Druge večeri Dana Zorana Radmilovića komad "Bizarno" Narodnog pozorišta Beograd i Šabačkog Pozorišta, oduševila je zaječarsku publiku koja je višeminutnim aplauzom nagradila glumce. Zoranov brk za glumačko ostvarenje dobio je Igor Đorđević. Igor Đorđević je za ulogu u predstavi Bizarno dobio I Sterijinu nagradu za glumu, a 2011. na Danima “Zorana Radmilovića” takođe je dobio Zoranov brk za ulogu...Više\nPročitaj više o Predstava Bizarno oduševila zaječarsku publiku\nU sredu, 22. oktobra u 19.00 sati u sali Muzičke škole "Stevan Mokranjac" u Zaječaru, celovečernji koncert na harmonici održaće Dušan Đorđević. Na programu su dela Skarlatija, Rahmanjinova, Baha, Kosjokova,Londonova i Zolotarjova. Koncert će biti humanitaran, za pomoć ovom mladom harmonikašu za takmičenje koja ga očekuju u Austriji. Dušan je bivši učenik zaječarske Muzičke škole, a danas je...Više\nPročitaj više o Koncert Dušana Đorđevića na harmonici\nU galeriji Radul begovog konaka u Zaječaru, sutra će biti otvorena izložba crteža, autora Dušana Bešira. Organizator izložbe je Narodni muzej u Zaječaru, a otvaranje je zakazano za 19 sati.Više\nPročitaj više o "Puste kuće" u Radul begovom konaku\n"Kabare Nušić" na sceni Narodnog pozorišta\nPozorište timočke krajine "Zoran Radmilović", na sceni Narodnog pozorišta u Beogradu, u sredu, 22. oktobra igraće komad "Kabare Nušić". U okviru manifestacije "Nušiću u čast", koja je u Narodnom pozorištu u Beogradu počela 5. oktobra i traje do 3. novembra, na obe scene izvodi se više predstava, nastalih po njegovim delima, sa repertoara Narodnog pozorišta u Beogradu i pozorišta iz Zrenjanina,...Više\nPročitaj više o "Kabare Nušić" na sceni Narodnog pozorišta\nSvojevrsna olimpijada mladih održava se u naredna četiri dana u dva pogranična grada, Zaječaru u Srbiji i Vidinu u Bugarskoj. Festival sporta i kulture otvorio je gradonačelnik Zaječara, Velimir Ognjenović, i poželeo puno uspeha svim učesnicima, koji će se takmičiti u košarci, rukometu, šahu i ribolovu. Pod sloganom „Mladi deluju ujedinjeno“, ukupno 280 srednjoškolaca pokazaće svoje umeće...Više\nPročitaj više o Otvoren Festival sporta i kulture u Zaječaru\nU okviru manifestacije "Nušiću u čast", koja je u Narodnom pozorištu popčela 5. oktobra i trajaće do 3. novembra, na obe scene biće izvedeno više predstava, nastalih po njegovim delima, sa repertoara Narodnog pozorišta u Beogradu i pozorišta iz Zrenjanina, Šapca, Novog Sada, Sombora, Kruševca, Zaječara i Subotice, a u Muzeju Narodnog pozorišta održaće se nekoliko prigodnih programa. Pozorište...Više\nPročitaj više o Zaječarsko Pozorište na manifestaciji "Nušiću u čast"\nU okviru promocije autobiografije Fajront u Sarajevu, dr Nele Karajlić je gostovao u Zaječaru. Džez kafe, u kome je promocija održana, bio je mali za sve koji su hteli da čuju legendarnog Neleta, slikaju se sa njim i dobiju potpis na romanu. Dr Nele je istakao da nije očekivao ovoliki uspeh i da je shvatio da je pisanje najteži posao, kao i da svakom piscu treba odmah dodeliti Nobelovu nagradu.Više\nPročitaj više o Fajront u Sarajevu promovisan i u Zaječaru (VIDEO)


Cetvrtak , 2019-10-03 | 11:10:31\nPredsednik Hondurasa Huan Orlando Ernandes primio je milione dolara mita od trgovaca drogom, medju njima i od nekadašnjeg meksičkog narko-bosa Hoakina Gusmana, zvanog El Čapo, rekao je njujorški federalni tužilac na početku sudjenja Ernandesovom bratu za trgovinu drogom.\n"Optuženog je štitio sadašnji predsednik koji je primio milione dolara mita od trgovaca drogom, pa i 'El Čapoa' Gusmana", rekao je tužilac u svojoj uvodnoj reči.\nPomoćnik tužioca Džejson Ričman je prvog dana sudjenja Huanu Antoniju 'Toniju' Ernandesu Alvaradu, rekao da je El Čapo "optuženom lično dao milione dolara za njegovog brata (predsednika)".\nLider Hondurasa je odbacio navode američkih tužilaca.\n"Optužbe su 100 odsto lažne, apsurdne i smešne. To je neozbiljnije od Alise u zemlji čuda", naveo je on na Tviteru.\nU dokumentu objavljenom u avgustu, tužilaštvo je potvrdilo da je honduraški trgovac drogom čije ime nije navedeno dao milion i po dolara za Ernandesovu izbornu kampanju 2013. godine.\nNajveći deo tog novca je potrošen na potplaćivanje lokalnih političara da bi podržali kandidaturu dotadašnjeg predsednika parlamenta.\nErnandes, reizabran 2017, u svom obraćanju Generalnoj skupštini UN 25. septembra osudio je "kampanju blaćenja koju sprovode trgovci drogom, bande, korumpirani ljudi, ubice, pa i političari".\nU Hondurasu je sa više demonstracija zatraženo da podnese ostavku.\nHuan Orlando Ernandes je privilegovani partner predsednika SAD Donalda Trampa s kojim je prošle nedelje potpisao sporazum u cilju obuzdavanja ilegalne imigracije.\nNjujorško savezno tužilaštvo namerava da dokaže kako je i Ernandesov prethodnik na čelu Hondurasa Porfirio Lobo imao finansijku podršku kartela, a Ričman je rekao da su obojica izabrani "u najmanju ruku delimično zahvaljujući novci zaradjenom od droge". I Lobo negira da je imao veze s narko-trgovcima.\nNi jedan ni drugi za sada nisu formalno optuženi u SAD, iako su stvari koje im se pripisuju podložne krivičnom gonjenju po američkom federalnom zakonu.\nToni Ernandes (41), nekadašnji poslanik, uhapšen je na aerodromu u Majamiju u novembru prošle godine i optužen za šverc droge, posedovanje vatrenog oružja i lažno svedočenje, a takodje se dovodi u vezu i sa najmanje dva ubistva.\nAko bude osudjen, preti mu najmanje pet godina a najviše doživotni zatvor.


Las Gaviotas Hotel & Rent Apartment Cancun, hotel Мексико. Ograničeno trajanje ponude!\nAvenida Pok-ta-Pok Lote 1 Zona Hotelera, 77500\nPogledajte više fotografija Proverite cene i raspoloživost za Las Gaviotas Hotel & Rent Apartment: Datum dolaska :\nLas Gaviotas Hotel & Rent Apartment - Opis\nGaviotas Hotel & Rent Apartment pronaći ćete sve usluge, a posebno: n.a.. Kategorija mu je tri zvezdice, a stil Povoljan.Na 20 minuta kolima udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici Avenida Pok-ta-Pok Lote 1 Zona Hotelera sa pozicijom jugoistok za grad Cancun, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samo nekoliko dana ili planirate duži boravak.Do aerodroma Cancún možete da stignete kolima za 31 minuta (aerodrom je udaljen 15 kilomet(a)ra od hotela).\nLas Gaviotas Hotel & Rent Apartment tip(ovi):\nLas Gaviotas Hotel & Rent Apartment sadržaji i usluge\nU hotelu Sina Suites pronaći ćete sve usluge, a posebno: Televizija, Klimatizovano. Kategorija mu je tri zvezdice, a stil Povoljan.Na 21 minuta kolima udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici Quetzal\nStil ovog hotela za grad Cancun je Luksuzan, a kategorija četiri zvezdice. U njemu ćete naći razne usluge, kao što su: n.a..Nalazi se u ulici Boulevard Kukulcan Lt. 64 Km 20.5 Hotel Zone, pozicija mu Aktivnosti u blizini\nProverite cene i raspoloživost za Las Gaviotas Hotel & Rent Apartment: Datum dolaska :


Ambasada Ukrajine traži odgovor: Kako je ikona dospjela u ruke zvaničnika BiH? | UdriMuski\n17. 12. 2020 - 10:43\nAmbasada Ukrajine u Bosni i Hercegovini uputila je Ministarstvu vanjskih poslova BiH notu u kojoj mole za pružanje detaljne informacije o porijeklu premeta iz ukrajinske kulturne baštine, a kojeg je predsjedavajući Predsjedništva BiH Milorad Dodik poklonio ministru vanjskih poslova Rusije Sergeju Lavrovu, tokom njegove posjete BiH 14. decembra.\nU razgovoru za N1, ministrica vanjskih poslova Bosne i Hercegovine Bisera Turković je kazala da su oni dobili diplomatsku notu od Ambasade Ukrajine u kojoj traže izjašnjenje o tome kako je ikona stara 300 godina našla u posjedu bh. zvaničnika, odnosno predsjedavajućeg Predsjedništva BiH Milorada Dodika.\nMinistrica Turković je navedenu diplomatsku notu proslijedila Predsjedništvu BiH na izjašnjenje i, kako je navela, oni treabju utvrditi činjenično stanje.\n"Vidim da postoje razmišljanja da se uključi SIPA i Tužilaštvo BiH bi kako bi se ovaj slučaj okončao", navela je Turković.\nRadi se o pozlaćenoj ikoni staroj 300 godina, čije je porijeklo iz Luganska iz Ukrajine, na kojoj je utisnut i pečat, koji dokazuje originalnost, a čiju je fotografiju sa dodjele objavila novinska agencija SRNA.\nIkona je Lavrovu uručena tokom sastanka u sjedištu Vlade Republike Srpske u Istočnom Sarajevu kojem su prisustvovali i čelnici Vlade RS, te predsjednica tog bosanskohercegovačkog entiteta Željka Cvijanović.


ANTITERORIZAM - Radoslav Gaćinović | Knjižara Roman\nBroj strana: 468\nMonografija „Antiterorizam“ sveobuhvatna je analiza fenomena savremenog terorizma i antiterorizma. Prof. dr Radoslav Gaćinović, analizira interdisciplinarno problem antiterorizma, upozorava da je narušavanje sistema integralne bezbednosti od strane unutrašnjeg međudržavnog i transnacionalnog terorizma na početku XXI veka realnost. U ovoj knjizi sveobuhvatno se po prvi put našoj javnosti predočava fenomen terorizma, otkrivaju njegove nove odlike, kao pre svega političkog, pravnog i bezbednosnog problema. U ovom izdanju analizirane su različite antiterorističke mere koje preduzima država. Posebno jasno i sveobuhvatno je interpretirana naučna analiza antiterorističkih mera UN-a, doprinos međunarodnog prava u suzbijanju i inkriminisanju savremenog terorizma, uz kritičku analizu svih međunarodnopravnih akata koji se odnose na savremeni terorizam i antiterorizam.\nSELO U SOCIOLOŠKOM OGLEDALU\nNACRT ZA SOCIOLOGIJU IDEOLOGIJE


Obrad Stojanović i Nikša Gligić na Svjetskom prvenstvu u futsalu za policijske reprezentacije - KVorum.net / Kotor-Varoš -\nObrad Stojanović i Nikša Gligić na Svjetskom prvenstvu u futsalu za policijske reprezentacije\nAutor: Slaven Šubara / Datum: 11.10.2016. 17:23\nSvjetsko prvenstvo u futsalu na kojem se takmiče policijske reprezentacije otvoreno je u Holandiji, a predstavnike na ovoj fudbalskoj smotri ima i Kotor Varoš jer dres selekcije Ministarstva unutrašnjih poslova RS nose članovi Kluba malog fudbala “Kotor Varoš” Obrad Stojanović i Nikša Gligić.\neprezentacija MUP-a RS otputovala je u subotu u Holandiju, a početak šampionata ozvaničen je danas i trajaće do 14. oktobra.\nOsim tandema iz Kluba malog fudbala Kotor Varoš u reprezentaciji MUP-a RS su i Perica Trifković i Dragan Verić (KMF Čelinac), Darko Krnojelac (KMF Leotar), Mihajlo Maletić, Siniša Jevtić, Miloš Brkić, Dragan Cibić, Borislav Šarić, Goran Amidžić i Dejan Pavlović (FC Mostar SG ‘Staklorad’) .\nReprezentacija MUP-a RS je prošle godine ispala u polufinalu kada im je sreća okrenula leđa tokom izvođenja penala, a na kraju je zauzela četvrtu poziciju.\nOve godine su ambicije još veće i otputovali su sa željom da poprave utisak i da se plasiraju u veliko finale. To neće biti lak zadatak s obzirom da na šampionatu učestvuje 98 timova iz velikog broja zemalja.\nPrethodna vijest: Centra za porodicu ”Kuća radosti”: Poziv na informativno-radni sastanak Sljedeća vijest: Poribljavanje pastrmkom Vrbanje i Demićke


KIC Budo Tomović – Počele probe folklora, hora… – Montenegrina.net | Kultura, umjetnost i nasljeđe Crne Gore. Culture, Arts & Heritage of Montenegro.\nHomeFokusKIC Budo Tomović – Počele probe folklora, hora…\nS velikom radošću su zaposleni u podgoričkom Kulturno – informativnom centru “Budo Tomović” i članovi mnogobrojnih KIC-ansambala i radionica, dočekali jučerašnje donošenje izmjena Privremenih preporuka za prevenciju covid-19 za umjetničke predstave, kulturne programe i manifestacije, i s tim u vezi dozvolu rada kulturno-umjetničkih društava, shodno trenutnoj epidemiološkoj situaciji. Uz veliku zahvalnost Institutu za javno zdravlje Crne Gore zbog razumjevanja rada i aktivnosti KIC-a, nakon godinu i tri mjeseca, otvorene su sale za probe najstarijeg folklornog ansambla Glavnog grada, KIC pop hora i ostalih radionica, u skladu sa novim važećim preporukama.\nPrema riječima direktorice KIC-a Snežane Burzan Vuksanović, od sinoć je KIC u punom kapacitetu blistao pozitivnom energijom, radošću brojnih sugrađana – članova naših društava, koji su se, kako kažu, bili preželjeli i igranja, pjevanja, glume. “Danima su me pitali kada će početi sa probama? I ja jednako toliko bila uporna da pišem i zovem nadležne instance”, kaže direktorica KIC-a koja nije željela da i bez oficijelnog odobrenja ponovo zahukta Srce kulture grada. Zato zahvaljuje na razumijevanju i na podršci direktoru Instituta za javno zdrave Igoru Galiću.\nPodgorički KIC osim mjesečnih programskih aktivnosti koje možete od sredine januara pratiti skoro svake večeri, uz slobodan ulaz, u Velikoj sali, DODEST-u i Multimedijalnoj sali, po važećim epidemiološkim pravilima, od sinoć punim kapacitetom radi i u dijelu zgrade gdje su smještene folklorna i horska sala. Naravno uz poštovanje preporuka IJZCG koje podrazumijevaju “fizičku distancu prilikom ulaska i izlaska, te tokom kretanja i boravka u prostoru, dezinfekciju i nošenje maski, kao i ograničenje broja prisutnih.”\nNovember 3, 2015 Najave reportaže izvještaji Comments Off on KIC “Budo Tomović” – Kurs „Crnogorsko oro“


Brisel poručio Prištini: Prvo borba protiv kriminala i korupcije, pa ukidanje viza - Sputnjik Srbija\n07:38 17 Jul 2019\nBrisel poručio Prištini: Prvo borba protiv kriminala i korupcije, pa ukidanje viza\n18:39 01.04.2019 (osveženo 18:42 01.04.2019) Preuzmite kraći link\nPriština će viznu liberalizaciju dobiti kada se obračuna sa organizovanim kriminalom i korupcijom, rekli su u Briselu listu „Zeri“.\nPrištinski list podseća da su predstavnici privremenih institucija obećali da će vizna liberalizacija za građane Kosova biti odobrena zasigurno prošle godine, ali da se to nije dogodilo.\n„Zeri“ je ranije danas objavio da se građani Kosova žale da ambasade država EU pooštravaju kriterijume za izdavanje viza i da se neretko dešava da se one dobijaju za period od samo 24 sata, pri čemu ni novinari nisu izuzetak.\nNapomenuto je i da istovremeno predstavnici privremenih prištinskih institucija koji su odgovorni za nedobijanje bezviznog režima za građane Kosova nemaju problem sa dobijanjem viza.\nIz Brisela, međutim, poručuju da, iako je Evropska komisija ranije konstatovala da je Priština ispunila sve uslove za dobijanje vizne liberalizacije, privremene prištinske institucije će, ipak, morati još da porade na borbi protiv organizovanog kriminala i korupcije.\n„Komisija je u julu 2018. godine potvrdila da je Kosovo ispunilo sve standarde za liberalizaciju viznog režima, uključujući i dva prethodna zahteva: ratifikacija sporazuma o demarkaciji sa Crnom Gorom i jačanju rada u borbi protiv organizovanog kriminala i korupcije. Kosovo je ostvarilo veliki napredak u protekle dve godine i važno je da se nastavi sa implementacijom svih standarda“, rečeno je prištinskom listu u Briselu, preneo je Tanjug.\nTakođe, navedeno je i da je sada na Evropskom parlamentu i Savetu da odobre predlog Komisije za odobravanje bezviznih putovanja za građane Kosova.


Pronađeno je 32 rezultata • Stranica 4 od 4 • 1, 2, 3, 4\nKreiranje DVD-a, kompresija ???\nZnam da DVD video video mora da se kompresuje sa MPEG 2 zbog standarda. E mene interesuje sledece: Imam DVD (u stvari 3 DVD-a) ukupno 11GB materijala, i hteo bih da to nekako napakujem na jedan double layer DVD. Da li mogu taj materijal da izvucem u neki pogodan format kompresujem sa H.264 npr. pa d...\nPrvo da pohvalim i Sajt i Forum odlicni su. Ovih dana sam zavrsio citanje svih tekstova na sajtu i mogu reci da sam saznao mnogo korisnih stvari, koje su mi do sada bile strane. (Mislim na skolu video kompresije i ostalo) Sto se tice DVD authoring-a ja sam nekako u ljubavi sa Adobeovim productima pa...


ČEDA JOVANOVIĆ: Šta nije jasno Goranu Petronijeviću, advokatu mafije? Ne mogu mi ništa, uvek ću pokazivati zločince! - Afera\nČEDA JOVANOVIĆ: Šta nije jasno Goranu Petronijeviću, advokatu mafije? Ne mogu mi ništa, uvek ću pokazivati zločince!\n17. маја 2020. 17. маја 2020. Srećko Milovanović\t0 Comments\nPredsednik Liberalno-demokratske partije (LDP) Čedomir Jovanović izjavio je danas da je protiv njega na delu saradnja zločinačkog udruženja i tabloida, poslednjih dana pojačana članovima Advokatske komore „koji se predstavljaju kao advokati samo zato da se u policiji ne bi vodili kao saučesnici mafije“.\nJovanović je rekao su se protiv njega udružili „kriminalci, čiji je jedan deo klana u Zabeli a drugi u kič-vili na Dedinju, novinari u civilu koji brukaju profesiju, huliganske grupe i preživeli ostaci najmračnijeg perioda u istoriji Srbije“, uvek spremni da „svoja nedela ponove ukoliko im se ukaže šansa“, prenela je LDP.\nPrema njegovim rečima „ovoj grupi u javnosti su se pridružili njihovi saveznici iz Advokatske komore koji zloupotrebljavaju svoj poziv i stavljaju se na stranu mafije, neretko i sami spremni da učestvuju u nedelima“.\n„Šta nije jasno Goranu Petronijeviću, advokatu mafije, koji kao kukavica svoju kafansku tuču dovodi u vezu sa onim što danima govorim? To može samo čovek bez srama, koji je celu svoju karijeru gradio na tudjoj patnji. Da li treba da ponovim Zori Dobričanin da nije advokat već saradnik mafije, koja ne brani slučajno sav šljam u ovoj zemlji – od Radeta Markovića, preko ubica Ćuruvije do Jutke i sličnih nakaza u ovom društvu“, kazao je Jovanović.\nJovanović je naveo da su „ti i takvi pomislili da njemu sude preko tabloida, dovodeći ga u vezu sa uličarenjem svojih ‘kolega'“.\n„Još jednom im poručujem – ne mogu mi ništa, ni meni ni ljudima sa kojima radim. Ne mogu pobediti istinu, ne mogu pobeći od sopstvene odgovornosti. Uvek ću ih izvlačiti na svetlost dana i pokazivati Srbiji ko su članovi zločinačkog udruženja, ne pitajući za cenu svega toga“, kazao je Jovanović a navodi se u saopštenju LDP-a.\n← DA LI SE ISPLATI LETOVANJE OVE GODINE: Osim za TESTOVE, moraćete da izdvojite i DODATNI novac za OVO!\nU KAKVOJ VEZI SU 5G MREŽA I KORONAVIRUS: Najjači ruski stručnjak stavio tačku na teorije zavere i sve objasnio! →\nHoroskop od 17. maja do 24. maja\n17. маја 2017. 17. маја 2017. admin\t0\nNakon peha Zaharove oglasio se zvanični Kremlj – Vučić se Putinu zahvalio na podršci\nKAKAV PREOKRET: Iz Prištine traže UKIDANJE TAKSI, kreće politički RAT NA KOSOVU!\n27. децембра 2018. Srećko Milovanović\t0


Blagojević: Važno je da baš sada kupujemo domaće proizvode | Trebinje Danas\nBlagojević: Važno je da baš sada kupujemo domaće proizvode\n10.03.2022. u 10:01\nSvako može da da svoj doprinos da u ovakvoj situaciji pomogne našim firmama.\nZbog globalne krize i svakodnevnih udara na ekonomiju i privredu, kupovina domaćih proizvoda važnija je nego ikad. Međutim, činjenica je da su u prodavnicama gotovo svi proizvodi poskupjeli, pa često nam je pri kupovini odlučujući faktor cijena, bez obzira na to da li je riječ o domaćem ili uvoznom proizvodu. O tome koliko je važno da naš prvi izbor bude "domaći proizvod", u "Razbudilniku" govorio je Vladimir Blagojević portparol Privredne komore Republike Srpske.\n- Svako može da da svoj doprinos da u ovakvoj situaciji pomogne našim firmama. Kupovinom proizvoda iz Srpske jačamo naša privredna društva, zadržavamo postojeća i otvaramo nova radna mjesta, izdvajamo više novca za penzije, bolnice i škole, što je u ovo vrijeme od izuzetne važnosti - rekao je Blagojević.\nOn je istakao da Srpska neće imati problema sa obezbjeđivanjem dovoljne količine pšenice i brašna, što zbog dovoljne količine zaliha, mogućnosti nabavke iz Srbije, ali i očekivanja novih količina nakon žetve koja je za četiri mjeseca.\nTakođe, Srpska ima značajne kapacitete kada je riječ o proizvodnji dijela prehrambene robe poput mlijeka, mesa i mesnih prerađevina, potom vode i voćnih napitaka, ali i proizvoda za higijenu, toaletnog papira i srodnih proizvoda.


Pobjednici drugog start-up dana pod sloganom “Kreni” dva projekta iz Olova – Radio Olovo\nPočetna/Općenito/Pobjednici drugog start-up dana pod sloganom “Kreni” dva projekta iz Olova\nPobjednici drugog start-up dana pod sloganom “Kreni” dva projekta iz Olova\nRadio Olovo Send an email 5. Aprila 2017.\nAmir Al-Masaud -2.mjesto za projekat Postrojenje za reciklažu otpada\nProjekt Vezirovim stopama (Rudo) osvojio je prvo mjesto\nU prostorijama poduzetničkog i inovacijskog centra Networsk u Sarajevu održan je drugi start-up dan “Kreni”.\nStart-up dan „Kreni” je jednodnevna aktivnost koja je okupila vodeće aktere iz različitih područja društveno-odgovornog poslovanja, ali također i preduzetnike, inovatore, kreativce, lidere i poslovne entuzijaste u raznim poslovnim kategorijama.\nPobjednici drugog start-up dana pod sloganom“ Kreni“ u okviru projekta Mjesne zajednice su projekti “Vezirovim stopama” iz Rudog koji je osvojio prvo mjesto, dok su drugo i treće mjesto pripali projektima iz Olova “Postrojenje za reciklažu otpada” tim koji je razradio ideju ; Amir Al-Masaud, Sanel Sokolar, Sedin Rotic i Dzenan Smajic i za projekat “Uzgajanje industrijske konoplje” i timu koji je razradio ideju u sastavu Mubera Sokolar, Aida Krivalic i Avdo Karasalihovic.\nUčesnici su bili iz Olova, Rudog, Pala FBiH i Starog Grada iz Sarajeva. Svih 29 predstavljenih društveno odgovornih ideja pokazale su da postoji spremnost na individualnom nivou za doprinos lokalnim zajednicama kažu organizatori . Ovo je zajednički projekat Ambasade Švedske i Švicarske u Sarajevu a sprovodi ga UNDP BiH.\nStart-up dan samo je jedna od aktivnosti u okviru projekta „Jačanje uloge mjesnih zajednica u BiH“ koji predstavlja zajednički projekat Vlade Švicarske i Vlade Švedske u vrijednosti od 14,5 miliona KM, a sprovodi ga Razvojni program Ujedinjenih nacija (UNDP Bosnia and Herzegovina). Cilj projekta je povećanje demokratskog i direktnog učešća građana Bosne i Hercegovine u lokalnoj upravi, jačanje odgovornosti općinskih vlasti i poboljšanje infrastrukture i usluga na nivou mjesnih zajednica. 125 mjesnih zajednica i 23 jedinice lokalne samouprave širom zemlje\nučestvovati će u prvoj fazi projekta, čime će se doprinijeti poboljšanju kvalitete života 300.000 ljudi širom zemlje.\nUčesnici ovog projekta su imali priliku predstaviti svoje biznis ideje iz različitih oblasti koje imaju komponentu društvene odgovornosti kako bi pomogli svojoj zajednici. Uz pomoć stručnjaka koji podstiču društveni razvoj, kreiraju poslovna rješenja i posjeduju znanje, vještine i kontakte koji utiču na ekonomske promjene u BiH, osobe sa najboljim idejama su imale priliku da dobiju savjete kako da na najbolji način projekti budu integrisani u njihovim zajednicama. Nakon Sarajeva, start-up dan će se održati u Zenici, Ljubuškom, Bijeljini i Banja Luci.\n3.mjesto pripalo je također timu iz Olova za projekat-Uzgajanje industrijske konoplje\nVlada ZDK usvojila Program utroška sredstava od koncesija za 2017 .godinu kojim je planirana izrada Studije o ekonomskoj opravdanosti dodjele sa idejnim rješenjem MHE Grabovica na gradskom vodovodnom sistemu Olova\nIsplačena poslednja 8 rata boračkih stipendija za 1555 korisnika u iznosu od 206.050,00 KM


Poslao: Pon Sep 18, 2017 7:32 pm Snimi Poruku\nUzmi neki hamer pa zalepi za zadnju stranu da se ne vide kablovi\nPoslao: Pon Sep 18, 2017 8:01 pm Snimi Poruku\nZa sad je ovako dok ne nađem u drugoj boji\nPoslao: Uto Sep 19, 2017 9:40 am Snimi Poruku\nJa tek vidim da si iz Kg-a, ajd javi se na pp ako ti treba neki savet ili sta god da treba ti pisi\nPoslao: Sub Sep 23, 2017 7:50 pm Snimi Poruku\nUzeo sam stakleni filter malopre i kao što to već sa mnom ide uvek mora nešto da se desi i tako sam ga čuknuo sa strane i tu je naprslo staklo i curi voda..Je l može nekako da se zakrpi to staklo ili mora novi da se pravi?\nPoslao: Sub Sep 23, 2017 7:52 pm Snimi Poruku\nPoslao: Sub Sep 23, 2017 8:23 pm Snimi Poruku\nMozes da probas da premazes silikonom i spolja i iznutra,sacekaj jedan dan da se osusi pa napuni vodom i vidi da li drzi.\nPoslao: Sub Sep 23, 2017 11:59 pm Snimi Poruku\nMozes celu stranicu da promenis, a mozes i da je zakrpis, jer nije to nesto sto ce imati veliko opterecenje, mali je to filter.\nUkratko nadji staklo koje pasuje ili neku plastiku koja pokriva naprslinu (sl1) (ako je manje od 10x10cm odlicno pasuje kutija od nekog starog cd-a, gornji providni deo). Obavezno kad krpis namazi celu stranicu stakla/plastike koju lepis (sl2), kad ubacis staklo/plastiku na pukotinu (sl3) dodaj jos silikona po ivicama da budes siguran da nema rupa (sl4).\nPoslao: Pon Okt 16, 2017 5:24 pm Snimi Poruku\nEvo me i promenjena je stranica na filteru\nE sad, čovek mi je kod njega objasnio da cev koja izvlači vodu iz aq i odvodi je u filter potopim u aq , stavim palac na drugi kraj i prebacim je u vodu u filteru s stim da drugi kraj cevi ostane u vodu što je kod njega i radilo kad mi je objašnjavao ali to sad kod mene ne ide nikako?\nPoslao: Pon Okt 16, 2017 8:28 pm Snimi Poruku\nMora cev da bude puna. Ako nije onda vazduh u cevi predstavlja nepremostivu prepreku.\nTreba malo veštine za taj postupak\nOvo sa crevom za vazduh je lakše:\nPoslao: Čet Okt 19, 2017 10:48 pm Snimi Poruku\nI nivo vode mora da ti bude iznad kraja sevi ako me kontas, sistem spojenih sudova\nPoslao: Pet Okt 20, 2017 12:40 am Snimi Poruku\nAko pričaš o akvarijumu sa slike gore, mislim da nemaš porebe nizakakvim dodatnim cevima.\nKoliko vidim nemaš vanjski (spoljašnji) filter već potopni za koji ti netrebaju dodatne prelivne cevi.\nU tom potopnom filteru imaš sve potrebno. Samo redovno čisti sunđer iz njega i nećeš imati problema.\nDa te zamolim nešto ....\nBodu mi oči ti plastični kičasti predmeti u akvarijum, njima nije mesto sa živim svetom u vodi.\nIzvadi ih i ubaci još neki panj, kamen i još biljaka. Plastici nije mesto u kako ni u prirodi tako ni u tvom akvarijumu.\nRibice koje držiš u akvarijumu će ti biti zahvalne.\nVerujem da u Kragujevcu i okolini ima akvarista sa sajta koji će ti pokloniti biljaka i savetovati kako da nađeš neki panj.\nStari čokot vinove loze ili vrbe su idealni .....\nPoslao: Pet Okt 20, 2017 1:56 pm Snimi Poruku\nMislim, ali vidiš posle da sam napisao da sam uzeo drugi filter, jesam početnik ali baš da ubacujem cevi bezveze...\nDa, uradio sam preko onog prvog načina i uspelo je, hvala\nPoslao: Pet Okt 20, 2017 2:19 pm Snimi Poruku\nMislim da bi ti bil lepše da filter zarotiraš za 180 stepeni kako bi ti prelivna cev došla u ugao, lakše ju je sakriti biljem, pa izgleda lepše. Meni ovako na sredini bode oči. Pogotovo što je bela i jako vidljiva.\nI još jedna preporuka, stavi još jednu prelivnu (sigurnosnu) cev. U slučaju da se ova zapuši....belaj.\nPoslao: Pet Okt 20, 2017 2:22 pm Snimi Poruku\nJe l mogu jednostavno da izbušim još 10ak rupica po celoj dužini?\nPoslao: Pet Okt 20, 2017 2:24 pm Snimi Poruku\nMožeš, ali hipotetički (male šanse) može zagušenje da se desi u zakrivljenom delu cevi, tad rupice ne pomažu.


O blistavoj karijeri Nemanje Matića u dresu Benfike i Čelzija sve je poznato, ali se malo ili gotovo ništa ne zna o njegovom detinjstvu i prvim fudbalskim koracima u tamnavskom selu Vrelo. Trenutno najbolji i najpoznatiji srpski fudbaler, jedan od elitnih vezista u Evropi, zvanično najbolji igrač Portugala u prošloj godini i čovek od beskrajnog, Murinjovog poverenja talenat je nasledio i po očevoj i po majčinoj liniji.\nNemanjin otac Dragan, rodom iz Vrela, bio je poznati fudbaler ubskog Jedinstva i četiri godine (1987-1991) igrač šabačke Mačve, tadašnjeg drugoligaša. Igrao je u štoperskom paru sa Miroslavom Đukićem, potonjim igračem Partizana i španske Valensije. Njih dvojica bili su najpoznatiji štoperski tandem Druge lige SFRJ. I Nemanjini stričevi, Mirko i Miroslav, igrali su za Jedinstvo i nižerazredne klubove iz Tamnave.\nMajčin otac, Trifun Ristovski krajem šezdesetih bio je omladinski stonoteniski reprezentativac Jugoslavije, član Partizana, prvaka Jugoslavije, jedini čovek koji je tih godina pobeđivao Dragutina Šurbeka i Antona Stipančića, u to vreme dvojicu najboljih svetskih tenisara. Po majčinoj liniji, ujak Konstantin Ristovski bio je veliki fudbalski talenat, igrač Jedinstva i superligaša Spartaka iz Subotice. Majka Biljana i danas, kao i nekada, odlično igra košarku.\nNemanja Matić, stariji sin Dragana i Biljane, rođen je 1. avgusta 1988. godine u Šapcu, kada je njegov otac bio na privremenom fudbalskom radu u FK Mačva. U glavnom gradu Čivijaške republike svet je ugledao i njihov dve godine mlađi sin Uroš, takođe uspešan fudbaler, trenutno na pečalbi u holandskoj Bredi.\nDragan Matić svedoči da je Nemanja još u najranijem uzrastu ispoljavao svoj fudbalski talenat. Najdraža igračka mu je, a nije fraza, bila lopta. Prohodao je u desetom mesecu i veoma brzo, u igri sa ocem, počeo da levom nogom odigrava povratne lopte. U rodnom Vrelu, gde se porodica Matić iz Šapca vratila 1991, Nemanja se družio sa starijima od sebe i ozbiljnije počeo da se bavi fudbalom. Njegov otac formirao je mlađe kategorije Vrela koje nisu postojale do tada, gde Nemanja pravi prve fudbalske korake.\n- Kao i sva druga deca, i Nemanja i Uroš svoje dečačke dane provode u porti najlepše, Vreljanske crkve i njima najlepšoj, vreljanskoj školi i na terenu Fudbalskog kluba Vrelo, igrajući veliki fudbal sa svojim drugarima i svojom braćom. Bili su tu Ivica, Darko i Zlatko, braća od stričeva i drugovi Marko Tošin, Aca Metilj, Boki, Vlada, Neša Sandić, Mile Macanov, Aca i Dragan Kiflin, Marko Vićentić, Darkić, Aca i Vlada Popovi, Ćatke, Dule Brzi, Nikola, Ljubini, Jokići, Grujići i drugi dečaci iz komšiluka. Svi oni mnogo su pomogli Nemanji u njegovim prvim utakmicama na velikom fudbalskom terenu. Iako jedan od najmlađih u ekipi, imao je devet, deset godina, pokazivao je veliki fudbalski dar i upornost – kazuje Dragan Matić. Nemanja je svakoga dana žonglirao loptu jedan kilometar, od kuće do igrališta u Vrelu. Kada lopta padne na zemlju, mlađani Matić bi se vratio do kuće i nastavljao ispočetka, sve dok kilometar uspešno ne prežonglira sa loptom u vazduhu. Još tada je za svog fudbalskog idola izabrao legendarnog Zinedina Zidana, a da je i on od tog krupnog zrna videlo se deceniju kasnije.\nPosle jednog turnira za mlađe kategorije, na kome su učestvovali i Vreljani, čuveni Miodrag Arsović iz FK Obrenovac 1905. zamolio je Dragana Matića da Nemanju dovede u Kladovo, kako bi sa njegovom ekipom igrao na završnom turniru najboljih timova za 1988. godište. Te 1999. Obrenovčani postaju prvci Jugoslavije, pobedivši Partizan sa 4:0, a Matić biva proglašen za najboljeg igrača na završnom turniru. Partizan se interesuje za njega, ali Nemanja je navijač Zvezde i 2000. godine dolazi na Marakanu na probu, po preporuci Saše Kostića, instruktora za mlađe kategorije pri Fudbalskom savezu. Trener Saša Janković Difovac već posle prvog treninga poželeo je da ga vidi u dresu crveno – belih, rekavši njegovom ocu: „Ako on ne postane igrač, stvarno ne vidim ko će”. Učenik šestog razreda osnovne škole u Vrelu tada ostavlja svoje selo i nastanjuje su u Beograd. U omladinskoj školi Crvene zvezde proveo je pet godina, potom odlazi u Partizan i Teleoptik iz Zemuna, a tokom karijere igrao je i za ubsko Jedinstvo, lazarevačku Kolubaru i slovačke Košice. Dobrim partijama, pažnju na sebe je skrenuo u holandskom klubu Vitese, a ime i slavu stekao je u dresu Benfike i Čelzija, Ali, to je već fudbalska istorija.\nKa vrhu evropskog fudbala, Nemanja Matić krenuo je iz zemlje gde se „dram radosti dušom plaća” i gde mu nije uvek bilo dato sve što mu pripada. Možda zbog toga ovaj fudbaler od dara i zanata igra kao da mu je svaka utakmica poslednja. Iako drčan u igri i fudbalska „zver” na terenu, i u danima slave ostao je skroman i tih, posvećen porodici, supruzi Aleksandri (23) i trogodišnjem sinu Filipu, sa kojom uskoro očekuje još jednu prinovu. I nije zaboravio korene. „Posle zvezdanih letova valja imati mesto gde možeš da se spustiš” rekao je legendarni panonski rapsod Mika Antić, a Nemanji Matiću, tamnavskom divu dobrog srca, vazda je to mesto bilo i ostalo Vrelo. Kad god dobije slobodno, dođe u zavičaj, uvek nađe vremena da posedi sa starim društvom i da poseti rodbinu, dede Borivoja i Trifuna, babe Vujanu i Rosu, tetku Svetlanu, stričeve i braću. Svrati i u Vreljansku crkvu za koju je jednom engleskom novinaru tvrdio da je lepša od londonskog Big Bena. Bez mnogo buke, zajedno sa svojim bratom Urošem, u blizini Vrela, a nadomak ubske „Fazanerije”, sagradio je fudbalski teren sa veštačkom travom. U sklopu istog objekta biće izgrađen mini-pič teren i drugi prateći sadržaji, koji će omogućiti kvalitetne uslove za pripreme fudbalera Jedinstva i drugih klubova iz ovog kraja.\nZbog. tebe volim fudbal!\nBogdan | 4.01.2015 u 15:32


Cvatući grm - Pretraga članaka | Agroklub.com\nAgroklub \_ "Cvatući grm" - pretraga članaka\nPretraga - Cvatući grm\n"Cvatući grm" - pretraga članaka\nKljučne riječi: Cvatući grm\nObavijest voćarima Zaštitite ukrasne šimšire od štetnih org... Sve donedavno šimšir (Buxus spp.) se tradicionalno uzgajao kao ukrasni grm ili još češće kao topijar (oblikovana ukrasna biljka) bez nekakvih posebnih mjera zaštite od štetnih organizama. Premda su na...\nObavijest voćarima Zaštite ukrasne šimšire od štetnih organ... Sve donedavno šimšir (Buxus spp.) se tradicionalno uzgajao kao ukrasni grm ili još češće kao topijar (oblikovana ukrasna biljka) bez nekakvih posebnih mjera zaštite od štetnih organizama. Premda su na...\nObavijest uzgajivačima ukrasnoga grmlja Ukrasne šimšire u Međimurju napada šimši... Nakon što smo protekle godine na području Međimurja po prvi puta pronašli novi štetni organizam, šimširov moljac (Cydalima perspectalis), nametnik se proširio na gotovo cijelo županijsko područje. Zat...


Avgust - Somborski informativni portal - Agencija Soinfo\n8. avgust - Dogodilo se na današnji dan\n117. Umro rimski imperator Marko Ulpije Trajan, poslednji rimski car koji je vodio osvajačke ratove. Tokom njegove vladavine, od 98, Rimsko carstvo najviše proširilo svoje teritorije, a istoričari procenili da je u njemu tada živelo oko 70 miliona stanovnika. 843. U Verdenu franački vladari, car Lotar I, kralj Ludvig Nemački…\n7. avgust - Dogodilo se na današnji dan\n1830 - Francuska skupština izabrala je Luja Filipa za kralja Francuske, nakon što je Šarl X bio prisiljen da abdicira u Julskoj revoluciji. Novi kralj je postao poznat kao "kralj građanin". 1834 - Umro je francuski pronalazač Žozef Mari Žakar, koji je 1801. izumeo mehanički tkački razboj, nazvan po njemu…\n6. avgust - Dogodilo se na današnji dan\n1637. Umro engleski pisac i glumac Ben Džonson, autor satirične komedije "Valpone, ili lisica", koja se smatra jednim od najboljih dela tog žanra u renesansnoj književnosti. 1660. Umro španski slikar Dijego Velaskes, jedan od najvećih u istoriji slikarstva, dvorski slikar španskog kralja Filipa IV. 1661. Portugal i Holandija potpisali sporazum…\n5. avgust - Dogodilo se na današnji dan\n1583. Hemfri Gilbert osnovao prvu englesku koloniju u Severnoj Americi, u Sent Džonu na Njufaundlendu. 1716. Austrijski princ Eugen Savojski sa armijom od 40.000 vojnika u bici kod Petrovaradina naneo težak poraz turskoj vojsci od 150.000 ljudi pod komandom Darnada Ali Paše. U bici poginulo oko 30.000 turskih vojnika. Godinu…\n1578. Pokušaj Portugala da zauzme Maroko propao porazom u bici kod Alkazarkivira, u kojoj su poginuli portugalski kralj Sebastijan, kralj od Feza i mavarski pretendent na presto. 1704. U Ratu za špansko nasleđe englesko-holandske snage zauzele španski grad Gibraltar. 1789. Parlament Francuske, tokom Francuske revolucije, ukinuo sve privilegije feudalaca. 1791.…\n31. avgust - Dogodilo se na današnji dan\n12. Rođen rimski car Kaligula, zapamćen kao jedan od najgrotesknijih istorijskih likova. Njegove ekstravagancije, poput navodne namere da svog konja proglasi konzulom, doprinele su tome da ga smatraju psihički poremećenim. Vladao od 37. do 41, kada je ubijen u zaveri pretorijanaca. 1290. Kralj Edvard I objavio proklamaciju o progonu Jevreja…\nSalata od belog mesa i susama\nFantastičan kiseli kupus sa suvim rebrima\nOvi kuhinjski predmeti imaju kraći rok trajanja nego što mislite


HO,,Srcem za Modriču“ ponovo u Miloševcu *(FOTO) | Srcem za Modriču\nHome » AKCIJE » HO,,Srcem za Modriču“ ponovo u Miloševcu *(FOTO)\nPosted on 4 Decembra, 2016 by maric in AKCIJE, NOVOSTI // 1 Comment\nKada smo pravili u junu akciju dobrovoljnog davanja krvi, tada su nas u toj akciji podržali svojim prisustvom i uprava kao i članovi Društva dobrovoljnih davalaca krvi ,,Rafinerija ulja Modriča“ i tada smo dogovorili uzajamnu saradnju na poljima davalaštva krvi.\nTako je i danas u Miloševcu po drugi put oganizovana akcija davanja krvi koju zajedno organizuju Društvo dobrovoljnih davalaca krvi ,,Rafinerija ulja Modriča“ i Mjesna zajednica Miloševac i ovom prilikom HO ,,Srcem za Modriču“ dobila je poziv da sa svojim članstvom prisustvuju ovom događaju.\nNa ovaj poziv članovi naše organizacije munjevito reaguju i brzo se dogovaraju da u sastavu: Bojan Milešić, sveštenik Jadranko Stojanović,Tanja Popović Simić, Milica Stefanović i Milomir Arsić prisustvuju ovoj akciji i svojim davanjem krvi podrže rad ovog društva i ovu akciju.\nO ovoj akciji više će nam reći predsjednik izvršnog odbora HO Bojan Milešić:\n– „Danas smo opet bili na visini zadatka i učinismo još jedno dobro djelo. Danas smo davanjem krvi možda nekome spasili život. Kako kaže narod: ,,Naše malo nekome znači puno“. Zahvaljujem se DDDK ,,Rafinerija ulja Modriča“ na pozivu da prisustvujemo ovom događaju i radujemo se novim akcijama jer, kako se kaze, „Drvo na drvo se naslanja“, a tako i naše dvije organizacije koje imaju zajednički cilj da nekome pomognu u životu. Ovo je drugi put da smo u kratko vrijeme u Miloševcu, samo prije par mjeseci u ovu mjesnu zajednicu smo donijeli 12 paketa hrane i higijenskih namirnica i tu ne stajemo. HO ,,Srcem za Modriču“ do kraja 2016. godine kao i u 2017. godini sprema nove akcije humanitarnog karaktera. – rekao je Bojan.\nNa današnjoj akciji bio je i naš novi član Milomir Arsić koji je rekao sledeće:\n– „Počastvovan sam pozivom da budem član Humanitarne organizacije ,,Srcem za Modriču“. Prateći rad organizacije putem interneta uvidio sam koliko ozbiljno ovi mladi ljudi rade i koliko želje i htjenja ima u njima da pomognu drugima. Danas sam dao po treći put krv i biće mi drago ako sam sa svojom krvi nekome možda spasio život. Rado ću se i ubuduće odazvati pozivu u bilo koju akciju humanitarnog karaktera jer mnogo je ljudi kojima treba pomoć.- zaključio je Milomir.\nHO,,Srcem za Modriču“ ponovo u Miloševcu *(FOTO) – modričaINFO


Predstavnici italijanske Grupe „Paoleti”, koji su zainteresovani za ulaganja u oblasti tretmana i sakupljanja gradskog otpada, posjetili su Glavni grad, gdje su sa predstavnicima gradske uprave razgovarali o mogućnostima saradnje. Oni su obišli gradska preduzeća „Deponija” i „Čistoća”, a u razgovoru sa menadžerom Marjanom Junčajom izložili su svoje ekspertize koje bi mogle da budu od koristi Podgorici kada je je riječ o unapređenju selektivnog sakupljanja otpada, kao i tretmana deponijskog biogasa.\nLućano Pjaćenti, direktor javno-privatnog preduzeća za tretman otpada – „Gesenu”, koje je Grupa „Paoleti” osnovala sa Gradom Peruđom, predstavio je način funkcionisanja te kompanije u regiji Umbrija i izrazio zainteresovanost da sličnu saradnju uspostave i sa Podgoricom. On je istakao da je ovaj segment komunalne djelatnosti trenutno veoma cijenjen u Italiji koja ulaže velike napore u poboljšanje tretmana i sakupljanja otpada. Ocjenjujući da je Podgorica veoma čist grad, Pjaćenti je izrazio uvjerenje da bi zajedničkom saradnjom mogli da se ostvare benefiti na polju dugoročnog upravljanja otpadom.\nGrupa „Paoleti” je vodeća firma za sakupljanje i odlaganje gradskog otpada u Italiji sa 3.500 zaposlenih. Osim, u italiji prisutni su i u Egiptu i još nekim afričkim zemljama.


EU. Pesticides. Maximum Residue Levels: Annexes II, III, IV, VII, Regulation 396/2005/EC, last amended by Regulation (EU) 2020/1565, 28 October 2020\nLast updated 15 April 2021. Database contains 122724 unique substances/entries.\npendimethalin (ISO); N-(1-ethylpropyl)-2,6-dinitro-3,4-xylidene


viktorija - Vesti - Svet Plus\nviktorija najnovije vesti\nViktorija Semjonova daje recept za radikalno čišćenje creva!\nViktorija Semjonova daje recept za radikalno čišćenje creva! Ovaj napitak se konzumira tri puta dnevno po pola čaše pre obroka! Glavni cilj čišćenja creva jeste da pomognemo probavnim organima da bolje rade svoj posao i vratimo rad creva u normalu.\nViktorija Sikret na ivici propasti! Prvi put posle 24 godine čuvena revija neće biti održana! Čelni ljudi ove kompanije su potvrdili da ove godine nećemo uživati u modnom spektaklu...\nSerija "Viktorija" čuvene spisateljice Dejzi Gudvin samo na RTS-u vikendom! Početak značajnog uvida u život jedne od najvećih vladarki u istoriji. Kvalitetna produkcija i nagrađivani glumci, stvarni događaji koji se zasnivaju na dnevnicima kraljice.\nDejvid i Viktorija Bekam dolaze na Sveti Stefan?!\nDejvid Bekam i njegova supruga bivša manekenka Viktorija Bekam doći će na Sveti Stefan, ali je njihov dolazak obavijen velom tajne.\nViktorija i Dejvid Bekam se razvode? Evo šta je razlog!\nNedugo posle kraljevskog venačnja Princa Harija i Megan Markl, procurile su informacije da se jedan od najlepših poznatih parova razvodi – Viktorija i Dejvid Bekam.\nZadruga: Gordana Džehverović ošamarila Teodoru i skinula joj naočare! ..\nU toku prethodne večeri u rijalitiju "Zadruga" organizovana je "Igra istine" u kojoj su Teodora Džehverović i Anđelo Ranković objasnili zadrugarima zbog čega su imali poslednju svađu. Gordana Džehverović se iznervirala, ošamarila Teodoru i skinula joj naočare!\nZadruga: Saška Karan u raspravi sa Viktorijom, ispričala sve o svom braku! ..\nU rijalitiju "Zadruga", Saška Karan u raspravi sa Viktorijom, ispričala sve o svom braku!\nZadruga: Mića ne veruje u muško-ženske odnose, Viktorija oštro o dvoje ..\nNeke emocije u rijalitiju "Zadruga" su isplivale na površinu, ipak ukućani nerado pričaju o svom odnosu. Lepi Mića ne veruje u muško - ženske odnose, Viktorija oštro o odnosu dvoje zadrugara!\nZadruga: Još jedna svađa, ti si bolesna u mozak, vikala je Saška Karan! ..\nU rijalitiju "Zadruga" još jedna svađa, ovoga puta između Saške Karan i Viktorije. Ti si bolesna u mozak, vikala je Saška!\nZarada Dejvida Bekama preko milion funti mesečno!\nDejvid Bekam je pre više od četiri godine prestao da igra fudbal, a njegova zarada neprekidno raste. Pitate se kako?


VRANJEŠ NA TRENINGU ‘ZMAJEVA’ IZAZVAO BURNE REAKCIJE: EVO KAKO JE ON REAGIRAO | Hayat.ba\nVRANJEŠ NA TRENINGU ‘ZMAJEVA’ IZAZVAO BURNE REAKCIJE: EVO KAKO JE ON REAGIRAO\nBurne reakcije izazvao je bivši reprezentativac BiH i nogometaš AEK-a Ognjen Vranješ, koji je sinoć u Atini posjetio "Zmajeve" na treningu uoči utakmice u kvalifikacijama za Evropsko prvenstvo protiv Grčke, koja je na rasporedu večeras.\nNeki su podržali dolazak kontroverznog nogometaša na treningu, ali bilo je i onih koji su osudili njegov potez, jer smatraju da mu tu nije mjesto.\nInače, kao još jedan znak podrške bivšim saigračima, Vranješ je na svom Facebook profilu stavio i zastavu Grčke i BiH.


Nesreća ujedinila Srbe i Bošnjake | FOCUS\n« Jedinica za specijalne pjesničke operacije\nPrištinski imam kaže da su poplave božja kazna za Srbiju! »\nNesreća ujedinila Srbe i Bošnjake\nKatastrofalna poplava koja je prešla preko Bijeljine i zahvatila skoro celu Semberiju ujedinila je Srbe, Bošnjake i Rome. Međunacionalne trzavice su nestale, kao da ih nikada nije bilo, a humanost na delu je pokazala da je čovek uvek čovek, bez obzira na veru i naciju. Ovo je osnovni utisak koji su reporteri poneli iz unesrećene Bijeljine.\nPlavilo sve pred sobom: Negde ostale samo ruševine\nVoda se povukla iz većeg dela ovog grada. Ostala je u glavnom parku, crkvi Svetog Petra i Pavla u Mesnoj zajednici “Vuk Karadžić” – jednom od dva naselja koja su i dalje pod vodom.\nIpak, najvažnije je što su zahvaljujući predanosti naroda, izbegnute ljudske žrtve.\n– Imamo samo jednog poginulog, 72-godišnjeg Jekića. Ali hvala Bogu, svi drugi su se spasli zahvaljujući brzoj akciji svih. Nije se gledalo ni ko je koje vere, ni koje nacije. I sada, dok se situacija polako dovodi u normalu to jedinstvo ne posustaje. Ljudi pomažu sa svih strana, a upravo nam je stigla velika pošiljka humanitarne pomoći iz Janje, uglavnom vode koja je zbog otežanih komunikacija, sada glavni prioritet. Međutim, ne treba nikoga izdvajati, jer svi smo zaista kao jedan – priča predsednik Skupštine opštine Dragan Đurđević.\nModrice po rukama svedoče kako se i sam borio da spasi što se spasti može iz svoje kuće. Ipak, uglavnom je u Kriznom štabu gde koordinira pomoć.\nSve probleme lako reše: Adis Imamović i Zoran Demonjić\nU pet prihvatnih centara trenutno je oko 1.000 ljudi, a još oko 2.000 su se snašli kod rođaka i prijatelja.\n– Nesreća nas je ujedinila i zaista smo svi solidarni – potvrđuje i 27-godišnji Adis Imamović, iz Civilne zaštite koji je odgovoran za prihvatni centar u OŠ “Vuk Karadžić”.\nTamo se trenutno nalazi oko 50-ak najugroženijih, a na početku poplava, brinuli su o njih 300.\nHvala rodbini: Mirela Dragićević\nI Adisa, kao i mnoge druge u Bijeljini, svakodnevno su pozivali rođaci i prijatelji iz dijaspore.\nPomoć Roma iz Berlina\nU Bijeljini je dosta romskih porodica u dijaspori, a najviše ih živi i radi u Berlinu.\nDragiša Ostojić, koji takođe radi u ovom gradu, pokušavao je da spasi što se spasti može iz kuće prijatelja Begzada Gusića.\n– Javio mi se telefonom da uskoro kreće, jer su se Romi iz Berlina organizovali i sakupljaju značajnu humanitarnu pomoć. Nema sada vremena da se priča o veri i naciji. Moramo svi delovati kao jedan – kategoričan je Ostojić.\n– Rođak Muhamer Alagić iz Ulma u Nemačkoj zove na svakih nekoliko sati. Brine, želi da pomogne. Dijaspora sa strahom i zebnjom prati šta se događa jer se ovakva tragedija nije dogodila u proteklih 1.000 godina – veli Adis i dodaje kako ljudi velikog srce danonoćno pomažu.\n– Možete li poverovati da nam uz sve ono neophodno, donose i torte i jagode. Naravno, njima se najviše raduju mališani.\nNekoliko stotina metara dalje, 50-godišnji Zoran Demonjić iz opštinskog Crvenog krsta rukovodi smeštajem izbeglih u Sokolski dom. I tu se broj korisnika drastično smanjio, a u preuređenoj fiskulturnoj sali sada ih je oko 80-ak, mahom Roma.\n– Potrebni su nam voda, hrana za bebe, konzerve i higijena – priča Demonjić.\nSa Adisom je u stalnoj telefonskoj vezi, pa kada nekome od njih zafali nešto što u drugom prihvatnom centru ima više, u roku od 20 minuta problem se reši.\nMilorad Panić, predsednik MZ Vuk Karadžić koja je i dalje pod vodom, kaže da će trebati meseci kako bi se situacija iole normalizovala, ali da najveći problem prave trošne kuće koje su zbog poplava pred rušenjem.\nPumpa 20 evra na sat\nBraća, Fadil (42) i Burduš (26) Hudanović su iz Nemačke stigli za nikad kraće vreme. Došli su da pomognu Bijeljini, ali i vide šta je sa njihovom imovinom. Ipak, susreli su se sa ružnom stranom tragedije.\n– Verujem da nam je šteta na kući oko 15.000 evra, ali najporaznije od svega je što su nam tražili po 20 evra za sat vremena korišćenja pumpe za odvod vode. Zar je moguće da neko želi da zaradi na ljudskoj nesreći – vele ovi mladići.\nU ovom naselju, u Ulici Arsenija Čarnojevića, Mirela Dragićević (34) sa dvomesečnom bebom Minom i još dvoje dece, za dlaku je izbegla najgore. Imali su sreće da im je voda došla samo do kućnog praga.\n– Imamo rodbinu od Austrije do Amerike i svi bukvalno zovu na svakih nekoliko sati. Svima veliko hvala – veli Mirela.\nPesnikinja bratstva ratno dete\nMiljana Stević, mlada autorka pesme o poplavama koja je uzdrmala zemlje regiona živi u Novom Sadu, gde je došla iz Ugljevika u Republici Srpskoj. Stevićeva, koju na internetu nazivaju modernom Desankom Maksimović, ratno je dete. Rođena je 1992. godine.\nPesmu, o planu sestara Save i Drine da se izliju kako bi izmirile posvađanu braću na Balkanu i sve bratske narode podsetile na jedinstvo i na veru u boga, napisala je nakon katastrofalnih poplava koje su zadesile Srbiju, Bosnu i Hercegovinu i Hrvatsku, u kojima je do sada stradalo nekoliko desetina ljudi, a na hiljade ostalo ičega. Mlada Novosađanka je podelila pesmu uz reči “Pomozimo braći, svi ko jedan”, a njeno delo je u jednom danu prosledilo tri hiljade korisnika ove mreže iz regiona i šire.\nOvaj unos je objavljen 23. Maja 2014., 06:06 i pohranjen je kao .. Sve odgovore na ovaj unos možete pratiti pomoću RSS 2.0. Možete preskočiti na kraj i ostaviti komentar. Pinganje trenutno nije dozvoljeno.


Oct 15, 2019 robotika\nDruštveni uticaj robota na ljude i nesigurnosti koje može da donese ne treba potcenjivati. Istraživanje sprovedeno od strane kompanije Kaspersky i Univerziteta u Gentu pokazalo je da roboti mogu efektivno da izvuku osetljive informacije od ljudi koji im veruju, ubeđujući ih da preduzmu nebezbedne aktivnosti. Na primer, u određenim scenarijima, prisustvo robota može da ima veliki uticaj na volju ljudi da odaju pristup bezbednim zgradama.\nSvet se ubrzano kreće ka povećanoj digitalizaciji i mobilnosti usluga. Mnoge industrije i domaćinstva se snažno oslanjaju na automatizaciju i korišćenje robotskih sistema. Prema nekim procenama, ovo poslednje će postati norma za dobrostojeća domaćinstva do 2040. Trenutno, većina ovih robotskih sistema je na nivou akademskog istraživanja i još je rano pričati o uspostavljanju sajberbezbednosnih mera. Međutim, istraživanje kompanije Kaspersky i Univerziteta u Gentu pokazalo je novu i neočekivanu dimenziju rizika povezanog sa robotikom – društveni uticaj koji ima na ljudsko ponašanje, kao i potencijalnu opasnost i vektor napada koji donosi.\nIstraživači su se fokusirali na uticaj određenog društvenog robota, onog koji je dizajniran i programiran za interakciju sa ljudima koristeći humanoidne kanale, poput govora ili neverbalne komunikacije, na gotovo 50 učesnika. Pod pretpostavkom da se društveni roboti mogu hakovati, i da je napadač uspostavio kontrolu u ovom scenariju, istraživači su predvideli potencijalni bezbednosni rizik povezan sa situacijom u kojoj robot aktivno utiče na korisnike da preduzmu određene aktivnosti uključujući:\n· dobijanje pristupa ka nedozvoljenim prostorima. Robot je postavljen blizu bezbednosnog ulaza u zgradu u centru Genta u Belgiji i pitao je zaposlene da li može da ih prati kroz vrata. Uobičajeno, prostoru se može pristupiti prislanjajući bezbednosnu karticu na čitač pristupa pored vrata. Tokom eksperimenta, nisu svi zaposleni poslušali zahtev robota, ali 40% njih je otključalo vrata i dopustilo robotu da uđe u obezbeđeni prostor. Međutim, kada je robot pozicioniran kao dostavljač pice, držeći kutiju dobro poznatog brenda, zaposleni su spremno prihvatali njegovu ulogu i delovali manje skloni da preispituju njegovo prisustvo ili razloge zbog kojih mu treba pristup obezbeđenom prostoru.\n· pribavljanje osetljivih informacija. Drugi deo studije fokusirao se na pribavljanje ličnih informacija koje se tipično koriste za resetovanje šifri (uključujući datum rođenja, prvi auto, omiljenu boju, i slično). Opet, društveni robot je korišćen, ovaj put pozivajući ljude na prijateljski razgovor. Od svih, osim jednog učesnika, istraživači su uspeli da pribave lične informacije brzinom od jedne stvari po minuti.\nKomentarišući rezultate eksperimenta, Dmitri Galov (Dmitry Galov), istraživač bezbednosti u kompaniji Kaspersky, rekao je: „Na početku istraživanja izučavali smo softver koji se koristi u razvoju robotičkog sistema. Zanimljivo je da smo otkrili da dizajneri prave svesne odluke da isključe bezbednosne mehanizme i umesto toga se fokusiraju na razvoj komfora i efikasnosti. Međutim, kako su rezultati našeg eksperimenta pokazali, developeri ne bi trebalo da zaborave na bezbednost kada se završi faza istraživanja. Pored tehničkih razmatranja postoje ključni aspekti o kojima treba brinuti kada je reč o bezbednosti robotike. Nadamo se da će naš udruženi projekat i ulazak u polje sajberbezbednosti robotike sa kolegama sa Univerziteta u Gentu ohrabriti druge da prate naš primer i podići nivo svesti o ovom pitanju.”\nToni Belpeme (Tony Belpaeme), profesor veštačke inteligencije i robotike na Univerzitetu u Gentu dodao je: „Naučna literatura ističe da je poverenje u robote i naročito društvene robote realno i da može biti iskorišćeno za ubeđivanje ljudi da preduzmu određene aktivnosti ili otkriju informacije.\nGeneralno, što je više robot nalik ljudima, veća je njegova moć da ubedi i uveri. Naš eksperiment je pokazao da to može nositi značajan bezbednosni rizik: ljudi nastoje da ih ne razmatraju, pretpostavljajući da su roboti dobronamerni i pouzdani. Ovo nosi potencijalni rizik za maliciozne napade i tri studije slučaja o kojima se raspravlja u izveštaju su samo deo bezbednosnih rizika u vezi sa društvenim robotima. Zato je neophodno sarađivati sada kako bi se razumeli i oslovili nastajući rizici i ranjivosti – isplatiće se u budućnosti.”


Zdravlje je tema koja postaje sve važnija u poslovnom svijetu. Sve više i više poduzeća prepoznaje upravo ''zdrave i zadovoljne zaposlenike'' kao faktor uspjeha i razvoja. Pravilna zdravstvena zaštita na radu, ne samo da poboljšava dobrobit pojedinca, već i učinkovitost i motivaciju zaposlenika na radnome mjestu. Investiranje u zaposlenike stvara win-win situaciju u kojoj pogodnosti ostvaraju i zaposlenici i poslodavci.\nUkoliko se mjere za promicanje zdravlja unutar poduzeća provode na pravi način, može doći do smanjenja dana bolovanja, poboljšanog radnog okruženja, povećane produktivnosti, a ujedno s time i do dugoročnih smanjenja troškova.\nNaše usluge uključuju ponude kolektivnih zdravstvenih osiguranja prilagođenih za uspješnu dugoročnu zdravstvenu zaštitu na radu.\nViše informacija o fit4company programima


Prikaz govora poslanika Aleksandar Senić\nUredu. Dakle, poslanička grupa NDS neće podržati predlog ovog zakona, jer se ovim zakonom omogućava vršenje represije nad poreskim obveznicima, a da poresku upravu apsolutno niko ne kontroliše. Po nama postoji mogućnost da se uz ovakav rad poreske uprave desi da više neće imati od koga da se naplati porez.\nTakođe, postavljamo i pitanje – zašto se uz ovaj zakon o poreskom postupku i poreskoj administraciji ne donese i zakon o kontroli trošenja budžetskih sredstava i zašto budžetska inspekcija ne radi svoj posao? Dakle, zašto se bolje i jače ne kontrolišu lokalne samouprave i ministarstva, javna preduzeća, jer je očigledno da je ogroman deficit ove godine i da je za 21 milijardu dinara veći budžetski deficit u prvih pet meseci ove godine nego prošle godine.\nImamo primer kontrole poreske uprave od strane Zaštitnika građana gde je on 8. januara ove godine, dakle, nije bio prethodni ministar finansija već gospodin Lazar Krstić, gde Zaštitnik građana kaže da poreska uprava pri Ministarstvu finansija nije postupila po preporuci Zaštitnika građana da građanima kojima je mesecima zaračunavala kamatu na kamatu, a pošto je Ustavni sud takav obračun ocenio kao neustavan, vrati novac.\nTo je konstatacija zaštitnika građana koji ima stav da se državni budžet ne sme puniti naplaćivanjem zelenaških kamata od građana suprotno odredbama Ustava. Dakle, poresku upravu apsolutno niko ne kontroliše, čak se oglušavaju i o preporuke Zaštitnika građana.\nSamim tim, ovim što usvajamo danas ovaj zakon meni izgleda kao da dajemo vatreno oružje nekom detetu koje ne zna tim vatrenim oružjem da rukuje.\nTakođe, javlja se i veliki problem lošeg i neadekvatnog odnosa poreznika koji su u kontaktu sa poreskim obveznicima kroz neljubaznost, nekorektnost u ophođenju, osionost, birokratski manir i nespremnost da se neki problem razume. Samim tim sve što se radi sada, u poreskoj upravi utiče na to da se sve više ljudi opredeljuje ili ima nameru da prelazi u sivu ili crnu zonu i na taj način će naš budžet ostati i bez trenutnih prihoda.\nMinistar kaže da je poreska uprava bila rigidna i nefleksibilna. Ja bih pre rekao, neljubazna i nestručna.\nPostoji niz, što namernih, što nenamernih slučajeva gde je poreska uprava prekršila zakon i protivno zakonu, donela rešenje o naplati javnih prihoda, koji realno ne postoje.\nDalje, ministar kaže da se nekada više isplatilo da se krši propis nego da se plaća poreska obaveza. Uz donošenje ovog zakona će se više isplatiti da se ugasi preduzeće ili radnja, da se pređe u sivu ili crnu zonu, i samim tim, da se još manje plaća porez.\nTakođe me interesuje, kako uz pomoć ovog zakona, gospodin ministar, ili poreska uprava namerava da kontroliše crnu zonu. Dakle, kako će se kontrolisati neko ko nema registrovanu delatnost?\nTakođe, interesuje me i stav ministra o tome da li građani neće, ili nemaju mogućnost da plaćaju.\nDakle, da li se utaja poreza vrši zbog toga što neko ne želi to da plati ili, jednostavno nije u mogućnosti da plati svoje doprinose.\nVideo sam i konstataciju da je intencija ovog zakona, da se likvidnost ne obezbeđuje neuplaćivanjem poreske obaveze, već na finansijskom tržištu.\nKako neko, ko je već nelikvidan može da obezbedi likvidnost na finansijskom tržištu?\nDakle, slažem se da je nedopustivo da država kreditira gubitaše, ali s druge strane je potpuno nelogično da neko ko je nelikvidan može da obezbedi likvidnost na finansijskom tržištu.\nNaša poslanička grupa je podnela 10 amandmana, od kojih su dva ključna. Šta se dešava kada rešenje pošaljete poreskom obvezniku običnom poštom, a posle 15 dana od prijema tog rešenja u pošti, dakle, od trenutka slanja, ne od trenutka prijema rešenja, se smatra rešenje pravosnažno.\nDa li znate da u određenim selima pošta stiže samo jednom nedeljno? Ako se recimo, tog dana poštar razboli, poreski obveznik iz tog sela neće dobiti rešenje na koje će moći da uloži žalbu, jer će samim tim sledeće nedelje postati pravosnažno.\nTakođe, predvideli smo i amandmanima da poreska uprava ima obavezu da šalje opomene u roku od 30 dana od dana kada se utvrdi da postoji poreski dug.\nIz iskustva je zaključeno da poreska uprava ne reaguje u svim situacijama i samim tim dolazi do nagomilavanja poreskog duga, tj. kamate, a onda kamata ponekad pređe i glavni dug, i jednostavno poreski obveznik nije u mogućnosti da ga isplati.\nJoš jednom da ponovim, poslanička grupa NDS, ZZZS i Zeleni Srbije neće glasati za ovaj zakon jer smatra da se njime omogućava poreskoj upravi da vrši represiju nad poreskim obveznicima, a sa druge strane ne uvodi nikakva kontrola nad radom poreske uprave. Hvala.\nZbog istine i zbog toga što javnost ima pravo da zna, ja želim da citiram iz ekspozea premijera, dakle, rekao je da će se antirecesione mere ekonomske politike odnositi i na vremenski ograničene poreske olakšice prilikom zapošljavanja novih radnika. Što konstatujemo, i morate da priznate da se radi o ovom zakonu o kome danas pričamo. Ovim merama bi posebno bila posvećena pažnja najugroženijim grupama stanovništva, mladim ljudima na samom početku karijere i ljudima koji su na samom kraju karijere. Dakle, to je ekspoze.\nObrazloženje zašto je odbijen amandman. Amandman se ne prihvata iz razloga što procenti povraćaja poreza opredeljeni predloženim rešenjem garantuju ravnopravni tretman svih nezaposlenih, bez obzira na godine starosti. Mišljenje o amandmanima je opet potpisao premijer. Dakle, Aleksandar Vučić. Ministar kaže da je naša namera tj. Ministarstva finansija bila da svi imaju ravnopravan tretman, što je apsolutno u suprotnosti sa ekspozeom premijera. Dakle, jednostavno premijer nije pričao o tome šta sadrže već postojeći zakoni, već to šta će biti promenjeno. Vi menjate zakon, ono što je premijer naveo u ekspozeu niste uradili. Uradili ste suprotno onome što je premijer naveo. Dakle, odustajete već na prvom zakonu od ekspozea premijera. Javnost o tome treba da sudi. Mislim da sam bio dovoljno jasan. Hvala.\nZahvaljujem gospođo predsednice.\nŽelja predlagača amandmana je bila da se efekti primene ovog zakona dostavljaju Narodnoj skupštini. Imamo situaciju da je zakon došao u proceduru bez javne rasprave, čime je prekršena težnja premijera da se Vlada pridržava dva strateška dokumenta, gde je jedan Nacionalna strategija za borbu protiv korupcije, koja predviđa da se svi zakoni pre donošenja upute na javnu raspravu.\nNaša intencija je bila da rad parlamenta približimo što više javnosti i da zaista od parlamenta napravimo kontrolni mehanizam za rad Vlade. Zbog toga smo i tražili upućivanje izveštaja od strane Ministarstva finansija parlamentu. Očigledno da je amandman odbijen zbog toga što se već rezultati objavljuju u biltenu. Mi smatramo da je to nedovoljno i da treba i zvanično obavestiti parlament. Ostajemo pri ovom amandmanu. Naravno, ne očekujemo da većina izglasa. Hvala.\nPoštovani gospodine predsedavajući, poštovani gospodine ministre, na današnjem dnevnom redu imamo tri zakona o zajmovima i kreditima i NDS će se opredeliti, shodno odgovorima koje dobijemo od gospodina ministra, da li ćemo ove ugovore podržati ili ne.\nNesporno je da je kredit, tj. zajam od milijardu američkih dolara veoma povoljan i da takve kredite nismo imali u poslednje vreme, ali naše pitanje je, s obzirom na to da je članom 3. Zakonom o budžetu Republike Srbije predviđeno da Vlada UAE da kredit za podršku Republici Srbiji u iznosu od tri milijarde evra, a dobijamo samo milijardu dolara, da li je zaista istinita konstatacija gospodina ministra da saradnja sa UAE napreduje kako treba? To je bio citat.\nDrugi kredit koji je u vezi navodnjavanja je obračunat u emiratskim dirhamima. To ovde niko nije pomenuo, osim da je protivvrednost 97 miliona dolara. Zakonom o budžetu Republike Srbije za 2014. godinu je predviđeno da krediti za navodnjavanje UAE budu u vrednosti od 275 miliona dolara, a mi ovim dobijamo kredit koji je manji od 100 miliona dolara, što takođe može da ukazuje na to da su se odnosi između UAE i Republike Srbije promenili u odnosu na decembar prošle godine kada je usvajan Zakon o budžetu.\nSpekuliše se da kredit koji će služiti za izgradnju sistema za navodnjavanje po ceni od 2,5% kada se saberu svi troškovi koji postoje u ugovoru je 3,5%, ali i 3,5% je izuzetno povoljna cena za ovakvu vrstu kredita.\nUgovorom je predviđeno da pravo na povlačenje zajma ističe 31. decembra 2017. godine. Do tada Srbija mora da izgradi, s obzirom na to da je u pitanju projektno finansiranje, mora da prvo obavi sve javne nabavke po međunarodnim standardima, a onda i da izgradi, tj. realizuje sve projekte. Da li su projekti spremni i da li postoji realna mogućnost da oni zaista budu realizovani do kraja 2017. godine?\nTakođe, ugovorom je predviđeno da u roku od šest nedelja od dana zaključenja ugovora, a ugovor je zaključen 6. marta ove godine, Republika Srbija formira jedinicu za sprovođenje projekta. Naše pitanje je da li je ta jedinica formirana? Takođe se precizira i da na čelu jedinice za sprovođenje projekta se nalazi kvalifikovan i iskusan inženjer koga fond smatra prihvatljivim, UAE smatra prihvatljivim, a jedinicu će činiti adekvatno domaće tehničko računovodstveno i administrativno osoblje koje fond smatra zadovoljavajućim. Naše pitanje je da li je izabran inženjer koji će biti na čelu jedinice za sprovođenje projekta?\nČlanom 5. tačka 7) je predviđeno da zajmoprimac, tj. Republika Srbija preduzima odgovarajuće mere kako bi stekla vlasništvo nad zemljištem ili pravo na zemljište, što znači da još uvek nemamo regulisane imovinsko-pravne odnose za zemljište gde će projekti biti realizovani. Da li preduzete odgovarajuće mere i da li je Republika Srbija stekla vlasništvo nad zemljištem i kada će?\nIstim članom tačka 14) predviđeno je da je obostrana namera zajmoprimca i fonda da nikakav spoljni dug nema prioritet u odnosu na zajam po osnovu zaloge koja je nakon zaključenja ovog ugovora uspostavljena nad državnom imovinom. Možemo li da znamo koju zalogu je dala Republika Srbija kao obezbeđenje za vraćanje ovog kredita?\nNajinteresantnije je, osim što je kredit u emiratskim dirhamima, i to da u slučaju arbitraže trećeg, onog odlučujućeg sudiju imenuje Generalni sekretar Arapske lige, verovatno po šerijatskom pravu. Naše pitanje je koliko imamo stručnjaka za šerijatsko pravo u Srbiji i da li možemo da adekvatno pariramo ukoliko dođe do arbitraže?\nPrilogom 2. ovog ugovora je predviđeno da projekat obuhvata razvoj 13 poljoprivrednih lokacija pretežno u Vojvodini sa ukupnom površinom od 24.000 hektara. Ja sam i vas ministre pre pet ili šest meseci pitao – kako se vrši izbor lokacija gde će biti realizovani ovi sistemi za navodnjavanje? Koji su kriterijumi za izbor tih lokacija i kada će na red doći individualni poljoprivredni proizvođači? Ovde smo čuli diskusije određenih kolega koji kažu da se individualna poljoprivredna gazdinstva ne mogu razviti bez određene podrške kakva je ova, a ja njima kažem da ovo neće ići individualnim poljoprivrednim proizvođačima.\nSledeće pitanje – da li će biti obezbeđen kredit ili podrška za individualne poljoprivredne proizvođače i razvoj individualnih sistema za navodnjavanje?\nPostoji jedna nejasnoća koja se nalazi u obrazloženju ovog zakona gde piše da je za ovu fazu Republika Srbija primila 31.000 ha na 11 lokacija, a u prilogu ugovora sa Ujedinjenim Arapskim Emiratima piše da je u pitanju 24.000 ha na 13 lokacija.\nAko možete samo da precizirate da li je u pitanju 24.000 ili 31.000 ha i da li ima 11 ili 13 lokacija i takođe ako možete da nabrojite te lokacije, da konačno znamo gde će biti usmerena ova sredstva za koja treba da glasamo. Hvala.\nNisam zadovoljan odgovorom, pa ako može gospodin ministar da objasni, odnosno da da malo više detalja.\nAko kažete da zaista postoje dobri odnosi između Ujedinjenih Arapskih Emirata i Republike Srbije, da li to znači da će ono što je predviđeno Zakonom o budžetu Republike Srbije za 2014. godinu, dakle tri milijarde evra kredita, to pitam zbog toga što su ovo izuzetno povoljna sredstva i dobro je da bude tih kredita što više za refinansiranje obaveza a nikako za novo zaduživanje, što na žalost ova Vlada radi, da li će tri milijarde evra kredita biti odobreno ove godine i do kada? Takođe, koji je rok ili kada naši individualni poljoprivredni proizvođači mogu očekivati kreditne linije za razvoj svojih ličnih sistema za navodnjavanje? Hvala.\nPoštovana gospođo predsedavajuća, poštovani gospodine ministre, koleginice i kolege narodni poslanici, Nova demokratska stranka neće glasati za ove zakone, jer se usvajanjem ovih zakona ne rešava problem visoke nezaposlenosti u Srbiji i osim toga što ovi zakoni nisu u skladu sa dobrom poreskom praksom, njihovo usvajanje znači pogoršanje standarda zdravstvenih radnika, produžavanje liste čekanja i vremena lečenja i pogoršanje stanja u celokupnom zdravstvenom sistemu Srbije.\nGlavno obeležje ovih zakona je odsustvo javne rasprave i prvo pitanje koje postavljam predstavniku Vlade je - kako je Vlada mogla da uputi ovaj predlog na usvajanje bez održane javne rasprave?\nDa li ste konsultovali udruženja pacijenata, s obzirom da se ovim zakonima smanjuju sredstva Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje? Da li ste dali priliku ljudima koji su mlađi od 30 ili stariji od 45 godina, koji će u izmenama ovih zakona biti u lošijoj poziciji da ostvare radni odnos i šta oni misle o tome?\nPremijer Vučić je u svom ekspozeu naveo dva strateški važna dokumenta kojih će se Vlada pridržavati u svom radu. Jedan od njih je i Nacionalna strategija za borbu protiv korupcije u Republici Srbiji. Ta strategija, između ostalog, predviđa i uvođenje zakonske garancije da će u svim slučajevima usvajanja propisa prethoditi javne rasprave i da će predlozi sa tih rasprava biti razmotreni.\nTakođe, ona predviđa i da će se uspostaviti mehanizam kojim bi se zainteresovanim strankama i javnosti omogućilo učešće u postupku donošenja propisa na svim nivoima vlasti. Ovakvom procedurom, to jest donošenjem zakona bez javne rasprave, se ne poštuje jedan od dva strateški važna dokumenta koje je premijer Vučić naveo u svom ekspozeu.\nDa se razumemo, moja diskusija nije usmerena samo na poštovanje procedure, već i na loše efekte koji se postižu ovim zakonom. Postojeće zakonsko rešenje predviđa da mlađi ljudi od 30 godina i stariji od 45 godina prilikom zapošljavanja, tj. poslodavci koji njih zaposle budu oslobođeni svih doprinosa i poreza. Sada se to oslobođenje smanjuje na odnos od 65 do 75%, u zavisnosti od broja novozaposlenih.\nPo evidenciji Nacionalne službe za zapošljavanje, 31. marta ove godine je bilo više od 210.000 nezaposlenih mlađih od 30 godina, kao i preko 280.000 starijih od 45 godina koji su u potrazi za poslom. Po postojećim zakonima, koje danas menjate, oni su imali apsolutno oslobođenje, nije bio uplaćivan nikakav doprinos na njihove zarade. Sada to smanjujete na 65 do 75%, u zavisnosti od broja novozaposlenih.\nPo nama je ovo zakon koji se odnosi samo na one koji imaju između 30 i 45 godina, dakle, jedva 300.000 nezaposlenih od ukupno preko 790.000, što znači da se ovaj zakon odnosi samo na 40% nezaposlenih građana Srbije.\nInteresuje me kako će mladi ljudi doći do posla? Ako imamo na tržištu rada ljude bez radnog iskustva, koji npr. imaju 25 godina i s druge strane, imamo neke koji su stariji 35 ili 40 godina, zašto bi se poslodavac opredelio za nekog bez iskustva, za pripravnika, a ne za nekog sa radnim iskustvom, kada ima isto poresko oslobođenje, bez obzira koga od njih dvoje angažuje?\nTakođe, ovim Predlogom zakona, ljudi koji imaju 45 ili preko 55 godina mogu da se smatraju odbačenim. Postojeće zakonsko rešenje je omogućavalo njihovim poslodavcima da budu oslobođeni svih doprinosa za njihove zarade, a sada se to oslobođenje koje je bilo 100% smanjuje na iznos od 65 do 75%.\nMi smo dali amandmane kojima predviđamo da se stimuliše zapošljavanje ljudi ispod 30 i preko 55 godina više nego onih od 30 do 55 godina, da teško zapošljive kategorije imaju veće poresko oslobođenje u odnosu na ljude koji su u najboljim godinama.\nTakođe, interesuje nas zbog čega se izbegava nadzorna uloga Narodne skupštine? Imamo situaciju da nema javne rasprave i da se izveštaji o primeni ovog zakona ne upućuju Narodnoj skupštini. Mi smo dali amandman kojim je predviđeno da ministarstvo na svaka tri meseca izveštava Narodnu skupštinu o primenama ovog zakona, bez obzira što se to objavljuje u biltenu, ali i da Narodna skupština zvanično bude o tome obaveštena.\nKada je u pitanju Zakon o doprinosima za obavezno socijalno osiguranje, imamo informaciju da prema istraživanjima dve nezavisne evropske organizacije – Evropskog zdravstvenog potrošačkog indeksa i AISP-a, srpsko zdravstvo je najlošije u Evropi, na poslednjem mestu u pogledu ocene stanja zdravstvene zaštite.\nKrajem prošle godine smo imali debatu u Narodnoj skupštini po tom pitanju, gde su predstavnici Ministarstva zdravlja saopštavali da to nije istina i da u skladu sa sredstvima kojima raspolažu, a to je nekih npr. 1.000 dolara po pacijentu, oni ne mogu pružiti bolju zdravstvenu zaštitu od npr. Finske gde je obezbeđeno oko 5.000 dolara po jednom pacijentu.\nMoje pitanje je – kako mislimo da podignemo naš zdravstveni sistem ako Republičkom fondu za zdravstveno osiguranje oduzimamo i tih 1.000 dolara po jednom pacijentu, tačnije smanjujemo?\nTo navodi na zaključak da je očigledan suficit koji je gospodin ministar pomenuo u svom izlaganju u Republičkom fondu za zdravstveno osiguranje rezultat lošeg upravljanja sektora zdravstva, a ne dobrim stanjem u zdravstvu i da nam sredstva pretiču.\nŽelim da napravim osvrt na izlaganje gospodina ministra i postavim par pitanja, pošto je u svom izlaganju rekao da će rebalansom budžeta, ukoliko Republičkom fondu za zdravstveno osiguranje nedostaju sredstva, sredstva biti direktno iz budžeta transferisana. Koja je razlika ako se iz budžeta direktno transferišu sredstva u PIO fond ili u Republički fond za zdravstveno osiguranje?\nDrugo pitanje – zašto se ne obezbedi direktno oslobađanje plaćanja poreza i doprinosa, već se vrši refundacija? Dakle, opterećujemo administraciju time što se moraju podnositi neke prijave i posle će Ministarstvo finansija ili Poreska uprava refundirati troškove koje su poslodavci pre toga uplatili, a znamo da to može da kasni i imamo iskustva i sa trudničkim bolovanjem i sa porodiljama i da država obično kasni i zato ne plaća nikakve penale. Zašto se poresko oslobođenje ne vrši direktno, već kroz refundaciju?\nTreće pitanje, ako Republički fond za zdravstveno osiguranje zaista ima suficit, zašto smo dug prema farmaceutskim kućama prošle godine ovde pretvorili u javni dug države? Dakle, da vas podsetim, mada bi trebalo to da znate, da je Narodna skupština dug, koji je Republički fond za zdravstveno osiguranje imao prema farmaceutskim kućama, pretvoren u javni dug Republike Srbije.\nInteresuju me efekti primene zakona. U Predlogu zakona smo mogli da pročitamo da na 10.000 novozaposlenih novi prihod će ostvariti budžet od 500 miliona dinara. Koji je efekat zakona u smislu broja novozaposlenih? Dakle, šta su vaše prognoze, koliko će ljudi zasnovati novi radni odnos tj. otići sa Nacionalne agencije za zapošljavanje u narednom periodu posle stupanja na snagu ovog zakona? Hvala.\nZahvaljujem na iscrpnim odgovorima.\nŽelim, pošto ne znam da li se ste sa dobrom pažnjom pratili premijera Vučića, on je rekao, citiram – antirecesione mere ekonomske politike i vremenski ograničene poreske olakšice prilikom zapošljavanja novih radnika država bi snosila deo poreza. Ovim merama bi posebno bila posvećena pažnja najugroženijim grupama stanovništva, mladim ljudima na samom početku karijere i ljudima koji su na samom kraju karijere. Ovoga nema u vašem Predlogu zakona. Mi smo to amandmanima predvideli, da se poveća nivo subvencije tj. poreskih olakšica za ljude koji su mlađi od 30 i stariji od 55 godina.\nJednostavno moramo da zaustavimo odliv mozgova iz Srbije i ukoliko ne subvencionišemo poslodavce da radije zapošljavaju mlade ljude, imaćemo i dalje odliv mozgova koji je treći u svetu. Hvala.\nPoštovana gospođo predsedavajuća, koleginice i kolege narodni poslanici, Republika Srbija je sticanjem statusa kandidata za članstvo u EU dobila mogućnost otvaranja pete komponente pred pristupnih fondova EU, koja je namenjena isključivo za ruralni razvoj.\nUslov za ulazak u proces iskorišćavanja sredstava iz IPARD fonda je izvršena akreditacija dve institucije: upravljačkog tela i Uprave za agrarna plaćanja.\nMinistarstvo poljoprivrede je još u martu prošle godine najavilo mogućnost iskorišćenja 10 miliona evra iz IPARD fonda za razvoj našeg agrara u 2013. godini, ali je od Evropske komisije u julu došao negativan odgovor, jer naše institucije nisu bile spremne, odnosno akreditovane za korišćenje tih sredstava. U Ministarstvu su svoj neuspeh pravdali činjenicom da je za razvoj naše poljoprivrede i bez fondova EU obezbeđeno dovoljno sredstava, što je apsolutna neistina, jer je rebalansom budžeta sredinom prošle godine smanjen agrarni budžet. Posle toga je na Odboru za poljoprivredu najavljivano da će akreditacija za korišćenje sredstava iz IPARD fonda biti završena do kraja prošle godine i da će Srbija moći da koristi 30 do 40 miliona evra godišnje bespovratnih sredstava EU za razvoj svog agrara. Međutim, akreditacija još uvek nije završena i izražavam bojazan da Srbija ni ove godine neće moći da koristi ta bespovratna sredstva.\nUzimajući u obzir navedeno, postavljam pitanje Ministarstvu poljoprivrede i zaštiti životne sredine, kao i Kancelariji za evropske integracije, kada će biti završen proces akreditacije srpskih institucija za korišćenje sredstava iz IPARD fonda, kao i da li će Srbija ove godine moći da koriste određena sredstva Fonda?\nU februaru ove godine sam kao predsednik Odbora za poljoprivedu učestvovao u Briselu na konferenciji pod nazivom „Javno zdravlje i bezbednost potrošača“. Prema činjenicama i podacima koji su izneti na toj konferenciji, Srbija se nalazi ubedljivo na poslednjem mestu u oblasti sistema kontrole bezbednosti hrane, čak i iza Albanije.\nVlada u prethodne dve godine nije uradila skoro ništa na uspostavljanju sistema kontrole bezbednosti hrane. To dokazuje i slučaj aflatoksina u mleku kada je preko noći desetostruke uvećana dozvoljena koncetracija aflatoksina u mleku, a više od godinu dana Vlada ne može da vrati tu granicu na evropski nivo, iako svakodnevno čujemo uveravanja da pijemo zdravo i bezbedno mleko.\nPostavljam pitanje Ministarstvu poljoprivrede i zaštiti životne sredine – kada će biti završene akreditacije nacionalne referentne laboratorije za kontrolu bezbednosti hrane u Batajnici? Hvala.\nTražiću da se obratim predstavniku Vlade, tako da vas molim da date pauzu dok ne dođe gospodin ministar.\nPredložio sam amandman kojim je bilo predviđeno da se efekat ukidanja poreskog kredita odloži za godinu dana. Gospodine ministre, pošto ne znate kako funikcionišu stvari…\n(Predsedavajući: Molim vas, narodni poslanici, samo malo tišine.)\n… u Srbiji, između ostalog želim da vam objasnim i kako će ovaj zakon funkcionisati na mala i srednja preduzeća. Mala i srednja preduzeća će zbog ovog zakona iskazivati manju dobit, što će značiti nižu osnovicu za oporezivanje, što će značiti niže fiskalne prihode, a sa druge strane, zbog male dobiti će biti veće kamate u bankama i preduzeća jednostavno neće moći da opstanu. Trenutno je u blokadi 53 hiljade privrednih društava.\nSa druge strane, Američka privredna komora se obratila nama poslanicima sa zahtevom da se ovaj zakon odloži za godinu dana. Samo ću dve rečenice iz njihovog zahteva da vam citiram: „Ovakva izmena će imati ozbiljan uticaj na poslovne planove koji su već pripremljeni za 2014. godinu. Efektivna stopa poreza na dobit za firme koje imaju velika ulaganja u opremu i objekte u 2012. godini je bila na nivou od 5%, a u dve godine se, uz ove izmene, povećava tri puta na 15%.“. Vidimo se za godinu, dve dana i videćete da ovaj efekat koji ste predvideli od osam milijardi 2015. godine…\n… neće biti realizovan.\nPoštovani gospodine ministre, nikada nisam pozivao na kršenje zakona, samo vam objašnjavam kako stvari funkcionišu u Srbiji. Kao što niste znali da na univerzitetu svi na određeno vreme, asistenti na tri godine, docenti na pet godina, vanredni profesori na sedam godina, a da su samo redovni profesori u stalnom radnom odnosu, tako vam objašnjavam kako funkcioniše izrada finansijskih izveštaja u privrednim društvima, naročito u malim i srednjim preduzećima, gde je ipak moguće prikazati ovako ili onako.\nPričam vam o situaciji, kako funkcioniše u Srbiji. Voleo bih da vi, kao ministar, ili promenite rad poreske uprave, pa da se zakoni striktno poštuju itd, ali mislim da nemate mogućnost da to uradite za ovako kratko vreme. Sa druge strane, mi se nismo bunili kada su iz SAD dolazile tolike investicije i smatram da to nije bio samo njihov interes, već interes Srbije da oni budu najveći investitor u Srbiji i da donesu najviše investicija.\nMislim da je fer prema onima koji su najviše investirali u Srbiji, da im se kaže da neko pravilo neće važiti za godinu dana, a ne za 25 ili 28 dana, jer jednostavno ljudi nisu spremni na to. Toliko od mene. Hvala.\nGospodine ministre, još jednom apelujem i pravim paralelu između ovog zakona i povećanja stope PDV sa 18% na 20%. Tada su procene bile da će od PDV-a biti nekih novih 30-ak milijardi dinara. Iskustvo je pokazalo da imamo veću sivu ekonomiju i nižu naplatu poreza. Dakle, ponoviću pošto imamo kolegu koji ne sluša i kome je preče da ide kući, a meni su preče strane investicije. Povećanjem poreske stope PDV-a sa 18% na 20% nije se povećala naplata poreza na dodatnu vrednost već je ona smanjena i možete kroz uporednu analizu prošle i ove godine da zaključite da je veći namet izazvao loš efekat po fiskalni sistem ove zemlje. Hvala.\nGospodine ministre, koleginice i kolege narodni poslanici, ovaj set zakona ja bih jednostavno nazvao – vađenje zdravog zuba. Dakle, evidentno je da postoji problem, ali, svi ovi zakoni koji su predloženi ne rešavaju problem već otklanjaju ono zdravo što postoji u našoj privredi, a to su nove investicije.\nPredlogom zakona o porezu na dobit pravnih lica, tj. ukidanjem mogućnosti korišćenja poreskog kredita, mi jasno šaljemo poruku da investicije nisu dobrodošle. Uz to, kad dodamo i gašenje „SIEPA“ i kada nema atmosfere gde bi mogle da dođu koje je predsednik Nikolić obećao, 100 milijardi evra, a ove godine imamo jedva 400 miliona, jasno je da ćemo imati sve niže fiskalne prihode i da će naš budžet biti u sve većem problemu.\nPodneo sam amandman da se primena ukidanja poreskog kredita odloži bar za godinu dana. Jer, zaista nije fer prema investitorima koji sada realizuju svoje investicije da u sred investicije mi njima oduzmemo pravo da koriste poreski kredit, maltene bez najave.\nČuli smo da imamo najnižu inflaciju od 90-ih godina. Ali, problem je u tome što ona nije posledica makroekonomske stabilnosti već pada kupovne moći i pada standarda stanovništva.\nTakođe, hvalite se i stabilnim kursom, ali on, nažalost, nije posledica rasta izvoza, već prekomernog zaduživanja. Uz to, dolazi i zabrana zapošljavanja u javnom sektoru. Šta je poruka mladim ljudima koji završavaju srednje škole i fakultete? Šta je poruka nekom ko će ove godine završiti srednju medicinsku školu ili medicinski fakultet? Da ide iz ove zemlje.\nKako nameravate da akreditujete Upravu za javna plaćanja u poljoprivredi da može da povuče sredstva iz IPA fonda kada je npr. od strane ministra saopšteno da tamo nedostaje pet stotina zaposlenih da bi mogli adekvatno da se akredituju? Uprava za agrarna plaćanja u Srbiji ima jedva 50 zaposlenih, a u Hrvatskoj skoro 600. Ako ne dobijemo te grantove, mi ne možemo da razvijemo poljoprivredu, jer kroz budžet koji ste predložili nema ni subvencija ni podsticaja ni investicija. Hvala.\nGospodine ministre, koleginice i kolege narodni poslanici, Demokratska stranka će podržati Predlog zakona o potvrđivanju Evropskog sporazuma o glavnim unutrašnjim vodnim putevima od međunarodnog značaja i pozivam poslanike većine Narodne skupštine da podrže taj predlog zakona i time konačno stavimo tačku na faraonski projekat kanala „Morava“.\nPošto danas niko nije pričao o ovom predlogu zakona, hteo bih da vas upoznam sa time šta piše u njemu, jer pretpostavljam da ga niste ni pročitali.\nU prilogu tri zakona predviđeno je da novi vodni putevi kategorije E moraju odgovarati parametrima najmanje pete B kategorije. To znači da ako i dalje želite da gradite kanal „Morava“, da on mora da zadovolji plovila koja su dužine 110 metara, širine 11,4 metra i dubine gaza od 4,5 metra i to sve da se ta plovila mimoiđu. Ta plovila imaju nosivost do 6.000 tona.\nMene zanima i stav gospodina ministra saobraćaja, koji se o pitanju izgradnje kanala „Morava“ do sada nije izjasnio, šta on zapravo misli kao ministar saobraćaja o tom projektu, jer svi inženjerski proračuni kažu da je to suludi faraonski projekat koji Srbija ne može da iznese.\nDakle, osim toga što realizacija ovog projekta nije u skladu sa Zakonom o prostornom planu Republike Srbije, što se krši i Zakon o planiranju i izgradnji, želim da vam ukažem i na neke parametre u vezi plovnih puteva EU. Od ukupne količine tereta koji se preveze u EU, a to je 17,5 milijardi tona na godišnjem nivou, svega 2,8% ide plovnim putevima. U Nemačkoj, gde ima 7.300 kilometara plovnih puteva, preveze se 3,4 milijarde tona, od čega samo 6,7% plovnim putevima.\nDakle, pričali smo, još jednom zbog javnosti, o milijardama tona. U Srbiji se godišnje plovnim putevima preveze dva miliona tona. Znači, razlika je hiljadu puta. Od toga preko 50% ukupnog tereta koji ide vodnim putevima čine kamen, pesak i šljunak. Dakle, lokalni saobraćaj.\nHvalili smo ovde Železnicu, čuli smo od našeg kolege Atlagića o brojnim uštedama u Železnici, o tome kako Železnica ima više prihoda, manje rashoda itd.\nPitam da li je Srbiji potrebna treća vrsta transporta u pravcu sever-jug, jer već imamo železnicu koja ide za Makedoniju i Grčku i imamo drumski saobraćaj? Za vašu informaciju, železnicom se preveze 1,8 miliona tona, dakle, ne milijardi, nego miliona tona godišnje do Grčke i Makedonije, drumskim saobraćajem oko dva miliona tona. Dakle, ako bismo celokupan postojeći drumski i železnički saobraćaj prema Grčkoj i Makedoniji usmerili na vodni, dakle, kanalom Morava, to bi bilo manje od četiri miliona tona tereta godišnje. Podsećam da je godišnji transport u Nemačkoj 3,4 milijarde tona, dakle, hiljadu puta više, kada pričate o kanalu Rajna-Majna-Dunav itd.\nPri tome, kao ministar saobraćaja, gospodin Antić treba da zna i da propusna moć našeg autoputa je 70.000 vozila dnevno, a prosečna iskorišćenost ili prosečni intenzitet saobraćaja je 6.000 vozila dnevno. Tako da postoji veliki prostor za intenziviranje drumskog saobraćaja i smatram da je treći vid saobraćaja, u smislu izgradnje kanala Morava potpuno nepotreban. To je argumentacija kada je u pitanju direktno saobraćaj.\nŽelim i zbog javnosti da napravim poređenje šta znači usvajanje ovog sporazuma za koji će glasati DS. To znači, da će usvajanjem ovog sporazuma, ukoliko naša Vlada i dalje želi da gradi kanal Morava, biti neophodno da se napravi takav plovni put koji će biti za kategoriju i po veći od reke Save. Reka Sava ima kategoriju četiri, a po usvajanju ovog sporazuma kanal Morava bi morao da ima kategoriju pet B.Reka Sava ima skoro 200 neplovnih dana. Sa celokupnim protokom, koji ima reka Sava, ona više od polovine godine nije plovna. Dakle, kroz Južnu Moravu i kroz reku Pčinju i kroz Vardar koji u letnjim mesecima potpuno presušuje ćemo po zamislima ove Vlade praviti kanal koji ima veću propusnu moć i veći proticaj od reke Save.\nZa mene su to bajke. Evo jedan podatak, pošto sam čuo da su neki Kinezi obilazili određene profile i merili protoke. Prvo, protoci se mere na nivou od 50 godina. Republički hidrometeorološki zavod ima te podatke i krajnje je neozbiljno da se ikakva studija izvodljivosti, opravdanosti ili isplativosti radi na osnovu toga što je neko obišao određenu reku jednog dana i eventualno izmerio protok tog dana i onda doneo zaključak da je isplativo realizovati taj projekat.\nDakle, Južna Morava kod Vladičinog Hana preko leta ima ispod jednog kubnog metra u sekundi. Prosečni godišnji protok je 19,3 metara kubnih u sekundi, a u proleće kada su bujični tokovi, protok ide i do 700 kubika u sekundi. Ali, to nije pozitivna strana. Zašto? Ti bujični tokovi sa sobom nose veliku količinu rečnog nanosa i samo za bagerovanje kanala je potrebno na godišnjem nivou 500 miliona evra, koliko taj kanal zasigurno neće moći da obezbedi kroz prihode, kroz svoje poslovanje.\nPostoji i jedan veliki problem kada su u pitanju prevodnice i liftovi. Dakle, zamišljeno je da na tom kanalu postoji 58 prevodnica i pet uspinjača ili liftova. Ako je obezbeđenost funkcionisanja sistema 99%, što je neverovatno visoka obezbeđenost, lako se izračuna da obezbeđenog celokupnog kanala Morava ne može da bude veća od 40%. Što znači, da iako se obezbedi da bude plovan i dovede voda iz ne znam kojih izvora, da kanal neće biti plovan više od 120 dana godišnje, što u svakom slučaju i za već nepostojeći saobraćaj ne bi bilo adekvatno da se iko upušta u avanturu prolaska kroz taj kanal, već bi naravno i dalje celokupan saobraćaj, koji je sve manji iz godine u godinu, i dalje išao Dunavom preko Crnog Mora.\nDakle, još jednom, Demokratska stranka će podržati Predlog zakona o potvrđivanju Evropskog sporazuma o glavnim unutrašnjim vodnim putevima od međunarodnog značaja, što se nadam da će uraditi i većina u ovoj Skupštini i time konačno staviti tačku na realizaciju ovog faraonskog, potpuno nepotrebnog projekta za Srbiju. Hvala.


Evo zbog čega zimi treba da posetite Japan - Muški magazin - trendovi, fitness, lifestyle, saveti, devojke... `\nJapan je jedna od najpopularnijih turističkih destinacija i to iz više razloga. Ova zemlja Azije vam pruža uvid u drugu kulturu, gde ćete upiznati druge ljude i gde ćete okusiti drugačiju hranu. Takođe, ljubitelji arhitekture i umetnosti imaće šta da vide, jer su građevine i umetnička remek dela zaista impresivna, jer je japanska tradicija zaista duga, što je dovelo do stvaranja različitih umetničkih i arhitektonskih pravaca.\nMeđutim, kada je reč o putovanju u Japan, većina obično bira da tamo putuje u proleće, kako bi uživali u prelepim japanskim trešnjama i lepom vremenu. Međutim, jedan japanski fotograf koji samog sebe naziva "naagaoshi", odlučio je da pokaže svetu kako Japana izgleda zimi. On je otišao u grad Ginzen Onsen koji je poznat po toplim izvorima i spa centrima. On smatra da je ovo grad koji defnitivno morate posetiti zimi, jer ćete osetiti magiju koju nikada niste osetili u životu.\nOvaj fotograf je kreirao fotografije koje to dokazuju, a mi smo želeli da ih podelimo sa vama. Slike se nalaze na popularnom internet sajtu „Bored Panda“, a mi vam ih pokazujemo ovde, kako biste mogli da vidite zimsku idilu u Japanu. Ako još uvek planirate gde da otputujete za zimski odmor, onda je možda ovo savršena destinacija za vas.\nPROČITAJTE SLEDEĆI TEKST: Stvari koje nikako ne smete raditi u Japanu


Vesti | Gojiberry - Subotica\nPonuda godži bobica u 2018. godini\nZavršen je prvi krug berbe organskih godži bobica u trećoj godini starosti zasada. Plod je izuzetno kvalitetan, a prinos korektan. Sledi distribucija kupcima. Potrudili smo se da povoljnim cenama ovaj proizvod učinimo dostupnim svakom ko smatra da mu je potreban.\nPriprema za prvu berbu u trećoj godini\nVremenski uslovi odložili su početak berebe godži bobica u ovoj godini. Izobilje padavina sa velikom vlažnošću zemljišta i vazduha, kao i malo sunčevih dana više su pogodovali razvoju raznih štetočina na zasadu, a manje punjenju i sazrevanju ploda godži bobica. Formiranje zasada u obliku špalira, u mnogome je umanjio štetne posledice navedenog.\nNeka cveta i treba da cveta\nPrivodimo kraju udešavanje za treću godinu berbe. Ovoga puta organski proizvedenih godži bobica.\nMeđuredno košenje trave na plantaži godži bobica u Bačkom Dušanovu\nUredno košenje trave međurednih prostora poboljšava uslove rada oko zasada i daje mu primereniji vizuelni izgled.\nOva godina će biti presudna u smislu opstanka plantažice godži bobica u Bačkom Dušanovu. Znači, ove godine saznaćemo da li smo postali “pukovnici ili pokojnici.”\nCena godži bobica\nIzuzetno povoljne cene godži bobica iz razloga što su određene manje količine godži bobica ostale ne izvežene i zemlju članicu Evropske unije. Kompanija zemlje uvoza, pored ostalog, reklamira ih kao "godži bobice iz Evrope".\nNovi proizvodi za 2018. godinu\nNeubrane godži bobice - novembar 2017. godine\nNepoznavanje svojstava godži bobica od strane potencijalnih konzumenata, odustvo saradnje među uzgajivačima i njihovog ukrupnjavanja u cilju zajedničkog istupanja po pitanju zadovoljavanja zajedničkih interesa, odsustvo ozbiljnije kontrole u smislu šta ko i kako gaji, prerađuje, plasira, kao i drugo nepomenuto, doveli su do toga da pojednici nude uzgajivačima nepristojno niske odkupne cene za sveže ubrane godži bobice.\nOrganski status parcele za gajenje godži bobica u Bačkom Dušanovu\nOdlukom ovlašćene kontrolne organizacije za obavljanje poslova kontrole i sertifikacije u organskoj proizvodnji, utvrđeno je da parcela na kojoj gajimo zasad godži bobica u Bačkom Dušanovu ispunava uslove propisane Zakonom o organskoj proizvodnji, podzakonskim aktima i aktima ovlašćene kontrolne organizacije, tako da se ista počev od 19.10.2017. godine nalazi u organskom statusu.\nNeubrane godži bobice u trećoj berbi 2017. godine\nIzdvajamo šest fotografija koje ilustruju deo zasada godži bobica koji nije mogao biti obran u trećoj berbi 2017. godine usled nedostatka sopstvene radne snage i likvidnih finansijskih sredstava za angažovanje i plaćanje berača.\nTreće branje godži bobica u 2017. godini realizovano je u perodu od 13. do 18. septembra meseca 2017. godine.\nAvgustovsko sređivanje placa\nU slici bez teksta


SMASHING PUMPKINS - Turneja kreće iz Beograda!\nUrban BUG :: Magazin :: Urban Beatz :: SMASHING PUMPKINS - Turneja kreće iz Beograda!\nSmashing Pumpkins je američki alternative rock bend, osnovan u Čikagu, 1988. godine. Bend su formirali Billy Corgan (gitara i vokal) i James Iha (gitara i prateći vokal). Nakon nekoliko promena u line-upu, pridružuju im se D’arcy Wretzky (bas i vokali) i Jimmy Chamberlin (bubnjevi i perkusije). Bez daljih promena u sastavu, ova postava je svirala punih sedam godina. Najprepoznatljivije pesme ovog benda takođe su iz ovog perioda i mnogi kritičari smatraju da im je to bila najbolja postava. Možda upravo zbog emocija kojima je njihova muzika bila prožeta u tom periodu – naime, poznato je da su D’arcy i James bili jedno kratko vreme u vezi.\nPronalazeći sopstveni zvuku moru istovetnih grungebendova, Smashing Pumpkins se okreću teškom gitarskom zvuku, koketirajući sa gothic rockom, heavy metalom, dream popom, psychedelic rockom, a na poslednjim snimcima, naravno - i sa elektronskom muzikom. Tekstopisac i glavni kompozitor benda svakako je Billy Corgan; melodičnost njegove muzike i katarzični tekstovi („ogorčeni, ništavni izveštaji iz sveta košmara Billyja Corgana“), dali su poseban pečat albumima i pesmama benda.\nVeći komercijalni uspeh dostižu sa svojim drugim albumom iz 1993. godine, Siamese Dream. Publiku pridobijaju upravo na svojim turnejama i sledeće izdanje, dupli album Mellon Collie and the Infinitive Sadness, debituje kao prvi na billboard listama. Uprkos ovom uspehu, unutrašnja neslaganja, korišćenje droga i opadanje broja prodatih albuma (do kojeg dolazi usled određenog zasićenja alternative i rock publike – gitarista James Iha i sam izjavljuje da je budućnost muzike u elekronskoj formi), dovode do konačnog raspada krajem 2000. godine.\nBilly Corgan i Jimmy Chamberlin 2001. godine osnivaju „supergrupu“ Zwan, u kojoj su svirali i muzičari iz drugih poznatih bendova (A Perfect Circle, Chavez, Slint), ali se taj bend raspušta 2003. godine bez nekog naročitog objašnjenja.\nAprila 2006. godine Smashing Pumpkins se ponovo okupljaju u novoj postavi i počinju da rade na novom albumu Zeitgeist. Od stare ekipe ostali su Billy Corgan, Jimmy Chamberlin, a 2007. pojačani su sa Jeffom Scroederom (gitara i vokali), Ginger Reyes (bass i vokali) i Lisom Haritton (klavijature i vokal).\nInteresantan podatak je da je pored revivala svog benda, Billy Corgan „podgrejao“ i vezu sa Courtney Love, sa kojom je bio u vezi pre nego što se ona udala za Kurta Cobaina!\nIpak, posle svih stvari koje su Smashing Pumpkins prevalili preko glave svih ovih godina (overdose klavijaturiste Jonathana Melvoina koji ih je pratio na turnejama, hapšenje bubnjara Chamberlina zbog posedovanja droge, zatim Billyjeva borba sa rakom), publika širom sveta nestrpljivo iščekuje da ih ponovo vidi na bini.\nZahvaljujući Terra Nostra Promotions, Beograd će ovog puta (nedelja, 27. januar. 2008. Beogradska Arena), što nije uobičajeno, imati čast da bude grad iz kojeg bend počinje evropsku turneju.\nMellon Collie and the Infinitive Sadness, 1995.\nMachina/The Machines of God, 2000.\nMachina II/The Friends and Enemies of Modern Music, 2000.


Mektić | Tuzlanski.ba\nMinistar sigurnosti Dragan Mektić pocijepao boračku knjižicu\nMinistar sigurnosti Bosne i Hercegovine Dragan Mektić optužio je člana Predsjedništva BiH Milorada Dodika da iznosi, kako kaže, laži i dezavuiše građane tvrdnjama da Vijeće ministara BiH, odnosno Ministarstvo sigurnosti BiH nema plan kada je…\nMektić : Nećemo dozvoliti da BiH bude krajnja destinacija migranata\nMinistar sigurnosti Bosne i Hercegovine Dragan Mektić predvodi delegaciju BiH na ministarskoj konferenciji Salzburg foruma danas u Beču. Ministri unutrašnjih poslova i sigurnosti na ovogodišnjoj konferenciji razgovarali su o suzbijanju nezakonitih migracija i borbi protiv…\nMektić: Zatražit ću sankcionisanje RTRS-a i ATV-a\nMinistar sigurnosti Bosne i Hercegovine Dragan Mektić odbacio je danas tvrdnje javnog RTV servisa Radiotelevizije Republike Srpske (RTRS) i Alternativne televizije (ATV) koji su izvijestili da to ministarstvo nije odobrilo korištenje helikoptera Oružanih snaga BiH…\nMektić poručio: Ovo je skup ojađenog naroda\nMinistar sigurnosti BiH, Dragan Mektić održao je svoj govor na današnjim protestima ispred zgrade Visokog sudskog tužilačkog vijeća BiH, kazavši, između ostalog, kako zahtijeva da visokopozicionirani koji su “uhvaćeni” u korupciji treba da budu sankcionisani.…\nMektić ponovo “briljira” na Twitteru: Sad će i Predsjedništvo BiH popušiti…\nMinistar sigurnosti BiH, Dragan Mektić zbog svojih izjava i press konferencija je postao omiljen kod mnogih građana BiH, a sada je počeo “djelovati” i na Twitteru. Posljednji njegov “tweet” privući će sigurno pažnju javnosti. Mektić…\nSDS: Hitno obustaviti istragu protiv Dragana Mektića\nSrpska demokratska stranka zatražila je od Tužilaštva Bosne i Hercegovine da hitno obustavi istragu protiv ministra bezbjednosti Bosne i Hercegovine Dragana Mektića, koju smatra neosnovanom. – Umjesto da Tužilaštvo BiH pokrene ozbiljnu istragu na osnovu…\nMektić: Ovo je mafijaško pravosuđe\nDragan Mektić, ministar sigurnosti Bosne i Hercegovine, nazvao je danas istragu Tužilaštva BiH protiv njega jadnom i bijednom. On je kazao da je ovo pravosuđe koje ga istražuje “mafijaško”. Prema njegovim riječima, Tužilaštvo BiH istragu…\nTužilaštvo Bosne i Hercegovine informiše da je donijelo naredbu o provođenju istrage protiv ministra sigurnosti Dragana Mektića. Naredba o provođenju istrage donesena je nakon što je u radu na predmetu tužilaštvo došlo do više dokaza…\nMektić: SAD će izručiti BiH dvojicu pripadnika ISIL-a\nPrema navodima ministra sigurnosti BiH, bit će izručeni državljani te zemlje Ibro Ćufurović i Abdullah Armin Čurto koji je javno prijetio čelniku Islamske zajednice u BiH Huseinu Kavazoviću. Ministar sigurnosti Bosne i Hercegovine Dragan Mektić…


Tko koristi poljoprivredno zemljište mora biti javni podatak / Agrobiz.hr\nSavjetovanje s javnošću o poljoprivrednom zemljištu\nAgrovijesti Piše: Agrobiz 30. siječnja 2018. u 09:56\nAko poljoprivrednik ne dostavi dokaz da je na istoj proveo određenu poljoprivrednu aktivnost u razdoblju od dvije godine parcela će se brisati iz ARKOD-a. Unapređuje se i pojednostavljuje sustav temeljem nalaza kontrole na terenu, ograničava zlouporaba i špekulacija prilikom upisa poljoprivrednog zemljišta u ARKOD, omogućuje se bolja kontrola korištenja, transparentnost sustava te javna objava korisnika svih ARKOD parcela.\nPrijedlogom se dopušta iznimka za upis privatnog zemljišta bez dokaza o vlasništvu/posjedu, ali uz obvezu dokazivanja obavljanja poljoprivredne aktivnosti na parceli putem geotagiranih fotografija.\nPravilnikom se omogućuje javna objava podataka o ARKOD parceli, uključujući naziv PG-a koji koristi parcelu.\nTakođer se uvodi šifra korištenja za privremeno neodržavane poljoprivredne parcele utvrđene kontrolom na terenu. Na taj način će se spriječiti podnošenje zahtjeva za potporu za neodržavanu parcelu dok korisnik ne dokaže obavljanje poljoprivredne aktivnosti na njoj.\nAko poljoprivrednik ne dostavi dokaz da je na istoj proveo određenu poljoprivrednu aktivnost u razdoblju od dvije godine parcela će se brisati iz ARKOD-a.\nKljučne riječi: Ministarstvo poljoprivredeARKODpoljoprivredazakonizemljište