Starački Dom Za Stara Lica Palma Beograd | Cene\nPozovite nas! +381 63 830 2855|info@palmadom.rs\nPočetna\tadmin17\t2022-07-05T11:28:42+02:00\nStarački Dom Palma Beograd | Dom Za Stara Lica\nStarački dom Palma Beograd Vam želi dobrodošlicu !!\nStarački dom Palma je nastao sa ciljem pružanja visoko kvalitetnih usluga smeštaja i nege za stara lica.. Napravljen je da zadovolji potrebe i zahteve korisnika jednog modernog doma. To je novi planski izgrađen objekt za smeštaj korisnika doma. Dom je u namenski građenoj vili od 600 kvadratnih metara na površini od 12 ari sa prostranim dvorištem punim raznolikog zelenila i cveća. Ovde korisnici domskih usluga mogu da provode vreme u odmaranju i relaksaciji. Lokacija na kojoj je pozicioniran Starački dom Palma je jako pristupačna na udaljenosti od samo 6 km od centra Beograda i van gradske gužve. Inače, lokacija nije zagađena a saobraćajno je dobro povezana. Vazduh je čist sa čestim povetarcem iz pravca Avale. Naselje Braće Jerković, Vojvode Vlahovića 16.\nNaš Dom za stara lica Palma smo izgradili jako funkcionalno sa kvalitetnim energetski efikasnim materijalima i idealan je za ovu delatnost. Grejanje je na gas sa radijatorima i temperatura se zimi automatski održava na 24 stepena C. Dnevne boravke hladimo klima uređajima leti. Stepeništa su napravljena vrlo široko kao u stambenim zgradama i nisu strma.. Sobe sa konfornom kvadraturom uglavnom dvokrevetne i sunčane sa roletnama na prozorima. Korisnici su smešteni na tri etaže po 13 korisnika. Na svakoj etaži postoje po dva kupatila i toaleta. Također, tu su i tri trpezarije sa dnevnim boravkom. Konačno, svaka soba je opremljena sa led televizorom okačenim na zid kao slika. Postavljen je i panik taster kako bi korisnici mogli u bilo koje doba dana ili noći pozvati domsko osoblje usled potrebe za intervencijom.\nStarost je sama po sebi teška, ali hajde da je zajedno učinimo lakšom. Kod nas će te se osećati kao u sopstvenoj kući, drugim rečima, osećati ćete toplinu sopstvenog doma. Mi ćemo učiniti da Vaše treće životno doba provedete mirno, zbrinuto i sigurno.\nŽeljno Vas očekujemo !\nO starenju i životu u staračkom domu\nStarački dom je jedno od rešenja za smeštaj i negu stare populacije!\nStarački dom je najoptimalnije rešenje za negu i smeštaj starijih i onemoćalih. Godine prolaze u to nema sumnje. Vreme vitalnosti, zdravlja, velikih planova zamenjuje mudra starost. Ne treba očajavati zbog toga. Kada su pitali mudraca da li žali za mladošću odgovorio je: ,,Mlad čovek ima puno vremena i malo grešaka, a star malo vremena i puno grešaka”. Starost nosi iskustvo, mudrost, oslobođenost tiranije strasti, mukotrpnog sticanja, egzistencijalnih briga, odgovornosti za potomstvo.\nDonošenje odluke za smeštaj u dom za stara lica\nNa žalost, neminovnost godina sa sobom može nositi izazove sa kojima se teško nositi sam. Obrazložićemo razloge dolaska u starački dom nešto kasnije. Za sada treba reći da je u pitanju sistemska odluka po više osnova. Pre svega u pitanju je odluka koju donosi osoba koja se smešta u dom za stara lica u dogovoru sa srodnicima, najčešće članovima familije, u ređim slučajevima starateljom. Prelazak u starački dom predstavlja ogromnu promenu. Napuštanje stana, materijalnih stvari i uspomena utkanih u njih, veliki je stres i za mlade ljude. To je jedan od razloga zbog kojih se odluka odlaže, često do trenutka do kog osoba nije u stanju da samostalno funkcioniše bez tuđe pomoći i nege.\nKako se savremeni život pretvorio u trku sa vremenom, pojedincu ( najčešće deci ) je sve teže da obezbedi adekvatnu podršku onemoćaloj osobi, stoga dobro rešenje predstavljaju starački domovi, specijalizovane ustanove za pružanje medicinskog nadzora i nege.\nTko se smešta u staracki dom ?\nČovek je društveno biće. Neminovnost poznih godina čini da svedočimo odlasku prijatelja, srodnika, poznatih ličnosti. Kako se socijalni krug smanjuje rastu egzistencijalne brige, pitanje smisla, apatije, depresije, gubitka volje za životom.\nNajčešći profil osoba koje dolaze na smeštaj u starački dom su pojedinci, udovci/udovice koji duži niz godina žive sami i više nisu u mogućnosti da funkcionišu samostalno zbog pogoršanja zdravlja. Ne može se generalizovati ali u većini slučajeva osobama koje se dugo vremena nose sa samoćom, bilo zbog smrti partnera ili dece koja žive daleko pa nisu u mogućnosti da ih viđaju, atmosfera u staračkom domu se pokaže lekovita. Mogućnost razgovora sa vršnjacima, sličnih briga, sudbina, smanjuje osećaj izolovanosti. Zajedničke okupacione aktivnosti koje osmišljava socijalni radnik našeg doma, stvaraju osećaj zajedništva. Organizovane proslave Nove godine, rođendana, važnih datuma, kreativne radionice, igranje društvenih igara, muzičke večeri, neke su od aktivnosti koje stvaraju atmosferu povezanosti i pripadnosti.\nSelidba u dom za stara lica\nSelidba u starački dom nije jednostavna odluka ali kad se sagledaju pozitivne i negativne strane iz prakse može se reći da je za veliki broj korisnika to bilo pravo rešenje koje ih je lišilo svakodnevnih briga o ishrani, upotrebi lekova, plaćanju komunalija, a za uzvrat obogatilo život za nove ljude iskustva i radosti\nDa li je Staracki dom Palma Beograd licenciran ?\nDom za stara lica Palma je licencirana moderno dizajnirana Ustanova socijalne zaštite za smeštaj i negu starijih osoba i penzionera .Nalazimo se u naselju Braće Jerković, opština Voždovac, Beograd.\nU našem domu možete da smestite svoje starije članove familije kojima je potrebna briga i nega 24 h po jako povoljnim cenama. Uverite se u kvalitet usluga koje se pružaju u našem domu. Dođite da se družimo i zajedno uživamo u cveću i toplini koju pruža Dom Palma .\nPogledajte Starački dom Palma Voždovac\nStarački dom Palma Beograd je sa Licencom izdatom od strane Ministarstva i kao takvi imamo najpovoljnije cene. Proverite kvalitet koji pruža Dom Palma. Posetite našu Galeriju slika a onda nazovite na telefon 063/8302855 za više detalja i rezervaciju smeštaja.\nŠto je to po čemu se Dom za stara lica Palma prepoznaje?\nVisok kvalitet nege i brige o starima\nStaracki dom Palma je sa licencom Ministarstva\nKvalitetna usluga u domu za stara lica Palma.\nIskusno i prijatno domsko osoblje.\nPovoljan odnos kvalitete pružene usluge i cene.\nKonforan i udoban smeštaj.\nVelike terase, prostrano dvorište i parking.\nSaobraćajno dobro povezano za lakše posete.\nStaracki dom Palma je sa najpovoljnijim cenama.\nZimi grejanje na gas na 24 stepena C.\nStarački dom sa natkrivenim velikim terasama\nStarački dom Palma Beograd pogled sa terase\nOno sa čime se posebno ponosimo iznad svega a što malo koji starački dom u Beogradu ima jesu naše terase, po dve na svakoj etaži. Pola uvučene u objekt, pola vire spolja a celom površinom natkrivene. Ovde naši korisnici mogu provesti dva dela godine na otvorenom družeći se, odmarajući ili gledajući u prostrano dvorište sa travnjakom i cvetnim oazama. Terase su i idealno mesto za druženje korisnika i posetilaca uz ispijanje kafice i ćaskanje. Zgodne su i za polupokretne i kolica za izlazak na čist vazduh.\nDva parkinga sa pristupom iz dve ulice\nDom za smeštaj negu i brigu o starima Palma ima dva parkinga i dve automatske kapije sa ulazima iz dve ulice. Parkinzi i okolina doma su pod video nadzorom.\nVeliko domsko dvorište sa travnjakom\nU sastavu našeg staračkog doma nalazi se veliko dvorište sa travnjakom. Krase ga razne egzotične biljke karakteristične za južna podneblja. Smokva, limun, nar, lovor, smilje, lavanda, žalfija, ruzmarin, nana i matičnjak.Tu su takođe i sibirske aronije, jorgovan i dve predivne magnolije koje su cvetni ukras travnjaka u rano proleće a posle debela hladovina sve do kasne jeseni. Hlad konačno još više prave veliki suncobrani opremljeni vrtnim garniturama i okruženi cvećem. Sve u svemu idealno mesto za odmor tela i duše za naše korisnike trećeg životnog doba.\nDom za stara lica vam nudi udoban smeštaj\nDom za stara lica vam nudi smeštaj u konfornim dvokrevetnim sobama. Svi prostori uključujući hodnike, stepenište, kupaone toalet, prilagođeni su po standardima za stare, pokretne, polupokretne i nepokretne osobe. U sobama se nalaze novi kreveti, ormari, noćni ormarići, sto, stolice, televizor i panik taster. Kapacitet našeg staračkog doma je 39 korisnika uglavnom u dvokrevetnim sunčanim sobama.\nUsluge koje pruža naš dom za stare\n24 h medicinski nadzor,\nStanje stanara doma se svakodnevno prati\nOdržavanje higijene doma kao i lične higijene i nege korisnika koji u domu borave\nDavanje terapije propisane od strane nadležnog lekara\nMerenje šećera,pritiska, pulsa, temperature\nLaboratorijske analize u saradnji sa laboratorijom\nUsluge ishrane u domu\nPranje i peglanje veša i naše posteljine\nŠišanje, brijanje, sečenje noktiju\nDom za stara lica posebnu pažnju poklanja zdravoj i izbalansiranoj ishrani korisnika staračkog doma, Na programu su jela tradicionalne srpske kuhinje po jelovniku sastavljenom od strane nutricioniste. Korisnicima u našem domu služe se tri obroka i užina spremljeni od kvalitetnih svežih namirnica. U sastav ulaze žitarice, mesa, voće i povrće, sezonske salate, riba,mlečni proizvodi. Tu su i kafa, čaj, sokovi. U svečanim prilikama okreće se jagnje ili prase na ražnju. Jela se serviraju u trpezarijama na sve tri etaže ili u sobama za korisnike koji su nepokretni ili im je potrebna pomoć pri hranjenju.\nStarački dom Palma zapošljava stručno iskusno i ljubazno osoblje\nO svakom korisniku našeg doma za stara lica brine zaposleni personal. Uprava doma sa pažnjom bira iskusno i stručno osoblje koje će ovaj human i društveno odgovoran posao obavljati sa ljubavlju. Brigu o korisnicima našeg doma vode negovateljice, medicinske sestre, lekari opšte prakse, lekari specijalisti i socijalni radnik. Ako zdravstvena situacija zahteva angažuje se i hitna pomoć uglavnom na VMA iz razloga što je naš dom za stara lica Palma prilično blizu na udaljenosti od samo 2km od napred rečenog VMA. Posao medicinskih sestara i negovateljica je jedno od najhumanijih zanimanja. Ljubav, razumevanje, pažnja, briga, strpljenje i pomoć iznad svega su deo onoga što zahteva posao osobe koja se bavi time. Potpuna briga o korisniku je na prvom mestu. Najvažnija je podrška, pomoć i poštovanje prema korisnicima. Osoblje našeg staračkog doma je na raspolaganju korisnicima 24h svakodnevno.\nPovoljne cene u Domu za stara lica Palma\nNa cenu smeštaja najviše utiče da li je dom u sopstvenom objektu, radi li sa ili bez licence i dali drži radnike na crno. Pošto smo mi Dom za smeštaj i negu starih lica sa licencom, to povećava troškove poslovanja. Na cenu utiče i stepen podrške koji je potreban korisniku kao i broj kreveta u sobi. Cena smeštaja je od 450 eura. U našem staračkom domu obezbeđujemo korisnicima neophodna sredstva za ličnu higijenu. Na teret korisnika naših usluga dodatno padaju samo eventualni lekovi, pelene, pregledi specijalista i usluge terapeuta. Sve ostalo je uključeno u ugovorenu cenu smeštaja koja se ne menja tokom boravka korisnika u domu. Posetite Palmadom svaki dan od 8 do 20 časova gde će te uživo videti dom kao i dobiti informacije o slobodnim mestima i konkretnoj ceni.\nDruštveni život i socijalni radnik\nUz šetnje po prostranom dvorištu Staračkog doma Palma punom zelenila i cveća naši stari vreme provode odmarajući se u hladovini stabala ili suncobrana ili u igri raznih društvenih igara. Dom je ozvučen i puštaju se pesme naše mladosti kao i mladosti naših korisnika. Za najnovije vesti i filmske te sportske programe koriste se televizori u svakoj sobi. Najviše u upotrebi su oni u dnevnim boravcima gde većina naših korisnika provodi vreme družeći se. Socijalni radnik pruža korisnicima doma pomoć u prilagođavanju uslovima života u domu. Socijalni radnik u domu osmišljava kreativne sadržaje shodno interesovanju i individualnim mogućnostima stanara staračkog doma. Proslavljaju se rođendani, verski praznici kao i značajniji datumi.\nDom poseduje licencu ministarstva (za negu i brigu o starim licima). Smešten je u luks vili koja je u našem vlasništvu. Pre nego što posetite naš dom predlažemo vam da pogledate galeriju sa slikama\nDom za stara lica Palma nalazi se u ulici Vojvode Vlahovića broj 16, na opštini Voždovac, Beograd u neposrednoj blizini okretnice autobusa 26, na odličnoj lokaciji koja je povezana sa širim delovima grada autobuskim linijama 26, 18, 50.\nObjekat je u velikom ograđenom dvorištu pod video nadzorom sa travnjakom , raznim drvećem i sezonskim cvećem i ružama.\nU potpuno novom objektu, sa idealnim uslovima smeštaja, 24 časovnom negom, bićete sigurni da ste svoje najbliže prepustili u sigurne ruke\nDom za stara lica Palma licenca\nRešenjem Ministarstva za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja, Starački dom Palma je na spisku domova za stare sa licencom pod rednim brojem 169 od 17.07.2017, broj licence 0285. Pogledajte Sajt Ministarstva\nPozivamo vas da proverite,\nStarački dom Palma\nZa odličnu reputaciju i doslednost u radu kao i za korektnu saradnju sa klijentima i poslovnim saradnicima Starački dom Palma dobio je sertifikat “Firma od poverenja” za 2019 godinu.\nNastaviti ćemo da radimo i bolje te opravdamo ukazano nam poverenje.\nDom za stara lica Palma Vas očekuje !\nVojvode Vlahovića 16,\nMobile: +381 63 830 2855\nCopyright 2017 PalmaDom | All Rights Reserved


Cijene nafte mijenjaju životne navike Amerikanaca\nSa sve većim cijenama nafte Amerikanci će ove zime plaćati više za grijanje što predstavlja samo najnoviji u nizu pritisaka na njihove kućne budžete. Sa sve većim izdvajanjima građani se domišljaju kako smanjiti troškove pa je tako izvjesna obitelj Kessler, koja ima troje djece na studiju, odlučila vratiti svoj terenac i umjesto toga voziti se na motociklu.\n"Mjesečna rata zajma je niža i manje se troši na benzin", pojašnjava Sally Kessler, dodajući da je samo odricanjem od jutarnje kave s mlijekom uštedjela gotovo tisuću dolara godišnje. Kako kaže, ona i njen suprug uspjeli su smanjiti godišnje troškove za 40 tisuća dolara godišnje.\nStručnjaci kažu da se brojni građani odriču nepotrebnih troškova te da postaju puno praktičniji. Tako je prodaja manjih automobila – koji troše manje goriva – porasla za četiri posto u protekle tri godine. Očekuje se da će izdvajanja za renoviranje kuća i stanova ove godine pasti po prvi put u pet godina. No ako se ekonomske prognoze poboljšaju, kažu stručnjaci, nema sumnje da će ponovno doći i do povećanja potrošnje građana.


Ivan Jovanović orao sa Durmitora\nReprezentivac kraljevačkog Metalca Ivan Jovanović pobedio je u velikom stilu na tradicionalnom "Durmitorskom maratonu" u planinskom biciklizmu koji je na lepoj stazi na Žabljaku organizovao klub "Ravnoteža 7" sa Žabljaka, uz podršku Opštine Žabljak i BS Crne Gore.\nJovanović je stazu od 57,8 km prešao za 2:06,55 časova i bio brži od Lazara Tomića (2:08,00) i Zorana Vujovića (obojica "Nik bajk", Nikšić) koji je zabeležio vreme 2:08,15 časova. Vujović je bio i najbolji vozač do 23 godine.\nPlasman ostalih učesnika iz Srbije: 8. Zoran Živković (Radnički Kragujevac), 11. Aleksandar Đurović (Metalac, Kraljevo), 12. Slobadan Vasiljević (Radnički, Kragujevac), 25. Ivan Todorov (Radnički) itd. Učestvovalo je 58 takmičara iz Slovenije, Srbije i Crne Gore. Najviše pobeda u sedam kategorija imali su biciklisti Ciklomonta iz Bijelog Polja, čak pet!\nplaninski biciklizam, durmitorski maraton\nq: 19 - t: 0.07607 sec


Informacija o problematici zdravstvene zaštite djece, analiza propisa iz oblasti zdravstvene zaštite i Inicijativa za donošenje zakona o fondu solidarnosti za dijagnostiku i liječenje teških oboljenja kod djece - Grad Tuzla » Zvanični web portal\nInformacija o problematici zdravstvene zaštite djece, analiza propisa iz oblasti zdravstvene zaštite i Inicijativa za donošenje zakona o fondu solidarnosti za dijagnostiku i liječenje teških oboljenja kod djece\nHome Vijest Informacija o problematici zdravstvene zaštite djece, analiza propisa iz oblasti zdravstvene zaštite i Inicijativa za donošenje zakona o fondu solidarnosti za dijagnostiku i liječenje teških oboljenja kod djece\nPovodom pripreme materijala za predstojeću sjednicu Gradskog vijeća Tuzle, danas je, u prostorijama Gradske uprave, održana 46. sjednica Kolegija gradonačelnika grada Tuzle.\nRazmatrana je Informacija o problematici zdravstvene zaštite djece, analiza propisa iz oblasti zdravstvene zaštite i Inicijativa za donošenje Zakona o Fondu solidarnosti za dijagnostiku i liječenje teških oboljenja kod djece.\n“Postoje mnogobrojni problem vezani za dijagnostiku i liječenje djece i ova društvena zajednica i mi kao društvo smo morali više pažnje tome posvetiti. Zato smo, iako za to kao lokalna zajednica nismo nadležni, nastojali da napravimo jednu analizu i da predložimo rješenje u okviru postojećeg sistema zdravstvene zaštite u Federaciji BiH. Ovdje smo predstavili okvir u vidu međunarodnih propisa koji obavezuju BiH, propisa BiH, FBiH i kantona. Onda smo napravili faktičku analizu. Znate da imamo 11 fondova i da je to jedan od osnovnih izvora nejednakosti i neravnopravnosti građana. Imamo kantone gdje se izdvaja oko 400,00 KM po pacijentu, a istovremeno imamo kantone u kojima se izdvaja oko 800,00 KM, duplo više po pacijentu i to je poseban problem koji pogađa i najranjiviju kategoriju, tj djecu.\nOvom inicijavitom i analizom nastojali smo pomoći. U 2018. godini Zavod zdravstvenog osiguranja TK je imao deset miliona neutrošenih sredstava, a mnogo je pacijenata koji pred ovim Zavodom nisu ostvarili svoja prava, što se ne bi smjelo događati. Sam Grad Tuzla, svjestan činjenice da su građani primorani iz svojih džepova izdvajati i za lijekove, mnogi za pelene za odrasle osobe, za ortopedska i druga pomagala, do sada je, u toku zadnjih deset godina, u vidu socijalne pomoći i pomoći liječenju, iz Budžeta Grada izdvojio više od sedam miliona konvertibilnih maraka. U Budžetu za 2019. godinu smo predvidjeli oko 727.000,00 KM.\nJa želim da kažem da i zbog neadekvatnog tretmana djece, u zdravstvenom sistemu BiH, mnoge porodice, čija djeca imaju zdravstvene probleme, odlaze iz BiH u inostranstvo, da bi osigurali bolju zdravstvenu zaštitu svojoj djeci. Imajući u vidu sve to, mi smo tražili izlaz iz situacije u ovome sistemu. Vidjeli smo da u RS-u postoji zakon o Fondu solidarnosti za liječenju djece u inostranstvu. Vođeni tim primjerom, mi smo dobro analizirali i napisali inicijativu, za koju se nadam da će biti i inicijativa Gradskog vijeća, za donošenje zakona o Fondu solidarnosti za dijagnostiku i liječenje teških oboljenja kod djece. Ali ne samo za liječenje u inostranstvu, kao što je to slučaj u RS-u, nego i za liječenje u BiH i inostranstvu. Predvidjeli smo izvore sredstava u članu 7., a to su budžeti FBiH i kantona i sredstva kantonalnih i federalnog Zavoda za javno zdravstvo kantona.\nPredvidjeli smo poseban doprinos za solidarnost na teret budžetskih korisnika. Kada neki organ uprave, upravne organizacije, javno preduzeće ili ustanova, koje su na budžetu, kupe auto, predlažemo da se 5% vrijednosti kupljenog auta, sa izuzetkom MUP-a i zdravstvenih ustanova, uplaćuje u ovaj Fond. Predvidjeli smo i donaciju gradova i općina. Gradovi i općine će biti u prilici da budžetom utvrde koliko će novca uložiti u Federalni fond za solidarnosti za dijagnostiku i liječenje teških oboljenja kod djece”, izjavio je gradonačelnik Tuzle Jasmin Imamović.\nU skladu sa propisanom procedurom, materijal se dostavlja Gradskom vijeću na razmatranje i usvajanje.


AKCIJA MUP: POJAČANA KONTROLA VOZAČA NA ULICAMA\nJasmina Beganović 12 mart 2019\nOd juče na ulicama pojačana kontrola korišćenja sigurnosnog pojasa i načina prevoženja dece u vozilima.\nCilj akcije je da se sankcionišu vozači koji ne koriste sigurnosne pojaseve, kako na prednjim, tako i na zadnjim sedištima, kao i onim vozačima koji decu prevoze na nepropisan način.\nPrema podacima sa kojim raspolaže MUP Srbije od početka 2019. godine, u svojstvu vozača ili putnika u motornim vozilima, poginulo je 15 osoba koje nisu koristile sigurnosni pojas, od kojih je šestoro zadobilo smrtne povrede usled ispadanja iz vozila.\nPrema rezultatima najnovijih istraživanja Agencije za bezbednost saobraćaja, procenat korišćenja pojasa na prednjim sedištima u Republici Srbiji je oko 83 odsto, a na zadnjim sedištima svega 12 procenata.Prema podacima iste agencije, oko 52 odsto roditelja prevozi svoju decu u vozilima na zakonom propisan način.\nPrema izmenama i dopunama Zakona o bezbednosti saobraćaja, koji je stupio na snagu 3. aprila 2018. godine, kazna za nevezivanje pojasa je 10.000 dinara, a onima koji ne prevoze decu na adekvatan način, tj. u auto-sedištima zaprećene su kazne od 100.000 do 120.000 dinara, oduzimanje dozvole u trajanju od najmanje osam meseci, od 13 do 15 kaznenih poena, u zavisnosti od težine prekršaja.\nAkcija bezbednosti sprovodi se u 29 država koje su članice Mreže saobraćajne policije.


SAJBER RAT?! Vojska SAD napala Iran | Mondo Portal\nSAD izvele sajber napad na Iran\n18. januar, 10:08\nSAJBER RAT?! Vojska SAD napala Iran 11 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nTech Vesti 23.06.2019. / 11:38\nAutor mondo.rs Izvor Tanjug 23.06.2019. / 11:38\nSAD iran sajber rat\n23.06.2019. / 14:49\nNista manje zlo nije Iran, dzamarhija zaostala.Ni k od Persijske kulture nisu sacuvali.Tako da, nek se medjusobno pokolju.Oni i Amerikanci.\n23.06.2019. / 15:51\n@Komunista Iran nije dzemahirija ukoliko ti je taj pojam stran objasnicu ti dzemahirija u prevodu znaci vladavina naroda\nNe smiju da napadnu Iran, cisto ne smiju. Oni vec imaju atomsku bombu. Oborise im dron koji je vredniji od f35. Iran je sila ponosna, ne znate njihov mentalilet i njihovo razmisljanje. Tramp ne smije da napadne Iran i zbog izraela, jer Iranci jedva cekaju da ih late. Sto se tice vojne masinerije, to je na strani USA, ali to ne mora nista da znaci, kad su volja, htenje, zelja i borba kod vojnika Irana duplo veca od vojnika USA i izraela zajedno. Imamo primer lavova iz Hamasa i zena iz izraela. Pojede ih Hamas, nisu smeli iz tenkova da izadju, a tako se ponose merkava tenkovima, koji u tom slucaju nista ne znace. Iranci, imam utisak jedva cekaju neki beljaj da se desi. Ne obara se americki dron tek tako...


U vremenu teške borbe protiv korona virusa i jačanja naše ekonomije, država Srbija pokazuje i dokazuje da brine o svojim građanima. Kada kažem briga države, tu prvenstveno mislim na brigu predsednika Srbije Aleksandra Vučića i Vlade Srbije.\nSkoro cela Evropa ne povećava plate svojim radnicima. Utisak je, a i činjenice govore u prilog tome, da se Srbija najbolje u Evropi izborila sa korona virusom i ove godine vodila najbolju ekonomsku i finansijsku politiku.\nSkoro sve države u Evropi, pa i u svetu, se muče da očuvaju svoju privredu i da održe postojeće visine plata i penzija. A u istom periodu država Srbija pomaže svojim građanima najnovijim ekonomskim merama.\nU prilog tome ide i najava da će od januara 2021. godine doći do povećanja od pet odsto plate za zaposlene u zdravstvu i vojsci, dok će ostali zaposleni u javnom sektoru najpre dobiti povećanje plate od 3,5 odsto, pa u aprilu dodatnih 1,5 odsto.\nTako zahvaljujući odličnoj državnoj politici penzioneri, medicinari, vojnici i ostali zaposleni u javnom sektoru od januara sledeće godine mogu da računaju na veća primanja, a povišice će dobiti i oko 300.000 radnika koji primaju minimalac.\nPenzionerima sleduje povećanje od 5,9 odsto. U zavisnosti od sadašnje visine, penzije će porasti od 800 do 8.000 dinara, a prosečna će biti veća za 1.600 dinara i iznositi 29.402 dinara.\nRadnici na minimalcu, koji sada iznosi 31.747 dinara, od januara će nakon uvećanja od 6,6 odsto primati 2.095 više dinara, odnosno 33.842 dinara.\nU januaru će odmah najveće povećanje od pet odsto dobiti medicinari, te će s tim njihova prosečna zarada iznositi više od 73.000 dinara. Povišicu od pet odsto u januaru će dobiti i pripadnici vojske, s tim da će oni u aprilu dobiti i dodatno povećanje od 10 odsto, ali ne linearno. Najveće povećanje imaće vojnici po ugovoru – razvodnici, desetari, mladi vodnici, pa podoficiri, a najmanje uvećanje imaće oficiri.\nOno što je jako bitno je da povećanje plata u javnom sektoru i penzija, ne može da ugrozi makroekonomsku stabilnost zemlje pošto se smanjuje njihovo učešće u BDP.\nOve godine učešće plata u BDP je 10,4 odsto, a naredne godine biće 10 odsto. Učešće penzija će biti smanjeno sa 10,6 odsto ove godine, na 10,4 odsto BDP u 2021. godini.\nSrbija pokazuje da su ekonomske mere koje su sprovođene u zemlji prethodnih sedam godina dale dobre rezultate iako su bile teške.\nMožda nekima u Evropi deluje čudno što naša država sada povećava plate i penzije, ali predsednik Vučić i Vlada Srbije brinu o našim građanima i sada kada je teško.\nGrađanima ovo povećanje znači, iako možda nije preveliko, ali je konstantno i biće nastavljeno.\nBravo za državu Srbiju!\nSpajanje Fiata i Citroena dobra vest i za Kragujevac


Festival je odložen za april 2022. - BLOGER FEST\nObaveštavamo vas da je organizacija BLOGER FEST sa velikim teškoćama donela odluku, zbog pooštravanja mera i zdravstvenog stanja nekih učesnika i dela tima, ODLOŽI FESTIVAL za april 2022. Želimo vam zdravlje, mir i da se u lepšim okolnostima svi družimo ponovo.\nOvo je odluka koja je iznad svih nas :(


Iako ovaj dan neće provesti zajedno, Velja se potrudio da pokaže svojoj izabranici da sve vreme misli na nju.\n- Srećan rođendan mojoj prelepoj verenici Džesiki. Nadam se da ćeš imati najbolji rođendan i voleo bih da sam pored tebe. Volim te - napisao je on na Tviteru.\nPodsetimo, Stjepanović je prošlog septembra zaprosio Džesiku Oli, sa kojom je dugo bio u vezi. Sudbonosno "da" trebalo bi da izgovore ove godine u Dubaiju, gde su se i upoznali.\nFoto: Velimir Stjepanović / Privatna arhiva\nVelimir se trenutno sprema za Olimpijske igre, a naš plivač već je stigao u Rio gde ga čekaju naporni treninzi pred početak trke za olimpijsku medalju.\nBORBA ZA MEDALJE UZ PROVALU OBLAKA Sestre Moldovan šeste na Evropskom prvenstvu u kajaku i kanuu\nNikolina i Olivera Moldovan su u finalu Evropskog prvenstva u kajaku i kanuu u Plovdivu u disciplini K2-500 zauzele šesto mesto.\nPARTIZAN SE OPRAŠTA OD LIGE ŠAMPIONA Ćirić: OSC je priprema za Superligu\nVaterpolisti Partizana gostuju mađarskom OSC-u u sredu u 20.30 u okviru Lige šampiona. Trener crno-belih Stefan Ćirić navodi da će njegov ti pokušati da odigra dobar meč i da se dostojno oprosti od elitnog takmičenja.\nJuniori se okupljaju u Beogradu pred EP u plivanju\nJuniorska reprezentacija Srbije u plivanju završava drugi deo priprema u Petnici, kod Valjeva, za Evropsko prvenstvo (EP) u Beogradu, i u nedelju se seli na beogradski Tašmajdan.\nMoldovan, Filipović i Zorić u finalu EP u kajaku\nReprezentativci Srbije u kajaku Nikolina Moldovan u jednosedu i Dragan Zorić i Ognjen Filipović u dvosedu na 200 metara, plasirali su se u finale prvenstva Evrope u Beogradu.\nŠOK ZA CRNO-BELE Šabac odložio odbranu titule vaterpolista Partizana\nVaterpolisti Partizana doživeli su neočekivani poraz na svom bazenu od Šapca sa 4:9 (3:1, 1:2, 0:3, 0:3) u pretposlednjem kolu domaćeg prvenstva.\nAmerikankama zlato u štafeti 4 x 100 mešovito\nReprezentacija Sjedinjenih Američkih Država u plivanju osvojila je zlato na Svetskom prvenstvu u disciplini 4 x 100 mešovitim stilovima.\nRusiji svih sedam zlatnih medalja u sinhronom plivanju\nRusija je u subotu osvojila i sedmu zlatnu medalju u poslednjoj disciplini sinhronog plivanja na prvenstvu sveta u Šangaju, pošto je tim te zemlje sa ukupno 98,620 bodova bio najuspešniji u kombinaciji slobodno.\n"DELFINIMA" NEMA RAVNIH Ovo što su uradili vaterpolisti Srbije, nije nikome od pre Drugog svetskog rata\nVaterpolo reprezentacija Srbije, čijeg je tima "UNIQA" zvanično osiguranje, pobedila je (12:10) Španiju u finalu Evropskog prvenstva, a nakon četriri četvrtine rezultat je bio 7:7. Naša selekcija je tako četvrti put zaredom postala šampion Starog kontinenta.\nVaterpolisti osvojili bronzu!\nVaterpolo reprezentacija Srbije prevazišla je brojne probleme i pobedom nad Crnom Gorom od 6:4 (2:0, 2:1, 2:1,0:2) osvojila bronzanu medalju poslednjeg dana 29. Olimpijskih igara u Pekingu. Zlato osvojili Mađari.\nČlanovi srpske plivačke reprezentacije Boris Stojanović i Andrea Basaraba nisu uspeli da se plasiraju u polufinala svojih disciplina na Svetskom prvenstvu čiji je domaćin Barselona.


Budimir: "Da li je etničko čišćenјe obrazac za novi svetski poredak u 21 veku?"\nsubota, 15. jul 2017. | 15:34\nBEOGRAD - U listu „Politika“ od 13. jula 2017. godine objavlјen je članak „Matis hvali hrvatsku „Oluju“, i kaže da je izmenila tok istorije. Džejms Matis ministar odbrane SAD i šef Pentagona, iznio je ovu tvrdnju po rečima svog kolege ministra odbrane Republike Hrvatske Damira Krstičevića prilikom njegove posete Vašingtonu. Krstičević tvrdi da je šef Pentagona pohvalio operaciju „Oluja“ rekavši da je ona „izmenila tok istorije i danas se o njoj uči u američkim vojnim školama kao o primeru dobro pripremlјene i izvršene vojne operacije“.\nAktivnosti ove kompanije posebno su došle do izražaja nakon potpisivanja ugovora u septembru 1994. izmađu hrvatskog ministra odbrane Gojka Šuška i penzionisanog generala i zamenika predsednika MPRI Karla Vuona u hrvatskoj ambasadi u Vašingtonu. Ova organizacija nije ništa drugo nego produžena ruka Pentagona u onim područjima gde nije dopuštena intervencija države jer bi to bilo suprotno Rezoluciji SB br 713 kojom bi se sankcionisala svaka vrsta vojne pomoći zaraćenim stranama. Pentagon se krio iza ove Rezolucije i preko MPRI intenzivirao svoje prisustvo u Hrvatskoj i BiH. MPRI dolazi u Hrvatsku u novembru 1994. na čelu sa penzionisanim generalom Karlom Vuonom koji je odgovoran za razvoj nove američke doktrine „Vazduh – zemlјa bitka 2000“, koja je već bila upotreblјena u operaciji „Pusitnjska oluja“ u Iraku. General Vuon intenzivira obuku hrvatske vojske (generala Gotovine i Čermaka) i održava završni seminar neposredno pred operaciju „Oluja“ na Brionima jula 1995. godine.\nZnači, sama pohvala američkog ministra odbrane Matisa akcije „Oluja“ predstavlјa priznanje da su tu operaciju planirali i organizovali američki generali koji su radili po uputstvima Pentagona. Ova izjava jasno potvrđuje ranije iznete stavove Krajišnika da su iza ove vojne akcije od samog početka stajale SAD. Hrvatski ministar odbrane Krstičević ne bi trebao da se kiti tuđim perjem o brilјantno izvedenoj vojnoj operaciji, jer ona nije proizvod hrvatske vojne i naučne misli. Sa pohvalom o izvedenoj operaciji „Oluja“ Amerikanciji samo priznaju svoje aktivno učešće koje je na kraju dovelo do najvećeg etničkog čišćenja u Evropi posle Drugog svetskog rata. U toj akciji više od 250.000 Srba Krajišnika je proterano, oko 2.000 je ubijeno a među njima oko 1.200 civila, stotine sela su spalјena i oplјačkana.\nOdgovornost MPRI za posledice ove operacije bile su predmet tužbe Krajišnika 2010. godine pred Federalnim sudom u Čikagu, kada su tužili ovu organizaciju za saučesništvo i genocid i tražili iznos od 10 milijardi dolara za duševne boli i izgublјeni zavičaj.\nOva tužba završila se nagodbom u oktobru 2016. čime su neposredno priznali krivicu za ono što se desilo.\nKada se sve ovo ima u vidu teško je uoči obelјežavanja 22 godišnjice akcije „Oluja“ ne postaviti pitanje u kojoj je to državi u svetu dozvolјeno da se nekažnjeno provede etničko čišćenje i to na području koje je bilo pod zaštitom UN i da se to kasnije izučava kao vojna veština. Ova izjava svakako treba da zabrine sve one narode koji teže da žive u slobodi jer šalјe jasnu poruku da se zločin isplati.\nU Beogradu, 15.07.2017. Milojko Budimir, prof.


ICT Hub #Generacija3: Otvorene prijave za startape\n#Generacija3: ICT Hub otvorio prijave za startape i inovativne ideje\nTreću godinu za redom otvara se konkurs za 'ICT Hub Startup' program preduzetništva koji timovima obezbeđuje mentorstvo i podršku potrebnu za razvoj tehnoloških ideja. Pet odabranih timova imaće priliku da koristi prostorije ovog centra u narednih sedam meseci, aktivno radi sa mentorima, ali i pristup širokoj mreži poslovnih kontakata i investitora.\nSame obuke i radionice vodiće neki od najuspešnijih domaćih preduzetnika i menadžera s višegodišnjim radnim iskustvom. Osim redovnog savetovanja sa mentorima ICT Hub-a, za razvoj svog sopstvenog projekta timovi će na raspolaganju imati i dodatnu savetodavnu pravnu, knjigovodstvenu, HR i marketinšku podršku koja će im biti od značaja prilikom pokretanja startapa, navodi se u saopštenju.\nTakođe, obezbeđena je i mogućnost povezivanja sa stručnjacima relevantnim za razvoj ideje, serijskim osnivačima startapa koji poseduju neophodna iskustva u pokretanju biznisa, ali i sa potencijalnim investitorima i partnerima sa kojima ICT Hub ima saradnju. Stipendije za pet izabranih timova obezbeđene su zahvaljujući projektu „Podrška tehnološkom preduzetništvu mladih“ koji realizuje ICT Hub, a finansira Ministarstvo omladine i sporta.\nPrijave otvorene do 26. septembra\nKada je reč o kriterijumima za izbor timova, oni se zasnivaju na originalnosti, izvodljivosti i tržišnoj relevantnosti ideje, kao i na kapacitetu članova tima da je realizuju, dok će sam program početi od oktobra ove godine i trajaće sve do maja sledeće godine. Iz organizacije ističu da svi zainteresovani timovi mogu da dobiju više informacija i da se prijave do 26. septembra putem posebnog sajta ICT Hub-a koji je namenjen za ovu priliku.\nICT Hub Startup program


Oprostili smo se od Balaševića, Đuričića, Tozovca, Sanje Balkanike, Zdravkovića, Tucakovićeve, Rokvića, Merime, Kike\nJedna od najtužnijih godina je za nama. Odlazak velikih imena sa javne scene ostavio je duboke rane. Starost, bolest, koronavirus odneli su živote muzičkih velikana bez kojih ništa neće biti isto, a estrada se suočila sa najvećim gubicima ikada.\nMerimi Njegomir održan je pomen 29. decembra na Novom groblju, a kao da je bilo juče kada nas je iznenada napustio čuveni kantautor Đorđe Balašević, bubnjar Dragoljub Đuričić, muzičar Sanja Ilić Balkanika, legendarni Predrag Živković Tozovac, hitmejkerka Marina Tucaković, pevač Marinko Rokvić. Javnost je uzdrmana i kada je preminula u 22. godini jutjuberka Kristina Kika Đukić.\nOstali smo bez panonskog mornara\nCelu Srbiju, ali i region početkom godine pogodila je vest da je preminuo čuveni kantautor Đorđe Balašević. On je umro 19. februara u 63. godini života. Zbog lošeg zdravstvenog stanja primljen je u Infektivnu kliniku Kliničkog centra Vojvodine u Novom Sadu gde se lečio od upale pluća. Lekari su preduzeli sve neophodne mere lečenja, ali do poboljšanja nije dolazilo, te je tamo i preminuo. Sahrana je obavljena u tajnosti u najužem krugu porodice 21. februara na Novom groblju u Novom Sadu, a ovaj dan je, inače, proglašen i Danom žalosti zbog smrti Panonskog mornara.\nIza sebe je ostavio neutešne ćerke Jovanu i Jelenu, sina Aleksu i suprugu Oliveru Balašević, ali i brojne prijatelje, kolege i sugrađane koji su se danima opraštali od njega ostavljajući poruke, cveće i plišane igračke ispred kuće u ulici Jovana Cvijića.\nKarleuša uputila Bekuti potresne reči: „Često čujem moju Divnu u tvom glasu..." (FOTO)\nJoš se nismo oporavili od Balaševićevog odlaska, a već nas je dočekala vest o smrti kompozitora i osnivača grupe Balkanika Aleksandra Sanje Ilića, koji je u martu iznenada preminuo u 70. godini od posledica koronavirusa. Na večni počinak je ispraćen 12. marta u krugu najbližih članova porodice i prijatelja.\nŽivot je izgubio i slavni bubnjar\nJoš jedan život koji je odnela korona. Dragoljub Đuričić preminuo je 15. marta u 68. godini od posledica kovida-19. On je poslednjih dana života bio na respiratoru u KBC „Dragiša Mišović”, ali nije uspeo da se izbori. Bubnjar je 18. marta kremiran na Novom groblju, a potom ispraćen na večni počinak uz najuži krug porodice i prijatelja. Iza sebe je ostavio neutešne naslednike Andriju i Milana za koje se čitavog života trudio da ih izvede na pravi put. Njegov sin Andrija je u ispovesti za 24sedam ispričao kako su protekli poslednji dani muzičara, kao i to kakav je odnos, kao dete razvedenih roditelja, imao sa ocem.\nRastali smo se od Tozovca\nLegenda narodne muzike, Predrag Živković Tozovac, preminuo je 6. aprila u 85. godini od posledica koronavirusa. Pevač se mesec dana pred smrt lečio u bolnici KBC „Dragiša Mišović” od upale pluća, ali mu se dva dana nakon otpuštanja stanje pogoršalo, te je prebačen na VMA, gde je i umro. Sahranjen je u Aleji zaslužnih građana 9. aprila uz zvuke pesme „Violino ne sviraj”, a njegovom ispraćaju na večni počinak prisustvovala je cela estrada, porodica, a od vanbračnih sinova ni traga ni glasa.\nPredrag Živković Tozovac ATAImages/Anotnio Ahel\nTužni fanovi od Srbije do Rusije\nĐorđe Marjanović preminuo je 15. maja u 90. godini. Muzičar je bio najveća jugolosvenska i srpska muzička zvezda, a tokom karijere bio je dobitnik brojnih nagrada. Iako se prvo pisalo da je umro od korone, njegova ćerka Nevena navela je da je bio opšte slab zbog godina. Marjanović je sahranjen u Aleji zaslužnih grana na Novom gorblju, a od njega se oprostio veliki broj kolega, prijatelja i njegovih "đokista". Kao veliki umetnik, u njegovu čast otvorena su dva muzeja, jedan u rodnom Kučevu, a drugi u Moskvi.\nNa večni počinak je ispraćen i Novica Zdravković\nPevač i brat Tome Zdravkovića, Novica, preminuo je 16. juna u KBC Zvezdara. Brat legendarnog Tome Zdravkovića skoro dve decenije vodio je bitku sa opakom bolešću - kancerom bešike, a sličnu sudbinu imali su i pevačevi brat i sestra. Sahranjen je na Centralnom groblju u krugu porodice i prijatelja, nedaleko od groba njegovog brata Tome. Iza Novice su ostali brojni hitovi, poput: „Ambis mog zivota“, „Pesme za Tomu“, „Splavovi“, „Ovo je ludnica“.\nSahranjena pored sina\nNaša čuvena hitmejkerka Marina Tucaković izgubila je život u 67. godini 19. septembra posle duge i teške borbe sa opakom bolešću. Dve godine je krila da se borila sa kancerom, a kada je bolest uzela maha, terapija ju je održavala u životu. Do poslednjeg trenutka je stvarala, pa čak i kad je bila u bolničkoj postelji. Život je nije mazio - pre 13 godina 1. decembra izgubila je sina Miloša Radulovića. Njega je Marina pronašla mrtvog u porodičnoj kući u centru Beograda. Najpoznatija hitmejkerka izrazila je želju da počiva pored svog sina, što joj je porodica i ispunila. Sahrana je održana u užem krugu porodice i prijatelja 29. septembra, a 40 dana nakon smrti u Skupštini grada Beograda održana je komemoracija i tada je Marinin drugi sin Milan zvani Laća, objavio da će se pokrenuti „Fondacija Marine Tucaković“ za sve žene obolele od karcinoma dojke, koja će finansijski pomagati svim ženama kojima je pomoć potrebna.\nMarina je tokom svoje dugogodišnje karijere napisala nekoliko hiljada pesama za pevače i tako im pomogla da izgrade sjajne karijere. Započela je pišući pesme za grupu „Zana“, a neki od najpoznatijih pevača kojima je pisala pesme su Zdravko Čolić, Oliver Dragojević, Toše Proeski, Jelena Karleuša, Indira Radić, Svetlana Ražnatović, Severina, Nina Badrić, Neda Ukraden, Aca Lukas, Ana Nikolić i brojni drugi.\nPevač Marinko Rokvić preminuo je 6. novembra u 64. godini nakon teške borbe sa rakom pankreasa. Poslednjih meseci se zbog zdravlja povukao iz javnog sveta, odložio sve poslovne obaveze i poslednje dane života proveo sa suprugom i sinovima. Sahranjen je na Novom bežanijskom groblju u Begradu uz zvuke pesme "Jedina moja", a njegov sin Nikola Rokvić održao je potresan govor. Četrdesetodnevni pomen Rokviću održan je 15. decembra, a na groblje je tada došao i njegov vanbračni sin Dario Rokvić koji je doputovao iz Kanade.\nIza sebe je ostavio vanvremenske hitova bez kojih nijedno slavlje ne prolazi: „Potražiću oči zelenije“, „Jedina moja“, „Svađalice moja mala“, „Samo me potraži“, „Pusti me da je vidim“, „I pijan i trezan za tebe sam vezan“...\nTužna sudbina Merime Njegomir\nNažalost, tu se niz ne završava. Samo dve nedelje kasnije, 20. novembra, bitku sa opakom bolešću, takođe od karcinoma pankreasa, izgubila je i pevačica izvorne muzike Merima Njegomir. Nju je zadesila ista sudbina kao i Rokvića, te je svoj život okončala za tri meseca. Merima je svojim odlaskom ostavila neutešne tri ćerke, sina i sestru, ali i brojne prijatelje i kolege. Na večni počinak je ispraćena 23. novembra u Beogradu u Aleji zaslužnih građana na Novom groblju, uz tamburaše i zvuke numere „Slavujev poj“, takozvane pesme za rastanke, koja se čula tokom povorke, što je potpuno slomilo sve koji su prisustvovali sahrani. Na samom grobnom mestu, tamburaši su zasvirali za Merimu „Što je lepo kad se neko voli“ i „Što se bore misli moje“.\nOvaj tužni niz u 2021. godini završen je gubitkom jednog mladog života. Dvadesetjednogodišnja jutjuberka, Kristina Kika Đukić pronađena je mrtva u iznajmljenom stanu u srpskoj prestonici u noći između 8. i 9. decembra. Ovaj tragični slučaj je digao na noge čitavu javnost, a mnogi su se pitali ko je zapravo kriv zbog odlaska mlade gejmerke. Sahranjena je 14. decembra na groblju Lešće u Beogradu. Kika je na večni počinak ispraćena u belom kovčegu, a osim jecaja majke, suza najmilijih, na groblju se čula i pesma „Divljeg kestena“, „Kristina“.\nZbog njene iznenadne smrti, a prethodne svađe sa jutjuberom Bakom Prasetom, on je pozvan na informativni razgovor u SBPOK.\npreminuli u 2021. Đorđe Balašević Merima Njegomir Marinko Rokvić Kristina Kika Đukić Predrag Živković Tozovac Dragoljub Đuričić tragedija sahrana Estrada\nKaja Ostojić prvi put pred kamerama posle raskida: Kad jednom odem, više se ne vraćam!\nProšlo je pola godine otkako je preminula Kika Đukić, majka slomljena, otkrila nove detalje istrage (FOTO)


#prstenjačenje guze#dominacija sado-mazo vezanjem#uživanje#pokazivanje\n#chatanje#sjedenje na licu#masturbacija#jebanje u sise\n#iz guze u usta#pušenje do grla#sanjarenje#lizanje\nThey say I have an angel face, with a sexual spicy taste... wanna fuck this cutie? ♥make cum lots@goal♥PVT open 272\n#jebanje s dildoom#uživanje#nadraživanje#lovense\n#pušenje kurca#svršavanje na lice#vođenje ljubavi#svršavanje po sisama\n#chatanje#dupla penetracija#skidanje#svršavanje u pičku\n#izvedba preko kamere#dupla penetracija#ejakulacija#papanje pičke\n#pušenje#jebanje u guzu#jebanje s dildoom#Cam2Cam Prime\n#analna igra#igranje s dildoom#jebanje u sise#ohmibod\nPVT & GROUPSHOW ON ♥♥ PM 40 Tkns ♥ C2C 60Tkns / Lets play flashes for any tip / AT GOAL SQUIRT / FUCKTOYS / 3000 ♥♥ 2565\n#pušenje do grla#masturbacija#trljanje#gutanje\n#svršavanje na licu#pokazivanje#ljubljenje#skidanje\n#izvedba preko kamere#lizanje#trljanje#nadraživanje\n#prstenjačenje guze#pušenje#svršavanje u pičku#nema jebanja\n#dominacija sado-mazo vezanjem#razmjenjivanje sperme#pušenje do grla#ženska dominacija\n#jebanje s dildoom#drkanje#lizanje#skidanje\n#izvedba preko kamere#prstenjačenje#nadraživanje#jebanje pičke\n#pušenje#lizanje#jebanje pičke#jebanje u sise\n#u troje#pušenje kurca#svršavanje unutra#razmjenjivanje sperme\n#azijska masaža#trljanje#jebanje cura#lizanje pičke\n#izvedba preko kamere#igranje s dildoom#masturbacija#lovense\n#jebanje u guzu#jebanje s dildoom#svršavanje u pičku#lovense\n#svršavanje unutra#pušenje do grla#pušenje do grla#lizanje\n#igranje s dildoom#jebanje s dildoom#lizanje#samozadovoljavanje\nCaseylee390 in Instagram. show squirt 500 tokens goal\n#razmjenjivanje sperme#gutanje#samozadovoljavanje#lizanje pičke\n#masaža#jebanje u sise#ohmibod#Igre\n#svršavanje na licu#jebanje s dildoom#sprave za jebanje#skidanje\n#lizanje jaja#pušenje#jebanje s dildoom#lizanje pičke\n#jebanje guze#sisanje jaja#pušenje kurca#papanje pičke\n#analna igra#izvedba preko kamere#jebanje cura#cura s curom\n#pušenje do grla#trljanje#pušenje#jebanje pičke\n#jebanje s dildoom#guranje šake#papanje pičke#trljanje pičke\nlovense in my pussy# dildo pussy 50 tk#dildo ass 70 tk 70 tk#two dildo pussy 150 tk#dildo ass pussy 200 tk#\n#jebanje u guzu#guranje šake#lizanje sisa#Kralj sobe\n#lizanje jaja#dominacija sado-mazo vezanjem#HD+#Igre\n#analna igra#dominacija sado-mazo vezanjem#jebanje pičke#Kralj sobe\n27 tok - Ass, 57 tok -Breast, 100 tok - PM, 207 tok - Striptease, Snapchat , I NEED 9091\n#izvedba preko kamere#chatanje#trljanje#Kralj sobe\n#pušenje kurca#svršavanje u usta#dupla penetracija#HD+\n#jebanje guze#sanjarenje#lizanje#lizanje pičke\nWarmandCute: 169 naked


Srpkinja preživela pakao u Nepalu: Mislili smo da je pala nuklearna bomba! | Vestinet.rs\nPOČETNA AKTUELNO Srpkinja preživela pakao u Nepalu: Mislili smo da je pala nuklearna bomba!\nSrpkinja preživela pakao u Nepalu: Mislili smo da je pala nuklearna bomba!\n27. aprila 2015. 10:21 · Nema komentara\nSrpkinja Klaudija Krnjajić preživljava pakao u Nepalu, koji je u subotu pogodio razorni zemljotres jačine 7,9 stepeni po Rihterovoj skali i ubio više od 2.500 ljudi, a kako je rekla u ispovesti za Kurir, neprestano beži na otvoreno jer se očekuju novi potresi.\nOna je u Nepal otišla turistički, a subotu je doživela šok jer je zbog siline udara zemljotresa pomislila da je na tu zemlju pala nuklearna bomba.\nNismo znali gde idemo\n– Sve se treslo, bilo je zastrašujuće! Nismo imali pojma šta se dešava. Vesti su ili na njihovom jeziku ili nema struje, tako da isprva nismo znali gde da idemo i šta da radimo. Redovno se javljaju novi manji udari, zbog čega gledamo da bežimo na otvoreno. Čuli smo da ima mnogo mrtvih – istakla je Krnjajićeva i dodala da je juče uspela da se domogne aerodroma i da čeka da se evakuiše.\n– Ovde je najsigurnije, a donedavno su svi letovi bili otkazani. Ljudi uglavnom pokušavaju da odu ka Indiji, odnosno Nju Delhiju, ali za tamo nam traže vize i pored teške situacije u kojoj smo se svi našli – rekla je ona.\nPrema rečima ove Srpkinje koja već neko vreme živi i radi u Nemačkoj, vlasti u Nepalu su sve upozorile da tu zemlju očekuje novi udar.\n– Samo gledam da odem odavde. Najgore od svega je što su zbog katastrofe i veze u prekidu, pa neprestano gubimo domet, a pored toga svima su nam i baterije na telefonima pri kraju – istakla je Krnjajićeva i posvedočila da je bilo zastrašujuće videti da je za sekund u glavnom gradu Nepala Katmanduu sve nestalo.\nPotresno… Opraštaju se od voljenih\nŽrtava možda i 10.000\nInače, vlasti Nepala juče su saopštile da strahuju da bi broj žrtava najrazornijeg zemljotresa na toj teritoriji u poslednjih 80 godina mogao da dostigne i 10.000. Naime, spasioci kažu da postoje delovi predgrađa Katmandua koji su potpuno odsečeni.\nPored toga, svi strahuju da bi zemlju mogao uskoro da pogodi i jači potres od subotnjeg, a samo juče su se dogodila još tri-četiri njih, pri čemu je jedan bio magnitude 6,7. On je pogodio region severozapadno od Katmandua, nedaleko od kineske granice, a osetio se do Mont Everesta.\nČitavu situaciju u zemlji pogođenoj nezapamćenom katastrofom pogoršavaju najave da će padati kiša, koja bi mogla da uzrokuje i klizišta i poplave, što će drastično otežati akcije spasavanja.\nZbog novih potresa nemaju gde\nNa hiljade stanovnika glavnog grada Nepala Katmandua noć je provelo na ulicama ili u šatorima.\n– Nismo spavali celu noć. Kako da spavamo? Tlo se treslo bez prestanka. Ostaje nam samo da se molimo da ovo prestane – rekla je kroz suze Nina Šresta.\nZemlja na trusnom području\nZNALI DA SE SPREMA KATASTROFA\nSpecijalisti za zemljotrese znali su da će Nepal zadesiti katastrofa, zbog čega su se nedelju dana pre stravičnog potresa okupili u glavnom gradu te zemlje Katmanduu, kako bi našli rešenje za najgori scenario. Njih 50 upozorili su da je Nepal smešten na teritoriji gde se sudaraju tektonske ploče, zbog čega se ta zemlja nalazi u stalnoj opasnosti od razornih zemljotresa. Posebna teškoća za nju predstavlja i to što su zgrade i infrastruktura veoma slabi.\nZA 10 GODINA ODNELI 600.000 ŽIVOTA\n2. avgust 2014. – potres jačine 6,1 u Kini odneo 600 života\n11. mart 2011. – cunami posle potresa od 9,0 uzeo 19.000 života u Japanu\n14. april 2010. – u potresu jačine 6,9 poginulo je 3.000 ljudi u Kini\n12. januar 2010. – potres 7,0 na Haitiju ubio 200.000 ljudi\n30. septembar 2009. – u Indoneziji poginulo 1.100 ljudi usled potresa magnitude 7,6\n12. maj 2008. – kinesku provinciju Sičuan pogodio je zemljotres jačine osam stepeni, zbog čega je poginulo blizu 87.000 osoba\n26. decembar 2004. – više od 220.000 ljudi poginulo u zemljama Indijskog okeana zbog cunamija posle potresa 9,3 blizu Sumatre\nTags:katastrofa · Katmandu · Mont Everest · NEpal · poginuli · potres · vesti · zemljotres · žrtve


Ubica roditelja pokušao i sebi da oduzme život – Net.hr\nUbica roditelja pokušao i sebi da oduzme život\nAutor: Silvijo Maksan 22:47 28.09.2013\nStražari ga skinuli sa vešala\nDragan Stamenković (44) iz Niške Banje, koji je uhapšen zbog sumnje da je 18. septembra brutalno ubio roditelje Milana (71) i Slavenku Stamenković (63), pokušao je da se obesi u pritvorskoj jedinici Kazneno-popravnog zavoda u Nišu. Sin ubica je pokušao samoubistvo čaršavima, ali su ga zatvorski stražari spasli u poslednjem trenutku, piše “Blic“.\n– Posle saslušanja u Višem sudu u Nišu, osumnjičeni je doveden u pritvorsku ćeliju, gde je jedan kraj čaršava vezao za plafonjeru, a od drugog je napravio omču. Popeo se na stolicu i izmaknuo ju je kada je stavio omču oko vrata. Ali, stražari su čuli udarac stolice, pa su dotrčali i spasli ga. Nakon toga, Stamenković im se zahvaljivao što su mu spasli život -, objašnjava sagovornik “Blica”.\nStamenkoviću i njegovoj nevenčanoj supruzi Aniti Stolić (38), koja se sumnjiči za saučesništvo u teškom ubistvu njegovih roditelja čija su tela nađena u septičkoj jami u dvorištu porodične kuće, određen je juče pritvor. Ubica je krivicu za brutalni zločin pokušao da svali na nevenčanu suprugu.\n– Priznao je da je roditelje nekoliko puta udario letvom po glavi, pa je navodno seo i zaplakao. Kaže da mu je Anita dala lek za glavobolju od kojeg je spavao nekoliko časova. Kada se probudio roditelji su mu bili mrtvi, zbog čega je siguran da ih je Anita udavila. Supruga je sve negirala, ali ključni dokaz za dalji tok istrage daće forenzika, koja mora da otkrije čiji su otisci na vratu žrtava -, kaže sagovornik “Blica”.\nS druge strane, Anita je istražnim organima davala kontradiktorne izjave.\n– Prvo je tvrdila da nije mogla da prijavi zločin iz straha jer je sve vreme bila pod nadzorom Dragana. Zatim je ispričala da je dan posle ubistva sama bila kod bivšeg supruga na dečjem rođendanu, što znači da je na bezbedan način mogla da prijavi krivično delo – navodi sagovornik “Blica”.\nanita stolic dragan stamenkovic milan stamenkovic niška banja samoubistvo septička jama slavenka stamenkovic ubistvo


Inženjerska komora Srbije - Odgovornost učesnika u procesu izgradnje objekata\n:: Naslovna strana > Vesti > Odgovornost učesnika u procesu izgradnje objekata\n13.03.2006. Odgovornost učesnika u procesu izgradnje objekata\nOdgovornost učesnika u procesu izgradnje objekata\n18. mart 2006. godine, u Beogradu\nVreme: od 10:00 časova\nOdgovornost investitora, projektanta, vršioca tehničke kontrole tehničke dokumentacije, izvođača i odgovornog izvođača radova, vršioca stručnog nadzora, urbanističkog i građevinskog inspektora, odnosno lica koja vrše inspekcijski nadzor kao i lica koja rade na poslovima izdavanja odobrenja za izgradnju, vršioca tehničkog pregleda i drugih učesnika u procesu izgradnje i korišćenja objekta. Uloga i odgovornost komisije za planove i Inženjerske komore sa posebnim osvrtom na aktivnosti koje prethode izgradnji objekta.\nCilj kursa i očekivani rezultati:\nDosledna primena Zakona o planiranju i izgradnji i otklanjanje eventualnih dilema, odnosno nejasnoća u njegovoj primeni, kao i u primeni pojedinih podzakonskih akata donetih na osnovu Zakona.\nKako bi se blagovremeno pripremili odgovori, predavačima možete već sad da postavite pitanja. Pitanja se mogu postaviti putem interneta na sledećoj stranici:\nBudući da je broj mesta ograničen, molimo Vas da najkasnije do 17. marta do 12h potvrdite svoj dolazak na e-mail: ivanam@ingkomora.org.yu (navesti ime, prezime i broj licence) ili na telefon: 011/3229 228\nPredavanje je besplatno uz člansku kartu za članove Komore (bez naknade putnih troškova). Kotizacija za sve zainteresovane posetioce, koji nisu članovi Komore, iznosi 500,00 dinara i uplaćuje se na žiro račun: 160-40916-33, poziv na broj: 08.\nKonačan spisak svih polaznika predavanja objavićemo 17. marta na internet stranici Komore (http://www.ingkomora.org.yu)


U poređenju sa decembrom lane, potrošačka korpa u Srpskoj je poskupila za 16 maraka, dok je prosečna neto plata manja za pet KM. Podaci Saveza sindikata RS pokazuju da je potrošačka korpa za četvoročlanu porodicu u decembru 2018. koštala 1.891, a u prošlom mesecu 1.907 maraka.\nPodaci Saveza sindikata RS pokazuju da je potrošačka korpa za četvoročlanu porodicu u decembru 2018. koštala 1.891, a u prošlom mesecu 1.907 maraka. U pomenutom periodu, trošak za prehranu je sa 691 poskupeo na 706 maraka, što znači da je u martu četvoročlanom domaćinstvu za ...\nKupovina životnih namirinica najveća je stavka u kućnom budžetu, a većina građana Bosne i Hercegovine jedva sastavlja kraj s krajem. Koliko je teško sa malim ili nikakvim platama u BiH podmiriti osnovne egzistencijalne troškove, dovoljno govore paprene cene hrane u prodavnicama, ...\nBanja Luka -- Prosečna neto plata u Republici Srpskoj iznosila je u martu ove godine 886 KM (453 evra), što je porast od 5,6 odsto u odnosu na isti mesec prošle godine. To je objavio Republički zavod za statistiku RS. Martovska plata je u odnosu na februar 2019.\nNajviša prosečna neto plata u martu isplaćena je u finansijskoj delatnosti i delatnosti osiguranja – 1.445 KM, a najniža u građevinarstvu – 617 KM. Prosečna martovska plata u Srpskoj iznosila je 886 KM, a prosečna bruto plata 1.373 KM, saopštili su iz Saveza sindikata RS.\nProsečna plata u Srpskoj u martu 453 evra Prosečna neto plata u Republici Srpskoj iznosila je u martu ove godine 886 KM (453 evra), što je porast od 5,6 odsto u odnosu na isti mesec prošle godine, objavio je Republički zavod za statistiku RS.\nBANjALUKA – Prosečna neto plata u Republici Srpskoj iznosila je u martu ove godine 886 KM (453 evra), što je porast od 5,6 odsto u odnosu na isti mesec prošle godine, objavio je Republički zavod za statistiku RS. Martovska plata je u odnosu na februar 2019.


Prodajem: Škoda - Octavia TDI BlueMotion\nDatum: 05.12.2017.Šifra oglasa: 940289\nUvoz iz Njemacke! Garancija na km i servisnu istoriju!Online servis! Alu felne, navigacija, senzori. Perfektno stanje!! Ocarinjen!\nŠkoda - Octavia TDI BlueMotion9800 €\nKilometraža: 183234 km


Odluka o karantinu nije doneta ali se o tome uvek razmatra - Sandžak Haber - Sandžačke Internet Novine\nNaslovna COVID 19 Odluka o karantinu nije doneta ali se o tome uvek...\nOdluka o karantinu nije doneta ali se o tome uvek razmatra\nBEOGRAD – Zamenica direktora Instituta “Batut” dr Darija Kisić Tepavčević izjavila je danas da nikakva odluka o uvođenju karantina po ulasku u Srbiju nije doneta, niti najavljena, mada je to, kako je navela, pitanje koje se uvek razmatra.\n“Na pitanje da li se razmatra karantin, rekli smo da je uvek takva vrsta diskusije na snazi, jer je fluktuacija putnika u međunarodnom saobraćaju značajna pretnja u vreme pandemije. To uvek razmatramo, ali nikakva konkretna odluka nije doneta”, rekla je Kisić Tepavčević na pitanje u vezi sa njenom jučerašnjom izjavom da se razmatra uvođenje karantina.\nNa pitanje koliko često postoji mogućnost razdvajanja pacijenata koji imaju kovid i onih kod kojih nije potvrđeno prisustvo virusa, ali imaju simptome, te da li se lečenje u ta dva slučaja razlikuje, direktor KBC Zvezdara dr Petar Svorcan kaže da je već mnogo puta ponovljeno da se ne lece rezultati, već pacijenti.\nPrethodni tekst Đerlek: Čini mi se da Ugljanin ima bolest mozga\nSledeći tekstAsfaltiran drugi krak ulice Hadžet


Optužnica na Kosovu za učešće u terorističkim grupama\nIzvor: N1 televizija, 14.Jun.2018, 17:22\nSpecijalno tužilaštvo Kosova podiglo je optužnicu protiv R.D. zbog učešća u terorističkim grupama van teritorije Kosova, saopšteno je iz kosovskog tužilaštva.\nR.D. je, prema optužnici, 26. maja prošle godine svesno pokušao da otputuje u Siriju, kako bi se pridružio „vojnim organizacijama“, prenosi KoSSev.\nNakon njegovog odlaska u Republiku Tursku, gde je otputovao radi obrazovanja, kosovske vlasti su zatražile njegov povratak na >> Pročitaj celu vest na sajtu N1 televizija << Kosovo, nakon čega se R.D. i vratio.\nPrema poslednjim podacima kosovske vlade, pedeset i tri građana sa Kosova nalazi se na stranim ratištima. Do sada ih je poginulo 78, a oko 150 žena i dece su u žarištima rata u kampovima za izbeglice. Od stotinu i osmoro dece, 54 ih je sa porodicom otišlo u zone ratišta, a 54 su tamo rođena.


Potpredsjednik SNSD-a Željka Cvijanović rekla je večeras da je ta stranka jasno definisala politiku u Stanarima s ciljem da ova opština ima budućnost i planski napreduje.\n"Tu se priča ne završava. Imamo još mnogo ideja i planova koje ćemo ovdje realizovati kroz našu partijsku strukturu, sa koalicionim partnerima i uz podršku republičkih vlasti", navela je Cvijanovićeva i dodala da je riječ o različitim infrastrukturnim projektima, unapređenju ukupnog ambijenta i aktivnostima na povećanju broja radnih mjesta.\n"To donosi boljitak koji se osjeti na lokalnom terenu, a ozbiljni pomaci su rezultat tijesne saradnje lokalnih zajednica u svim društvenim sferama sa republičkim vlastima i institucijama", rekla je Cvijanovićeva.\n"Želimo da obezbijedimo što bolji ambijent za život i rad u našoj lokalnoj zajednici", rekao je Jerinić.\n"Tu saradnju ćemo nastaviti. Stanari su perspektivna i stabilna opština koja želi i dalje da se razvija", naveo je Jerinić.\nCvijanovićeva čestitala Majdovu osvajanje medalje u Kini


Prva stanica 3x3 VOLCANO turneje je u Rožajama.\n"Na turniru mogu učestvovati svi basketaši stariji od 17 godina (2002. godište i stariji), a ekipe se mogu prijaviti na svim 3x3 Montenegro platformama. Nagradni fond je 1000€, a kotizacija za učešće je 30€", saopštili su organizatori.\nKako su naveli, turnir je ujedno i kvalifikacioni, pa će polufinalisti izboriti učešće na internacionalni turnir Satelit kategorije u Baru.\n"Program oba dana počinje u 16h, a publika će pored vrhunskog basketa, imati priliku da učestvuje na takmičenjima za publiku, za šta su organizatori spremili vrijedne novčane i sponzorske nagrade. Na programu su takodje i aktivacije za najmladje, a za dobru atmosferu tokom turnira biće zadužen i DJ".\nKada je Stiv Lindberg iz Mičigena izašao da fotografiše prirodu nije ni slutio da će uslikati fotografiju nevejrovatno rijetkog jelena.\nNjiihov BRAK je jedan od najstabilnijih: Helena Seger - ŽENA koju Ibrahimović slijepo SLUŠA


"Srbija beleži stalni rast investicija i BDP-a" | Kamatica\nPočetna > analiza > "Srbija beleži stalni rast investicija i BDP-a"\n"Srbija beleži stalni rast investicija i BDP-a"\nTekst objavljen: 15.02.2020 9:00\nSrbija se oporavila od oštrog pada 2012. godine, i postala je stabilna ekonomija koja kontinuirano beleži rast stranih investicija i bruto domaćeg proizvoda, kao i pad nivoa javnog duga, piše u magazinu „FD intelidžens“ britanskog „Fajnenšel tajmsa“\nFDi, u tri tematska teksta i u intervjuu sa ministrom finansija Sinišom Malim, predstavlja uspeh ekonomskih i fiskalnih reformi Srbije. Ističe se da BDP zemlje skoro neprekidno raste od 2014. godine, da bi 2018. dostigla desetogodišnji rekord od 4,4 procenta.\n„Većina stranih investicija, oko 70 odsto, i dalje dolazi iz zemalja EU, naročito iz Nemačke, Italije, Holandije i Austrije, koje su uložile velika sredstva u srpsku proizvodnju, posebno u automobilske komponente“, navodi se u tekstu. Američke strane direktne investicije su još jedan istaknuti igrač, dok su kineske poslednjih godina značajno porasle, čineći 20 odsto ukupnog priliva SDI u Srbiji u 2018. godini.\nGrinfild ulaganja iz Kine u Srbiju su, prema podacima FDi Marketsa, prošle godine dostigla rekordne nivoe sa 16 projekata u vrednosti od 625 miliona dolara, napominje FDi.„Srbija sprovela brojne strukturne reforme“List navodi, pozivajući se na razgovor u Narodnoj banci Srbije, da je „pored fiskalne konsolidacije i ublažavanja monetarne politike, Srbija sprovela brojne strukturne reforme, posebno u pogledu fleksibilnosti tržišta rada, reformi finansijskog sektora i smanjenja nekvalitetnih kredita, zatim u oblasti poreske politike, lakoće dobijanja građevinskih dozvola, itd.“.\nTakođe, ističe rezultate na tržištu rada, gde je stopa nezaposlenosti pala na 9,5 odsto prošle godine sa nivoa od oko 26 odsto 2013, i apostrofira uspeh Srbije u upravljanju javnim dugom, koji je, kako navodi, prema podacima Ministarstva finansija oboren sa oko 77 procenata na 51 odsto.Zemlja ima kreditni rejting BB+ sa pozitivnim izgledima, prema rejting agenciji „Standard & Poor’s“, a zabeležila je i impresivan napredak na Duing biznis listi Svetske banke skočivši sa 93. mesta 2013. godine na 44. poziciju 2019, među 190 zemalja, navodi FDi.\n„Na primer, neki su oslobođeni plaćanja poreza na dohodak u trajanju od 10 godina, mogu da uvoze opremu bez ikakvih carina ili drugih dažbina i mogu da uživaju u pogodnostima sporazuma o izbegavanju dvostrukog oporezivanja sa 59 država“, kaže Čadež za FDi. Te benefite, ističe se u tekstu, strani investitori mogu naći u 15 slobodnih ekonomskih zona u Srbiji, a investicije sa velikim kapitalom i brojem zaposlenih mogu da se kvalifikuju i za državne subvencije.\nDalje se dodaje da rekordno visoke bruto i neto devizne rezerve NBS pružaju zemlji zaštitu od eventualnih spoljnih šokova i da su među motivima koji podstiču strane investitore da ulažu u Srbiju, pored ostalog, i ostvarena i očuvana stabilnost cena, relativna stabilnost kursa dinara i finansijska stabilnost. Ministar finansija Siniša Mali poručio je u intervjuu za FDi da je Srbija čvrsto na putu za članstvo u EU, a da to što još nismo članica pruža određene slobode zemlji, da koristi prednosti koje joj takva situacija omogućava.\nList, između ostalog, poseban akcenat stavlja na razvoj srpskog sektora IT usluga, softvera i hardvera, ističući da je reč o najbrže rastućem delu industrije u zemlji, čiji izvoz snažno raste od 2015. godine nadmašujući milijardu evra u protekle dve godine. Iako je Srbija mali IT igrač na globalnom, pa čak i na evropskom nivou, piše list u posebnom tekstu, ovaj sektor sada pravi 10 procenata BDP-a zemlje.U zemlji posluje oko 2.000 IT preduzeća koja zapošljavaju oko 20.000 ljudi, prenosi FDi podatke Privredne komore Srbije.\nSrpske plate u IT sektoru su, kako se navodi, skoro tri puta veće od državnog proseka, ali su, primećuje list, i dalje ispod EU proseka za taj sektor. Kao impresivan navodi se podatak da je 30 odsto svih srpskih studenata na univerzitetima upisano na smerove inženjerstva, matematike, računarstva i da više od 35 ustanova visokog obrazovanja nudi ove programe, kao i da Vlada Srbije nudi finansijske podsticaje startap firmama.\nFinancial Times analiza Srbija investicije BDP siniša mali


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Turizam i ekologija :: Gorio otpad sa plastikom u Spužu\nREAGOVALA INSPEKCIJA 16. 10. 2019. 17:50 >> 17:47 0\nEkološki inspektor naložio je privrednom drštvu Higijena DOO da očisti gomile smeća koje su bile zapaljene u krugu njihovog magazina u prostoru nekadašnjeg komplekasa 13. Jul u Spužu, na udaljenosti 300m od osnovne škole, saopštio je Autonomni Građanski pokrt.\n“Danas u krugu magacina privrednog društva Higijena DOO, Podgorica, koje se nalazi, neodgovorni nepoznati pojedinac je zapalio dvije gomile sa otpadom koji je sadržao i plastične supstance, koje su veoma oštrog i neprijatnog mirisa. Po uočavanju dima, obratio nam se nezadovoljni mještanin sa molbom da reagujemo!, navodi se u saopštenju.\nOni su pozvali Vatrogasnu službu iz Danilovgada, koja je brzom intervencijom ugasila obje vatre.\n“Na teren je po našem pozivu u toku gašenja stigao i ekološki inspektor koji je konstatovao stanje i u daljem inspekcijskom nadzoru naložio privrednom društvu HIGIJENA DOO da sanira nastalu štetu na zemlji, te da na propisan način ukloni sav otpadni materijal koji se nalazi na prostoru u krugu magacina i pored ograde koja se nalazi u njihovoj nadležnosti, i najavio da ako se ne postupi po istom nalogu inspekcija će kazniti preduzeće”, navode iz Autonomnog GP.\nOni su kazali da će svim privrednim društvima koja se ne pridržavaju komunalnog reda i ekoloških standarda u naseljima oko Spuža podnijeti podnijeti sprijave.\n“Apelujemo na sve privrednike da krenu konačno da postupaju u skladu sa zakonom, te prestanu da zagađuju životnu sredinu i da na propisan način počnu da odlažu komunalni i građevinski otpad. Autonomni građanski pokret je čvrstog stava da zdrava životna sredina i komunalni red i i čistoća nemaju aleternativu.”\nSpuž Autonomni GP\nBezbjednija veza Spuža sa gradom\nKružni tok u Spužu za bezbjedniji saobraćaj\nSpecijalna bolnica u Spužu do 2023. godine\nSpuž da bude opština\n03. 04. 2016. 8


Ostajte ovde - Ozonpress :: internet portal\nTag: ostajte, ovde, Stefan\nNema političara u Srbiji, onog na vlasti ili opozicionog, koji u svom govoru neće pomenuti problem odlaska mladih iz Srbije. Uz sve probleme koji su nas pritisnuli u ova smutna vremena, broj onih koji su otišli i onih koji planiraju da odu jeste činjenica koja zabrinjava.\nOsim demagogije i pesničkog patriotizma „Ostajte ovde, Sunce tuđeg neba neće vas grejati kao ovo ovde“, šta država Srbija i Grad Čačak mogu ponuditi našim mladim sugrađanima da ostanu u Čačku ili da se po završetku školovanja, ako su na studijama bili van Čačka, vrate u svoj grad.\nPretpostavljamo da pravi odgovor na ovo pitanje najbolje može dati neko ko je kao mlad čovek odlučio upravo to, da ostane u svom gradu, pa smo za sagovornika izabrali Stefana Ćebića. Stefan je dete Čačka, ali je deo svog života proveo u Nemačkoj. Zna kako je kod nas, a video je i kako je živeti u jednoj razvijenoj evropskoj državi. Svakako nije neko bez iskustva i bez hrabrosti i odlučnosti da nešto uradi sa svojim životom.\n* Srednju školu i fakultet si završio u Čačku i odlučio da ostaneš u Čačku?\n– Završio sam Tehničku školu i FTN, a jedno vreme dok sam studirao bio sam u Nemačkoj. Život tamo ima nekih prednosti, ali sam shvatio da je posao za koji sam se opredelio bolje raditi ovde nego tamo. I ispostavilo se da sam bio u pravu.\nStefan je vlasnik firme Croonus Tehnologes koja se bavi izradom softvera i Web prezentacija kao i ostalih usluga u oblasti web dizajna, marketinga i tehničke podrške. Naravno i svega ostalog što spada u domen IT sektora.\nKaže da skoro niko iz njegove generacije sa fakulteta nije otišao u inostranstvo, ali i da je njihovo zanimanje specifično i zbog toga što je isplativije živeti u Srbiji.\n– IT sektor je takav da nam je dao perspektivu da se brzo zaposlimo, neko u dobru firmu, a neko da osnuje svoju firmu. Naš motiv je da je bolje da radimo ovde za inostranstvo nego u inostranstvu i da pare zarađene iz inostranstva trošimo ovde. Radi se o tome da je zarada ista, a da je život napolju puno skuplji.\n* Dobro to je razuman motiv, a šta kad razmišljaš o porodici i kvalitetu života u smislu: kako rešiti stambeno pitanje, kvalitet školstva, zdravstva, kulturni i sportski sadržaji …?\n– Verujem da je bolje stvarati porodicu ovde, među svojima. Da deca znaju maternji jezik, da imaju pored roditelja i babu i dedu pored sebe da se sa njima igraju i uz njih rastu. Sve ostalo što ste pomenuli je kod nas trenutno u lošoj situaciji i daje lošu perspektivu, ali to je valjda i motiv da svi više radimo na tome da nam u državi i u našem gradu bude bolje. Nije ni tako jednostavno, ni jeftino otići negde napolje, ni u Evropu, ni u Ameriku. Treba se tamo i snaći, nismo svi vični brzom snalaženju i adaptiranju. Jedno su priče, a drugo je realan život.\n* Da li grad Čačak čini sve što treba da motiviše mlade da ostanu i šta treba da još da uradi?\n– Dve godine radim samostalno i čini mi se da grad i država treba puno toga da učine da svakome ko pokreće svoj posao olakša početak. Kako otvorite firmu tako vas zaspu porezi, takse, stalno vam traže neku dodatnu dokumentaciju za svaku sitnicu. I mladi i stariji koji su ostali bez posla, možda bi svoju egzistenciju i pokušali da reše samozapošljavanjem, da počnu neki svoj posao, ali se plaše ogromnih obaveza koje vam se nameću od samog početka. Bilo bi dobro da početnici u poslu imaju neke olakšice. recimo u Rumuniji kad pokrenete firmu imate dve godine grejs period za poreze, da se vidi da li vam ide posao, da li možete da platite sve dažbine od posla koji ste pokrenuli.\n* Država daje veliki novac stranim investitorima po svakom novozaposlenom licu, a evo i Grad Čačak najavljuje da će graditi novu industrijsku zonu za inostranog poslodavca u kojoj će poslodavac besplatno dobiti potpuno infrastrukturno opremljenu parcelu. Kako ti kao domaći poslodavac gledaš na to da država i grad pomažu inostranog, a ne domaćeg investitora?\n– Evo mi smo sad konkurisali za subvenciju za zapošljavanje i moram reći da je to zaista malo novca za IT sektor. Sa tom subvencijom ne možete da opremite radno mesto programeru koga zapošljavate. U Čačku ima dosta IT firmi koje bi mogle da zaposle sve koji su osposobljeni za rad u IT sektoru, ali verovatno lepše zvuči kad neko kaže dovodimo investitora koji će da zaposli hiljadu ljudi, nego kad se kaže da će IT sektor zaposliti 150-200 ljudi.\nDržava daje 10.000 evra inostranom poslodavcu za otvaranje jednog radnog mesta za polukvalifikovanu radnu snagu ili za rad na prostim radnim operacijama, a subvencija koju nudi domaćem poslodavcu za otvaranje novog radnog mesta za visoko obrazovanog programera, kroz čiji radni učinak će država ubirati znatno veća poreske prihode, je 150.000 dinara ili nešto malo više od 1.200 evra. Pri tome za stranog investitora nema ograničenja u broju novozaposlenih pa će država da odreši kesu i za 1.000 subvencija po 10.000 evra, dok domaći poslodavac teško može da dobije subvencij za više od 2-3 novozaposlena.\n– Moram da priznam da ja ne razumem takvu politiku. Mi smo počeli od nule, niko nam nije pomogao. Krenuli smo naoružani svojim znanjem i još uvek smo u kritičnom periodu. Još uvek traje borba za opstanak, jer se IT tržište u Srbiji razvija brzo. Lično se programiranjem bavim još od osnovne škole, tako sam i izabrao šta ću da studiram i još u ranoj mladosti znao sam čime ću se u životu baviti. Nisam imao nameru da otvaram svoju firmu i u početku sam radio za jednu inostranu, ali sam brzo shvatio da mogu više i bolje od onoga što je bio moj doprinos poslovanju te firme. I tako sam krenuo u samostalni biznis.\n* Najmlađi si član uprave Udruženja preduzetnika Unija 2000. Šta je bio motiv da se učlanite u udruženje i da se te angažuješ u upravi?\n– Mislim da je udruživanje privrednika i preduzetnika korisna stvar, da jedni drugima možemo da pomognemo da bolje poslujemo. Lično očekujem da od starijih članova dobijem korisne savete za poslovanje, a naš doprinos sagledavam u unošenju svežine u rad udruženja i da svojim iskustvom i znanjem unesemo IT tehnologiju u rad udruženja i članica koje su zainteresovane. Verujem u perspektivu Unije, jedino mislim da nedostaje malo više angažovanja svih članica, a ne samo pojedinih.\nzeljko damjanovic 21/04/2018 u 08:58 Odgovorite\nbravo momak e da je srece da vas drzava nevidi kao kravu muzaru\nAkademski građanin 23/04/2018 u 19:00 Odgovorite\nDa je sreće da, kao u Izraelu, školujemo ljude da sutra otvaraju svoj biznis, umesto što ih dresiramo da rade za strane po minimalnoj satnici.\nKako je 2013. godine izjavio direktor Simensa za Srbiju, inače te godine proglašen i za najuspešnijeg menadžera u Srbiji, oni u metalskom sektoru mogu da naruče poslova u Srbiji koliki god da su kapacitet. Ali, zainteresovani privrednici dođu, čuju uslove i više se ne jave, jer su uslovi: kvalitet, rokovi isporuke i cena. A većina privatnika u tom sektoru ne može da nađe kvalitetnu radnu snagu, pa imamo situaciju da su početne plate za bravare preko 60 hiljada dinara neto, i da opet nema dovoljno onih koji bi tu početnu platu opravdali, a kasnije mogu znanjem i zalaganjem da tu platu dupliraju.\nI umesto da Srbija daje subvencije takvim domaćim firmama i da pomogne te domaće privrednike, kao i da finansira obuke za prekvalifikaciju u tražena i dobro plaćena zanimanja kao što su bravari, varioci, zidari i sl., mi dajemo novac nemačkim firmama da ovde otvaraju fabrike u kojima će većina zaposlenih raditi za minimalac.\nS obzirom na prisutan Fakultet u Čačku na kome postoje studije elektrotehnike, zašto gradsko rukovodstvo i Vlada Srbije ne dovedu jednu firmu iz te oblasti, kao što Simens u Subotici ima fabriku za proizvodnju vetrogeneratora?\nMaks 25/04/2018 u 11:21 Odgovorite\nSlazem se, Cacak ima puno elektro inzenjera, a nemaju gde da rade. Od vecih elektro firmi tu je samo Elektrovat.\nMilojica 23/04/2018 u 21:32 Odgovorite\nE moj decko, kajaces se ali bice kasno.\nCek dok te posete lesinari poreznici i ostala bratija.\nBranko 25/04/2018 u 11:55 Odgovorite\nSvaka čast, e da je vise ovakvih ljudi koji se vrate u svoj rodni grad i osnuju firmu i zaposli svoje sugradjane. Nemam reci, samo tako nastavi. Decko za primer i pored uspeha u Nemackoj vratio se u Cacak. Puno pozdrava\nVaske Cacak 25/04/2018 u 14:02 Odgovorite\nLepo. Samo ne mogu svi da budu inženjeri ni programeri. Nema ovde života ni budućnosti. Sve što imam ulažem u to da mu dete završi škole i zauvek ode odavde. A kome je lepo neka ga.\nLoL 25/04/2018 u 18:08 Odgovorite\nGluposti… a inace “ dečko” je iz Lucana! LOL\nBrat 26/04/2018 u 06:58 Odgovorite\nTacno. Ne znam cemu napucavanje price?\nDecko je bio turisticki u Nemackoj kao moja baba pre 3 god.\nNixe 26/04/2018 u 18:34 Odgovorite\nUuuu bravo za komentar, stvarno je bitno odakle je decko, to je sad najbitnija stvar, bitno je da se bori nesto za ovaj grad, makar ovi sto nemaju mogucnost da odu negde mogu da se ostvare u necemu.\nAnonimni 26/04/2018 u 08:23 Odgovorite\nDa ste vi uspeli tako, ne bi pricali ovo nego bi gledali svoja posla. Tako da molim bez suvusnih komentara. Hvala\nXxxxxxxx 26/04/2018 u 08:28 Odgovorite\nSmesan naslov..Ok momak i da je bio i da je se vratio pa i osnovao firmu nije nikakav sada uspeh za drzavu..osnovao je firmu koja je u IT sektoru i svaka cast nema sta,al ne mozemo svi da budemo programeri niti smo za to ucili svi.Sad sam u Nemackoj i ne bih se vratio u Srbiju da radim nikada.Ucio srednju skolu kao blesav da bih kada sam trazio posao naisao na prvo pitanje koliko imam iskustva jer oni traze radnike sa 20god iskustva.Hahahahah pa najbolje da krenemo u srbiji da radimo cim se rodimo pa kad zavrsimo skolu da krenemo na posao sa 20 god staza.Pa sam hvala bogu na faxu se izborio da odem preko i da radim za pristojan novac i pristojno radno vreme gde imam svoja prava a ne da nas ovi nasi lesinari placaju 25000din a da rintam kao konj.Ne zivi narod ni od zastavr ni od grba nit od tog vaseh srpskog sunca.Samo nek se iseljava nasa omladina pa da se druzimo po Nemackoj i celom svetu. Pozdrav\nDrzavljanin 26/04/2018 u 22:21 Odgovorite\nDruze samo mi objasni kako otvaranje firme nije korist za drzavu?


Banjski potok Čačak | Magazin | Putovanja\n29. July, 17:18\nNalazi se blizu Čačka: Egzotična oaza od koje zastaje dah 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n10.07.2021. / 16:10\nBanjski potok izvire podno planine Ovčar u drgačevskom selu Dučalovići, a mnogi kažu da je pravi je neistraženi dragulj i svojevrsni prirodni fenomen.\nIako je njegov vodotok dugačak samo šest kilometara u njemu se taloži krečnjak, formiraju mala jezerca i stvara veličanstvena bigrena terasa sa nekoliko metara visokim terasnim odsjekom na kome je taloženje sige i danas aktivno.\n"Tako se formira veliki broj malih slapova i bigrenih kada. Fascinantna je činjenica da je on od malog potoka napravio ovako čudesne pejzaže i tako veliku bigrenu kadu. On sa godinama mijenja svoj izgled. Baš zbog tih velikih taloga nije dozvoljeno kupanje, jer se na taj način šteti i urušava ovaj neobični prirodni biser", izjavio je Goran Nikolić iz TO Čačak.\nOvaj bujični potok, već godinama privlači brojne turiste, a njegovi slapovi i sedimentne stijene koje ga okružuju stvaraju nesvakidašnji prizor. U gornjem toku potok sabira više malih izvora i potočića. Posebno je atraktivan dio potoka na kilometar uzvodno od ušća, koji u jednom dijelu ima odlike kanjona.\nDo Banjskog potoka vodi planinarska staza sa veoma preciznim putokazima, a sići do ove prirodne oaze prava je avantura. Međutim, pored svih ljepota, ovaj dio Ovčarsko - kablarske klisure bogat je izuzetnim kulturno-istrorijskim nasleđem.\n"Na ovom potoku u maju 1815. godina Turci su razbili srpski zbijeg, koji se krio duboko u šumi. U donjem dijelu radile su brojne vodenice potočare, među kojima je i ona manastira Sretenje. Niže ka Banji postojala je Ćosova, a još stotinjak metara nizvodno bila je smještena vodenica Vidosava Đebića. To imanje je bilo opasano kamenim zidom, a osim vodenice imali su strugaru i kovačku radionicu. Kuća u kojoj je bila vodenica ostala je sačuvana i do danas", otkriva Goran sve tajne ovog predijela.\nTuristička organizacija Čačka, ima u planu dodatno uređenje Banjskog potoka, a podrška za taj projekat dobijena je od Ministarstva zaštite životne sredine. Tako da će ovaj pravi mali raj na zemlji biti još spremniji da dočeka brojne posjetioce iz zemlje i inostranstva.\nPogledajte fotografije Banjskog potoka:\nPlaža "Ploče" - tradicija sjajnog provoda se nastavlja (VIDEO)\nDaleko od gužve: Vodopad Blihe - savršen bijeg od ljetnjih vrućina\nUpravo gledate Skrivena plaža "Kroz tunel" u Sutomoru 0 Video Pre 31 min Posjetili smo malu skrivenu plažu u Sutomoru, do koje se dolazi pješice kroz tunel, pa je po tome ona i dobila naziv.


Rabljeni Hünnebeck građevinarska oprema oglasi za prodaju - Mascus Hrvatska\nVi ste ovdje: Mascus Hrvatska > Građevinarska oprema > Hünnebeck\nRabljeni Hünnebeck građevinarska oprema na prodaju\nPregledaj oglase rabljene Hünnebeck građevinarska oprema na prodaju diljem Europe. Najnoviji oglasi se stavljaju na vrh. Da sortirate ove rabljene Hünnebeck građevinarska oprema kliknite na dugume, kao što su marka, godine, cijena, vrijeme korištenja, država. Kako bi pregledali bilo koje rabljene građevinarska oprema na prodaju kliknite na link.\nHünnebeck diverse Wandschalung / DeckenschalungZadnji pregled: 2016, Opća stanje (1-5): 5\nOvdje je kompletna lista polovnih Hünnebeck građevinarska oprema za prodaju. Mozete da dodate strane među svoje omiljene strane ili upoređujete zanimljive proizvode klikom na polja za potvrdu pored polovnih/og Hünnebeck građevinarska oprema koji su Vam zanimljive, uz korišćenje opcija koje se nalaze iznad. Ako zelite da promenite pretragu, vratite se na vrh strane i koristite opciju “nova pretraga”.


KRAJ za besplatni e-banking?\n16/09/2019 | 21:20\nElektronsko plaćanje računa koje su banke preporučivale građanima kao jednostavnije i povoljnije, odnosno bez provizija, kod mnogih banaka više nije besplatno.\nOvih dana i klijenti jedne od vodećih banaka suočili su se s provizijama na svaki plaćeni račun od devet do 29 dinara.\nMnogi građani su se udruženjima za zaštitu potrošača žalili da obaveštenje o novom nametu od banke nisu ni dobili. Drugi, iako su dobili mejl, nisu razumeli šta će im od prvog septembra biti naplaćeno, objašnjavaju u “Efektivi”.\nZašto su počeli da naplaćuju do juče besplatnu uslugu, u banci ne daju odgovor. Tvrde da su obaveštenja o izmenama poslali. Devet, 29 ili 19 dinara, u zavisnosti od vrste računa, sada košta elektronska transakcija svakog klijenta.\n“Zapravo se sve svodi na igru brojeva, banka je pustila besplatno korisnicima taj e-banking, došla je do određenog broja transakcija i da kažemo da je to 100.000 i izračunali su da ako sada naplate 20 dinara u proseku da će to biti čista zarada od dva miliona dinara na mesečnom nivou”, kaže Dejan Gavrilović iz Udruženja “Efektiva”.\n“Iako NBS ne utiče na poslovnu politiku pružalaca platnih usluga, ona preduzima sve kako bi obezbedila transparentnost naknada koje naplaćuju korisnicima, i da ukoliko korisnik proceni da su naknade previsoke, lako, brzo i jednostavno može da promeni pružaoca platne usluge i pređe kod onog koji će mu obezbediti istu uz nižu naknadu.”\nPružaoci platnih usluga moraju biti svesni da ukoliko žele da zadrže postojeće klijente i privuku nove, moraju pružiti najbolji odnos kvaliteta i cene usluge, saopštila je NBS.\nSlično kao i Udruženje Efektiva građane podsećaju da mogu da biraju između više od 20 različitih banaka. A one koji žele da zadrže svoje klijente, da treba da pruže najbolji odnos cene i usluge.\nDirektna ODUSTALA od Komercijalne banke\nHrvatski mediji pišu o VELIKOJ POBEDI dužnika u “švajcarcima”\n22/02/2022 | 15:53\nInflacija skočila 8,2 odsto na godišnjem nivou


utorak, 27. nov 2018, 22:35\nU emisiji POZORIŠNE AKTUELNOSTI možete slušati osvrt Aleksandra Milosavljevića na predstave „Welcome”, reditelja Nermina Hamzagića, i „Bordel Balkan” i „Leptir” koje je režirao Andraš Urban, a izvedene su na 58. festivalu Malih i eksperimentalnih scena (MESS), koji je opdržan sredinom oktobra u Sarajevu.\nPredstava Welcome, koju je u bosanskohercegovačkoj trupi „Kontakt" režirao Nermin Hamzagić, u fino uspostavljenom kontekstu ukazuje na veze između aktuelne migrantske krize, s jedne, i svojevremene opsade Sarajeva, grada iz kojeg je put belog sveta pošlo mnogo ljudi takođe bežeći od ratnog beznađa, s druge strane. Predstava je bazirana na primeni dokumentarističkog postupka i duboko zaranja u najintimnije sfere svakodnevice izbeglica, otkrivajući njihovu ranjivost i žudnju za bilo kakvom sigurnošću. Međutim, u ovoj multimedijalnoj predstavi nema ničeg patetičnog, premda ona sve vreme lavira na samoj ivici patosa, a činjenica da je njena scena olimpijski bazen, nije izraz ekstravagantnosti, jer je sve što se u bazenu i oko njega događa u svakom trenutku i dramaturški, i rediteljski i glumački opravdano, ocenjuje Aleksandar Milosavljević.\nDve predstave Andraša Urbana – Leptir (prema tekstu Aleksandra Radunovića i u produkciji Kraljevskog pozorišta „Zetski dom" sa Cetinja) i Bordel Balkan (prema tekstu Jetona Naziraja i u produkciji prištinskog Teatra „Kombëtar") – poklapaju se sa repertoraskom koncepcijom ovogodišnjeg BITEF-a, ukazujući na obezduhovljenost sveta koji je ostao bez ljudi. U obe predstave Urban sprovodi preciznu umetničku analizu verovatno najbolnije tačke u kojoj se slamaju svi pokušaji uvođenja civilizovanih normi na prostorima Balkana, a ona je određena zloupotrebom mita i perverznim uživanjem u pothranjivanju mitske svesti.\n„U crnogorskoj predstavi reditelj raslojava tamošnju aktuelnu društvenu stvarnost i, na tragu Radunovićeve drame, pokazuje svu trulež i licemerje na kojima počiva crnogorska porodica, razume se kao temelj društva, dok je prištinskoj publici ponudio sebi svojstvenu žestoko zaoštrenu sliku naličja kosovske svakodnevice. Za nas iz Srbije svakako je zanimljivo što je ta slika sagledana iz albanskog ugla, no još je interesantnije to što se ova slika zapravo nimalo ne razlikuje od ovdašnje. I jedna i druga počivaju na manipulacijama, lažnim mitovima i plasiranju falsifikovanih informacija, održavanju visokih tenzija. No, ponajpre im je zajedničko to što već pomenuta Urbanova rediteljska poetika, zasnovana na efektnom kombinovanju scensko-muzičkih postupaka koji na pozornici grade usijanu atmosferu, nanovo dokazuje da je u savremenom teatru, kada ga prave vrhunski majstori, moguće rušiti pravila", komentariše Milosavljević.\n1 Antologija srpske muzike\n2 Gramofonija – Sergej Prokofjev: kantata „Aleksandar Nevski”\n3 Dijalozi – Saša Savanović i Ivan Milenković\n5 Studio 6 – Ženska pevačka grupa MOBA\nЗмаго Јелинчич Rizicno Lepe vesti Косово это Сербия! smejurija


Vesti online / Srpski informativni portal / Sarajevo žmuri na džihadiste\nSarajevo žmuri na džihadiste\nHapse Srbe, za teror ne haju: SIPA deluje selektivno\nKako saznaju "Vesti", Obaveštajno-bezbednosna agencija BiH ne poseduje kvalitetne informacije o tranzitu islamskih ekstremista preko teritorije BiH, iako o tome postoje brojna upozorenja, pre svih, stranih službi, a onda i zapadnih medija.\nUpravo je britanska štampa prenela informaciju da islamski militanti sa zapada dobijaju instrukcije da se na putu ka Turskoj, a zatim i Siriji nekoliko dana zadrže u BiH i Srbiji, a tek onda da nastave put ka Turskoj i to isključivo autobusom ili vozom, kako bi im se teže ušlo u trag.\nEkstremisti jaki u Austriji\nNajmanje 130 islamista iz Beča je otputovalo na ratište u Siriji, najčešće da bi se borili u redovima IDIL-a, koji poslednjih meseci osvaja sve više teritorija u Siriji i Iraku, preneli su austrijski mediji. Austrijska ministarka Johana Mikl-Litner poručila je da Beč menja svoju politiku tolerancije prema ekstremistima i traži oduzimanje državljanstva i proterivanje onih koji se priključe terorističkim grupama.\n- Do pre godinu dana bilo je uobičajeno da islamski ekstremisti putuju direktnim letovima u Tursku, u sklopu turističkih aranžmana. Međutim, kako im je na taj način lakše ući u trag, sada im se savetuje da na proputovanju do Turske naprave nekoliko pauza, uglavnom u zemljama zapadnog Balkana, pa tek onda da nastave put. Za instruisanje islamista koriste se sofisticirani sistemi poput tajnih mejl naloga, gde potencijalnim militantima daju lozinke tih naloga, a oni u sekciji "draft" mogu pročitati instrukcije, a da se pritom ne pošalje nijedna mejl poruka - naveli su britanski mediji.\nU bezbednosnim krugovima postoje informacije o zadržavanju islamista u BiH, kako na putu u Tursku i Siriju, tako i prilikom povratka džihadista iz tih zemalja. Međutim, kako saznajemo, niko ne raspolaže tačnim podacima, pa se barata ciframa od 50 pa sve do nekoliko stotina ekstremista koji prolaze kroz BiH.\nProteklih dana mediji u BiH objavili su informacije da se deo pripadnika Balkanske brigade, ozloglašenog odreda bliskoistočne paravojne formacije Islamska država Iraka i Levanta, u kojem ratuju džihadisti s ovih prostora, vratio u BiH, Kosovo i Rašku oblast da bi napravio ćelije IDIL-a na Balkanu.\nStručnjak za terorizam Dževad Galijašević tvrdi da se islamisti intenzivno grupišu u BiH, ali da OBA ne čini ništa da to spreči.\n- Čak ni izmene Krivičnog zakona BiH nisu urodile plodom zato što nemamo ni tačnu evidenciju koliko je ljudi otišlo da ratuje u islamskim zemljama, pa se onda ne može ni utvrditi ko se vratio u zemlju - kaže Galijašević.


Odnos vlasti u Podgorici prema Srbima | Srpska dijaspora | Vesti iz dijaspore i o dijaspori\nNaslovna Dijaspora Susedne zemlje Odnos vlasti u Podgorici prema Srbima\nOdnos vlasti u Podgorici prema Srbima\nPolitička prava srpskog naroda u regionu su uglavnom manja nego što je to bio slučaj prethodne godine, istaknuto je u drugom po redu Izveštaju o političkim pravima srpskog naroda u regionu, koji je izradio (autori:Igor Jaramaz, Milan Dinić, Miloš Vulević, Miljan Premović, čedomir Antić) Napredni klub.\nPozitivan pomak predstavlja donošenje Zakona o dijapsori i srpskom narodu u regionu i osnivanje ustanova koje bi ovim pitanjima trebalo da se bave. Negativna činjenica je da i pored velikih reči status srpskog naroda nije vidljiv, dovoljan i stalan segment naše spoljne, regionalne niti politike prema dijaspori.\nOvu činjenicu ne dokazuje samo dosadašnje nedovoljno delovanje naše države, program poseta, finansiranje projekata (pre svega retrolevičarskih, projugoslovenskih, čak nenaklonjenih prema očuvanju posebnosti srpskog naroda) već i činjenica da su davanja za programe srpskog naroda dodatno smanjena u odnosu na prošlu godinu, iako su budžetska izdvajanja za slične potrebe nacionalnih manjina u Srbiji istovremeno značajno povećana, ističe Napredni klub.\n– Srbija nije pokazala volju za trajnijom politikom prema Srbima u regionu. Odsustvo takve volje proizilazi iz nespremnosti pojedinih političara, krize naše nacije, pritisaka iz inostranstva, populitičkih sklonosti dela građana Srbije, činjenice da naše elite često nisu voljne da se ugledaju na druge uspešnije države, kaže u razgovoru za “Svedok” čedomir Antić, predsednik NK i jedan od autora Izveštaja.\nSvedok: U novom Izveštaju o političkim pravima srpskog naroda u regionu izneli ste ocenu da je položaj Srba tđaviji u odnosu na prethodne godine. Ptkud taj zaključak?\nčedomir Antić: Reč je o činjenicama. Prošle godine u hrvatskom saboru nije javno osporavan Erdutskin sporazum, a njime predviđena uspostava veća opština u Istočnoj Slavoniji nije označena kao obnova Srpske Krajine i revizija ratnog ishoda. Diplomata BiH nije pred sudom u Strazburu osporio ustavni princip koji garantuje srpskom narodu da neće biti preglasan prilikom izbora u državno predsedništvo. Imovina Republike Srpske nije bila ugrožena… Prošle godine većini građana Crne Gore nije ukinut jezik kojim govore i proglašen za manjinski. Konačno, i pored velikih reči i dobre zakonodavne delatnosti, prošle godine Republika Srbija uložila je više novca u programe posvećene srpskom narodu u regionu i dijaspori, dok su ove godine ta sredstva umanjena.\nS: Kako je u Srbiji?\nč.A: Izdvajanja za programe nacionalnih manjina koje žive u Srbiji su istovremeno povećana.\nS: U kojoj susednoj zemlji su Srbi u najrđavijem položaju i zbog čega?\nč.A: Formalno i stvarno u Crnoj Gori. Srpski narod je tamo lišen najvažnijih prava, neravnopravan, pod stalnim pritiskom, lišen podrške Srbije koja ne razume da su Srbi i Crnogorci danas dva naroda i da dalje istrajavanje na staroj rođačkoj, jugoslovenskoj politici samo pomaže asimilaciji srpskog naroda. Nastup režima u Podgorici podseća na mračni trijumf Tuđmanovog režima nad sopstvenim građanima druge nacionalnosti, ali u Crnoj Gori ne postoji čak ni to prilično neodrživo opravdanje nedavnog rata.\nS: Hoćete da kažete da je u Hrvatskoj situacija bolja?\nč.A: Srbi u Hrvatskoj su u nešto boljem položaju. ali samo u poređenju sa vremenom Tuđmanovog režima, čije nasleđe nije prevaziđeno, osim u retorici i velikim novčanim davanjima za srpsku nacionalnu manjinu. Srbi nemaju status konstitutivnog naroda koji su imali od 1867. godine, traje srbofobna kampanja političara i medija, osporeno im je zakonom garantovano pravo na službeni jezik u pojedinim opštinama.\nMeđutim, najveći pritisak je na srpski narod u BiH, zato što tamo muslimanski i deo hrvatskih političara zajedno sa određenim krugovima u EU i SAD vode borbu u cilju kršenja i oduzimanja političkih prava srpskog naroda.\nS: Prema podacima koje ste objavili, najveći deo ulaganja u Srbe u regionu dolazi od Ministarstva vera. Šta to govori?\nč.A: Nažalost Srbija nema iskustva u modernoj, dugoročnoj i demokratskoj nacionalnoj politici. Za deo naše političke elite tokom proteklih dvadeset godina, briga o srpskom narodu u regionu je jedna zamorna i dosadna maskarada u kojoj treba malo da se kadi, malo srbuje i tako steknu nekakvi poeni, pre svega predizborni. Uredu je što je budžetom podržana naša crkva, ali je rđavo što je kao najvažniji segment očuvanja identiteta u moderno vreme prepoznata vera. Zašto na taj način ne podržavaju manjine u Srbiji? Mislim da bi bili glatko odbijeni.\nS: Koliko Srbija daje za svoju manjinu, u odnosu na druge susedne države?\nč.A: Podaci u ovogodišnjem Izveštaju govore da je reč o višestruko manjim iznosima. Ukoliko posmatramo direktna ulaganja u programe i projekte srpskog naroda u regionu (i dijaspori!) reč je o 20 puta manjoj sumi nego što su ulaganja Hrvatske samo u Hrvate u BiH, ili 30 puta manjim sredstvima nego to su kad je reč o budžetskim izdvajanjima Slovenije za malobrojnu slovenačku manjinu u susednim državama.\nS: Koliko je prisutan pritisak spolja da Srbija ublaži svoju politiku prema Srbima u regionu?\nč.A: Mislim da Srbija nema tih problema. Stvari su jasne, Srbiji niko ne može da zabrani da zahteva ispunjenje ranije garantovanih i zakonima propisanih političkih prava. Problem je u činjeici da ima naših političara, u vlasti i opoziciji, koji ne veruju u tu politiku. Neki od njih su nadahnuti evropejstvom, drugi jugoslovestvom, a ima ih i koji su srbofobični. Postoji i tendencija trgovinom prava srpskog naroda (zbog Kosova i Metohije, EU, boljeg političkog položaja…).\nS: Koje mere Napredni klub predlaže kako bi se zaštitili Srbi u regionu?\nč.A: Miroljubive, stalne, dugoročne, umerene, odavno definisane i sa uspehom primenjene u susedstvu i širom Evrope.\nA u vreme Obrenovića\nS: Da li Srbija, imajući u vidu poziciju u kojoj je danas, može da vodi nacionalnu politiku?\nč.A: Može. Ako je mogla da vodi nekakvu, za to vreme modernu nacionalnu politiku, kao siromašna i vazalna kneževina u vreme Obrenovića, ne vidim zašto ne bi mogla i danas. Nacionalna politika i odbrana identiteta i političkih prava je temelj postojanja modernog društva. Srbija neće biti dobra država dok ne počne da uspešno štiti prava svojih građana i svog naroda, za to ne postoji podsticaj sa strane, kao kad je reč o poštovanju nacionalnih i drugih manjina, ali su ova prava podjednako važna.\nKakav je položaj Srba u Srbiji?\nS: U komentarima na internetu povodom objavljivanja Izveštaja bilo je i tvrdnji da su Srbi ugroženi i u Srbiji. Kako gledate na takve konstatacije?\nč.A: Ako misle na Kosovo i Metohiju u pravu su, ali samo delimično. Srbija vodi aktivnu, mada pogrešnu politiku prema KiM i tu je potrebno vršiti pritisak na naše vlasti, a ne opravdanim, ali uzaludnim, grdnjama SAD, EU i albanskih vlasti povećavati frustraciju u našoj javnosti. Posledice frustracije mogu da budu samo još veći populizam i dalje pogrešne odluke.\nAko je reč o Srbima u ostatku Srbije mislim da teškoće sa kojima se oni suočavaju nisu za poređenje sa problemima našeg naroda u regionu, čak i tamo gde je stanje dobro (u Rumuniji) ili gde je poboljšano (u Sloveniji i Makedoniji).\nŠta su Srbi u Crnoj Gori?\nS: U Izveštaju je istaknuto da Srbija “očigledno ne priznaje postojanje srpskog naroda u Crnoj Gori”?!\nč.A: Reč je o inerciji i ličnom odnosu dela političara iz Srbije prema zemlji njihovih predaka. Srbija je decenijama koristila srpski narod kako bi branila rđave, birokratske, i suštinski, nesrpske federativne države. Na drugoj strani crnogorske vlasti su se služile podelama među Srbima iz Crne Gore i megalomanijom dela njihovog vođstva. Tako su Srbi dovedeni u nemoguću poziciju: nemaju status pošto nisu sigurni da li su konstitutivni, autohtoni narod ili nacionalna manjina. Srbija svojom nestalnom, nepromišljenom i ličnim politikom uglavnom odmaže naporima srpskih organizacija i stranaka da poprave položaj svog naroda.


Poslao: 29 Nov 2014 15:16\nStvarno je više postalo sramotno gledati neke naše oficire i vojnike. Jeste da mi Srbi volimo da jedemo, jeste da je teško održavati liniju i kondiciju, da debljina postaje svetska epidemija, i da sa godinama sve počne da se ''lepi'' čoveku. Sve to stoji. Ali mislim pobogu, ako neko profesionalno radi u vojsci, na terenu, i (trebalo bi da) od toga pravi karijeru... zar je toliko mnogo očekivati da barem toliko povede računa o sebi da može da obuče uniformu,i to već velikog broja, a da pritom ne izgleda kao da će da pukne ako se samo sagne da zaveže pertlu? A da ne pričamo šta bi tek bilo da treba da potrči ili se provuče negde...\nSad ja kapiram zašto je ostavljen opasač. Da im drži stomak i da im služi kao indikator koliko još mogu da se debljaju pre nego što uniforma počne da puca.\nPoslao: 29 Nov 2014 15:28\nOpasac, NIJE NIKAD PREDVIDJEN DA SE NOSI UZ UNIFORMU!!!!!\nPoslao: 29 Nov 2014 15:51\n3Ovo se svidja korisnicima: Mercury, awathorn, MegaVLAdaR\nPoslao: 29 Nov 2014 16:52\nOPASAC,NIJE NIKAD BIO PREDVIDJEN DA SE NOSI UZ UNIFORMU!\nPoslao: 29 Nov 2014 17:25\nМонголац, понављаш се.\nPoslao: 29 Nov 2014 17:33\nZorge ::Монголац, понављаш се.\nZorge,i sam znas da je tako!Jefferson Instute nam je odobrio tako!\nJavi se na privatnu poruku!\nPoslao: 29 Nov 2014 18:27\n5Ovo se svidja korisnicima: stringer bell, El-Komadante, Mercury, Limeni91, _Hoplit_\nJa se naježim kada vidim vrećaste pantalone kod nekog vojnika,to sam mrzeo i dok sam ja služio vojsku pa sam uvek uzimao malo užepantalone,jer jednostavno nisam podnosio kada vidim nekog sa vrećastim pantalonama koje padaju preko čizama i nikad mi nije bilo jasno što na pantalone ne stavljaju render na nogavicama,bilo da nosi klasičnu ili cipelu sa povišenom šarom ružno izgleda kada su pantalone vrećaste i kad progutaju vojnika.Ovako render rešava svaki problem.\nNe gubi se funkcionalnost,a vizuelno se mnogo dobija,živim pored kasarne i nagledao samm se vojnika i bolje sub izgledali za vreme rata nego sad,a tek kada zaduže uniformu koja je šarena do zla boga,pantalone izbledele ili požutele,a košulja nova pa se "sija" i isto vidim da neki još nose cipele sa povišenom šaraom,a neki su dobili neke nove čizme isto tako skoro sam viudeo na autobuskoj nekog starijeg vodnika upravo u ovoj rasparnoj uniformi što se tiče boja,a neki klinac pored njega bez ikakvog čina u novoj uniformi\nVIše liče na lovačko udruženje nego an ozbiljnu armiju,a nova uniforma je totalni promašaj.\n5Ovo se svidja korisnicima: Sonyboy, Sima zna, awathorn, Mercury, Limeni91\nKoliko god da smatram da je žandarmerijska šara potpuni promašaj, kroj uniforme je daleko bolji u poređenju sa M10. A proizvođač isti...\nDakle sve priče o JNA mentalitetu piju vodu...ali stvarno.\nDa u ovoj zemlji postoji neko kome je barem malo stalo da nam vojska izgleda normalno, zabranio bi nošenje ove parodije na temu uniforme. Ovde ni prekrajanje, dorada, šta god ne bi dalo nikakve rezultate.\nPoslao: 29 Nov 2014 23:15\nЈединствен случај где су опасач и ознака припадности у истој линији...\nOvo stvarno postaje zabrinjavajuce sta rade sa ovom uniformom. Bruka i sramota sada im kragne smetaju.Voleo bih ako neko ima da postavi uputstvo o nosenju ove uniforme. Posto se ovde stvari menjaju iz dana u dan. Ako glavno komandujuci Lj.D dodje sa spustenim kragnama svi spustaju,i obratno. Jednog ce dana doci u pizami pa ce i vojsku oblaciti tako. Sramota me je zbog ovoga .....\nOvaj topic je pregledan 2072158 puta


Model: - ODLUKA O POKRIĆU GUBITAKA D.O.O. ZA 2018. GODINU - Biljana Trifunović\nNa osnovu člana 200. stav 1. tačka 6) Zakona o privrednim društvima, Skupština društva s ograničenom odgovornošću _______________ (naziv privrednog društva) iz _______________ (sedište), mat. broj: __________, PIB __________ , na _____ redovnoj sednici održanoj dana 25. 02. 2019. godine, donela je\nOvom odlukom, gubitak iz 2018. godine biće pokriven se na teret neraspoređene dobiti iz ranijeg perioda, i to za sledeće poslovne godine: ______________.\nGubitak iskazan po FI obračunu za 2018. godinu pokriva se na teret osnovnog kapitala, smanjenjem osnovnog kapitala od __________ dinara, na __________ dinara. Smanjenje će se sprovesti proporcionalnim smanjenjem vrednosti udela svih članova i registracijom promene kod Agencije za privredne registre.\nGubitak iskazan po FI obračunu za 2018. godinu biće pokriven na teret dobiti u narednih šest meseci. Nakon isteka ovog roka biće sačinjeni finansijski izveštaji iz kojih će se videti da li je gubitak pokriven i, u skladu sa time, doneti nova odluka.\nGubitak iskazan po FI obračunu za 2018. godinu biće pokriven ____________________ (opisati način pokrića gubitka).\nU _________ , 25. 02. 2019. godine PREDSEDNIK SKUPŠTINE