Top 10 turističkih atrakcija u Boru | GRAD BOR\n← Juniorska reprezentacija Srbije pobednik turnira u Boru\nParni valjak za Dan rudara →\nU narednom delu pročitaćete članak jednog blogera, koga je Bor inspirisao da napravi listu „Top 10 turističkih atrakcija“ naše opštine.\nMnoge od vas će naslov zasmejati, jer o Boru već imate projektovanu sliku u glavi a ona podrazumeva sivilo, zagađenost i slično.\nNadam se da će vam ovaj tekst dokazati koliko niste u pravu (za šta su krivi mediji koji šalju takve slike) i, šta više, naterati vas da posetite Bor i mesta sa ove liste.\nVoleo bih da svoja mišljenja podelite u komentarima, i date svoje predloge za ovu listu :\nZa početak sam izabrao Zoološki vrt, koji je najmlađa atrakcija u Boru i sasvim sigurno najzanimljivija najmlađoj populaciji, mada ga i sam često posećujem . Nalazi se u samom gradu, sa uređenim parkingom, kafićem i još nekim dodatnim pratećim sadržajima. Zoološki vrt Bor otvoren je 23. novembra 2011. godine, čime je Bor, pored Beograda, Jagodine, i Subotice (Palić), četvrti grad u Srbiji koji ima zoološki vrt.\nOvo je ujedno i jedini zoološki vrt u istočnoj Srbiji. Tigar, beli lav, sibirski kozorog, lame, medvedi, vuk, labud, majmuni, jelen, kojot, antilopa, poni, zebra, nojevi, razne egzotične ptice, berberske ovce, zmije, krokodil, ptice učiniće da vam nešto više od sat vremena dosta brzo prođe, a cena karte od 100 dinara je dosta pristupačna.\nČesto se postavljaju pitanja koliko je ovaj Zoološki vrt rentabilan, kao i da li je morao biti izgrađen baš u gradu, ali o tome sada ne želim da pišem .\n9. Veliki i Mali Krš\nVeliki Krš je planinski prostor koji se diže do visine od 1.148 m, a nalazi se desetak kilometara severozapadno od Bora, zapadno od puta Bor – Gornjane. Mali Krš nastavlja se na Veliki Krš u pravcu severa. Najviši vrh je Garvan (929 m). Dugačak je 6 km i širok do 2 km. Ovo je jedna od omiljenih trasa za bicikliste iz čitave Evrope, a pejzaži su neverovatni.\n8. Površinski kop\nUvek gledam da ljude koji nikada nisu bili u Boru, odvedem da vide površinski kop. Od pre par godina je uređen vidikovac pa je sada mnogo bezbednije prići najvećoj i najdubljoj veštačkoj rupi u Evropi. Reakcije ljudi su uvek u fazonu: auuuu čoveče! .\n7. Samar prerast i Dubašnica\nPrerasti su poslednji ostaci nekadašnjih pećina, a manifestuju se kao veličanstvene kamene kapije. Prerasti predstavljaju geomorfološke fenomene. Stajati ispod ovih kamenih kapija izvanredan je osećaj. Počinjete da shvatate koliko ste mali, ali i prolazni u poređenju sa tim stenovitim džinovima. U Istočnoj Srbiji ovih prerasti ima zaista dosta i to je zaista nešto neverovatno, i treba ih sve videti! U okolini Bora nalazi se Samar prerast, na planini Dubašnici, i predstavlja ostatak nekadašnje pećine duge 1800 metara.\nStotinak metara uzvodno nalazi se i mala pećina koja je deo istog nekadašnjeg pećinskog sistema a koju možete i sami istražiti sa nekoliko dobrih lampi. Doživećete pravu avanturu!\n6. Kafić „Jama“\nJeste li nekada popili kafu na 400 metara ispod zemlje? Dođite u Bor i saznajte nešto o jamskom iskopavanju bakra dok ispijate kaficu u utrobi zemljine kore . Kafić se, nažalost, ne može posetiti vikendom a za ostale dane je potrebna najava i morate ići kao grupa.\n5. Brestovačka banja\nBrestovačka banja nosi epitet „Dvorske banje“ (jedna od tri u Srbiji) jer su u njoj boravile i podigle svoja zdanja obe srpske kraljevske dinastije – Konak kneza Miloša (Obrenovića) i Knežev dvorac(Aleksandra Karađorđevića). Po lekovitosti banja je bila poznata još za vreme Rimljana a sistematizovano banjsko lečenje počinje u 19. veku.\nBanja je mala, ali simpatična, i ne treba je nikako zaobići. Idealna je makar za šetnju i ručak. Međutim, u banji su primarni vazduh (banja je okružena stoletnim bukvama i borovima) i termomineralne vode, koje vam sasvim sigurno mogu pomoći ako imate probleme vezane za lečenje oboljenja kičmenog stuba mišića, kostiju, kože i zglobova.\nBаnjske vode pomаžu i u lečenju opšte iscrpljenosti orgаnizmа, posledicа povredа, reume, bolesti nervnog sistemа, zаpаljenjа ženskih polnih orgаnа, oboljenjа perifernih krvnih sudovа. Čitao sam mnoge stare zapise koji predstavljaju svedočanstva uspešnih lečenja, a ove vode su pomogle i nekim članovima moje porodice.\n4. Planina Stol\nStol je jedan od najlepših vidikovaca u ovom delu Srbije. Vrh se nalazi na 1.155 metaranadmorske visine, i pri vedrom vremenu može se videti Dunav. Stol je sa jedne strane izuzetno strm i stenovit, dok sa druge ima pad od 40 stepeni, što ga čini idealnim za osvajanje, ali i alipinističke aktivnosti. U podnožju Stola nalazi se predivno jezerce, a tu je smešten i planinarski dom. Naročito je sve privlačno u proleće kada sve ozeleni i cveta, ili u jesen, kada Stol odlikuje neverovatan kolorit.\n3. Zlotske pećine\nNedaleko od sela Zlot, kod Bora, nalazi se ogroman pećinski sistem, jedan od najvećih u Evropi. Tom sistemu pripada desetinak pećina i jama, a najpoznatije su Lazareva pećina i Vernjikica (i najistraženije).\nLazareva je uređena za posetioce, i uz najavu je možete obići po ceni od 200 dinara. Po mnogim istraživanjima Vernjikica je jedna od najlepših pećina Evrope, ali je još uvek neuređena za posete.\n2. Borsko jezero i Crni Vrh\nBorsko jezero je veštačko jezero nastalo 1959. godine podizanjem brane i akomulacijom voda rečice Valja Žoni, Marecove reke i dela sliva Zlotske reke. Jezero se nalazi u podnožju planine Crni vrh sa čijih se čistih planinskih izvora jezero napaja vodom. Sezona kupanja traje i preko dva meseca, što je u poređenju sa nekim ostalim jezerima dosta dug period. Obala jezera je razuđena, ima dosta zaliva, koji su sjajni kada se otisnete čamcem ili želite da se sklonite od svega zabacite udicu.\nMalo je poznato da se iznad Borskog jezera izdiže vulkanska kupa Tilva Njagra. Jako puno volim jedan svoj ritual, kada otplivam do susedne obale i nazad, zavalim se u leželjku, nazdravim sa prijateljima i čvareći se na suncu gledamo u vulkan iz doba Paleolita .\nProšle godine je renoviran hotel „Jezero“ koji sada pruža mnogo raznovrsnih mogućnosti za sadržajniji boravak. Idealno je mesto za konferencije i organizovanje različitih dešavanja. Tu je i odlično opremljen kamp, ima nekoliko plaža i ugostiteljskih objekata. Tereni za sportove su renovirani (osim velikog fudbalskog za sada) i zajedno sa terenima na Savači (odmaralište) predstavljaju odlično mesto za pripreme sportista.\nJezeru sam pridodao Crni Vrh jer će ova planina biti komplementarna atrakcija jezeru u zimskom periodu. Na Crnom Vrhu je ponovo osposobljena ski staza, instalirane su žičare i prethodne sezone je bilo skijaša. Za naredno sezonu se najavljuju veći planovi – topovi za veštačko osnežavanje, novi sadržaji, i žičara koja će povezati skijalište sa hotelom jezero. Videćemo šta će od svega biti ali Crni Vrh treba imati u vidu.\n1. Lazarev kanjon\nPo meni, definitivno atrakcija broj 1 u borskoj opštini. Treba ga videti i doživeti na različite načine. Jedan je da prođete kroz kanjon, a drugi može biti da se usponom na Malinik spustite potom do same ivice kanjona. Ovaj kanjon deluje toliko moćno i impresivno, da to niti jedna moja rečenica ne može opisati. To jednostavno morate videti.\nLazarev kanjon spada u red najtipičnijih i najneprohodnijih kanjona u Srbiji. Kanjon je dug oko 4.5 km, a dubok do 350 m s leve strane i preko 500 m s desne strane, ispod Malinika. Najmanja širina rečnog korita (i kanjona) iznosi 3-4 m. Na čitavoj dužini kanjona ne postoji ni jedna pešačka staza niti uopšte ima mogućnosti da se siđe ili izađe iz kanjona. Strane kanjona su vrlo strme, najčešće vertikalne.\nOvakav, tipski kanjon, sa vertikalnim stenovitim stranama, malom širinom na dnu od nekoliko metara, netaknutim ekosistemom je dosta retka pojava, i turistički izuzetno atraktivna. Ali, to nije sve. Lazarev kanjon je izgradila Lazareva reka. Lazareva reka nastaje sastavljanjem tri reke: Demizlok, Mikulj i Vej. E sada, svaka od ove tri reke, izgradila je svoj kanjon kojim otiče do mesta na kome nastaje Lazareva reka i svaki od tih kanjona ima strme stenovite strane i malu širinu pri dnu, samo što su nešto strane niže i dužina im je kraća u poređenju sa Lazarevim kanjonom. Dakle, ovde govorimo o, da tako kažem, sistemu kanjona. Tu se nalazi čak 4 neverovatnih kanjona, na tako malom prostoru!\nCelokupan prostor oko Lazarevog kanjona i Zlotskih pećina je odlično markiran i obeležen. Da li ćete se upustiti u ekstremniji prolazak kanjonom ili u posmatranje sa ivice, na vama je, ali ovo morate doživeti. Ovo preporučujem i Boranima, jer ih 95% nema pojma šta je i kakav je Lazarev kanjon.\nŠta još treba videti u Boru a nije na listi?\nFrancuska arhitektura u starom delu Bora može mnogima biti interesantna. Ne treba propusititsportsko-rekreativni centar „Mladost“ koji nudi zatvorene i otvorene bazene (među najlepšim u zemlji), teniske terene (zatvorene i otvorene), terene za ostale sportove, dve hale, skejt park, aqua parkić, teretanu, i ostalo… Nedaleko je i karting staza.\nTreba posetiti i Dom kulture (gde se nalazi i Turistička organizacija Bora) i Muzej rudarstva i metalurgije, koji predstavlja jedini muzej u Evropi sa tom tematikom.\nNemojte nikako zaboraviti da slikate pored Dampera\nAko idete prema Stolu nemojte zaobići sela Krivelj, Gornjane i Bučje. Ukoliko idete prema Borskom jezeru, pre jezera, iz pravca Bora, možete posetiti ribnjak i kupiti svežu pastrmku. A jeste li znali da Bor poseduje i aerodrom?\nU okolini Bora se može videti još zaista puno toga, ali dođite i istražite sami. Za sve što vam je potrebno, slobodno me kontaktirajte, dostaviću vam potrebne informacije i pomoći oko svega. Možete kontaktirati i Turističku organizaciju Bora. Sve o Boru i okolini možete pronaći i OVDE.\nDa li i dalje imate istu sliku o Boru? Šta biste vi dodali na ovu listu? Hoćete li posetiti Bor?\n(turizamiputovanja.com, Milan Stojković)


Sajam zapošljavanja sutra u hotelu Galerija | (Vesti - 23. 04. 2015) Subotica.com\nSubotička filijala Nacionalne službe za zapošljavanje (NSZ) u saradnji sa Lokalnim savetom za zapošljavanje održaće sutra 20. Sajam zapošljavanja. Sajam će se održati u Atrijumu hotela Galerija u vremenskom periodu od 10 do 14 časova.\nNa sajmu je prisustvo dosada najavilo 30 poslodavaca iz različitih delatnosti, koji imaju potrebu da angažuju oko 350 novih radnika različitih obrazovnih profila i kvalifikacija.\nPripremajući nezaposlene sugrađane za učešće na predstojećem sajmu, subotička Filijala NSZ je od februara za njih organizovala obuke za Aktivno traženje posla (pisanje radne biografije, priprema za intervju sa poslodavcem i drugi saveti), kako bi se kandidati što adekvatnije predstavili poslodavcima.\nNezaposlenima se preporučuje da unapred pripreme nekoliko svojih biografija (CV), da na sajmu razgovaraju sa više poslodavaca, kao i da im tokom razgovora predaju svoje već spremne biografije. Sva zainteresovana nezaposlena lica treba da se jave svom savetniku radi evidentiranja učešća i dobijanja dodatnih informacija o pripremi za sajam.\nU toku prošle godine preko Sajma zapošljavanja koje je organizovala subotička Filijala NSZ u saradnji sa Lokalnim savetom za zapošljavanje, posao je dobilo 576 nezaposlenih lica.\nIz NSZ napominju da je u toku je 10 različitih Javnih poziva NSZ namenjenih poslodavcima za subvencionisano angažovanje i zapošljavanje nezaposlenih lica na neodređeno vreme sa evidencije NSZ. Polodavci, pre angažovanja odnosno zapošljavanja lica koja su odabrali na sajmu, mogu konkurisati na Javne pozive koji su u toku.\nNa javne pozive mogu konkurisati i poslodavci koji ne učestvuju na Sajmu. Informacije o svim javnim pozivima i konkursima mogu se dobiti u subotičkoj filijali, kao i u ispostavama u Bačkoj Topoli i Malom Iđošu, ili putem Pozivnog centra NSZ, pozivom na broj: 0800/300-301 (besplatni poziv iz fiksne telefonije ), kao i na sajtu na sajtu NSZ (rubrika "Info")\nNSZ Subotica Nacionalna služba za zapošljavanje posao Subotica nezaposlenost subotica posao konkursi za posao oglasi za posao obuka za nezaposlene edukacija nezaposlenih lica sajam zapošljavanja pomoć za nezaposlene oglas za posao konkurs za posao nezaposleni


Srbija zvanično postala član Azijske infrastrukturne investicione banke – Bankar.rs\nHome/SVE VESTI/Srbija zvanično postala član Azijske infrastrukturne investicione banke\nRepublika Srbija zvanično je postala 73. neregionalni član Azijske infrastrukturne investione banke (Asian Infrastruture Investment Bank – AIIB).\nMinistar finansija Siniša Mali kaže da je to velika vest za Srbiju, koja učlanjenjem u tu organizaciju dobija pristup povoljnim kreditnim sredstvima za realizaciju prioritetnih projekata, saopštilo je ministarstvo finansija.\nSrbija je zvanično ispunila sve neophodne procedure i uslove za članstvo, a to su – usvajanje Zakona o potvrđivanju Akta o osnivanju Azijske infrastrukturne investicione banke u Skupštini Srbije, deponovanje Instrumenta o pristupanju i uplata prve rate učešća u kapitalu Banke.\nAzijska infrastrukturna investiona banka Srbija


150 godina od osnivanja čitaonice – Radio Požega 94.7 FM\nOpština Požega i Narodna biblioteka Požega u petak, 24. maja, obeležiće svečanom akademijom 150 godina od osnivanja čitaonice u Požegi. Požeška čitaonica osnovana je 1. januara 1869. godine, 37 godina nakon osnivanja čaršije i bila je 27. čitaonica od ukupno 95 osnovanih u 19. veku u Srbiji. Inicijativu za njeno osnivanje dao je Miloš R. Jovanović, prvi požeški visokoškolac, a početkom 1880. godine imala je 25 članova i finansirala se iz sopstvenih prihoda.\nOdlukom Narodnog odbora opštine Požega, Biblioteci su dodeljene prizemne prostorije u novosagrađenoj oficirskoj zgradi na Trgu, gde se useljava 1. januara 1955. godine i tu ostaje punih 40 godina. U novembru iste godine, za prvog upravnika izabran je poznati dečji pesnik Momčilo Tešić, a do kraja 20. veka, na čelu ove ustanove, nemerljiv doprinos u radu i uzdizanju kulture dali su Velimir Marinković, Radenko Milutinović, Bogoljub Ristić i Biljana Simović. Krajem 1978. godine Gradska biblioteka menja naziv u Narodna biblioteka Požega i pod tim imenom posluje i danas. Godinu dana kasnije počelo je sa radom „Dečje odeljenje“ a dve godine kasnije i „Zavičajno odeljenje“ Narodne biblioteke u Požegi.\nNajvažniji datum u novijoj istoriji Narodne biblioteke je 24. maj 1995. godine, dan kada je Biblioteka preseljena u današnje prostorije i tako započela novi istorijsku etapu u svom razvoju. Bez ogranaka, Biblioteka danas raspolaže fondom od 64 000 knjiga, oko 3 300 brojeva periodike i preko 32 000 primeraka neknjižne građe, a svoj rad obavlja kroz rad pet stručnih odeljenja. Narodna biblioteka Požega ponosna je i na svoju izdavačku delatnost, a jedan od najznačajnijih poduhvata jeste pokretanje i objavljivanje „Požeškog godišnjaka“, časopisa za istoriografiju, kulturu i umetnost, rekla je gostujući u „Budilniku“ Danijela Skoković iz narodne biblioteke i istakla posebnu privrženost radu sa decom i mladima u korak sa savremenim svetskim trendovima. „Učestvujemo u mnogim međunarodnim programima, projektima, organizacijama kulturnih i književnih događaja, a tri godine zaredom, organizujemo tematski jedinstven međunarodni festival, posvećen slikovnicama, deci, roditeljima, piscima, ilustratorima i izdavačima. Ovaj festival pod nazivom „Čigra“ ugostio je do danas značajne dečje pisce i umetnike iz celog regiona i realizovao veliki broj kulturnih i edukativnih događaja za decu“, dodaje Danijela Skoković.


Naslovna Ostalo E-sports Tomb Raider: Crystal Dynamics sprema novu igru povodom 25. godišnjice!\nTomb Raider: Crystal Dynamics sprema novu igru povodom 25. godišnjice!\nIzvor: Facebook - Tomb Raider\nOva franšiza pod nazivom Tomb Raider započela je davne 1996. a igrala se na popularnom Soni kecu, sada već proslavlja 25 godina postojanja!\nU objavi na zvaničnom Twitter profilu ove legendarne igre otkriveno je da se spremaju raznorazna iznenađenja za fanove, a među tim iznenađenjima našla se i najava nove igre.\nJoš uvijek nije otkriveno kada će igra izaći a iz Crystal Dynamics-a mole igrače i fanove da ostanu strpljeni.\nPrethodni tekstFrimpong novi fudbaler Leverkuzena\nSljedeći tekstTeniserke dobile doživotnu suspenziju!\nThe Last of Us 2 je najnagrađivanija igra svih vremena!\nP.F. - 27/01/21 14:53 0\nSofM dobio kaznu zbog AFK!\nP.F. - 6/11/20 16:15 0


U znaku nule – Informer\nU znaku nule\nŠto se tiče pregovora parlamentarne šestorke o Vijeću ministara, od tri znaka kojima ispunjavamo listiće sportske prognoze odabrao bih nulu. Nula je postala simboličan broj političkog i svakog drugog učinka naših političkih oligarhija u posljednjih pet godina. Ima li boljeg dokaza za to od tragičnih promašaja sa koridorom 5c.\nNad Sarajevom ovih dana sunce sija. Običnom svijetu je i to dovoljno da mu u atmosferi opće rezignacije barem donekle popravi raspoloženje. Ako ništa drugo, računi za grijanje će biti manji. Ali, može li ova nebeska blagodet učiniti vedrijim Božu Ljubića, lidera HDZ-a 1990, domaćina današnje runde pregovora parlamentarne šestorke o formiranju Vijeća ministara? Svakom domaćinu je stalo da mu se gosti osjećaju “kao kod kuće”, što u ovom slučaju podrazumijeva opuštenost, iskrenost i odlučnost da se ova tema, koja je više nego ijedna druga kompromitovala vladajuće stranke, konačno skine s dnevnog reda. Njihovu cirkusku predstavu gledamo već cijelih 13 mjeseci. Nemam običaj da razmišljam u kategorijama optimizma, odnosno pesimizma, ali bih uoči njihovog današnjeg gostovanja u Sarajevu, od tri znaka kojima ispunjavamo listiće sportske prognoze odabrao bih nulu. O jednom našem poznatom akademiku, inače strastvenom šahisti, koji naravno nema nikakve veze sa pomenutom političkom blamažom, kruži priča kako je svaku partiju unaprijed igrao na remi. I tako cijelog života. Nula je postala simboličan broj političkog i svakog drugog učinka naših elita u posljednjih pet godina.\nDodik, Lagumdžija, Čović i Bosić priredili su ovog ponedjeljka TV sijelo u Banjoj Luci. Tihić i Ljubić bili su opravdano odsutni. Ko ima živaca, nije mu bilo dosadno. Svaki od četvorice stranačkih prvaka odigrao je svoju prepoznatljivu ulogu. Bilo je zabavno gledati robusnog Dodika kako svojom desnicom kao lopatom “tapše” po plećima svog nekadašnjeg prijatelja Zlatka Lagumdžiju, opasnog zavjerenika protiv etničkog ekskluziviteta, potom se tom istom “lopatom” udara po butini desne noge, sve mrzovoljno okrećući glavu kao da motri na stanje granica u Republici Srpskoj. Lagumdžija je držao u rukama nekakve papire, separat Dejtonskog sporazuma na engleskom, i pozivao se na njih. Odavno je poznato da Dodik uživa u svom političkom kabadahiluku i u svojoj diktatorskoj moći, poput ljudi koji su navikli da ih se plaši cijela kafana u njihovom malom mistu.\nNa kraju se sve završilo tako da ni svakom stotom gledaocu ispred TV ekrana nije bilo jasno o čemu se tu radi, niti šta ko hoće, a do čega mu nije stalo, osim što se svako plašio da ne otkrije karte i da ga onaj drugi ne prevari. U tome je valjda i sav smisao ove trinaestomjesečne opstrukcije.\nBosna i Hercegovina je država pod međunarodnim poluprotektoratom, ali ipak država. Vijeće ministara nije neki njen veliki ćar, ali je ipak jedna od njenih najvažnijih institucija, makar sa budžetom od svega sedam ili osam procenata finansijskih sredstava kojima zemlja raspolaže. Ograničene institucionalne i materijalne moći, ovaj organ predstavlja vlast bez zuba. Njegov prvi čovjek ne može da naredi ničije hapšenje, ne može da smijeni nijednog svog ministra, niti da uradi bilo šta drugo bez saglasnosti svoje stranke, ali može da perfidno radi protiv vlastite države. Nikola Špirić i dalje diriguje ovim starim orkestrom, otupjelim i nezaintersovanim za bilo kakav ozbiljan posao. Kad mu je prošle godine istekao dvostruki mandat, Špirić je cinično izjavio: “Uradio sam mnogo za Republiku Srpsku, a nisam uradio ništa na štetu Bosne i Hercegovine!?” Potpuno je dakle nevažno ko će biti na čelu Vijeća ministara, ko ministar inostranih poslova, a ko ministar finansija, jer se etnički interesi protive bilo kakvom jedinstvenom programu. Ima li boljeg dokaza za to od tragičnih promašaja sa koridorom 5c?\nPriključena u Daytonu na vještačka pluća, država tako živi već 16 godina. Mnogo je onih koji sa bubnjevima i raznim ideološkim insignijama uznemiravaju tog bolesnika ne dopuštajući mu da ozdravi i čekajući da ga snaga potpuno izda, a međunarodna zajednica izgovori: Amen! Tih zloduha, nažalost, nikada neće nestati, oni se množe poput ameba, pošto su, neporaženi u ratu, Mirovnim sporazumom instalirani u sve ćelije novouspostavljenog nacionalističkog sistema. Zapad je 90-ih godina između jugoslovenskog komunizma, najmekše verzije u njegovoj evropskoj imperiji, i povampirenog nacionalizma podržao nacionalizam, jer je on obećavao siguran poraz “crvene pošasti”. Ali, za to se morala platiti i određena cijena, nigdje tako velika kao u Bosni i Hercegovini, u kojoj je i sam NATO bio prisiljen na vojnu intervenciju.\nMeđunarodna zajednica, predvođena SAD-om, danas ima velikih problema sa ovdašnja tri kleronacionalizma, koja s promjenljivim uspjehom nekako uspijeva kontrolirati. Ona je s olakšanjem dočekala trenutak kad je u Daytonu ovjerila etničku podjelu Bosne i Hercegovine, iako je bilo jasno da je ta podjela izvršena brutalno i uz ogromne ljudske žrtve. Ali, šta se tu može. Pragmatizam, sveto načelo američke političke doktrine, odnio je još jednu historijsku diplomatsku pobjedu i uknjižio još jednu historijsku žrtvu tog istog pragmatizma.\nTime je Republika Srpska postala zaštićena nizom mehanizama, Federacija takođe. “Jedino država Bosna i Hercegovina ne može štititi samu sebe”, primjećuje Valentin Inzko. Međunarodna zajednica ne pokazuje volju da ovaj paradoks ukloni i radije će nastaviti da ovdje ureduje beskrajno dugo, nego da se upušta u nove rizike.\nOslobođenje/ Autor: Gojko Berić/Informer.ba\nVIDEO/ Uhapšen mladić koji je pucao na Bijelu kuću\nDanas sastanak stranačkih lidera u Sarajevu


Srednja klasa telefona postaje svjetski trend | Nauka i tehnologija News | Al Jazeera\nMladi se sve češće okreću telefonima srednje klase jer su cijene velikana poput Applea i Samsunga postale previsoke (Al Jazeera)\nIako su im telefoni postali sastavni dio života, mladi se sve češće okreću telefonima srednje klase, jer su cijene velikana poput Applea i Samsunga postale previsoke, a sve je manje razlike između svake sljedeće iteracije, bez obzira na to koliko to kompanije tvrdile, smatra bloger Daniel Meier. Dok su nekad “jeftini telefoni” bili zatrpani bloatware programima, koji su gušili uređaje relativno slabih komponenti, stanje na tržištu znatno je drugačije.\nKompanije poput OnePlusa, Xiaomija, ZTE-a i drugih prave uređaje niske i srednje klase, koji mogu odgovoriti na zahtjeve mladih bez potrebe da potroše plaću ili dvije za novi uređaj, kaže on, što u konačnici dovodi do sve kvalitetnijih uređaja za manje novca. To bi, kaže njemački stručnjak, moglo ići na ruku kupcima iz “nove Evropske unije”, odnosno bivših komunističkih zemalja.\n“Kupci u Bosni i Hercegovini, Hrvatskoj, Srbiji, pa i cijeloj srednjoj Evropi mnogo su zahtjevniji i izbirljiviji kupci nego oni iz zapadnog dijela Evrope. Kupci na centralnom dijelu kontinenta dobro promisle prije nego što se odluče za kupovinu. I dobro pamte šta im je valjalo, a šta ne”, kaže Bernier.\nNovinarka Jones napominje da je prošlo vrijeme kad su proizvođači mogli u bilo kakav uređaj “nagurati” operativni sistem koji žele, bez obzira na to može li taj telefon kvalitetno raditi. Nerijetko se kupcima željnih najnovije verzije Androida dešavalo da im mobiteli budu užasno spori, jer jednostavno komponente ne mogu “nositi” taj operativni sistem, podsjeća stručnjakinja za mobilne tehnologije.\n“Serija 5 nudi dvostruku prednju kameru, sa širokougaonim snimanjem, HD zaslon, otključavanje pomoću lica, uz dizajn i izradu koja djeluje mnogo iznad cjenovnog ranga. Još je rano govoriti o njegovim performansama, ali mi se sviđa ovo što vidim i očekujem da i ostali proizvođači krenu tim putem”, kaže njemački bloger.\n“Lijepo je imati telefon od 600-700 eura, ali imajući u vidu da će sljedeće godine doći malo poboljšana verzija istog uređaja, za isti novac, ljudi se sve češće pitaju ‘Treba li mi to?'”, dodaje.\nU Barceloni je počela godišnja konferencija mobilne industrije. 85 hiljada direktora kompanija iz cijelog svijeta, prisustvuje predstavljanju novih pametnih telefona i satova. Međutim, glavna tema je utrka za tehnologiju 5G.


Šta poneti na plažu/bazen? | Zdrava kosa - Nega kose\nSandra Marković 01. август 2013. 10:44\nSlazem se za zastitu kose, to je prvo sto uradim, mada i na plazi se prskam svaki cas kad izadjem iz vode :D\nKrema za suncanje za lice i telo sa visokim faktorom,balzam za usne, naocare, gumica za kosu. To su sstvarcice koje obavezno nosim, sve ostalo moze, a i ne mora :D\nАнониман 01. август 2013. 12:09\nCek, sve ovo nosis na PLAZU? ili na more generalno? :) sta ce ti gel za umivanje i aceton na plazi? :) Ja nosim na plazu :sesir, pakovanje (vukla sam placentu hahaha svakog dana :D) , pre plaze prskam nekom prskalicom, pa tamo kad izadjem iz vode isperem svaki put kosu i svaki put stavim pakovanje, nosim kremu za suncanje, ulje za suncanje, termalnu vodu za lice, labelo :) to je to :)\nАнониман 01. август 2013. 12:13\nPs.i jel samponiras kosu na plazi? Ja nikada...osusila bi mi se nacisto....ispiram je slatkom vodom i stavljam mnogo pakovanja da je zastitim a opet malo postane kruta, al to je valjda i normalno, posle osvezim krajeve sisanjem :) Zato se ne treba sisati pre nego posle mora :)\nZdrava Kosa 01. август 2013. 12:27\nNe samoniram uvek..Svaki drugi dan, mozda. Sampon moze mnoogo da isusi kosu, zato uvek uzmem neki blag.. Radim isto kao sto si i ti napisala..Ispiranje slatkom vodom+pakovanje...\nNaravno, sisanje je obavezno posle leta, iako nekad deluje da nije potrebno :) Makar malcice da se skrate krajevi.\nАнониман 01. август 2013. 12:12\nJa, pored onih klasicnih stvari za plazu obavezno nosim i korektor-u slucaju da mi nesto iskoci na licu :), nosim rezervne japanke, parfem, snalice i gumice, sjaj za usne...\nA od mazalica za kosu obavezno nosim masku, sampon, a kod kuce isprskam kosu sredstvom sa uv zastitm... Ili kad to nemam, uzmem kremu za telo za zastitnim faktorom i malo namazem na kosu,\nZdrava Kosa 01. август 2013. 12:20\nAceton-U slucaju da mi se lak skine na nekom noktu :) Ne podnosim to.\nGel za umivanje moram, jer imam osetljivo lice... Pre neki dan sam se kupala na Adi, a svi znamo koliko je prljava (sama sam kriva sto se kupam, znam :) ), i naravno da moram da se umijem posle toga.\nBazen, na koji inace idem (a i Ada) je prilicno udaljen od mesta u kome zivim, da mi je kuca blizu, ne bih sigurno sve to nosila :D\nKad sam na moru, ne moram bas sve to da vucem, jer je smestaj uglavnom blizu, ali vecinu stvari nosim, iako veliki deo toga ne koristim :)\nАнониман 01. август 2013. 13:02\nAa, jasno jasno :) Uh ni ja ne podnosim oguljen lak! Mislila sam da sam jedina koju to uzasnooo nervira! :) ja nosim lak pa pokrijem :D na plazu ga doduse nisam nosila :) a za Adu bih verov.ponela vise stvari nego ti :)\nHeadInTheClouds 01. август 2013. 12:44\nJa takodje nosim sve navedeno, plus termalnu vodu, vlazne maramice i gomilu (ne)potrebnih sitnica :D\nZdrava Kosa 01. август 2013. 12:48\nHvala draga... A koju termalnu vodu koristite?? Moram i ja da probam kad vec toliko pominjete i ovde i po forumima ... :D\nMalo Prase 01. август 2013. 13:36\nObavezno nosim neku prskalicu za kosu, termalnu vodu, labelo i pincetu... normalno sredstvo sa SPF... sve ostalo ne volim da vukljam jer volim natenane da uživam u povratku kući :)\nTijana J. Dominguez 01. август 2013. 14:18\nSlažem se za zaštitu kose, obavezno stavim prskalicu na kosu, ne čini čuda, ali je makar nešto, leti kosa obično ne izgleda baš najbolje, ali ponešto se može i sprečiti uz malo truda ;)\nJelena Jovanovic 06. август 2013. 00:21\nUpravo se spremam na more, i posto sam googlala,pronasla sam ovaj post i tvoj blog.\nBas mi se dopada, i drago mi je sto sam ga pronasla, jer mi je kosa u haosu.


Uz opciju 1 Vaš automobil će dobiti vanjsko pranje uz zaštitu voskom, uz opciju 2 zaštitite ga glinom uz vanjsko pranje i vosak Meguiars, a uz odabranu opciju 3 dobit ćete poliranje cijelog vozila 3M pastom + vanjsko pranje + vosak! Kupon vrijedi do 10.06.2021.!\nWarning: fopen(/var/www/clients/client3/web3/web/images/crnojaje/120149/obnova-sjaj-vaseg-limenog-ljubimca-odlican-popusti-mid.jpg): failed to open stream: Permission denied in /var/www/clients/client3/web3/web/webcore/core/util/Util.php on line 781\nWarning: getimagesize(/var/www/clients/client3/web3/web/images/crnojaje/120149/obnova-sjaj-vaseg-limenog-ljubimca-odlican-popusti-mid.jpg): failed to open stream: No such file or directory in /var/www/clients/client3/web3/web/webcore/core/util/ImageUtil.php on line 9\nWarning: imagewebp(/var/www/clients/client3/web3/web/images/crnojaje/120149/obnova-sjaj-vaseg-limenog-ljubimca-odlican-popusti-mid.webp): failed to open stream: Permission denied in /var/www/clients/client3/web3/web/webcore/core/util/ImageUtil.php on line 33


Galenika Fitofarmacija | Opste Single\nFiziološki stres usled niskih temperatura\nPostoji nekoliko različitih činilaca koji mogu negativno da deluju na tkivo biljke. To su pre svega nedostatak vode, višak soli u zemljišnom rastvoru, mehanička povreda, teški metali, biljne bolesti, visoke temperature i niske temperature.\nPrema osetljivosti biljaka na niske temperature, razlikujemo one koje stradaju na niskim pozitivnim i one koje stradaju na niskim negativnim temperaturama. Temperatura koja prouzrokuje prestanak života biljke, naziva se "kritična temperatura". Njena vrednost zavisi od vrste i faze razvoja biljke.\nNiske pozitivne temperature utiču na usporen metabolizam i smanjenu fotosintetsku aktivnost.\nNiske negativne temperature, one ispod 0°C, prouzrokuju stvaranje kristala leda u ćelijama, i tako utiču na mehaničko razaranje ćelijske membrane. Biljka ima mehanizme stvaranja otpornosti na mraz, koji se sastoje u razgradnji složenih materija na proste i izdvajanje vode u međućelijski prostor, a sve u cilju povećanja koncentracije ćelijskog soka i snižavanja tačke mržnjenja. Za ovaj proces je potrebno vreme, pa ukoliko se desi nagli pad temperature, ovi mehanizmi otpornosti izostaju. Biljni delovi koji imaju više vode u sebi, osetljiviji su na mraz.\nPostoji nekoliko načina borbe protiv mraza: zagrevanje vazduha, sprečavanje odavanja toplote sa tla (stacionarne ili pokretne mašine), zaštita orošavanjem (tzv. antifrost sistem) i podizanje fiziološke otpornosti biljke.\nPodizanje fiziološke otpornosti podrazumeva smanjenje tačke mržnjenja ćelijskog soka i izbegavanje stvaranja kristala leda. Ovo se postiže folijarnim tretmanima sa đubrivima koja su izvor soli, kao i dodavanjem cinka.\nU tu svrhu, Galenika-Fitofarmacija preporučuje kombinaciju preparata Foligal Bor 150, Foligal Cink 700, Activeg gold i Epin Ekstra.\nFotografija br. 1 - Nepravilan oblik ploda jabuke usled stvaranja prstena, kao posledica mraza\nFotografija br. 2 - Izmrzavanje tučka\nFotografija br. 3 - Izmrzavanje tučka


Messe Düsseldorf - ProExpo d.o.o.\nMesse Düsseldorf spada u najveće svetske kompanije za organizaciju međunarodnih sajmova. Sa sedištem u Diseldorfu u Nemačkoj i radnom snagom od gotovo 1.000 zaposlenih širom sveta, 19 hala i ukupnim izložbenim prostorom od 305.000 m2, ova kompanija je jedna od pet najvećih u sajamskoj industiji u svetu. Oko 50 sajmova godišnje se organizuje na sajmištu u Diseldorfu, uključujući 23 vodeće svetske manifestacije u odgovarajućim oblastima. Poseban značaj ima visok međunarodni karakter izložbi: u proseku oko dve trećine izlagača i posetilaca na sajmovima u Diseldorfu dolazi izvan Nemačke.\nMesse Düsseldorf širom sveta organizuje sajmove koji pružaju vrhunski kvalitet u pogledu tržišne ekspertize, organizacije i usluga. Poslovna strategija, vizija i inovativnost su stubovi na kojima počiva politika kompanije.\nSvoje područje delovanja kompanija je koncetrisala na pet poslovnih područja, za koje poseduje znanje, međunarodne kontakte i iskustvo u odgovarajućim industrijama. To su:\nMašine, postrojenja i oprema\nTrgovina i zanatske usluge\nModa, lepota i životni stil\nSlobodno vreme i rekreacija\nViše od polovine izlagača na sajmovima u Diseldorfu dolazi izvan Nemačke (29.210 u 2017. od čega 67% inostrani izlagači), a kad su u pitanju posetioci više od jedne trećine dolazi iz inostranstva (ukupno 1.344.548 stručnih posetilaca u 2017.) Kompanija je ostvarila prihod od 367 miliona u 2017. od čega je 297 miliona evra generisano samo u Nemačkoj.\nJedna od ključnih prednosti kompanije Messe Düsseldorf je međunarodna mreža filijala i stranih predstavnika koja osigurava visoku prisutnost izlagača i posetilaca sa svih kontinenata na sajmovima organizovanim, kako u Diseldorfu, tako i širom sveta. Mrežu čini 76 predstavništava koja opslužuju 140 zemalja.\nMesse Düsseldorf filijale u svetu:\nMesse Düsseldorf ASIA Pte. Ltd. (Singapur)\nMesse Düsseldorf North America Inc. (Čikago)\nMesse Düsseldorf Moskau OOO (Moskva)\nMesse Düsseldorf India Pvt. Ltd. (Nju Delhi)\nMesse Düsseldorf Japan Ltd. (Tokio)\nMesse Düsseldorf (Shanghai) Co., Ltd. (Šangaj)\nMesse Düsseldorf China Ltd. (Hong Kong)\nMeđu mnogobrojnim sajmovima koje organizuje Messe Düsseldorf, kao najznačajniji izdvajaju se:\nBOOT Düsseldorf - Međunarodni sajam broj 1 za čamce, jahte i opremu za vodene sportove\ndrupa - Vodeći svetski sajam štamparske industrije\nEuroShop – Globalni sajam broj 1 za maloprodajnu industriju\nGDS - Međunarodni sajam obuće i pratećih aksesoara\nInterpack - Vodeći svetski sajam procesne opreme i mašina za pakovanje\nK - Vodeći svetski sajam plastičnih masa i gume\nMEDICA - Međunarodni sajam medicine i medicinske opreme sa kongresom\nProWein – Međunarodni stručni sajam vina i alkoholnih pića\nTube & Wire - Međunarodni sajmovi industrije cevi i žica\nBeauty - Vodeći svetski sajam za profesionalnu kozmetiku, negu ruku i nogu, spa i wellness\nCaravan Salon - Međunarodni sajam kamp-vozila i opreme za kampovanje\nTourNatur - Globalna izložba broj 1 za aktivni turizam i pešačenje u prirodi\nA+A - Međunarodni sajam za ličnu zaštitu, bezbednost preduzeća i zaštitu zdravlja pri radu\nGlasstec - Međunarodni sajam broj 1 za industriju stakla\nValve World Expo - Međunarodni stručni sajam sa kongresom za industriju ventila i armatura\nRehacare - Međunarodni sajam i kongres za rehabilitaciju, prevenciju, integraciju i negu\nGIFA-METEC-THERMPROCESS-NEWCAST - Međunarodni sajmove iz oblasti livarstva i metalurgije\nKompanija je osnovana 1947. godine kao Nordwestdeutsche Ausstellungsgesellschaft mbH (NOWEA), a danas poznata pod imenom Messe Düsseldorf GmbH.\nPrvi sajam je organizovan posle Drugog svetskog rata, nemački sajam štampe “Deutsche Presseausstellung” koji je privukao 207.000 posetilaca u Diseldorf.\nGodine 1971. kompanija se preselila u novoizgrađeni izložbeni centar u Stockum-u u blizini aerodroma u Diseldorfu.\n60 godina kasnije, Messe Düsseldorf spade među deset svetskih organizacija sajmova koje ostvaruju najveći promet.\nIzdvojeni sajmovi u Diseldorfu


Velika Plana - opština | Agromedia\nOpšti podaci o opštini Velika Plana\nOpština Velika Plana se nalazi u centralnom delu Srbije, pripada Podunavskom okrugu i prostire se na površini od 345 kilometara kvadratnih, od čega poljoprivredne površine zauzimaju 26.864 ha, a šume 3.201 ha. Zahvata plodnu moravsku dolinu u jednom svom delu, a drugi deo je na istočnim brežuljcima Šumadije. Opština se na istoku graniči sa Žabarima i Svilajncem, granica im je Velika Morava, na jugu sa Lapovom i Račom, zapadu sa Smederevskom Palankom i Račom, a na severu sa gradom Smederevom. Opštinu čini 13 naseljenih mesta, a to su: Velika Plana, Veliko Orašje, Donja Livadica, Krnjevo, Kupusina, Lozovik, Markovac, Miloševac, Novo Selo, Radovanje, Rakinac, Staro Selo i Trnovče. Prema popisu stanovništva iz 2011. godine, na teritoriji Opštine živi 40.902 stanovnika, a većinsko stanovništvo je srpsko sa udelom od 94,7%, sledi romsko sa 0,92%.\nOvo je poljoprivredno-industrijsko područje u kojem postoji centar za selekciju i oplemenjivanje rasnog stočnog fonda. Razvijene su metalna i tekstilna industrija, industrija građevinskog materijala i prehrambena industrija, prevashodno mesa. Od poljoprivrednih površina najveći deo zauzimaju oranice – 84,8%, livade 1,1%, vinogradi 2,4%, voćnjaci 5,7%, pašnjaci 0,8% i vrtovi 0,2%.\nIstorija Velike Plane\nOva teritorija bila je nastanjena u neolitu, zatim su tu boravili Tribali, a u IV veku pre nove ere prostor su nastanili Kelti. U doba Rimljana, današnja teritorija opštine Velika plana ušla je u sastav provincije Gornje Mezije, a nakon pada Rimskog carstva u sastav Vizantije. Iz srednjevekovne prošlosti ovog kraja potiče manastir Koporin koji je zadužbina despota Stefana Lazarevića iz 1402. godine.\nZauzimanjem Smedereva 1459. godine, Turci osvajaju čitav prostor, a iz njihovih deftera se vidi da je tokom XVI veka postojalo više naselja oko Velike Morave i donjeg toka reke Jasenice. Severna Srbija pripala je Habzburškoj monarhiji nakon Požarevačkog mira 1718. godine i baš na tom prostoru oformljena je Kraljevina Srbija. Velika Plana se prvi put spominje 1724. godine, pod imenom Plana, ali nakon austro-turskog rata naselje pod imenom Plana se gasi. Biće obnovljeno u drugoj polovini XVIII veka kada se tu naseljavaju porodice sa Kosova i Stare Srbije.\nStanovništvo aktivno učestvuje u ustanku na čelu sa Karađorđem, kao i u Drugom srpskom ustanku, koji predvodi Miloš Obrenović. Uspostavljaju se dobri odnosi sa Turcima, ali ih Karađorđev povratak ugrožava, te se izdaje naredba za njegovo pogubljenje koje je izvršeno 1817. godine u Radovanjskom lugu, blizu Plane. Ubija ga Vujica Vulićević, inače njegov kum, koji će nešto kasnije na tom mestu podići crkvu-brvnaru ’’Pokajnicu’’, kao simbol pokajanja za ubistvo kuma.\nTokom prve vladavine kneza Miloša ukinut je feudalizam, proširena srpska autonomija i 1839. godine donet je zakon o opštinama po kojem Velika Plana ulazi u sastav oraškog sreza i broj stanovnika joj se uvećava. Sredinom XIX veka, Plana je bila najveće mesto u oraškom srezu jer su se doseljavali stanovnici iz bugarskih krajeva, pretežno iz Vidina, kao i sa Kosova. Do razvoja Velike Plane dolazi nakon izgradnje železničke pruge Beograd-Niš, a neposredno nakon toga, Kristijan Šeus i Vilhelm Šumaher otvaraju klanice, pa se na taj način izvoze poljoprivredni proizvodi na strano tržište. Privreda se razvija, a sa njom i grad, te se 1904. godine otvara nova škola.\nStanovništvo učestvuje u balkanskim ratovima, kao i u Prvom svetskom ratu, kada su Nemci 1915. godine okupirali naselje. Život u okupaciji je bio težak, a veliki broj Planjana je bio interniran ili smešten u logore, kao što je Mathauzen. Deo vojske je prepešačio Albaniju, a odlučnom ofanzivom srpska vojska je oslobodila Veliku Planu 28. oktobra 1918. godine. Ukazom od 30. aprila 1924. godine, Plana dobija status varošice, a privredni razvoj se nastavlja otvaranjem još jedne klanice, ciglane i puštanjem u pogon električne centrale.\nNemačkom okupacijom u aprilu 1941. razvoj varošice prestaje, a oslobođenje će doći u oktobru 1944. godine od strane Narodnooslobodilačkog pokreta i Crvene armije. Nakon rata do privrednog razvoja dolazi zahvaljujući novoizgrađenom autoputu Beograd-Niš, a opština Velika Plana oformljena je 1965. godine.\nPoložaj i klimatski uslovi Velike Plane\nVelika Plana se nalazi na 44º20'' severne geografske širine i 21º04' istočne geografske dužine, na nadmorskoj visini od 110 metara. Od Beograda je udaljena 90 km, kroz Opštinu prolazi magistralna železnička pruga, kao i savremeni autoput E-75, dok je u prošlosti ovuda prolazio Carigradski drum. Centar Opštine, naseljen je u donjem toku reke Jasenice i na levoj obali Velike Morave, koja kroz opštinsku teritoriju prolazi u dužini od 36 km.\nU reljefu Opštine izdvajaju se dve morfološke celine – aluvijalna ravan Velike Morave, gde se uzgajaju žitarice, kao i industrijsko i krmno bilje, dok drugu celinu čini zatalasano pobrđe u kojem kao tip zemljišta dominira smonica. Plodno zemljište čini 91,2% teritorije, a čine ga: gajnjača, aluvijalna smonica i aluvijum.\nKlima u Opštini je umereno kontinentalna, sa prosečnom godišnjom temperaturom od 11oC. Prosečna vlažnost vazduha kreće se oko 70%, a prosečna godišnja količina padavina iznosi od 600-650 mm po metru kvadratnom. Opština spade u tzv. aridna područja, jer se javlja nedostatak zemljišne vlage u vegetacionom periodu. Dominantni vetrovi na ovom području su zapadni i jugozapadni, kao i južni i jugoistočni.\nResursi u opštini Velika Plana\nU opštini Velika Plana, prema zvaničnim podacima iz popisa poljoprivrede koji je Republički zavod za statistiku sproveo 2012. godine, 5.225 gazdinstava koristi poljoprivredno zemljište. U najvećem broju imaju oranice i bašte, odnosno najčešće gaje kukuruz za zrno (njih 3.862), a zatim pšenicu i krupnik – 3.083 gazdinstva. Prema broju slede poljoprivredna domaćinstva koja proizvode ječam – 1.243, lucerku - 1.079 i detelinu (824).\nUkupno 669 gazdinstava bavi se različitim kombinacijama useva i stoke, njih 942 bavi se kombinovano bavi ratarstvom, svinjama i živinom, međutim najviše je onih koji su se specijalizovali za žitarice (1.197).\nRuralno stanovništvo u opštini Velika Plana\nPoljoprivredom se u Velikoj Plani bavi 11.274 ljudi, a muškarci prednjače kada je reč o ukupnom broju.\nKada je reč o nosiocima gazdinstava u Velikoj Plani, muškarci su ponovo u prednosti i učestvuju sa 86,49%, dok je udeo žena mnogo manji (13,51%).\nKada je reč o članovima poljoprivrednih domaćinstava, tu su žene u većini i ima ih 65,54%.


srbijasport.net - Vesti - Košarka - Igokea čeka ''Limenke''\nNedelja, 21.10.2018 14:53\n28.10.2017 sportdc.net 784\nIgokea čeka ''Limenke''\nOvog vikenda na programu je šesto kolo regionalne ABA lige. Košarkaši Igokee u šestom kolu će odmjeriti snage sa ekipom FMP-a u Laktašima.\nNakon sjajnog starta sezone i dvije pobjede u tri utakmice, Igokea je doživjela dva poraza uz ogroman broj primljenih poena. To je dosta atipično za Igoeku, budući da Dragan Bajić voli jaku odbranu i utakmice na manji broj poena. No svakako da će Igokea u ovom susretu pokušati da popravi utisak u odnosu na poslednja dva susreta. Svakako da će im problem biti i činjenica što su ostali bez najboljeg igrača Dorela Rajta, koji je otišao u Bamberg. Odlaskom Rajta, još više će igra Igosa zavisiti od kapitena Radivojevića ali i od Ljubičića i uvijek borbenog Miloševića.\nFMP je najugodnije iznenađenje ABA lige. ''Limenke'' su nakon pet kola na drugoj poziciji, iako se očekivalo da se ovaj mladi i talentovani tim bori za opstanak. Na startu sezone ekipa Vladimira Jovanovića igra preko svih očekivanja i zaista ih je lijepo gledati. Naravno da sve polazi od Filipa Čovića ali nije on jedini koji igra dobro. Odlične partije pružaju i Odzo, Nenadić i Bursać. Od povrede se oporavio i mladi Simanić i u poslednjem susretu je pokazao da se i na njega može ozbiljno računati.\nFMP je ekipa koja je atletski dosta moćna. Igokea ako želi pobjedu, moraće da iskontroliše skok i da ne dozvoli gostima dosta ofanzivnih skokova. U FMP-u su i bekovi atletski jako moćni igrači i takođe mogu uhvatiti dosta skokova. Pored toga, igrači FMP-a su i odlični šuteri i Igoeka će morati igrati jako koncentrisano u odbrani i moraće probati zaustaviti Filipa Čovića, jer ipak od njega sve kreće. Prošle godine Igokea to nije uspjela pa je Čović u Laktašima odigrao najbolji meč u sezoni i odveo je FMP do pobjede. Vidjećemo hoće li Igokei ove godine poći za rukom da zaustavi sjajnog pleja FMP-a.\nOve dvije ekipe su samo prošle sezone igrale mečeve u ABA ligi. Zanimljivo je da su obje utakmice dobijale gostujuće ekipe. Da li će se trend pobjeda gostiju u duelima ovih ekipa nastaviti ili će Igokea prekinuti niz poraza, saznaćemo u nedelju u 17h.


Zastava nakon dva desetljeća opet osvaja Ameriku - modelom Fiat 500L | Politika+\nPROMOCIJA: Zastava nakon dva desetljeća opet osvaja Ameriku - modelom Fiat 500L\nNovi model Fiata 500L u svibnju kreće u masovnu proizvodnju.\nObjavljeno: 03.02.2012. u 12:49h\nPjevačica i glumica Jennifer Lopez novo je zaštitno lice automobila kompanije Fiat, modela 500. Kako ponosno prenose srbijanski mediji, jedan od modela popularnog Fiće, kojeg J.Lo promovira u novome spotu za pjesmu 'Papi', proizvodit će se u Srbiji, u tvornici u Kragujevcu. No ovdje se radi o potpuno novom, većem modelu, očito po uzoru na BMW-ov brand Mini, čija se obitelj sve više širi.\nMonovolumenski 500L, prema gabaritima nasljednik Fiata Idee/Lancie Muso, u svibnju kreće u masovnu proizvodnju, a na tržištu bi se trebao naći već od početka 2013. godine. Dva desetljeća nakon prestanka izvoza Yuga GV (1985-1991.), koji je u SAD-u između ostalog zaslužio i laskavu titulu najgoreg automobila tisućljeća (prodano je oko 140 tisuća primjeraka), tako još jedan model iz kragujevačke tvornice kreće u osvajanje Amerike. No, ovaj put, ne radi se o domaćoj, već talijanskoj pameti i suvremenoj tehnologiji. Talijani se nadaju da će zbog svoje veličine kod Amerikanaca 500L imati više uspjeha nego šminkerski 500, čija je prodaja, unatoč reklamnim kampanjama poput ove s Jennifer Lopez - dramatično podbacila.\nFiat 500L (gore): Svaka sličnost s Mini Countrymanom (ni)je slučajna (dolje)\nCijena novog modela kretat će se između 10 i 15 tisuća eura, ovisno o opremi. Automobil će službeno biti predstavljen u Ženevi već 3. ožujka, a ako se ostvare najave kompanije u SAD-u bi se trebao početi prodavati početkom 2013.\nNajveća senzacija kod Yuga GV bila je njegova cijena - 3990 dolara.\nUsporedba s Fordom T i VW Bubom svakako je bila deplasirana. Ta dva automobila prodana su u višemilijunskim nakladama, dok je u SAD-u prodano svega 140 tisuća Yuga GV.\nfićo, yugo gv, crvena zastava, zastava, fiat 500l, fiat 500, scena, jennifer lopez


Bora Zaštita ValjevoZaključak Vlade RS - Bora Zaštita Valjevo\nVlada RS donela je zaključak kojim se daje saglasnost svim poslodavcima u oblasti građevinarstva da nastave sa radom u najvećem mogućem kapacitetu, uz primenu svih preventivnih mera bezbednosti i zdravlja na radu, a posebno onih koje se odnose na sprečavanje širenja zarazne bolesti COVID-19.\nSvi poslodavci u oblasti pružanja usluga (npr. vulkanizeri, automehaničari, obućari, krojači, hemijsko čišćenje, škole za obuku vozača motornih vozila i sl.) i u oblasti trgovine na malo (npr. knjižare, trgovci automobilima, motorima, biciklima, nautikom, tehničkom robom, građevinskim materijalom i sl.) mogu da nastave sa radom od 21. aprila 2020. godine u najvećem mogućem kapacitetu, osim onih kojima je zabranjeno da obavljaju delatnost zbog toga što priroda njihove delatnosti podrazumeva okupljanje većeg broja ljudi u zatvorenom prostoru (npr. trgovci i pružaoci usluga u trgovinskim centrima), odnosno blizak kontakt između pružaoca i primaoca usluge (npr. frizerske usluge, saloni lepote, teretane i sl.), te predstavlja povećanu opasnost od širenja zarazne bolesti. Nastavkom rada poslodavci su dužni da zaposlenima i korisnicima usluga obezbede, odnosno omoguće primenu svih preventivnih mera od uticaja na bezbednost i zdravlje zaposlenih tj. korisnika usluga, a posebno onih koje se odnose na sprečavanje širenja zarazne bolesti COVID-19 izazvane virusom SARS-CoV-2 (držanje socijalne distance, dezinfekciju i upotrebu zaštitnih sredstava tj. maski i rukavica).\nVlada je saglasna da zelene pijace (na otvorenom i u zatvorenom prostoru), koje su za vreme vanrednog stanja proglašenog Odlukom o proglašenju vanrednog stanja, odnosno posle 15. marta 2020. godine obustavile rad, nastave sa radom od 21. aprila 2020. godine. Nastavkom rada poslodavci – upravljači pijace dužni su da zaposlenima i korisnicima usluga (zakupcima tezgi i posetiocima, odnosno kupcima) obezbede, odnosno omoguće primenu svih preventivnih mera od uticaja na bezbednost i zdravlje zaposlenih tj. korisnika usluga, a posebno onih koje se odnose na sprečavanje širenja zarazne bolesti COVID-19 izazvane virusom SARS-CoV-2 (držanje socijalne distance, dezinfekciju i upotrebu zaštitnih sredstava tj. maski i rukavica).\nNavedene grupe poslodavaca treba da donesu poseban plan primene mera, koji je sastavni deo akta o proceni rizika koji se donosi saglasno zakonu i propisima iz oblasti bezbednosti i zdravlja na radu.\nCeo zaključak možete preuzeti ovde: Zaključak Vlade RS od 20.04.2020


Migranti zauzeli pariški Pantheon | Tacno.net\nAutor 👤tačno.net 13.7.2019. u 09:24\nNekoliko stotina migranata bez dokumenata jučer je zauzelo pariški spomenik Panteon zahtijevajući reguliranje statusa i sastanak s premijerom Edouardom Philippeom, javlja AFP.\nČlanica udruge za pomoć migrantima “La Chapelle Debout” rekla je da se 700 migranata i njihovih pristaša probilo početkom popodneva do tog impozantnog zdanja u središtu Pariza.\nOni su se u priopćenju predstavili kao “osobe bez dokumenata, bez glasa, bez lica u očima Francuske Republike te traže dokumente i boravišta za sve”.\n“Više ne želimo pregovarati s ministarstvom unutarnjih poslova i prefekturama. Želimo razgovarati s premijerom Edouardom Philippeom. Sada”, napisali su.


KLADIONICE NEMAJU DILEMU: Evo koje kvote su dodeljene Srbiji i Italiji za pobedu (FOTO)\nOrlovi igraju sa Azurima u četvrtfinalu EP večeras od 20.30 časova.\nNajpoznatije svetske kladionice su se već izjasnile o favoritima za zlato na Evrobasketu, Orlovima je dodeljeno drugo mesto sa kvotom 8, a ispred njih su Španci sa 1.35, danas su iznele stav o tome ko ima veće šanse da pobedi u četvrtfinalnom duelu Srbije i Italije.\nEVROBASKET 2017: Sjajni >> Pročitaj celu vest na sajtu SrbijaDanas.com << Slovenci srušili odlične Letonce i otišli u polufinale (FOTO)\nKvota da će izabranici Aleksandra Đorđevića da slave večeras je 1,38 (na uloženih 100 evra dobitak je 138), a na trijumf Italijana je 3,46, što dovoljno govori.\nBez sumnje na takve procene je uticala činjenica da Srbija nije poražena od Italije na velikim takmičenjima skoro 20 godina...\nEVROBASKET 2017: Španci se najpre mučili protiv Nemaca, a onda rutinski stigli do polufinala (VIDEO)\nSrbi igraju sa Italijanima u četvrtfinalu EP večeras od 20.30 časova.\nPOSLE VELIKOG TRIJUMFA: Mačvan ne krije ponos, a evo šta tek očekuje u nastavku šampionata (FOTO)\nSelekcija Srbije igra u polufinalu EP sa Rusima u petak od 20.30...Naši najbolji košarkaši plasirali su se u polufinale EP i opravdali renome, koji Srbija ima kao zemlja košarke. Orlovi su savladali Italiju u četvrtfinalu 83:67, a prethodno, u osmini finala Mađara, kada je kapiten Milan Mačvan...


ČOVIĆ NA APARATIMA: Plenković potvrdio sastanak sa Komšićem u Briselu – Sarajevograd.CLICK - Informativno zabavni portal\nHome \_ Slider \_ ČOVIĆ NA APARATIMA: Plenković potvrdio sastanak sa Komšićem u Briselu\nLideri Europske unije okupili su se u nedjelju navečer na neformalnoj radnoj večeri s liderima šest zemalja zapadnog Balkana u okviru priprema za predstojeći sastanak na vrhu koji će se održati u Zagrebu 6. i 7. maja.\nNa radnoj večeri koju je organizirao predsjednik Europskog vijeća Charles Michel učestvuju predsjednica Europske komisije Ursula von der Leyen, visoki predstavnik za vanjsku i sigurnosnu politiku Josep Borrell, Andrej Plenković kao premijer zemlje koja predsjedava Vijećem EU-a te lideri Albanije, Bosne i Hercegovine, Crne Gore, Kosova, Sjeverne Makedonije i Srbije.\n“Cilj ove radne večere jest pripremiti sastanak na vrhu u Zagrebu 6. i 7. maja. Izrazito sam zadovoljan našom inicijativom da se održi ovaj sastanak 20 godina nakon prvog zagrebačkog samita u novembru 2000. i da smo ponovno snažno stavili na dnevni red najviših institucija EU-a pitanje jugoistoka Europe, pitanje proširenja, pitanje podrške hrvatskim susjedima na njihovu putu prema EU”, izjavio je premijer Plenković po dolasku na sastanak.\nDodao je da je danas puno povoljnije ozračje po pitanju proširenja u odnosu na oktobru prošle godine, kada je blokirana odluka o otvaranju pregovora sa Sjevernom Makedonijom i Albanijom, te da Komisija priprema dokument o jačanju investicija u zemljama jugoistočne Europe.\nZauzeo se da se nakon majskog samita u Zagrebu takvi sastanci ubuduće održavaju svake dvije godine jer bi to “bilo garancija stalnog predanog angažmana svih šefova država ili vlada prema zemljama jugoistočne Europe”, rekao je Plenković.\nOn je potvrdio da je večerašnji sastanak prvi na kojem će se sresti s predsjedavajućim predsjedništva BiH Željkom Komšićem, prenosi Hina.\n“Ovo je prvi uopće sastanak otkada je izabran u Predsjedništvo BiH, u oktobru 2018. On je rotirajući u Predsjedništvu BiH, ovdje je pa ćemo razgovarati. Ovo nije bilateralni susret, niti je strukturiran tako da razgovaramo o odnosima u BiH”, rekao je Plenković, prenosi Hina.\nSIPA pronašla oko 10 tona duhana u listu ČETNIČKI VOJVODA IZLAZI NA IZBORE: Poplašen kandidat za predsjednika RS, Matijašević za člana Predsjedništva BiH Razbojništvo u Sarajevu: Tri osobe uz prijetnju nožem opljačkale “Konzum” HOROR u Nici: Kamion pokosio pješake, više desetina mrtvih (VIDEO) Pogledajte dovu Adela Šabanovića protiv Milorada Dodika i svih srpskih političara koji negiraju genocid (VIDEO) Sarajevo dobija još jedan luksuzni hotel: Čuveni ‘Hilton’ u septembru dolazi u BiH! Dačić: Durakovićeva izjava je sramna, Srbiju niko ne može ponižavati! SKANDAL NA SUĐENJU NASERU ORIĆU: Svjedok Ibran Mustafić zbog nedoličnog ponašanja udaljen iz sudnice ŠOKANTNO: Pročitajte šta je uradio Šefko Hadzić, prije nego što se bacio sa zgrade ‘Kajem se, ali šta ću’: Mladić izašao iz zatvora i ponovo silovao ženu! Prva žrtva mu je bila 64-godišnja poznanica…\nRedakcija | Slider, Vijesti | 16. Februara 2020. 23:37\nSKANDALOZNE PORUKE VUČIĆA IZ BRISELA: “Makedonka i dvoje stranaca, zajedno sa muslimanima donose presudu da…”


Vinograd mladi najvažnija je stalna nega | Agro Info Net\nZasadili ste vinovu lozu i sada vas očekuje vredni rad jer vinograd mladi traži stalnu negu i pažnju. Za dugotrajnost zasada, ispoljavanje vegetativnog i rodnog potencijala sorte, od presudnog značaja je nega mladog vinograda.\nSavetuje vas Glišić Dragoljub – PSSS Srbije\nU cilju obezbeđenja uslova za što uspešniji prijem zasađenih kalemova, u prvoj godini nakon sadnje neophodno je primeniti sledeće agrotehničke mere.\nVeliki izbor sorti vinove loze


“Burnout” postaje dijagnoza: Sada je tu i odluka koja vrlo brzo stupa na snagu – Bankar.rs\nHome/ANALIZE/“Burnout” postaje dijagnoza: Sada je tu i odluka koja vrlo brzo stupa na snagu\nStres na radnom mestu, SZO je uvrstila u 11. izdanje priručnika Međunarodne klasifikacije bolesti, i to kao profesionalni fenomen. Dogovor je da države članice SZO u zdravstvenim ustanovama počnu da primenjuju ovu odluku od 1. januara 2022. a to znači i nova, veća prava za radnike kod lekara.\nSrbija je, inače, članica Svetske zdravstvene organizacije. Kancelarija u Beogradu nastala je 1992. godine, da bi 2002. godine postali i punopravna članica. To praktično znači da se primena ove odluke o “burnout” sindoromu na globalnom niovu, može isto očekivati i u našoj zemlji.\nStatistika inače govori, da skoro dve trećine građana u Srbji, što je 66 odsto, pati od hronične iscrpljenosti na poslu. I to pokazuju podaci Međunarodne zdravstvene studije “Budućnost zdravlja”, prenosi Blic.\n“Burnout” često prevodimo kao pregorevanje, sagorevanje, ili izgaranje na poslu. Javlja se kao odgovor na preterani i prolongirani stres koji pojedinac svakodnevno trpi na poslu, i to je faza koju karakteriše psihička, fizička ili sveopšta iscrpljenost.\n“Ljudi nemaju koncentraciju na poslu, ne mogu da se upuste u aktivnosti sa porodicom i prijateljima, razdražljivi su, imaju ispade u ponašanju i poremećen san i apetit. Takođe, mnogi nemaju volju i energiju za rad, sve im je besmisleno, a najteže dijagnoze su svakako kod onih pacijenata koji posegnu za alkoholom i drugim psihoaktivnim supstancama”, kaže za “Blic Biznis” dr sci. med. Petar Vojvodić.\n“Mnoge kompanije nastoje da se posao završi, radi se prekovremeno, a opasnosti po zdravlje su ogromne. U takvim okolnostima, bolje je dati otkaz nego trpeti loše uslove. Ljudi moraju da shvate da je bitnije zdravlje nego novac i uspeh”, napominje psiholog Ljiljana Vojvodić.\nBolovanje Posao Stres\nPregled štampe - ponedeljak 27.09.2021.


Vuković: Nema oboljelih, moramo biti spremni za svaki scenario | Palelive.com\nPočetna Novosti Grad Istočno Sarajevo Vuković: Nema oboljelih, moramo biti spremni za svaki scenario\nVuković: Nema oboljelih, moramo biti spremni za svaki scenario\nISTOČNO SARAJEVO – Gradonačelnik Istočnog Sarajeva Nenad Vuković izjavio je da u ovom gradu trenutno nema oboljelih od virusa korona, ali da je potrebno preduzeti odgovarajuće mjere u slučaju da do toga dođe, te obezbijediti lokaciju i prostor u koji bi bila smještena lica za koja se ustanovi da su pozitivna na ovaj virus.\n“Moramo biti spremni da na području grada Istočno Sarajevo pripremimo odgovarajući prostor za karantin u koji bi bila smještena lica za koja se, eventualno, utvrdi da su pozitivna na virus korona. Moramo biti spremni za svaki scenario koji nas očekuje, pa i za eskalaciju situacije”, rekao je Vuković.\nOn je ukazao da na području grada ima mnogo objekata javne upotrebe koji su trenutno slobodni i u koje bi, po potrebi, mogla da budu smještena oboljela lica, te da je razgovarano o mogućnostima da karantin bude obezbijeđen u studentskim domovima ili u sportskim dvoranama, saopšteno je iz Gradske uprave.\nVuković je naglasio da Istočno Sarajevo može odgovoriti zadatku u slučaju moguće eskalacije situacije i pojave virusa korona na ovom području.\n“O tome sam razgovarao i sa direktorom Bolnice “Srbija” Nebojšom Šešlijom i saglasili smo se da moramo znati šta treba raditi ukoliko do takvih okolnosti dođe”, rekao je Vuković.\nPrema njegovim riječima, složenost organizacije grada Istočno Sarajevo ne bi trebalo da predstavlja problem, već naprotiv, to može biti određena prednost u smislu bolje organizacije određenih aktivnosti, obezbjeđivanja finansijskih sredstava i svega ostalog o čemu treba razmišljati u ovakvoj situaciji.\nVuković je najavio da će uskoro biti pripremljen protokol o načinu ponašanja i aktivnostima koje će biti preduzete u slučaju da se na području grada pojavi određen broj oboljelih.\n“U narednih dan – dva razgovaraću sa direktorima studentskih centara i sportskih dvorana, a zatim i načelnicima opština kako bismo uskladili mjere i aktivnosti, te napravili zajednički protokol za slučaj da ova situacija eskalira”, zaključio je Vuković.\nPrethodni članakSituacija pod kontrolom, poseban nadzor vozača kamiona, u toku podjela maski\nNaredni članakPoseban podračun za nabavku medicinske opreme i pomoć socijalno ugroženim licima\nSamo požurite, nemojte čekati da do toga dođe. Ovakvi se protokoli donose u toku 24 sata, nema dva tri dana.\nIzađite sa informacijama koliko ima respiratora u bolnici, koliko lijekova koji se koriste u liječenju ovog oboljenja. Gradonačelniče više tačnih i preciznih podataka kada ih već krije direktor bolnice, koji uzgred rečeno ne pokazuje nikakvu organizacionu sposobnost niti znanje da rukovodi bolnicom. Uklonite politiku dovedite čovjeka koji ima organizacione sposobnosti koji je prvo ljekar naše bolnice a potom i dobar rukovodilac.\nZna se ko postavlja direktore bolnica i sve druge direktore u RS-u.\nOni treba da su podobni, a ne sposobni!


Klima se jedan od najdugovečnijih brakova Holivuda: Sindi Kraford pred razvodom?!(FOTO) - Životni stil\nNaslovnica Showbiz Klima se jedan od najdugovečnijih brakova Holivuda: Sindi Kraford pred razvodom?!(FOTO)\nRendi više ni ne poziva Sindi na zajednička druženja\nPrethodni članakŠta ako peškiri neprijatno mirišu i nakon pranja?\nNaredni članakKockicama leda do sveže i zategnute kože lica!


Izvor\tkucastil.rs\tjul 30, 2016\nUmetnički projekat "Null Stern Hotel" započeo je kao soba koja je 2008. godine postavljena u jednom bunkeru u Sen Galenu u Švajcarskoj, a potom je iz zatvorenog prostora izmeštena u prirodno okruženje. Danas se nalazi pod vedrim nebom, a u njoj je moguće prespavati za oko 185 evra.\nA photo posted by Atelier für Sonderaufgaben (@sonderaufgaben) on Jun 30, 2016 at 9:56am PDT\nIdejni tvorci ove hotelske sobe "sa nula zvezdica" su Danijel Šarbonije i konceptualni umetnici Frenk i Patrik Riklin, koji se nadaju se da će ovo biti samo prva u nizu sličnih soba koje će se uskoro pojaviti širom Švajcarske. "Iako se ova verzija drastično razlikuje od prvobitne, koncept je ostao isti – stavljanje gosta u središte iskustva i fokusiranje na nedodirljivo svođenjem svih elemenata na minimum”, objašnjava Šarbonije za britanski Telegraf i dodaje da će Švajcarska na taj način "biti prva zemlja koja će postati jedan veliki hotel".\nA photo posted by Atelier für Sonderaufgaben (@sonderaufgaben) on Jul 5, 2016 at 1:05am PDT\nGostima na raspolaganju stoji batler koji nosi bele rukavice i leptir mašnu, služi goste alkoholnim pićem Röteli i sečenom kobasicom. Toaleta u ovom "hotelu" nema, ali je moguće poslužiti se javnim toaletom koji se nalazi na 10 minuta hoda od kreveta.\nS obzirom na to da se soba nalazi pod vedrim nebom, moguće je otkazati rezervacije ukoliko dođe do nevremena.\nA photo posted by Atelier für Sonderaufgaben (@sonderaufgaben) on Jul 15, 2016 at 1:05am PDT\n« Zavirite u najluksuzniji hotel na svetu Torino postaje prvi "vegetarijanski grad" »


Motocikli | Oprema i delovi : Moto pantalone EXTRA veliki brojevi KOMINE 718 jeans 09.10.2019 - ID 84610888 - KupujemProdajem\nMotocikli | Oprema i delovi > Odeća > ID oglasa: #84610888 (postavljen: pre nedelju dana)\nKomine pantalone od teget jeans materijala, jako udobne, extra kvaliteta, mogu se koristiti za voznju motora kao i drugu svakodnevnu upotrebu. Pored tvrdih protektora na kolenima imaju i sundjeraste protektore na bokovima.\nVelicina - 3XL, 4XL, 6XL jeans 718\nDIMENZIJE 3XL 4XL 6XL\npoluobim struka 48 50 56\nduzina nogavice 100 102 102


Globalizacija i utjecaj na svjetske ekonomske krize | Digital Repository Juraj Dobrila University of Pula\nTaletović, N. (2019). Globalizacija i utjecaj na svjetske ekonomske krize (Undergraduate thesis). Retrieved from https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:137:447501\nTaletović, Nina. "Globalizacija i utjecaj na svjetske ekonomske krize." Undergraduate thesis, University of Pula, 2019. https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:137:447501\nTaletović, N. (2019). 'Globalizacija i utjecaj na svjetske ekonomske krize', Undergraduate thesis, University of Pula, accessed 26 June 2022, https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:137:447501\nTaletović N. Globalizacija i utjecaj na svjetske ekonomske krize [Undergraduate thesis]. Pula: University of Pula; 2019 [cited 2022 June 26] Available at: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:137:447501\nN. Taletović, "Globalizacija i utjecaj na svjetske ekonomske krize", Undergraduate thesis, University of Pula, Pula, 2019. Available at: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:137:447501\nCite this item: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:137:447501\nTitle Globalizacija i utjecaj na svjetske ekonomske krize\nTitle (english) globalization influence to the world economic crisis\nAuthor Nina Taletović\nCreated on 2020-11-04 13:26:17


U nesreći kod Velike Plane poginulo dvoje dece\nBeta\t 9. avgusta 2015. 16:45\nDvoje dece je poginulo, a 10 osoba je povređeno u saobraćajnoj nesreći koja se dogodila tokom prošle noći na autoputu kod Velike Plane, u blizini Krnjeva.\nDvoje dece (2008. i 2015. godište) podleglo je povredama u bolnici u Smederevu, dok je 10 osoba iz ostalih vozila, od kojih četvoro dece, teže i lakše povređeno, rečeno je agenciji Beta u Ministarstvu unutrašnjih poslova.\nU udesu je učestvovalo šest vozila, a do nesreće je došlo oko dva sata posle ponoći tako što je putničko vozilo “fijat” beogradskih registarskih oznaka, udarilo automobil “BMV”. Nakon toga su se oba automobila zaustavila u zaustavnoj traci.\nTada se pojavilo treći automobil nemačkih registarskih tabilca marke “tojota”, koji je video sudar i usporio, ali ga je sustigao i udario autobus makedonskih registarskih oznaka koji je saobraćao na liniji Gostivar – Beč.\n“Od siline udara, tojota se okretala po kolovozu i zaustavila se u zaustavnoj traci, dok je autobus nastavio kretanje i udario u automobil krajsler bugarskih registarskih oznaka, usled čega je krajsler udario u vozilo BMV poljskih registarskih oznaka, koje se kretalo ispred njega”, rekali su policiji.\nUviđaj je obavio zamenik osnovnog javnog tužioca u Velikoj Plani, po čijem je nalogu vozaču autobusa, makedonskom državljaninu (48), odredjeno policijsko zadržavanje zbog postojanja osnova sumnje da je izvršio krivično delo protiv bezbednosti javnog saobraćaja.


Fabrici: Srbija ozbiljno kasni sa usvajanjem Zakon o sprečavanju korupcije | Novinska agencija Beta\nPOLITIKA | 16.01.2019 14:40\n"Ozbiljno se kasni se sa usvajanjem novog zakona i mi sada moramo da malo poguramo stvari. Podstičem Ministarstvo pravde da se što pre završi tekst u skladu sa preporukama Greko i Akcionim planom za poglavlje 23 i 24, kako bi u skupštini bio što pre usvojen", rekao je Fabrici na skupu povodom završetka tvin-ing projekta "Prevencija i borba protiv korupcije" koji je trajao 30 meseci i koji je EU finansirala.\nFabrici je kazao i da Srbija "treba da pruži dokaze za sprovodjenje zakona", a da će konačan pokazatelj uspešnosti biti broj osuda zbog korupcije.\n"Nemojmo da se obeshrabrimo što zakon još nije donet, jer puno je toga uradjeno tokom trajanja projekta", rekao je Lo Šo.\n"Zato je važno da imamo dobre zakone ali i slobodnu štampu da nam ukažu na korupciju, ukoliko je 'nanjuše'", ocenio je Suarez.\n"Kada gradjani vide da se zakoni ne poštuju, kada vide sive zone, teško je zamisliti da takvo društvo demokratski funkcioniše", rekao je Suarez.


NS: "Socijalno rudarenje" zahteva smene - VOM\nNaslovnaVestiPolitikaNS: "Socijalno rudarenje" zahteva smene\nOpštinski odbor Narodne stranke (NS) u Trgovištu oglasio se ssaopštenjem za javnost u kome navode saznanja oko malverzacija rukovodioca opštine u takozvanoj zgradi socijalnog stanovanja.\nSaopštenje, koje je potpisao predsednik opštinskog odbora Marko Krstić prenosimo u celini.\nU zgradi koja je namenjena za socijalno ugrožene kategorije i gde su funkcioneri opštine\nTrgovište dobili kadrovske stanove o čemu je OO NARODNE STRANKE U TRGOVIŠTU obavestio javnost još pre tri godine, po svemu sudeći napravljen je još jedan, ako nezakonski onda u najmanj ruku moralni prekršaj na štetu stanovnika, zbog čega zahtevamo hitne smene odgovornih. Unazad nekoliko meseci mi iz Narodne Stranke u Trgovistu proveravali smo saznanja da se rukovodilica opštine bavi rudarenjem i kriptovalutama. Ova pojava je još strana ne samo za ovako malo mesto kao što je Trgovište već i za Srbiju, pa smo zato bili oprezni sa oglašavanjem. Naime iz dobro obaveštenih izvora smo došli do saznanja da se sadašnji predsednik Skupštine Opštine Trgovište Aleksandar Kolić bavi kripto valutama ili ti takozvanim rudarenjem na potkrovlju zgrade u kojoj se nalaze prostorije i javnih i državnih preduzeća a to su „Trgovište IN“; (bivša direkcija za izgradnju), „Turistička organizacija“, „Centar za Socijalni Rad“, kancelarija prekršajnog Suda Vranje, Nacionalna Služba za zapošljavanje, „Prostor kluba Penzionera“ kao i stanovi koji si namenjeni za socijalno ugrožene kategorije a prenamenjeni u kadrovske stanove u kojima borave i žive funkcioneri opštine Trgovište.\nČak među Naprednjacima u Trgovištu kruže priče koje su teške za poverovati, a to su da predsednica opštine Miljana Zlatković i narodni poslanik Nenad Krstić nisu znali čime se to Aleksandar Kolić bavi i na koji način, ali se pre svega može reći da su zažmurili na ovaj njegov “hobi” i time dali prećutnu potvrdu. Bavljenje kripto valutama u Srbiji po zakonu o „Digitalnoj imovin“ nije nelegalno, ali je u ovom slučaju bavljenje ovim poslom predsednika skupštine opštine Trgovište jeste nelegalno i to zbog prostora koji je koristio u pomenutoj zgradi, kao i zbog potrošnje električne energije koja je za taj posao abnormalno velika. S, obzirom da su to specijalizovane mašine koje nisu nimalo jeftine jer se kreće od hiljadu do više desetina hiljada eura, došli smo do saznanja da imaju veliku potrošnju električne energije ali da i zaradjuju dobro a to u zavisi kolika je tržišna vrednost 1 bitkoina. Prošle godine se je cena na tržištu kretala od 10 000 do 50 000 eura po jednom bitkoinu, tako da je ovo postao unosan poso za sve one koji imaju para da krenu tim putem. Da stvar bude još zanimljivija najveći račun za struju u pomenutoj zgradi (poslednji od oko 150 000 dinara) je stizao u prostorijama "kluba penzionera" koju sami penzioneri i ne koriste. Mi iz Narodne Stranke u Trgovistu osnovano sumnjamo da su sve specijalizovane mašine bile priključene na vod ili ti sat Kluba Penzionera.\nU razgovoru sa predstavnikom udruženja penzionera smo saznali da on nije imao nikakve informacije o tome ko se čime bavi u toj zgradi, jer oni i ne koriste prostorije unazad nekoliko godina. Ali je zatečen poslednjim računom od 150 000 dinara, koji mu je poštar dao. Predhodne račune nije vidjao jer ne koriste prostoriju pa je smatrao da je Opštinska samouprava plaćala samo takse. Očevici tvrde da su mašine bile zaključane i pod video nadzorom i da niko osim predsednika skupštine Kolića nije imao pristupa potrkovlju, koji je pre više od godinu dana potkrovlje uredjivao specijalnom izolacijom i profisionalnom ventilacijom kojom se je održavala temperatura prostorije zbog velike količine oslobodjene toplotne energije koju proizvode mašine.Ako se je predsednik skupštine opštine Trgovište Aleksandar Kolić bavio rudarenjem više od godinu dana o trošku i na štetu opštine Trgovište i svih gradjana opštine Trgovište zarad svog ličnog profita, bogaćenja i kupovinu dzipa od 30 000 eura, mi iz Narodne Stranke u Trgovistu zahtevamo od nadležnih institucija da preispitaju sve detalje i činjenice, a pre\nsvega mislimo na to:\nKo je plaćao tolike račune za električnu energiju i koliki su bili računi?2\nDa li je sva električna energija koja je utrošena plaćena po računima ili čak postoji\nmogućnost napajanja ispred satova za očitavanje struje?\nČak i da je dotični predsednik Skupštine, iselio mašine za kripto valute kako se spekuliše, zahtevamo od svih nadležnih institucija da sprovedu istragu na osnovu tragova koji su ostali, a to su ventilacija na samom krovu zgrade, antena za internet, računi za električnu energiju kao i prostor koji je specijano izolovan na potkrovlju zgrade???\nNa kraju tražimo smenu aktuelnoog predsednika skupštine Aleksandra Kolića kaomi njegovu odgovornost koju treba da utvrde nadležni organi.\nPrethodni tekstSALON KNJIGA: Ipak ima nade\nSledeći tekstVranjanci proslavili Duhovski ponedeljak


Kristijano Ronaldo je večeras oborio jedan rekord Lea Mesija, izjednačio se sa Ćavijem, Valdesom i Van der Sarom, Kasiljas je postao rekorder evrokupova, dok se Serhio Ramos u potpunosti iskupio za katastrofalno izvedeni penal od pre dve godine upravo protiv Bajerna u polufinalu LŠ.\nKristijano Ronaldo je postavio novi rekord i pretekao Lionela Mesija po broju golova u jednoj sezoni Lige šampiona, pošto je protiv Bajerna postigao 15. i 16. pogodak, dok je najbolji igrač Barselone u sezoni 2011/12 dao dva manje. Portugalac je došao i do 33. gola u nokaut fazi LŠ, gde takođe ima dva pogotka više od Mesija. Ujedno, osvajaču "Zlatne lopte" za prošlu godinu je ovo 14. nastup u polufinalu elitnog takmičenja, čime je izjednačio rekord Viktora Valdeza, Ćavija i Edvina van der Sara. Sa druge strane Ikeru Kasiljasu je utakmica na "Alijanc Areni" bila 143. u evropskim takmičenjima, čime je pretekao svoje kolege golmane Edvina van der Sara I Pepea Reinu.\nPored ove dvojce večeras se istakla još jedna legenda "kraljevskog kluba" Serhio Ramos. On je pre dve godine svojim katastorfalnim izvedenim jedanaestercem u penal seriji, kada je loptu poslao u oblake, doprineo eliminaciji svoje ekipe upravo od Bajerna u polufinalu ovog takmičenja. Taj njegov promašao postao je svojevremeno i predmet šala na internetu, ali se ovaj fudbaler večeras sa dva gola u potpunosti iskupio za taj nesrećni splet okolnosti. Štoper Reala i strelac dva gola protiv Bajerna u Minhenu (4:0) istakao je da je mogao samo da sanja da će dva puta zatresti mrežu protivnika u polufinalu Lige šampiona i udariti temelj velikom pohodu ka jubilarnoj "decimi".\n"Moji golovi su najmanje bitni u ovom trenutku, jer je mnogo važnije to što smo uradili i postigli kao kolektiv Reala. Vratili smo se tamo gde je ranije trebalo da bude, zauzeli smo mesto koje nam pripada - na samom vrhu. Moram priznati da sam samo mogao da sanjam dva postignuta gola, ali još jednom napominjem, ovo je uspeh celog madridskog tima", rekao je Ramos nakon meča.


Cijena nafte ponovo raste | Trebinje Danas\n01.05.2020. u 17:42\nCijena nafte na svjetskom tržištu danas je u porastu pošto je na snagu stupio dogovor OPEC-a i drugih proizvođača o rekordnom dnevnom smanjenju proizvodnje.\nOd početka godine, cijena sirove nafte "brent" iz Sjevernog mora pala je za skoro 60 odsto i prošlog mjeseca dostigla je najniži iznos u proteklih 21 godinu jer je potražnja pala usljed pandemije virusa korona.\nU Londonu je cijena sirove nafte "brent" veća za 14 centi ili 0,5 odsto i sada je 26,62 dolara po barelu.\nU Njujorku je cijena svijetle sirove nafte porasla za 1,18 dolara ili 6,3 odsto i iznosi 20,02 dolara po barelu.\nOPEC i drugi proizvođači nafte, uključujući Rusiju saglasili su se da će od 1. maja smanjiti dnevnu proizvodnju za 9,7 miliona barela.


Iračka drama u sjeni sirijskog rata | MIŠLJENJA | Al Jazeera\nSaudijski režim se u posljednje vrijeme sve više osjeća ugroženim usljed straha od obnavljanja strateškog saveza SAD-a s Iranom (AP)\nDok je pažnja svjetske javnosti u posljednjih nekoliko godina bila fokusirana na građanski rat u Siriji i na složene procese pregovora međunarodne zajednice s Iranom, kako bi se ta zemlja spriječila u nakani da se domogne nuklearne tehnologije, za to je vrijeme krhka sigurnosna situacija u Iraku pala ispod radara. Naprosto, niti izbliza joj se nije poklanjala pažnja koju je zavrjeđivala. Činilo se da su se kompletna regija i međunarodna zajednica već bili pomirili s činjenicom da je nakon američke invazije na Irak 2003. godine ta zemlja postala prva šiitska arapska država nakon Fatimidske dinastije, koja je vladala Egiptom tokom desetog stoljeća.\nAvantura militarizirane neokonzervativne administracije Georgea W. Busha, kojom je silom želio nametnuti demokratiju zapadnog tipa u Iraku, vjerujući da će se ona kasnije proširiti i na ostatak arapskog svijeta, proizvela je katastrofalne posljedice. Američka agresija na Irak, osim što je prouzrokovala stotine hiljada ljudskih žrtava i razaranje kompletne infrastrukture, raseljavanje miliona ljudi, uništavanje drevnih ljudskih civilizacija ove nekoć prosperitetne, iako totalitarne, arapske zemlje, dovela je do niza kontradikcija koje i najozbiljniji eksperti i posmatrači prilika na Bliskom istoku još pokušavaju odgonetnuti.\nIrački suniti, koji su postali građani drugog reda u vlastitoj zemlji, nikada se nisu pomirili s činjenicom da su, odlukom jednog od najekstremnijih predsjednika u povijesti SAD-a, od vladajućeg naroda postali potlačena manjina.\nNaprosto je neshvatljivo da je Amerika de facto predala Irak, kao vazalsku državu, na upravljanje Iranu, iako je Teheran više od tri decenije slovio kao najveći neprijatelj SAD-a. Tako su se dva najveća neprijatelja, SAD i Iran, u Iraku sreli kao saveznici, svesrdno podržavajući novu iračku vlast. Nakon povlačenja američkih trupa iz Iraka, utjecaj Irana u toj zemlji snažno je ojačao u odnosu na SAD, čak do te mjere da je o sastavu Vlade te zemlje i njenom premijeru, doslovno, prema odluci Teherana, odlučivao zapovjednik iranske Revolucionarne garde, najmoćnije vojne formacije Islamske Republike Iran.\nIrački suniti, koji su postali građani drugog reda u vlastitoj zemlji, nikada se nisu pomirili s činjenicom da su, odlukom jednog od najekstremnijih predsjednika u povijesti SAD-a, od vladajućeg naroda postali potlačena manjina. Debalans snaga u Iraku, ali i regiji u cjelini, te poniženje i degradacija političkog i društvenog statusa sunita u toj zemlji, doveli su do oružanog otpora dijela sunita vladajućem šiitskom režimu u Bagdadu 2004. godine, kada je u tu svrhu formirana Islamska država Irak i Sirija.\nKrvavi obračun s opozicijom\nNeuspjeh američke okupacione sile, a kasnije i iračke šiitske Vlade, da osigura mir, ravnopravnost, slobodu i prosperitet svim građanima Iraka pružio je plodno tlo za jačanje ekstremističkih sunitskih tendencija, koje su bile odlučne u nakani da na području Iraka i Sirije stvore sunitsku islamsku državu, ili sunitski kalifat. Jačanje džihadističkih tendencija selefističke provenijencije nastalo je zahvaljujući izdašnoj finansijskoj podršci Rijada, ali, prije svega, uslijed diskreditiranog sekularističkog režima u Bagdadu, koji se krvavo obračunavao s islamskom opozicijom.\nIslamska država Irak i Sirija želi izbrisati granice između te dvije zemlje, koje su početkom 20. stoljeća iscrtali britanski i francuski diplomati Sykes i Picot, na čijem poznatom sporazumu počiva ustrojstvo današnjeg Bliskog istoka. Islamska država Irak i Sirija teži stvaranju jedinstvene države na tom području, a da bi se to ostvarilo, maksimalistički cilj Islamske države Irak i Sirija je rušenje alevitskog i šiitskog režima u Damasku i Bagdadu.\nIslamskoj državi Irak i Sirija osvajanje vodećih gradova Iraka značajno je po tome što je u potpunosti promijenilo odnos snaga u toj zemlji između šiita, sunita i Kurda, a time i balans snaga u široj regiji Bliskog istoka u korist Saudijske Arabije.\nIako su pobunjenici Islamska država Irak i Sirija već neko vrijeme kontrolirali dijelove teritorije u provinciji Al-Anbar, čije glavne centre Ramadi i Falluju režim u Bagdadu nikada nije mogao u potpunosti pokoriti i protiv čijih je sunitskih stanovnika režim Nourija al-Malikija u nekoliko navrata koristio najbrutalniju vojnu silu kako bi ih pokorio – najnoviji vojni uspjeh Islamske države Irak i Sirija te osvajanje Mosula i Kirkuka iznenadio je i najrespektabilnije poznavaoce Iraka. O nepredvidivosti prilika na Arapskom poluotoku govori i činjenica da se iznenadni vojni uspjeh jedne od najmilitantnijih sunitskih vojnih formacija desio upravo u momentu kada je režim Bashara al-Assada postigao značajne uspjehe protiv revolucionarne sirijske opozicije u toj zemlji.\nIpak, treba imati u vidu da se to nije desilo u izolaciji i neočekivano. Islamskoj državi Irak i Sirija ovo osvajanje vodećih gradova Iraka, u kojima su skoncentrirana sjeverna naftna polja, značajno je po tome što je u potpunosti promijenilo odnos snaga u toj zemlji između šiita, sunita i Kurda, a time i balans snaga u široj regiji Bliskog istoka u korist Saudijske Arabije. Koliko je to značajno svjedoči i izjava Roberta Fiska, koji je situaciju opisao kao najnoviji doprinos Saudijske Arabije svjetskoj historiji nakon Osame bin Ladena, talibana i petnaesterice samoubica od 11. septembra 2001. godine. Pored Fiska, među mnogim posmatračima Iraka i Sirije vlada uvjerenje da iza vojnog uspjeha Islamske države Irak i Sirija stoji Saudijska Arabija.\nNezadovoljan normalizacijom američko-iranskih odnosa te približavanjem Turske i Katara Iranu, saudijski režim se u posljednje vrijeme sve više osjeća ugroženim uslijed straha od obnavljanja strateškog saveza SAD-a s Iranom, a koji je nekoć predstavljao kičmu američke politike na Bliskom istoku, u kojem bi slučaju strateška uloga Saudije u Zaljevu bila marginalizirana. Dominacija šiitskog faktora, a posebno iranski utjecaj u Iraku, koji Rijad doživljava tek kao iranskog vazala, za Saudiju je noćna mora koju želi eliminirati. Motiviran upravo tim strahom, saudijski režim je, pod okriljem Vijeća za zaljevsku saradnju, vojno intervenirao u Bahreinu, kako bi na vlasti održao manjinski sunitski režim tamošnje porodice Khalifa.\nNajnovije jačanje marginaliziranog sunitskog faktora u Iraku, pa čak i ako ga je jedino moguće ostvariti finansiranjem najekstremnijeg faktora kao što je Islamska država Irak i Sirija, za Rijad predstavlja jedan od strateških ciljeva opstanka monarhije. Kenneth Pollack, nekadašnji obavještajni analitičar za pitanja Irana i Iraka, tvrdi da bi najnoviji uspjeh Islamske države Irak i Sirija mogao dovesti i do ozbiljnog narušavanja regionalne stabilnosti i negativno utjecati na protok globalne trgovine naftom. “Sasvim je moguće da je u Iraku na pomolu novi građanski rat”, tvrdi Pollack.\nU ovom momentu nameće se puno više pitanja nego odgovora. Kako se moglo desiti da deseci hiljada iračkih trupa budu preko noći poraženi od malog broja pobunjenika Islamske države Irak i Sirija? Je li se iračka vojska namjerno povukla po naređenju iz Bagdada? Hoće li Islamska država Irak i Sirija uspjeti zadržati osvojena područja? Kako će na to reagirati režim u Bagdadu? Hoće li se, uslijed najnovijih promjena odnosa snaga na terenu Iraka, umiješati SAD, posebno ako Islamska država Irak i Sirija, ohrabrena najnovijim uspjesima, pokuša marširati i na Bagdad? Hoće li susjedni Iran intervenirati da zaštiti svoje interese? Kako će se prema najnovijoj situaciji postaviti Turska, čiji je primarni interes u Iraku da sačuva trgovinske odnose s regionalnom Vladom Sjevernog Kurdistana, ali i zaštita turkmenske etničke manjine?\nNe treba odbaciti spekulacije da je vojni uspjeh Islamske države Irak i Sirija zapravo tek dio inženjeringa s ciljem redefiniranja unutarnjih granica Iraka, pa čak i njegove podjele.\nDa bi zadržala netom osvojena područja, Islamska država Irak i Sirija računa na podršku i neformalni savez s nekadašnjim pripadnicima Ba’th partije Iraka, plemenskim vođama i njihovim borcima. Upravo zbog te mogućnosti, Islamska država Irak i Sirija predstavlja ozbiljan izazov režimu u Bagdadu. Njen vojni uspjeh moguće je, također, posmatrati i kao jedan od načina slabljenja Malikijevog režima od eksternih faktora, budući da se pokazao neefikasnim, sektaški orijentiranim i represivnim prema sunitima.\nOsim toga, ne treba odbaciti ni spekulacije da je, uslijed više od deceniju neuspjeha, u pripremi konačno rješenje iračkog pitanja, a da je vojni uspjeh Islamske države Irak i Sirija zapravo tek dio inženjeringa s ciljem redefiniranja unutarnjih granica Iraka, pa čak i njegove podjele. Sunitskoj manjini na ovaj način su učinjeni ustupci u pogledu njenih zahtjeva da dobije kontrolu nad dijelom sjevernih naftnih polja. Time se, također, udovoljava interesima Saudijske Arabije, koja na ovaj način dobija garanciju da Irak neće u potpunosti postati teritorija sa koje će Iran vršiti destabilizaciju porodice Saud.\nKoja je od ovih mogućnosti realna moći će se saznati tek nakon odgovora Bagdada na novonastalu situaciju.


Ivan Vitorović – Hotel Summit\nGeneral Manager, Mona Hotel Managment\nO prezentaciji: Umeće brzog prilagođavanja tržišnim potrebama, prikazano kroz uspešno poslovanje\nhotela u sinergiji sa lokalnim okruženjem. Pravilno koncipiran hotel u simbiozi sa jedinstvenom\nponudom može unaprediti poslovanje celokupne destinacije. Kreiranje različitih vrsta sadržaja, odlična\nusluga i dobra infrastruktura pružaju gostima osećaj zadovoljstva. Tražimo odgovore na pitanje da li u\nSrbiji postoje primeri dobre praksa između hotelske industrije i lokalne zajednice?\nO kompaniji: Mona hotel management d.o.o. je kompanija osnovana 2011. godine, nastala\nizdvajanjem iz matične kompanije sa ciljem upravljanja hotelima. 2003. godine, kompanija Mona d.o.o.\nje počela sa investiranjem u hotelijerstvo. Ukupni protfolio čine 4 završena objekta kojima kompanija\nupravlja – hotel Zlatibor Mona na Zlatiboru, hotel Argo u Beogradu, hotel Javor u Kušićima i vila Bella u\nMona Hotel Management d.o.o. je započela izgradnju hotela u Beogradu (152 sobe), dok u narednom\ntrogodišnjem investicionom ciklusu planira proširenje i renoviranje hotelskih kapaciteta u hotelu Javor u\nKušićima, hotelu Zlatibor Mona, kao i izgradnju savremenog etno sela u Sirogojnu. Kompanija je i nosilac brojnih


PC Press » PC #204 | Ima li vozača u automobilu\nPC #204 > Tehnovizija\nIma li vozača u automobilu\nNalazimo se na pragu još jedne revolucije: eksperimentalna robotska vozila se već kreću po ulicama, a ljudi glume vozače tek koliko da ne bude panike. Hoćemo li uskoro prestati da vozimo?\n- PC #204 u prodaji po ceni od 110 din\nPC #204 | Voja Antonić\nRobotski automobili u SF filmovima izgledaju futuristički, dok današnji automobili bez vozača izgledaju kao i obični, sa jednim izuzetkom – okićeni su kamerama i senzorima. Osim ove površinske, postoji i jedna suštinska razlika: oni nisu samo plod mašte, nego zaista postoje. Kreću se ulicama, pretiču ostala vozila, strpljivo čekaju na semaforu i pešačkom prelazu, izbegavaju rupe na putu i, zamislite, poštuju saobraćajne propise! Kako oni rade, čemu služe svi ti uređaji, koliko su zaista sigurni i kakvi problemi nas očekuju kad počne uvođenje komercijalnih modela u redovan saobraćaj?\nČemu sve to služi, a uz to i... Radi\nLako je nabrojati senzore koji omogućavaju da se virtuelni vozač snađe u saobraćaju i da sigurno dovede putnike do cilja. Najupadljiviji je stub postavljen na sredinu krova, na čijem vrhu je rotirajuća glava Lidar‑a (Light Detection And Ranging, svetlosna detekcija i merenje daljine). On koristi impulsnu lasersku svetlost kojom meri udaljenost do objekta. Pošto Lidar meri daljinu samo do jedne tačke, snabdeven je optikom koja brzo rotira i time u krug skenira okolinu u horizontalnoj ravni. Da bi mogao da „vidi“ ispod i iznad te ravni, on pomera optički sitem i po vertikalnoj osi, ili je sastavljen od većeg broja Lidar‑a (uglavnom 64). Domet ovih senzora je oko 75 metara.\nLidar stvara 3D mapu objekata koji okružuju automobil, ali tu mapu čini samo oblik, a ne i boja i osvetljenost objekata. Zato na vozilu postoji niz kamera, čiji broj varira u zavisnosti od zamisli i ambicija razvojnih timova. Tu su monohromatske stereoskopske kamere sa noćnim vidom, koje pomažu Lidar‑u pri detekciji i merenju udaljenosti do bliskih objekata, kao što su pešaci ili najbliži automobili, kao i kolor kamere sa visokom definicijom, kojima se prepoznaju i klasifikuju okolni objekti ili saobraćajni znaci i semafori do oko 150 metara daljine. Po obimu automobila je postavljen i niz mikrotalasnih radara, kojima se meri udaljenost i detektuju pokreti najbližih automobila i pešaka. Ovi radari su posebno važni za vožnju u koloni na otvorenom putu i u gradskoj saobraćajnoj gužvi.\nNeki od uređaja nisu vidljivi spolja, ali su podjednako važni za orijentaciju. Ključni je GPS (Global Positioning System) pomoću kog centralni kompjuter uvek zna gde se trenutno nalazi što, uz bazu podataka za grad ili put kojim se vozi, čini osnovu navigacionionog sistema. Baza podataka se automatski obnavlja, a usput se prikupljaju i trenutni podaci o zastojima u saobraćaju, zatvorenim ulicama i obilaznicama, radovima na putu, meteorološkim uslovima... Tu su i magnetometri kojima se, kao kompasom, meri orijentacija vozila, ali su oni relativno neprecizni i osetljivi na šum raznih magnetnih polja koja stvaraju okolne mašine, tako da se u praksi koriste dva GPS sistema (u prednjem i zadnjem delu vozila po jedan), pa se se iz njihovih relativnih pozicija izračunava orijentacija.\nPrijem GPS signala povremeno nije moguć, recimo u tunelima ili u senci velikih metalnih konstrukcija, kada navigaciju preuzima IMU (Internal Measurement Unit, interna merna jedinica). IMU koristi akcelerometre i žiroskope za sve tri ose, čime računa relativnu poziciju i orijentaciju vozila, u odnosu na poslednju apsolutnu poziciju izmerenu GPS sistemom. Najveći nedostatak IMU je kumulativna greška koja je utoliko veća što je duži „ispad“ GPS signala, ali takvi ispadi srećom ne traju dugo.\nSenzori mogu da dojave sistemu gde se vozilo nalazi, kako je orijentisano, kojom brzinom i u kom pravcu se kreće, gde se nalaze okolna vozila, kako i kuda se kreću, gde se nalazi put, kakvog je kvaliteta, koji su meteorološki uslovi i tome slično. Tokom predprocesiranja signala sa kamera i Lidar‑a prepoznaju se ostala vozila, prepreke i pešaci, meri se brzina i smer njihovog kretanja. U istoj fazi se prepoznaju i saobraćajni znaci i svetla na semaforu. Sve su to važni segmenti procesa, za koji su razvijeni složeni i zanimljivi algoritmi, ali i nealgoritmaski sistemi kao što su neuronske mreže. Sa tako pripremljenim podacima, centralni kompjuter nema težak posao da šalje komande servo sistemima: volanu, kočnicama i motoru, bez obzira da li je to motor sa unutrašnjim sagorevanjem ili električni.\nAko centralni kompjuter proceni da nema dovoljno podataka za sigurnu vožnju (ako, recimo, nije siguran gde je ivica puta), on će odmah pozvati vozača da sam preuzme komande. Ukoliko se to ne dogodi, kompjuter mora brzo da uspori vozilo, da ga dovede do najbezbednijeg raspoloživog mesta i zaustavi ga. Veoma je važno da je vozač jasno može da vidi ko vozi, mašina ili čovek, jer bi svaki nasporazum mogao da ima teške posledice. Zanimljivo je da razvojni timovi još uvek nemaju konačno rešenje za ovu signalizaciju i da je još uvek smatraju izazovom na kome treba raditi.\nPostoji još nešto što može da doprinese sigurnoj vožnji. Vozila će moći međusobno da komuniciraju i da dojavljuju jedno drugom svoje parametre. Za ovo treba najpre ustanoviti protokol i ovakvom komunikacionom jedinicom snabdeti što veći broj vozila u prelaznoj fazi, u kojoj će neka vozila imati sposobnost autonomne vožnje, neka će to moći samo delimično, a neka će voziti čovek.\nAko mislite da je taj trenutak daleko, setite se da već postoje automobili sa nekim od performansi koje će imati robotska vozila. Na ulicama se u ovom trenutku nalaze vozila koja koriste radare za praćenje brzine automobila koji su ispred, pa koriguje brzinu tako da održi sigurno rastojanje. Takođe su u opticaju automobili koji automatski prate kolovoznu traku i sami se parkiraju, a Volvo je za sledeću godinu najavio vozila koja su u stanju da preuzmu potpunu kontrolu u gužvama, kad vožnju treba prilagoditi okolnim automobilima. Jedan od elemenata robotske vožnje i sami koristimo već godinama: to je ABS (Anti‑lock Braking System), koji samostalno odlučuje da koriguje našu kontrolu nad kočnicama kada je put klizav.\nKoliko su sigurna robotska vozila?\nSvakom vozaču je već poznat problem poverenja u nekog drugog vozača. Kad sedne na suvozačko sedište, on će često imati manje poverenja u nekoga drugog nego u samog sebe, pa će mu davati savete, pritiskaće pod umesto kočnice ili će se barem osećati nelagodno. Zato stručnjaci prognoziraju da će robotska vozila biti spremna za upotrebu pre nas. Drugim rečima, nama će trebati više vremena da se prilagodimo pomisli na to da nas velikom brzinom, između drugih isto tako brzih i teških automobila, uz provalije i stene, vozi mašina.\nHoćete li moći mirno da spavate u takvoj vožnji? Koliko hrabrosti će vam trebati da poverite takvom vozilu svoju decu da ga svakog dana voze do škole? Proizvođači koji rade na razvoju ovih vozila tvrde da su čak i sadašnja eksperimentalna robotska vozila sigurnija od automobila koje voze ljudi. Opasnost od prostog kvara sistema je najmanja, jer su razvijeni višestruki sistemi koji se međusobno nadgledaju, a za zaključak o svakom okolnom objektu se koriste koincidentni podaci iz više senzora. Postoji, ipak, nekoliko razloga zbog kojih se ovi automobili još uvek ne koriste, a najvažniji je ekonomski – sve to treba učiniti dovoljno jeftinim da bi se isplatila serijska proizvodnja. Takođe, senzore treba minijaturizovati i prilagoditi ih tako da ne budu upadljivi. U kasnijoj fazi se očekuje smanjenje broja senzora, verovatno samo nekoliko stereoskopskih kamera koje rade kao oči vozača, samo što ih ima više (tako da nema „mrtvih uglova“), na boljim pozicijama, sa boljom oštrinom i noćnim vidom. Kamere čije performanse prevazilaze ove zahteve već odavno postoje, ali će takvo pojednostavljenje sistema biti moguće tek kad budemo imali na raspolaganju veću procesorsku snagu uređaja za predprocesiranje, neophodnu za prepoznavanje objekata i merenje njihovih parametara.\nJoš jedan važan razlog je taj što ne postoji zakonodavstvo koje bi regulisalo pravna pitanja. Recimo, ko će snositi krivicu ako dođe do nesreće? Je li krivac proizvođač, vlasnik, „faktor tehnika“, ili „viša sila“? Treba se setiti da smo i do sada imali neugodne situacije, kada su proizvođači povlačili veliki broj vozila iz saobraćaja zbog greške u proizvodnji. Koliko će takvih grešaka biti u ovakvim vozilima, koja su neuporedivo složenija od klasičnih?\nEvo još zanimljivih pitanja. Podrazumeva se da će robotska vozila poštovati sve saobraćajne propise i ograničenja, ali kako će to vozači primiti? Hoće li se ljutiti kao što se sada (ponekad i opravdano) ljute što im na otvorenom putu saobraćajni znak bez razloga ograničava brzinu na 40 km/h? Hoće li se formirati klasa povlašćenih koja će dobiti vozila s mogućnošću kršenja ograničenja? Hoće li se pojaviti hakeri koji će „krekovati“ ovakva vozila tako da mogu malo više da „dodaju gas“, i kako će to uticati na sigurnost vožnje?\nU odbranu nove automobilske tehnologije treba nabrojati i nekoliko nesumnjivih prednosti ovog sistema vožnje. Kompjuteri ne spavaju, ne nerviraju se, ne zamaraju se, ne piju i ne drogiraju se, ne svađaju se međusobno i ne pokušavaju da ispolje svoje komplekse u vožnji. Za njih nema mrtvih uglova, magle, mraka, panike zbog ptice koja je udarila o staklo. Disciplinovana vožnja je neuporedivo sigurnija od plahovite i ofanzivne, pa će savršeni vozač, makar i virtuelni, uvek biti bolji od prosečnog. Najjači argument dolazi od Google‑ovog robotskog automobila, najpoznatijeg od svih, koji već ima staž od pola miliona kilometara bez ijednog incidenta! Koliko vozača može da se pohvali takvim profesionalnim bilansom?\nVerovatno će najveću prepreku uvođenju robotskih automobila u masovnu upotrebu predstavljati njihova cena. Ne zato što će oni sami po sebi biti skupi, nego zato što ovakva vozila neće trpeti baš nikakve improvizacije od strane korisnika. Do sada smo mogli da krpimo automobile tek toliko da prođu tehnički pregled i da možemo da ih vozimo još jednu godinu, ali će u integrisane elektronske sisteme biti ugrađene blokade koje će odbijati vožnju ako nije sve u savršenom stanju, ili ako nešto od propisanih servisa i kontrola nije izvršeno u predviđeno vreme. Sve ovo iziskuje stalne troškove, zbog kojih će proizvođači zadovoljno trljati ruke.\nKada će sve to biti? Za sad postoji prognoza da će redovna proizvodnja i komercijalna upotreba putničkih automobila započeti oko 2020. godine i da će u sledećoj deceniji broj robotskih vozila u SAD rasti po stopi od 10 miliona vozila godišnje. Kod nas će to svakako ići sporije, ali mlađi čitaoci mogu očekivati da će jednom videti kako u njihovom gradu većinu čine robotski automobili. Nama starijima je dovoljno i to što smo bili svedoci nečega što je takođe preokrenulo svet – kompjuterske revolucije.\nINFOFEST: Dvadeseto poglavlje


Mlade majke su oprezne u uzimanju lekova tokom laktacije. Takva anksioznost je opravdana, jer su mnogi lekovi kontraindikovani u medicinskoj sestri zbog mogućeg negativnog uticaja na mrvice. Promena uobičajenog režima, česti nedostatak spavanja može izazvati glavobolju, poznati lek za koji je Citramon. Ovaj lek je jeftin i brzo uklanja neprijatne simptome. Ali neophodno je razumeti, da li je moguće piti Citramonum pri grudnom hranjenju, koliko je siguran za dete.\nUticaj na dijete\nSvaki lek pada u telo mrvice mlekom. Da biste saznali da li je Citramon dostupan za laktaciju, pažljivo pročitajte uputstva. Prema njenim riječima, laktacija je kontraindikacija za korištenje lijeka. To objašnjavaju neke od komponenti koje čine tablete:\nAspirin. Njegova sistemska upotreba može izazvati probleme sa koagulabilnošću krvi. Pored toga, deluje na gastrointestinalnu sluznicu, a posledica može biti čir ili gastritis. Do 12 godina starosti Aspirin je striktno kontraindikovana.\nKofein. Stimuliše rad nervnog sistema, ponekad provocira poremećaje spavanja, prekomernu ekscitabilnost.\nDa biste saznali da li Citramon može dojiti, morate razumjeti da ove komponente mogu ozbiljno narušiti zdravlje bebe. Njegovo tijelo još uvijek nije u stanju ukloniti štetne supstance, a kao rezultat, takve posledice su moguće za mladića:\nslabi san, plakanje, povećana aktivnost, nervoza;\nporemećaji u radu jetre, creva;\noštećena sinteza trombocita.\nSve ovo daje osnov da se tvrdi da je pitanje da li je moguće piti Citramon u dojenju, odgovor će biti negativan.\nAko je žena pre trudnoće navikla da se nosi sa glavoboljom sa ovim određenim lekarom, onda će morati izabrati još jednu opciju za sebe. Iskusan doktor će definitivno preporučiti lek koji neće štetiti bebu. Na primer, laktacija je dozvoljavala unos Ibuprofena, korisnije je i češće da se odmorite na otvorenom.\nNeki stručnjaci odgovorno potvrđuju pitanje da li je piti citrat u grudima ako je glavobolja ozbiljna, ali ništa ne pomaže. Ali žena treba da razume da je to dozvoljeno samo u izuzetnim slučajevima.\nIrina Šejk objavila je samu sebe u prozirnom tijelu Intimissimi brenda\nRibok 2013 Running Shoes


Makita Akumulatorska testera JR100DWE - Mixal alati - Pozovite odmah\nPočetnaShopAKUMULATORSKI ALATAkumulatorske univerzalne testereMakita Akumulatorska testera 10.8V 13mm, JR100DWE\nŠifra artikla: JR100DWE\nŠifra artikla: JR100DWE Категорије: Akumulatorske univerzalne testere, AKUMULATORSKI ALAT Ознаке: Akumulatorska testera 10.8V, JR100DWE, makita, Makita Akumulatorska testera 10.8V 13mm\nMakita Akumulatorska testera JR100DWE je testera koja omogućuje odličnu kontrolu,udobno držanje u toku rada i minimizaciju umora.\nTehnički podaci Makita Akumulatorska testera JR100DWE:\nUkoliko želite da poručite, pogledajte nasa uputstva za kupovinu .\nBudite prvi koji će oceniti “Makita Akumulatorska testera 10.8V 13mm, JR100DWE” Одустани од одговора


Bajka na velikom platnu: Krcko Oraščić dolazi u bioskope – TOP FM radio Belgrade\nBajka na velikom platnu: Krcko Oraščić dolazi u bioskope\n14. novembra 2018. Marija Jovanović TOP FUN\nBajkovita avantura inspirisana vanvremenskom pričom i baletskom igrom koja ostavlja bez daha „Krcko Oraščić i četiri kraljevstva“ obradovaće sve ljubitelje filmske umetnosti i okupiti porodice u salama bioskopa širom zemlje.\nPremijera ovog čarobnog ostvarenja biće održana u subotu 1. decembra 2018. godine u bioskopu Cineplexx 4D Delta City, a karte su već u prodaji i to za dve projekcije, jednu koja će biti prikazana u 3D tehnologiji i drugu u MX4D.\nU ovoj očaravajućoj filmskoj priči glavne uloge tumače Mekenzi Foj, Kira Najtli, Morgan Frimen, Helen Miren i mnogi drugi.\n„Krcko Oraščić i četiri kraljevstva“ na redovne repertoare svih bioskopa stiže 6. decembra ove godine.\nIzvor: TOPFM/Taramount film\n« Apple pokreće program zamene faličnih ekrana iPhone-a X\nSamsung sa preklopivim ekranom navodno stiže u martu »


Danas podjela platnenih cegera u Voli diskontu | Analitika - Informativni Portal\nDanas podjela platnenih cegera u Voli diskontu\nU podgoričkom marketu Voli Naš diskont na Zabjelu će, u okviru ekološke kampanje “Budi šampion!” koju sprovodi Delegacija Evropske unije (EU) u Crnoj Gori, biti organizovana podjela besplatnih promotivnih platnenih cegera svim zainteresovanim posjetiocima.\nObjavljeno: 14. 01. 2018 - 09:52 Promjenite veličinu teksta: A A A\nDelegacija EU u Crnoj Gori od jula sprovodi ekološku kampanju “Budi šampion!” u saradnji sa Ministarstvom održivog razvoja i turizma i Javnim preduzećem Nacionalni parkovi Crne Gore.