiji.\nБудите први који ће написати рецензију за „DMSO krema sa aloe vera 118 mg“ Одустани од одговора


(preusmereno sa Општина Савски венац)\nPovršina iznosi 15,8 km². Nalazi se na desnoj obali reke Save. U fizičko-geografskom smislu, opština je smeštena između Save na zapadu i severozapadu, Topčiderske reke na jugozapadu i Vračarskog platoa na istoku. Administrativno gledano, Savski venac se na severozapadu, od ušća Topčiderke, rekom Savom graniči sa Novim Beogradom, a na severu i severoistoku sa opštinom Stari grad. Na istoku se proteže međa sa Vračarom, a na jugoistoku sa opštinom Voždovac, odakle počinje granica sa Rakovicom, na krajnjem jugu. Odatle se Savski venac graniči sa Čukaricom, na jugozapadu i zapadu. Od samog gradskog jezgra udaljen je 200 metara (od Knez Mihailove do Terazija).\nGeološku podlogu čine sedimenti holocenske starosti (do 10.000 godina) i aluvijalna ravan reke Save. Stene su poluvezane i rastresite, a reljef je aluvijalan padinski – ka reci Savi. Značajan udeo u geološkoj građi igra i glinena podloga. Pedološki pokrivač nema veliku vrednost; sa preko 90% dominira antropogeno izmenjeno zemljište, dok vrlo mali deo obuhvata aluvijalna ravan uz samu Topčiderku. Najviša tačka ove opštine se nalazi u okviru kompleksa Beli dvor i iznosi 210 metara, dok je najniža tačka ušće Topčiderske reke u Savu — 75 metara.\n„Palata Ministarstva finansija Kraljevine Jugoslavije“, u Nemanjinoj, današnja Vlada Republike Srbije, izgrađena je 30-ih godina HH veka.\nNa prostoru opštine nalazi se nekoliko kliničko-bolničkih centara — Klinički centar Srbije (sa pratećim institutima i bolnicama), KBC „Dr Dragiša Mišović“, Ginekološko-akušerska klinika Narodni Front, Vojnomedicinska akademija, Zavod za zdravstvenu zaštitu radnika ŽTP „Beograd“ i dr. Prema podacima Republičkog zavoda za statistiku, na teritoriji Savskog venca zaposleno je 2.886 lekara, što je skoro polovina ukupnog broja za ceo grad Beograd. Prema tome, na jednog lekara dolazi 14 stanovnika opštine, po čemu je Savski venac ubedljivo na prvom mestu.\nPrvu igru sa loptom odigrali su članovi Gimnastičarskog društva Soko sa Savskog venca, davne 1896. godine, kada se u Srbiji pojavila i prva fudbalska lopta. Soko se kao klub oformio tek 1903. godine, a početkom tridesetih godina menja ime u FK BASK. Početkom 1900ih formirali su se i klubovi poput - Srpskog mača, BSK-a, Slavije, Jugoslavije i dr. Posebnu pažnju privlače timovi BSK, osnovan 1911. i FK Jugoslavija (tada poznat pod imenom Velika Srbija), osnovana 1913. godine. Nakon Drugog svetskog rata, tačnije 1945. nastaju današnji FK Partizan, i FK Crvena zvezda koji su nasledili igrališta BSK-a i Jugoslavije.\nGodine 1926. osnovan je Sportski bob klub „Beograd“, koji je u isto vreme oformio i plivačku sekciju i podigao plivalište na Savi. U tom periodu takmičio se sa BSK Brđaninom, koji su činili zapravo fudbaleri istoimenog kluba. Ubrzo je formiran i „VK Sever“, od koga je kasnije nastao plivački i vaterpolo klub Crvena zvezda, a u isto vreme nastao je i VK Partizan.\n↑ 1,0 1,1 1,2 1,3 1,4 1,5 1,6 „Opština Savski venac - O nama”. Savskivenac.rs. Pristupljeno 8. 11. 2010.\n↑ „Ekološki atlas Beograda, Karta 12, Geologija i hidrogeologija”. Zdravlje.org.rs. Pristupljeno 8. 11. 2010.\n↑ „Ekološki atlas Beograda, Karte 17-21, Klima”. Zdravlje.org.rs. Pristupljeno 8. 11. 2010.\n↑ „Ekološki atlas Beograda, Karta 24-26, Zagađivači i geotehnogeni činioci”. Zdravlje.org.rs. Pristupljeno 8. 11. 2010.\n↑ [Popis 2002. godine (http://webrzs.stat.gov.rs/axd/popis.htm?#Stanovnistvo Knjiga 6: „Delatnost i pol aktivnog stanovništva koje obavlja zanimanje - podaci po naseljima)]\n↑ 8,0 8,1 „Opština Savski venac — turistička ponuda”. Savskivenac.rs. Pristupljeno 8. 11. 2010.\n↑ „Republički zavod za statistiku — Opštinski godišnjak za 2008. godinu”. Webrzs.stat.gov.rs. 31. 12. 2008. Pristupljeno 8. 11. 2010.\n↑ „Grad Beograd — Beovoz”. Beograd.org.rs. Pristupljeno 8. 11. 2010.\n↑ „B92 vesti — O Prokopu”. B92.net. 30. 10. 2010. Pristupljeno 8. 11. 2010.\n↑ „Grad Beograd — rečne linije”. Beograd.rs. Pristupljeno 8. 11. 2010.\n↑ „PTT Srbija - organizaciona struktura”. Pristupljeno 8. 11. 2010.\n↑ „Žute strane pošte na Savskom vencu”. Yellowpages.rs. Pristupljeno 8. 11. 2010.\n↑ „Mapa linija gradskog saobraćaja” (PDF). Pristupljeno 8. 11. 2010.\n↑ 17,00 17,01 17,02 17,03 17,04 17,05 17,06 17,07 17,08 17,09 17,10 17,11 17,12 17,13 „spigl-sava-mala-1.qxd” (PDF). Pristupljeno 8. 11. 2010.\n↑ Republički zavod za statistiku - Popis 2011. (Knjiga 1)\n↑ Popis stanovništva, domaćinstava i stanova 2011. godine - Knjiga 1.\n↑ Republički zavod za statistiku - prvi rezultati Popisa 2011.\n↑ Spasovki, M. (2007): Geografija stanovništva, skripta, Geografski fakultet, Beograd\n↑ Knjiga 2 - Starost i pol\n↑ 24,0 24,1 „Opštine u Srbiji 2009. godine”. Webrzs.stat.gov.rs. 31. 12. 2008. Pristupljeno 8. 11. 2010.\n↑ 25,0 25,1 „Knjiga 2”. Stanovništvo, pol i starost, podaci po naseljima. webrzs.stat.gov.rs. Beograd: Republički zavod za statistiku. februar 2003. ISBN 86-84433-01-7.\n↑ „Opštinsko rukovodstvo”. Pristupljeno 5. 6. 2016.\n↑ „MARATONSKA NOĆNA SEDNICA Irena Vujović predsednica Savskog venca”. Pristupljeno 5. 6. 2016.\n↑ „Odbornici u Skupštini opštine (po izbornim listama)”. Pristupljeno 5. 6. 2016.\n↑ Rezultati izbora za odbornike Skupštine opštine Savski venac 2012. godine\n↑ „Opština Savski venac — odbornici” (PDF). Savskivenac.rs. Pristupljeno 23. 6. 2012.\n↑ „Opština Savski venac — funkcioneri”. Savskivenac.rs. Pristupljeno 8. 11. 2010.\n↑ „Opština Savski venac — odbornici”. Savskivenac.rs. Pristupljeno 8. 11. 2010.\n↑ 34,0 34,1 34,2 „Statut opštine Savski venac”. Savskivenac.rs. Pristupljeno 8. 11. 2010.\n↑ „Hala 1 Beogradskog sajma”. Sajam.co.rs. Pristupljeno 8. 11. 2010.\n↑ 36,0 36,1 36,2 „Vodič kroz opštinu”. Savskivenac.rs. Pristupljeno 8. 11. 2010.\n↑ „Prezentacija BIA”. Bia.gov.rs. Arhivirano iz originala na datum 11. 12. 2008. Pristupljeno 8. 11. 2010.\n↑ Republički zavod za statistiku - Zdravstvo\n↑ 39,0 39,1 39,2 39,3 39,4 39,5 39,6 39,7 Počeci sporta na Savskom vencu\n↑ GO Savski venac — Akcije\n↑ Kancelarija za mlade - manifestacije\nPreuzeto iz „https://sr.wikipedia.org/w/index.php?title=Градска_општина_Савски_венац&oldid=19116649“\nOva stranica je poslednji put uređena na datum 22. februar 2018. u 01:22 č.


POČELA KONSTITUTIVNA SJEDNICA | Herceg Televizija Trebinje\nU Podgorici je počela konstitutivna sjednica novog saziva Skupštine Crne Gore na kojoj bi trebalo da bude izabran njen predsjednik.\nSjednici predsjedava najstariji poslanik Miodrag Lekić iz Demosa i koalicije "Mir je naša nacija".\nPredsjednik Državne izborne komisije Aleksa Ivanović saopštio je rezultate parlamentarnih izbora održanih 30. avgusta.\nPo jednog predstavnika imaće Albanska lista "Nik Đeljošaj- Genci Nimanbegu" i koalicija "Jednoglasno".


Probijen poslednji tunel na Koridoru 10 - Manajle - predejane.rs\nProbijen poslednji tunel na Koridoru 10 – Manajle\nAugust 2, 2017 Predejadmin Blog\nKoridori Srbije su saopštili da je danas probijena desna tunelska cev tunela Manajle, čime je otvoren i poslednji tunel na Koridoru 10 i jugu Srbije. Tunel Manajle, ima dužinu od 1.804m i nalazi se na južnom kraku Koridora 10. Reč je o autoputu E 75 na deonici Caričina Dolina – Vladičin Han, nadomak varošice Predejane, u čijoj neposrednoj blizini je u maju prošle godine otvoren i Tunel “Predejane”.\n“Osim što je najduži putni tunel u Srbiji, ujedno se pokazao i kao najzahtevniji za izgradnju. Uz uložene velike napore Koridora Srbije i zahvaljujući značajnoj i konstantnoj podršci Ministarstva građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture, uspešno su prevaziđeni problemi na koje se tokom radova nailazilo, usled izuzetno nepovoljnih hidrogeoloških uslova sa kojima su se građevinari suočili na terenu kao što su neplanirano veliki prilivi podzemne vode, tunelske odvale i jaki brdski pritisci”\n, navode iz Koridora u saopštenju.\nKoridori Srbije su Investitor ovog projekta, dok je izvođač radova bugarska kompanija „Consortium Alliance X (EUROALLIANCE TUNNELS JSC and Road&Bridges ltd)“. Ugovorena vrednost radova iznosi 36,25 mil. EUR.\nKako se navodi, tunel će biti opremljen najsavremenijim telekomunikacionim sistemima, saobraćajnom opremom i signalizacijom, kao i video-nadzorom, sistemom radio veza, SOS stanicama, nišama za sklanjanje vozila u kvaru, sistemom za dojavu požara, sistemom detekcije i praćenja nivoa otrovnih gasova u tunelu i merenjem brzine. Tunelske cevi biće međusobno povezane evakuacionim prolazima, koji su predviđeni za pešake i interventna vozila. Očekivani rok završetka radova je kraj 2017. godine.\nAutor: predejane.rs, Danas / Foto: Koridori Srbije, predejane.rs\nE75Koridor 10PredejaneTunel Manajle\nPrevious Post:Slavko Arsić – Ribolovac iz Predejana\nNext Post:Predejane i auto-put na koridoru 10 iz vazduha


Lice: Godinjak Edhem Archives - Page 2 of 10 - Detektor\nGodinjak i ostali: Stanica javne bezbjednosti bez ljudi i zgrade\nNa suđenju za zločine počinjene u Trnovu, vještak Odbrane Edhema Godinjaka rekao je kako Stanica javne bezbjednosti (SJB) nije postojala u Trnovu u periodu od juna do augusta 1992. godine, te da optuženi Edhem Godinjak nije izvršavao bilo koju dužnost načelnika SJB-a.\nGodinjak i ostali: Naoružavanje srpskih snaga u Trnovu\nOdbrana Edhema Godinjaka uložila je materijalne dokaze o naoružavanju i napadu srpskih snaga na Trnovo u proljeće 1992. godine.\nNa suđenju za zločine počinjene u Trnovu, vojni vještak Odbrane je kazao da je na igmansko-trnovskom bojištu vladalo haotično stanje zbog vojnih autoriteta i da brojne jedinice koje su defilovale kroz ovo područje “nisu dopuštale da rukovođenje i komandovanje stane na noge”.\nGodinjak i ostali: Brojne prepreke za efektivnu kontrolu\nVojni vještak Odbrane izjavio je da je niz okolnosti nepovoljno djelovao na efektivno komandovanje i rukovođenje Opštinskog štaba Teritorijalne odbrane u Trnovu.\nGodinjak i ostali: Istrage o ratnim zločinima\nSvjedokinja Odbrane Edhema Godinjaka ispričala je kako su u Stanici javne bezbjednosti (SJB) u Trnovu prikupljani podaci o ratnim zločinima kako nad bošnjačkim, tako i nad srpskim stanovništvom.\nGodinjak i ostali: Bez naredbi od optuženog\nSvjedoci Odbrane Edhema Godinjaka su rekli da 1992. godine nisu primili naređenje od optuženog.\nSvjedok Odbrane Edhema Godinjaka izjavio je da je akcija na Trnovo u ljeto 1992. godine izvedena pod komandom Operativne grupe Igman Armije BiH.\nGodinjak i ostali: HOS-ovci u Mošićima\nSvjedok Odbrane Edhema Godinjaka ispričao je kako su pripadnici Hrvatskih obrambenih snaga (HOS) izvršili pretres u selu Mošići (opština Trnovo) i kako je čuo pucnje.\nGodinjak i ostali: Zarobljenici nisu bili maltretirani\nNa suđenju za zločine počinjene u Trnovu, svjedok Odbrane optuženog Edhema Godinjaka kazao je da je čuo za ubistva srpskih civila nakon pada Trnova.\nTužilaštvo BiH nije zaustavilo praksu “cjepkanja” optužnica\nVSTV: Manji broj optužnica stvara problem za normu sudijama\nPoziv na podnošenje prijava za obuku o podcastu


HV4 White Mlin Za Meso | Mlinovi Za Meso |Tefal\nHV4 NE445138 Najkompaktniji Tefal mlin za meso velike snage.\nKompaktno i snažno rešenje za mlevenje mesa i pripremu sokova Kompaktno i snažno rešenje za mlevenje mesa i pripremu sokova Bez napora pripremite sva vaša jela sa mesom, domaće sokove i piree koristeći HV4 aparat.\nSve to uz kuhinjski aparat jednostavan za odlaganje.\nKompaktno i snažno rešenje za mlevenje mesa i pripremu sokova, Bolonjeze sosa, kuglica od mesa, tartar bifteka, kobasica i još mnogo toga!\nPripremite bez napora sva vaša jela od mesa koristeći HV4 kuhinjski aparat.\nTakođe, pripremite ukusne domaće sokove i piree za tren oka zahvaljujući posebnom dodatku.\nSve ovo u kompaktnom i snažnom aparatu jednostavnom za odlaganje.\nMultifunkcionalnost u kompaktnom i snažnom mlinu za meso\nSameljite meso, oblikujte kobasice i pripremite piree i sokove od mekog voća. Sve to uz kompaktan i efikasan aparat.\nDo 2.3 kg samlevenog mesa u minuti\nSavršeni rezultati mlevenja svaki put\nSamooštreći nož za izuzetne dugotrajne rezultate mlevenja\nMogućnost sitnog, srednjeg ili krupnog mlevenja\nTri rešetke od nerđajućeg čelika za tri načina mlevenja zavisno od vrste jela\nPripremite ukusne domaće sokove i piree od svežeg voća i paradajza uz pomoć dodatka za sokove/piree i 2 filtera.\nPripremite sami kobasice\nDodatak za kobasice će vam pomoći da ih jednostavno oblikujete\nPraktična ručka za jednostavno prenošenje i odlaganje mlina za meso\nProstor za odlaganje kabla i dužina kabla koja se može lako podesiti po želji\nMaksimum kapacitet mlevenja mesa 2.2999999999999998\nDodatni pribor uključen Dodatak za pire\nMože da se pere u mašini za pranje sudova - detalji Odnosi se na\nBoje Belo / Siva


ŠĆIPRIM ARIFI: TRAŽIMO OSNOVNI SUD - Bujanovačke\nPočetna DRUŠTVO ŠĆIPRIM ARIFI: TRAŽIMO OSNOVNI SUD\nŠĆIPRIM ARIFI: TRAŽIMO OSNOVNI SUD\nBujanovačke25. sep 2015.DRUŠTVO, NASLOVNA0\nPredsednik Alternative za promene očekuje da će građani i druge partije podržati njegovu ideju\nPREŠEVO, 25. septembar 2015. (Bujanovačke) – Članovi i aktivisti tek formirane partije Alternativa za promene (AZP) iz Preševa, od danas sakupljaju potpise za peticiju, kojom od vlasti u Beogradu i međunarodne zajednice traže povratak ukinutog Osnovnog suda u Preševu.\nOni građane Preševa danas i narednih dana očekuju na pultovima kod zgrade bivšeg Osnovnog suda i kod Autobuske stanice.\n-Očekujemo da će ovu inicijativu potpisati nekoliko hiljada građana, s obzirom da je ukidanje Osnovnog suda kod stanovnika naše opštine proizvelo velike probleme – kaže Šćiprim Arifi, predsednik AZP.\nArifi dodaje da će peticija sa potpisima građana potom biti upućena Vladi Srbije, resornom ministarstvu i ambasadorima svih zemalja Evropske unije akreditovanim u Beogradu.\n– Peticija će biti upućena Federiki Mogerini, visokoj predstavnici EU za bezbednost i spoljnu politiku.\nU Alternativi za promene očekuju da će građani Preševa, kao i oni koji su danas politički podeljeni u nekoliko kolona, prihvatiti ovu inicijativu i dati podršku ideji da se pravnim i političkim sredstvima izbore za svoja ustavna prava.\nU ovoj tek formiranoj političkoj partiji odbijaju da komentarišu formiranje Zajednice albanskih opština (ZAO), smatrajući taj potez\n„čistim marketingom političkih amatera nekih partija“.\nArifi je postao poznat kada je ušteđevunu stečenu u inostranstvo uložio u osnivanje političke stranke.\nPrevious PostMLADI PREŠEVA TRAŽE POMOĆ EDIJA RAME Next PostORD: STOP DISKRIMINACIJI


Veća budžetska sredstva za socio-humanitarnu delatnost - Radio Televizija Novi Pazar\nMarch 4, 2021 March 4, 2021 Biljana Veljovic Boricic\t156 Views\nNa danas održanoj, šestoj po redu, sednici Gradskog veća Grada Novog Pazara, usvojen je predlog Komisije za dodelu sredstava za socio-humanitarnu delatnost. Prema rečima gradonačelnika Nihata Biševca, ove godine je Grad podržao 20 udruženja u čijem je fokusu socio-humanitarni rad.\n“Budžetom je za rad ovih udruženja izdvojen iznos od 43 miliona dinara, odnosno 4 miliona dinara više nego za prethodnu godinu. Situacija je zbog aktuelne pandemije kao i u celoj zemlji i svetu dosta teška. Imajući to u vidu, želeli smo da pomognemo našim građanima kojima je preko ovih organizacija potreban neki vid podrške”, kazao je gradonačelnik Nihat Biševac.\nNa sednici Gradskog veća usvojeni su četvrti kvartalni izveštaji o radu javnih preduzeća čiji je osnivač Grad Novi Pazar. Usvojeni izveštaji odnose se na period od 1.oktobra do 31.decembra 2020.godine. Preduzeća su uprkos otežanim uslovima rada nastalim usled pandemije, uspešno realizovala planove i programe za prethodnu godinu.\n← Dva požara u Novom Pazaru, vatrogasci ne dele informacije sa novinarima\nPreminulo 17 pacijenata, koronavirusom zaraženo još 3.866 →


Poziv Evropskog pokreta u Srbiji Evropskom parlamentu ⋆ Evropski pokret u Srbiji\nHome/Saopštenja, Vesti/Poziv Evropskog pokreta u Srbiji Evropskom parlamentu\nBeograd, 22. jun 2022. godine\nPOZIV EVROPSKOG POKRETA U SRBIJI\nza uključivanje parlamentaraca iz država kandidata za članstvo u EU u redovne sesije Evropskog parlamenta\nNakon izlaska Ujedinjenog Kraljevstva iz Evropske unije, pored smanjenja broja članova Evropskog parlamenta zbog odlaska britanskih parlamentaraca, EU je odlukom iz 2018. godine zvanično rezervisala 46 parlamentarnih mesta za “moguće buduće proširenje”, odnosno za parlamentarce iz država Zapadnog Balkana koje su kandidati i pregovaraju članstvo u Uniji.\nPovodom debate o daljem podsticanju procesa proširenja Evropske unije na zemlje Zapadnog Balkana, Evropski pokret u Srbiji predlaže da Evropski parlament simbolično aktivira odluku o rezervisanim mestima u EP, tako što će pozivati odgovarajući broj predstavnika parlamenata iz zemalja Zapadnog Balkana, koje su zvanični kandidati za članstvo u EU na svoje redovne sesije (kao posmatrače).\nOvim gestom, Evropski parlament će pružiti konkretnu političku podršku procesu proširenja Evropske unije (kako on to već redovno zastupa u svojim rezolucijama) i istovremeno uputiti signal podrške demokratiji i daljim procesima reformi i evropeizacije država Zapadnog Balkana.\nBy isidorac| 2022-06-22T09:01:02+01:00\tJune 22nd, 2022|Categories: Saopštenja, Vesti|Comments Off on Poziv Evropskog pokreta u Srbiji Evropskom parlamentu


"Crnogorska plovidba" platiće sama ratu za kredit\nObjavljeno 11 May, 2022\nPomorska kompanija “Crnogorska plovidba” (CP) predstojeću julsku redovnu polugodišnju ratu kredita kineskoj Exim banci u iznosu od 2,62 miliona eura, platiće na vrijeme i svojim novcem.\nPotvrdio je to “Vijestima” izvor iz menadžmenta ove državne kompanije koja je u protekloj godini od kada joj je promijenjem Odbor direktora pokazala značajan poslovni oporavak i postigla znatno bolje rezultate nego za vrijeme njenih prethodnih, DPS-om predvođenih uprava.\nOdbor direktora platio je i januarsku ratu kredita Kinezima za 2022. u istom iznosu iz redovnih poslovnih prihoda kompanije, a ne iz državnog buđžeta kako je to ranije bila redovna pojava.\nOdbor direktora kojim predsjedava kapetan duge plovidbe Jovo Lazarević uspio je u proteklom periodu da ispregovara nove, značajno povoljnije uslove ugovora o zakupu brodova te kompanije (time charter), pa je brod “Kotor” umjesto za dnevnu vozarinu od 7.600 dolara dnevno za koliko ga je sa unajmiteljom “Sea Pioneerom” iz Londona ugovorila prethodna uprava kompanije, plovio kod istog unajmitelja za čak 21.500 dolara dnevno, dok je brod “21. maj” umjesto za 7.600, vozio za 18.200 dolara dnevno.\nRemont brodova “Kotor” i “21. maj” koštaće “Crnogorsku plovidbu” oko dva miliona dolara\nUz to, novi menadžment je sa klasifikacionim kompanijom “Bureau Veritas” koje daje tzv. klasu brodovima CP-a, ispregovarao kraće produženje perioda za redovno petgodišnje dokovanje i specijalni pregled broda “Kotor” koje je dospijevalo u januaru, pa je “Kotor” još skoro četiri mjeseca plovio sa privremeno produženim papirima, kako bi maksimalno iskoristio ugovorenu relativno visoku najamninu.\n”Kotor” je stigao na sidrište turske luke Gemlik gdje će iskrcati teret i time “izaći” iz chartera.\nBrod odmah ide u dok u obližnje tursko brodogradilište gdje će se zbog neophodnih remontnih radova i pregleda koje će raditi inspektori klasifikacionog društva, zadržati 20-ak dana.\nTom prilikom na “Kotoru” će biti ugrađen i novi sistem za tretman balastnih voda UV i infracrvenim zracima, što je međunarodna obaveza kompanije po MARPOL i drugim konvencijama da brodovi moraju imati te sisteme.\n-Ukupno će nas remont broda sa ugradnjom ovog sistema koštati oko million dolara. Novac smo već obezbijedili iz sopstvenih sredstava-kazao je izvor “Vijesti”.\nIzvor “Vijesti” je objasnio da su u saradnji sa poznatim brokerom iz Hrvatske načelno definisali plan zapošljavanja “Kotora” za period kada brod izađe iz remonta Ii opet bude u operativnoj upotrebi.\n-Zavisno od prilika na tržištu, ići će se na zaključivanje broda sa krcateljem na po jedno putovanje (voyge chartere) što je rizičniji, ali finansijski unosniji posao za brodara u odnosu na ”time charter” ugovore o zakupu broda sa unajmiteljem na određeni duži vremenski period.\nPlan je da osim na “voyage charter”, brod zavisno od prilika na tržištu, ubuduće zaključujemo i u “time charter”, ali na kraće periode – ne duže od šest mjeseci.\nBitno je pratiti kretanja na svjetskom tržištu brodskog prostora i pravovremeno donositi adekvatne odluke kako bi kompanija koju smo u protekloj godini u priličnoj mjeri oporavili i poboljšali njeno poslovanje, nastavila sa pozitivnim trendom-istakao je sagovornik “Vijesti”, dodajući da se situacija u CP popravila do mjere da će kompanija uskoro simbolično povećati i zarade članova posada svoja dva broda.\nZa brod “21. maj” uskoro ističe važenje aktulenog ugovora o “time charteru” sa kompanijom “Sea Pioneer”, pa menadžment CP preduzima mjere, kaže sagovornik “Vijesti”, da se sa aktuelnim unajmiteljem nastavi posao još mjesec ili dva kada će i ovaj brod morati na redovno petopogodišnje dokovanje i remont radi obnove klase.\nTo će kompaniju koštati oko milion dolara.\nKompanija lani izašla iz minusa\nPrema podacima objavljenim na sajtu Uprave prihoda i carina “Crnogorska plovidba” lani je poslovala sa dobiti od skoro 40.000 eura nakon oporezivanja, što je značajno bolji rezultat nego 2020. koju je kompanija okončala sa gubitkom od oko 90.000 eura.\nOva državna kompanija je lani uspjela da za skoro tri četvrine poveća poslovne prihode koji su sa 4,2 miliona u 2020. porasli na preko sedam miliona eura.\nTroškovi poslovanja smanjeni su za oko 12 posto sa 5,54 miliona u 2022. na prošlogodišnjih 4,92 miliona.\nTroškovi zarada i naknada za zarade za zaposlene u menadžmentu kompanije u Kotoru lani su iznosili 299.239 eura, što je osjetno manje nego 2020. kada je po tom osnovu kompanija potrošila 332.149 eura.


Izvanredan muzički program u restoranu Sunce | Beograd Noću Izvanredan muzički program u restoranu Sunce | Beograd Noću\nIzvanredan muzički program u restoranu Sunce\nIzvanredan muzički program u restoranu Sunce.\nRestoran Sunce, pored izuzetno atraktivne lokacije koja ga čini vrlo popularnim, izuzetno je posećen i zbog vrhunske usluge koju nudi, kao i zbog svakodnevnog spektakularnog provoda. Ove nedelje muzički repertoar je zaista fenomenalan, očekuje vas neponovljivo uživanje.\nU utorak 29. novembra za vaš izuzetan provod biće zadužen vrlo traženi sastav Duo Margarita. Fenomenalan muzički repertoar i zabava za sve generacije ono su što karakteriše ovaj fantstični bend.\nU sredu 30. novembra na scenu restorana Sunce penje se neverovatan duo. Naime, vaši domaćini biće Miloš, virtouz na gitari i pevačica Aleksandra koja će maksimalno upotpuniti vaše veče svojim sjajnim vokalom.\nČetvrtak je rezervisan za Danijela bend, dok vas u petak očekuje Kvartet za dušu. Subota je pravi izbor za sve romantike, kada u restoranu Sunce nastupa Balašević tribute bend - Samo retki nađu retke.\nOd ponedeljka do četvrtka muzički program počinje od 20.30, dok vikendom počinje od 22h. Ono što je sigurno, koji god dan da odaberete za vaš provod, nećete se pokajati!\nU iščekivanju ovih neverovatnih događaja pogledajte našu galeriju fotografija. Rezervacije možete izvršiti putem vašeg omiljenog vodiča kroz noćni život prestonice – beogradnocu.com, odnosno putem našeg korisničkog Call Centra 063 33 33 44 ili Online. Ukoliko nas budete redovno pratili uvek ćete prvi saznati najnovije informacije u vezi sa noćnim životom Beograda. Ne propustite jedinstveno uživanje uz savršen muzički program u restoranu Sunce.


Rok za gasifikaciju 2018 – Info LIGA\nRok za gasifikaciju 2018\nby infoLIGA · 23/03/2017\nU kabinetu predsednika opštine Ivanjica održan je sastanak radne grupe preduzeća Srbijagas i predstavnika lokalne samouprave gde su dogovoreni konkretni potezi i dinamika radova vezanih za gasifikaciju Ivanjice.\nVrednost investicije od 5.500.000 miliona evra, obuhvata povezivanje sa gasovodom u Arilju, nastavak primarne mreže gasovada i povezivanje sa već izrađenom mrežom u ivanjičkoj opštini.\nPredlog da se čitav procs gasifikacije Ivanjice ubrza potekao je sa radnog sastanka u kabinetu premijera Aleksandra Vučića kome su prisustvovali predsednik opštine Ivanjica, Zoran Lazović, savetnik za nemačke investicije u Srbiji, Jorg Heskens i vlasnik prduzeća Proleter, Rajner Baumbah.\nObzirom da je gasifikacija Ivanjice od velikog značaja za stanovništvo, javne institucije i privredne subjekte, odmah je oformljena radna grupa JP ’’Srbijagas’’ koja ima zadatak da sa stručno kadriranom opštinskom komisijom ubrzano pripremi sve što je potrebno za početak radova.\nProjekat gasifikacije Ivanjice biće realizovan do okrobra 2018. godine.\nIz lokalne samouprave kažu da je ovo sjajna vest za građane, privrednike, javne institucije a najviše za buduće investitore jer se stvara odličan ambijent za izgradnju novih fabrika u Ivanjici. U prilog tome govori i izjava vlasnika Proletera, Rajnera Baumbaha, koji je najavio pokretanje još jedne fabrike i upošljavanje radnika, čim gas stigne u Ivanjicu.\nNext story Sećanje na NATO agresiju\nPrevious story Sportska hala u Prilikama dobija savremen sistem grejanja


Bulatović vraća kontrolna saslušanja\nBulatović je kazao da od tužilaštva očekuje izvještaje u predmetima “Limenka” i kamp “Zlatica”, koje su ranije tražili\n799 pregleda\t0 komentar(a)\nOpozicija se vratila u odbor: Sa jučerašnje sjednice, Foto: Savo Prelević\nPredsjednik Odbora za antikorupciju Predrag Bulatović predložio je da to skupštinsko tijelo do kraja godine, između ostalog, održi kontrolna saslušanja državnih tužilaca povodom afere “Koverta”. Predlažući plan rada odbora za 2019.\nBulatović je kazao da od tužilaštva očekuje izvještaje u predmetima “Limenka” i kamp “Zlatica”, koje su ranije tražili.\nBulatović je izabran za predsjednika odbora krajem 2018, ali zbog hapšenja kolega iz DF-a do sada nije rukovodio tim tijelom.\n“Treba da razgovaramo o djelovanju Agencije za sprečavanje korupcije (ASK) koja je blokirala novac Demokratskom frontu nakon parlamentarnih izbora i naknadno kaznila Demokratsku partiju socijalista (DPS) zbog nezakonitog finansiranja. Ovaj odbor treba da ispita i navode Duška Kneževića o privatizaciji Elektroprivrede, ali i zapljeni droge na brodu Jadran”, kazao je Bulatović.\nNakon što je Koča Pavlović (DF) predložio da se održi kontrolno saslušanje ministarke ekonomije Dragice Sekulićkoja je bila na čelu tenderske komisije za privatizaciju Instituta u Igalu, Obrad Mišo Stanišić upozorio je da bi mogli ući u nadležnosti drugih tijela:\n“Postoji Komisija za kontrolu procesa privatizacije pa tamo pokrenite to pitanje. Ovaj odbor nije nadležan za organizovani kriminal, već Odbor za bezbjednost. Tamo imate članove pa tražite saslušanja”, kazao je Stanišić, dok je Daliborka Pejović (DPS) kazala da Odbor treba da se bavi izmjenama Zakona o sprečavanju korupcije.\nKoča Pavlovićafera KovertaPredrag BulatovićOdbor za antikorupciju\n01.07. 06:30 h\t55327\n01.07. 17:49 h\t37616\n01.07. 16:09 h\t32911\n01.07. 11:10 h\t32430\n01.07. 09:11 h\t31406\t3


Hozier tvrdi: Voleo bih da pođem u avanturu s Niallom Horanom! - Famoza.net\nHozier tvrdi: Voleo bih da pođem u avanturu s Niallom Horanom!\n27/12/2015 27/12/2015 Vladimir (Famoza.net) 19556Leave a commenthttps%3A%2F%2Fwww.famoza.net%2Fhozier-tvrdi-voleo-bih-da-podem-u-avanturu-s-niallom-horanom%2FHozier+tvrdi%3A+Voleo+bih+da+po%C4%91em+u+avanturu+s+Niallom+Horanom%212015-12-27+21%3A00%3A08Vladimir+%28Famoza.net%29http%3A%2F%2Fwww.famoza.net%2F%3Fp%3D19556\nNagrađivani irski kantautor odsvirao je nedavno svoj poslednji koncert u 2015. godini i sad se, poput brojnih svojih kolega, sprema na pauzu.\nNiall Horan, član grupe One Direction, otkrio je da će tokom odmora od nastupa krstariti Irskom u karavan automobilu, a njegov zemljak Hozier tvrdi da bi mu se rado pridružio. “To bi bila zabava, to bi bilo ludilo,” izjavio je 25-godišnji muzičar za irski portal Goss.ie. “Nikad ne znaš hoće li ti se tako nešto desiti. Videćemo. Evo, i Ed Sheeran odlazi na više nego zasluženu pauzu i planira da se uputi u divljinu, a tako i treba. Potpuno razumem njega i Nialla. Ponekad je potrebno otuđiti se od civilizacije i stresti sa sebe teret stalnih turneja.”\nEd Sheeran postaje pustinjak: Dosta mi je ajfona,…\nShawn Mendes potvrdio duet sa Niallom Horanom!\nOne Direction nas po ko zna koji put uveravaju: Ne…\nLouis Tomlinson: Najviše bih voleo da budem Niall Horan!\nLuke Hemmings: Pisao bih pesme za Niallov solo album!\nČlan čuvene metal grupe tvrdi: Rado bismo sarađivali…\nPročitajte još Simon Cowell najavljuje video za "History": Plakaćete kad ga vidite!\nHozier Niall Horan One Direction\nPremijera 3D animiranog filma “Dobri dinosaurus” 10. januara u bioskopu Cineplexx Delta City!\nVaš dnevni horoskop za ponedeljak, 28. decembar 2015. godine


POVRIJEDILI MU SRCE SDA-OVSKO, BOŠNJAČKO, ŠIROKO: Pogledajte kako je Konaković u delirijumu napadao SDP i SBB za izdaju države i crtanje podjela na maramicama u Beogradu - Sarajevograd.CLICK - Informativno zabavni portal\nHome \_ Bosna i Hercegovina \_ POVRIJEDILI MU SRCE SDA-OVSKO, BOŠNJAČKO, ŠIROKO: Pogledajte kako je Konaković u delirijumu napadao SDP i SBB za izdaju države i crtanje podjela na maramicama u Beogradu\nKao član SDA, Konaković je gotovo u delirijumu napadao SDP, svog današnjeg koalicionog partnera, dovodeći u pitanje njihovu patriotsku orijentaciju i kritikujući njihov ideološki kurs.\nJučer je službeno priopćeno da će Denis Bećirović biti kandidat sedam stranaka za poziciju člana Predsjedništva BiH. Iza Bećirevićeve kandidature stali su, pored sarajevske “Trojke”, i SBB, NSZ, stranka Fuada Kasumovića te novoformirana stranka Pokret “Za nove generacije” Damira Marjanovića i Zlatka Miletića.\nTako će, dakle, na megdan lideru SDA Bakiru Izetbegoviću izaći kandidat ideološki nekoherentne grupacije stranaka među kojima glavna riječ vodi lidera NiP-a Elmedina Konakovića.\nKako to obično biva sa bivšim članovima SDA, u ovakvim prilikama na društvenim mrežama procure stari snimci nastupa tijekom izbornih kampanja. Naravno, najviše prostora okupira upravo Konaković, nekada jedan od najpouzdanijih suradnika i lični izbor Bakire Izetbegovića.\nTako je tijekom jedne izborne kampanje Konaković optužio SDP da je napao na “tri vitalne stvari kod Bošnjaka”.\n“Taj SDP napao je na tri vitalne stvari kod Bošnjaka i kod SDA-ovca. Prvo nam je napao policiju, uvrijedio nam je mozak i inteligenciju. Htio je da kontroliše policiju dok smo bili zajedno u vlasti.\nMi smo to shvatili i nismo im dozvolili Drugi put nam je povrijedio srce kada je htio da nam izbaci vjeronauku koju želi 95 posto stanovnika Kantona Sarajevo Povrijedio nam je srce, ali je srce SDA-ovsko bošnjačko široko, prašta…\nNismo im ni to dozvolili ali smo im halalili. A onda su počeli, sa ovima koje slijede, SDP i SBB – to vam je jedna ideja i jedna partija… onda su sa njima počeli po Beogradu crtati na maramicama podjele i potpisivati različite akte koji uništavaju državu.\nE, tada su nam povrijedili kičmu a samo kičmu Bošnjaka i kičmu SDA-ovača ne može savijati niko i to se ne smije vrijeđati”, izjavio je Konaković, tada aktuelni šef Kluba zastupnika SDA u Skupštini Kantona Sarajevo.\nRedakcija | Bosna i Hercegovina, Foto/Video, Skandal, Slider, Vijesti | 22. Maja 2022. 16:28


VAKCINISAO SE PREDSEDNIK OPŠTINE PLANDIŠTE: Prvu dozu primio u lokalnom Somu zdravlja i dao primer drugima | Novosti.RS\nVAKCINISAO SE PREDSEDNIK OPŠTINE PLANDIŠTE: Prvu dozu primio u lokalnom Somu zdravlja i dao primer drugima\n13. 05. 2021. u 18:40\nFoto: Opština Plandište\nOva mala južnobanatska opština, inače, prednjači po broju vakcinisanih u odnosu na broj stanovnika. Do sada je prvu dozu primilo 2.910 meštana, a drugu 2.440.\nPrijave za imunizaciju bez zakazivanja preko portala eUprave, mogu se izvršiti na šalteru Doma zdravlja ili u seoskim mesnim kancelarijama.\nJovan Repac vakcina vakcinacija koronavirus Dom zdravlja plandište Opština Plandište\nSJAJNI REZULTATI IMUNIZACIJE U SRBIJI: Dato više od 5 miliona doza vakcina protiv korona virusa\n17. 06. 2021. u 15:41\nBAJDEN SPREMA PLAN GLOBALNE VAKCINACIJE: Amerika sprema ogromna pošiljke vakcina, kreću milionske isporuke\nAMERIČKI predsednik DŽozef Bajden objavio je da priprema globalni plan vakcinacije zbog globalne nestašice vakcina.\n09. 06. 2021. u 20:02\n15:05 HARI STIGAO U ENGLESKU: Megan mu se nije pridružila na važnom putovanju!\nPRINC Hari sleteo je na londonski aerodrom "Hitrou" danas popodne kako bi započeo period petodnevne samoizolacije uoči otkrivanja statue njegove pokojne majke, princeze Dajane.\n15:02 KORONA PRESEK: Ovo su najnovije brojke o epidemiološkoj situaciji u Srbiji\n14:59 MINISTAR VULIN: Predstavnici Narodne stranke dobili šta su tražili\n14:58 BEBA UMRLA OD TOPLOTNOG UDARA DOK SU RODITELJI ROŠTILJALI: Preminuo dečak od četiri meseca, roditelji prekasno primetili da nešto nije u redu\nDEČAK star samo četiri meseca preminuo je u gradiću Elektrostal, u blizini Moskve, od toplotnog udara. Nesrećni dečak bio je ostavljen u kolicima za bebe, dok su se njegovi roditelji zabavljali u prirodi i roštiljali.\n14:56 BIZARNA SCENA U ZAGREBU: Čovek upao šaht, pa zvao vatrogasce da ga spasu - Evo šta im je rekao (VIDEO)\nZAGREBAČKI vatrogasci imali su veoma neobičnu intervenciju pre nekoliko dana.\n31 VREMENSKA PROGNOZA DONOSI VELIKU PROMENU: Meteorolog Todorović upozorio na problem koji se javlja pred pljuskove\n28 MILAN JE U NEMAČKU POŠAO DA ZARADI ZA STRUJU: Potresni detalji o mladićima iz Srbije koji su stradali u stravičnoj nesreći (FOTO/VIDEO)