Uredba o sadržini Registra prijava i Registra žigova, sadržini zahteva i predloga koji se podnose u postupku za priznanje i zaštitu žiga i podacima koji se objavljuju u službenom glasilu nadležnog organa\nOvom uredbom bliže se propisuje sadržina: Registra prijava i Registra žigova, zahteva za priznanje žiga, zahteva za izdavanje uverenja o pravu prvenstva i uverenja o pravu prvenstva, zahteva za razdvajanje prijave žiga, isprave o žigu, podataka o priznatom pravu koji se objavljuju u službenom glasilu nadležnog organa, zahteva za međunarodno registrovanje žiga, zahteva za teritorijalno proširenje međunarodno registrovanog žiga, zahteva za produženje važenja žiga, zahteva za razdvajanje žiga, zahteva za upis promene imena i adrese, zahteva za ograničenje spiska robe, podataka o zalozi na žigu koji se upisuju u registar nadležnog organa, zahteva za upis prenosa prava, licence i zaloge, predloga za oglašavanje žiga ništavim i zahteva za prestanak žiga, određuju prilozi koji se podnose uz navedene zahteve i propisuje njihova sadržina u postupku za pravnu zaštitu žiga koji se vodi pred organom državne uprave nadležnim za poslove intelektualne svojine (u daljem tekstu: nadležni organ).\n1) broj prijave (u daljem tekstu: Ž-broj);\n3) poslovno ime i sedište podnosioca prijave, odnosno, ime i adresa fizičkog lica;\n4) podaci o punomoćniku, ako se prijava podnosi preko punomoćnika;\n5) podaci o zajedničkom predstavniku, ako postoji više podnosilaca prijave;\n6) podaci o zatraženom pravu prvenstva;\n7) podatak o vrsti žiga za koji se podnosi prijava (individualni žig, kolektivni žig, žig garancije, trodimenzionalni žig ili muzički žig);\n8) znak za koji se traži zaštita, a ako se zaštita traži za znak u boji - i navođenje boje, odnosno kombinacije boja;\n9) podatak o tome da se na nedistinktivnom delu znaka ne uspostavlja isključivo pravo, ako je takva izjava dobijena od podnosioca prijave prilikom podnošenja prijave ili u toku postupka za priznanje žiga;\n10) podatak o klasama u koje je svrstana roba, odnosno usluge prema Ničanskom aranžmanu o međunarodnoj klasifikaciji robe i usluga radi registrovanja žigova (u daljem tekstu: Međunarodna klasifikacija robe i usluga);\n12) registarski broj žiga;\n13) podaci o promenama koje se odnose na prijavu: prenos prava, licenca, zaloga; statusne promene nastale kod podnosioca prijave, korisnika licence, odnosno zalogoprimca; ograničenje spiska roba, odnosno usluga i drugi podaci značajni za pravni status prijave;\nPored podataka navedenih u stavu 1. ovog člana, ako je podnet zahtev za međunarodno registrovanje žiga, u Registar prijava se upisuju broj i datum podnošenja tog zahteva.\n2. Sadržina Registra žigova\nU Registar žigova upisuju se:\n1) registarski broj žiga i datum upisa priznatog prava u Registar žigova;\n2) poslovno ime i sedište nosioca žiga, odnosno, ime i adresa fizičkog lica;\n3) podaci o punomoćniku, ako nosilac žiga ima punomoćnika;\n4) datum podnošenja prijave i Ž-broj;\n5) podaci o priznatom pravu prvenstva: datum izložbenog ili sajamskog prava prvenstva, datum i broj prijave koja je poslužila kao osnov za priznanje ranijeg prava prvenstva i naziv zemlje u kojoj je ta prijava podnesena;\n6) podatak o vrsti žiga (individualni žig, kolektivni žig, žig garancije, trodimenzionalni žig ili muzički žig);\n7) izgled zaštićenog znaka;\n8) podatak o klasama u koje su svrstani figurativni elementi znaka prema Međunarodnoj klasifikaciji utvrđenoj Sporazumom o ustanovljenju međunarodne klasifikacije figurativnih elemenata žigova (u daljem tekstu: Međunarodna klasifikacija figurativnih elemenata žigova);\n9) podatak da je znak u boji uz navođenje boja u kojima se štiti znak, ako je znak u boji;\n10) podatak da se na nedistinktivnom delu znaka ne uspostavlja isključivo pravo, ako je takva izjava dobijena od podnosioca prijave prilikom podnošenja prijave ili u toku postupka za priznanje žiga;\n11) podatak o klasama u koje su svrstane robe, odnosno usluge prema Međunarodnoj klasifikaciji robe i usluga;\n12) spisak robe, odnosno usluga na koje se zaštićeni znak odnosi;\n13) datum do kog žig važi, kao i podaci o produženju važenja žiga;\n14) podaci o promenama koje se odnose na žig: prenos prava, licenca i zaloga; statusne promene nastale kod nosioca žiga, korisnika licence, odnosno zalogoprimca; ograničenje spiska robe, odnosno usluga i drugi podaci značajni za pravni status žiga;\n15) podaci o razdvajanju žiga;\n16) podaci o prestanku žiga, kao i osnov prestanka žiga;\n17) podaci o međunarodnoj registraciji žiga;\n16) datum objave žiga.\nIII ZAHTEV ZA PRIZNANJE ŽIGA\n1. Sadržina zahteva za priznanje žiga\nZahtev za priznanje žiga (u daljem tekstu: zahtev) podnosi se u dva primerka i sadrži:\n1) podatke o poslovnom imenu i sedištu podnosioca prijave, odnosno imenu i adresi fizičkog lica;\n4) podatak o vrsti žiga za koji se podnosi prijava (individualni žig, kolektivni žig, žig garancije, trodimenzionalni žig ili muzički žig);\n5) izgled znaka;\n6) podatak o boji i kombinaciji boja, ako se zaštita traži za znak u boji;\n7) transliteraciju znaka;\n8) opis znaka, ako podnosilac prijave želi da dodatno pojasni izgled znaka, odnosno njegovo značenje;\n9) podatak o davanju izjave da se ne traže isključiva prava na nedistinktivnom delu znaka, ako se takva izjava daje;\n10) podatak o klasama u koje je svrstana roba, odnosno usluge, prema Međunarodnoj klasifikaciji robe i usluga;\n11) podatke o zatraženom pravu prvenstva iz čl. 18. i 19. Zakona;\n13)* potpis i pečat podnosioca prijave ili njegovog punomoćnika.\n1.1. Prilozi koji se podnose uz zahtev\n2) spisak robe, odnosno usluga na koje se znak odnosi, u dva primerka, označen i svrstan prema Međunarodnoj klasifikaciji robe i usluga;\n4) opšti akt o kolektivnom žigu, ako se traži zaštita kolektivnog žiga, odnosno, opšti akt o žigu garancije, ako se traži zaštita žiga garancije;\n5) overeni prepis prijave, ako je zatraženo pravo prvenstva iz člana 18. Zakona (međunarodno pravo prvenstva);\n6) potvrda, odnosno uverenje, ako je zatraženo pravo prvenstva iz člana 19. Zakona (sajamsko pravo prvenstva);\n7) izjava podnosioca prijave da ne traži isključivo pravo na nedistinktivnom delu znaka, ako podnosilac prijave smatra da je takva izjava potrebna;\n1.2. Sadržina priloga koji se podnose uz zahtev\nAko se prijavljeni znak sastoji samo od reči, slova ili brojeva ispisanih standardnim fontovima ili njihovih kombinacija (verbalni znak), te reči, slova ili brojevi, odnosno njihove kombinacije, upisuju se računarom ili pisaćom mašinom na odgovarajuće mesto na zahtevu.\nMuzički znak mora da bude zapisan notnim pismom.\nAko prijavljeni znak sadrži grafičke elemente (crteže, slike i slično), boju ili kombinaciju boja, ili ako je verbalni znak predstavljen u posebnom grafizmu (logotipu) ili boji, odnosno kombinaciji boja, uz zahtev se podnose tri primerka izgleda znaka. Jedan primerak znaka treba da bude unet uz pomoć računara ili zalepljen na odgovarajuće mesto na zahtevu, a druga dva primerka se podnose u prilogu.\nIzgled znaka mora biti urađen tako da može da stane u kvadrat čija je stranica 80 mm, s tim što razdaljina između dve najudaljenije tačke na znaku (horizontalno, vertikalno ili u prečniku) ne može biti manja od 15 mm.\nIzgled znaka mora da bude jasan, urađen na kvalitetnom papiru i pogodan za reprodukovanje.\nIzuzetno od stava 4. ovog člana, ako se prijava podnosi za zaštitu muzičkog znaka čije je trajanje predugačko da bi stao u dimenzije kvadrata na zahtevu, uz prijavu se podnose dve kopije muzičkog znaka zapisanog notnim pismom, na notnom papiru.\nAko se prijavom traži registracija trodimenzionalnog znaka, uz prijavu se mora priložiti izgled znaka u vidu grafičkog prikaza ili fotografije. U izgledu znaka moraju da budu jasno predstavljeni detalji iz kojih se vidi da se radi o trodimenzionalnom znaku.\nIzgled znaka može biti dostavljen i u elektronskoj formi.\nU slučaju spora u vezi sa nijansama ili tonovima boja u kojima je znak reprodukovan u registru žigova, prilikom objave u službenom glasilu nadležnog organa ili u ispravi o žigu, prikazom znaka će se smatrati izvorni prikaz znaka na zahtevu za priznanje žiga.\n1.3. Spisak robe, odnosno usluga\nRoba, odnosno usluge moraju se označiti i svrstati prema Međunarodnoj klasifikaciji roba i usluga tako što se prvo navede broj klase, a zatim roba, odnosno usluge obuhvaćene tom klasom.\nRoba, odnosno usluge označavaju se njihovim stvarnim nazivom. Roba, odnosno usluge koje mogu da budu svrstane u dve ili više klasa moraju se navesti tako da se na osnovu formulacije može zaključiti kojoj klasi pripadaju (po mogućnosti, terminima korišćenim u Međunarodnoj klasifikaciji robe i usluga).\nSpisak mora da bude urađen računarom ili pisaćom mašinom na kvalitetnom papiru.\n1.4. Transliteracija znaka\nAko se znak ili deo znaka sastoji iz slova koja nisu latinična ili ćirilična ili iz brojeva koji nisu arapski ili rimski, na odgovarajuće mesto na zahtevu upisuje se transliteracija znaka ili njegovog dela, ćiriličnim ili latiničnim slovima ili arapskim brojevima.\nIV SADRŽINA ZAHTEVA ZA IZDAVANJE UVERENJA O PRAVU PRVENSTVA I UVERENJA O PRAVU PRVENSTVA\nZahtev za izdavanje uverenja o pravu prvenstva sadrži:\n1) izgled znaka istovetan znaku u prijavi;\n2) spisak robe, odnosno usluga istovetan spisku u prijavi;\n2) Ž-broj i datum podnošenja prijave;\n3) izgled znaka;\n4) podatak o boji i kombinaciji boja ako se zaštita traži za znak u boji;\n5) podatak o klasama Međunarodne klasifikacije roba i usluga u koje je svrstana roba, odnosno usluge;\n6) spisak robe, odnosno usluga;\n7) napomenu da su podaci u uverenju istovetni podacima u prijavi za priznanje žiga.\nV SADRŽINA ZAHTEVA ZA RAZDVAJANJE PRIJAVE\nZahtev za razdvajanje prijave sadrži:\n1) Ž-broj i datum podnošenja prvobitne prijave za priznanje žiga čije se razdvajanje traži;\n2) podatke o poslovnom imenu i sedištu podnosioca prijave, odnosno imenu i adresi fizičkog lica;\n3) podatke o punomoćniku, ako se prijava podnosi preko punomoćnika;\n4) izgled znaka;\n5) podatak o klasama Međunarodne klasifikacije roba i usluga koje ostaju u prvobitnoj prijavi;\n6) podatak o klasama Međunarodne klasifikacije roba i usluga na koje se odnosi izdvojena prijava, odnosno, izdvojene prijave, ako ih ima više;\n7) podatak o klasi, odnosno klasama Međunarodne klasifikacije roba i usluga koje se razdvajaju, ako se razdvajanje prijave vrši u okviru određene klase, odnosno klasa;\n8) podatak o plaćenoj republičkoj administrativnoj taksi za zahtev za razdvajanje prijave;\n9) podatak o plaćenoj republičkoj administrativnoj taksi za izdvojenu prijavu, odnosno prijave, ako ih ima više;\n10)* potpis i pečat podnosioca prijave žiga ili njegovog punomoćnika.\nAko se razdvajanje prijave vrši u okviru određene klase, odnosno više klasa Međunarodne klasifikacije roba i usluga, podnosilac zahteva za razdvajanje prijave dužan je da uz zahtev iz stava 1. ovog člana dostavi spisak robe, odnosno usluga na koje se odnosi izdvojena prijava, kao i spisak robe, odnosno usluga koje ostaju u prvobitnoj prijavi.\nSpiskovi robe, odnosno usluga iz stava 2. ovog člana podnose se u dva primerka.\nUz zahtev za razdvajanje prijave dostavlja se i dokaz o uplati republičke administrativne takse za rešenje po zahtevu.\nVI SADRŽINA ISPRAVE O ŽIGU\nIsprava o žigu sadrži:\n1) registarski broj žiga i Ž-broj;\n3) podatke o nosiocu žiga: poslovno ime i sedište nosioca žiga, odnosno, ime i adresu fizičkog lica;\n4) podatke o priznatom pravu prvenstva: datum izložbenog ili sajamskog prava prvenstva, datum i broj prijave koja je poslužila kao osnov za priznanje ranijeg prava prvenstva i naziv zemlje u kojoj je ta prijava podneta;\n5) podatak o vrsti žiga (individualni žig, kolektivni žig, žig garancije, trodimenzionalni žig ili muzički žig);\n6) izgled zaštićenog znaka;\n7) podatak da je znak u boji uz navođenje boja u kojima se štiti znak, ako je znak u boji;\n8) podatak o klasama figurativnih elemenata prema Međunarodnoj klasifikaciji figurativnih elemenata žigova;\n9) podatak da se na nedistinktivnom delu znaka ne uspostavlja isključivo pravo, ako je takva izjava dobijena od podnosioca prijave u toku postupka za priznanje žiga;\n10) podatak o klasama u koje je svrstana roba, odnosno usluge prema Međunarodnoj klasifikaciji robe i usluga;\n11) spisak robe, odnosno usluga na koje se znak odnosi;\n12) datum upisa žiga u Registar žigova;\n13) podatak do kada žig važi.\nVII PODACI O ŽIGU KOJI SE OBJAVLJUJU U SLUŽBENOM GLASILU NADLEŽNOG ORGANA\nU službenom glasilu nadležnog organa objavljuju se sledeći podaci o žigu:\n1) registarski broj žiga;\n2) datum upisa u Registar žigova;\n3) Ž-broj i datum podnošenja prijave;\n4) poslovno ime i sedište nosioca žiga, odnosno ime i adresa fizičkog lica;\n6) izgled znaka;\n7) podaci o klasama figurativnih elemenata znaka prema Međunarodnoj klasifikaciji figurativnih elemenata žigova;\n8) podatak da je znak u boji i navođenje boja u kojima se štiti znak, ako je znak u boji;\n9) podatak o klasama u koje je svrstana roba, odnosno usluge prema Međunarodnoj klasifikaciji robe i usluga;\n10) spisak robe, odnosno usluga;\n11) podatak da se na nedistinktivnom delu znaka ne uspostavlja isključivo pravo ako je takva izjava stranke dobijena u toku postupka priznanja;\n12) datum do kog važi žig;\n13) podaci o promenama koje se odnose na žig: promena imena i adrese; ograničenje spiska robe, odnosno usluga; prenos prava, licenca i zaloga; statusne promene nastale kod nosioca žiga, korisnika licence, odnosno zalogoprimca;\n14) podaci o oglašavanju žiga ništavim: broj i datum donošenja rešenja o oglašavanju žiga ništavim, registarski broj žiga i podaci o nosiocu žiga, kao i podatak o tome da li se rešenje oglašava ništavim u celini ili delimično;\n15) podaci o prestanku žiga: broj i datum donošenja rešenja o prestanku žiga, pravni osnov prestanka žiga, datum od kada je žig prestao da važi, registarski broj žiga i podaci o nosiocu žiga, kao i podatak o tome da li je žig prestao u celini ili delimično.\nPodaci iz stava 1. ovog člana označavaju se INID kodovima za identifikaciju bibliografskih podataka o robnim i uslužnim žigovima, koje je ustanovila Svetska organizacija za intelektualnu svojinu (u daljem tekstu: Svetska organizacija).\nVIII SADRŽINA ZAHTEVA ZA MEĐUNARODNO REGISTROVANJE ŽIGA I ZAHTEVA ZA TERITORIJALNO PROŠIRENJE MEĐUNARODNO REGISTROVANOG ŽIGA\n1. Sadržina zahteva za međunarodno registrovanje žiga\nZahtev za međunarodno registrovanje žiga sadrži:\n1) poslovno ime i sedište podnosioca zahteva za međunarodno registrovanje žiga, odnosno ime i adresu fizičkog lica;\n3) podatke o punomoćniku ako se zahtev za međunarodno registrovanje žiga podnosi preko punomoćnika;\n4) broj i datum prijave ili registarski broj žiga koji služi kao osnov za međunarodno registrovanje;\n6) izgled znaka, unet uz pomoć računara ili zalepljen na zahtevu, istovetan izgledu znaka u domaćoj prijavi za priznanje žiga koja služi kao osnov za međunarodno registrovanje ili u ispravi žiga kada je registrovan žig osnov za međunarodno registrovanje;\n7) podatak o boji i kombinaciji boja na francuskom jeziku, ako se međunarodno registrovanje traži za znak u boji;\n8) podatak o vrsti žiga za koji se podnosi zahtev (individualni žig, kolektivni žig, žig garancije, trodimenzionalni žig ili muzički žig);\n9) transliteraciju znaka;\n10) prevod znaka na francuski jezik, ako je znak moguće prevesti, po izboru podnosioca zahteva za međunarodno registrovanje žiga;\n11) spisak robe, odnosno usluga na francuskom jeziku, svrstanih prema Međunarodnoj klasifikaciji roba i usluga;\n12) podatak za koje se zemlje zaštita traži;\n13) popis svih priloga koji se podnose uz zahtev za međunarodno registrovanje žiga;\n14)* potpis i pečat podnosioca zahteva za međunarodno registrovanje žiga.\n2. Prilozi koji se podnose uz zahtev za međunarodno registrovanje žiga\nUz zahtev za međunarodno registrovanje žiga podnosi se:\n2) uredno sastavljen i klasifikovan spisak roba, odnosno usluga na francuskom jeziku;\n3) punomoćje, ako se zahtev za međunarodno registrovanje žiga podnosi preko punomoćnika;\n2.1. Izgled znaka\nAko prijavljeni znak sadrži figurativne elemente ili ako podnosilac prijave želi da verbalni znak bude registrovan kod Svetske organizacije za intelektualnu svojinu u posebnom grafizmu, uz zahtev za međunarodno registrovanje žiga se podnose još dve reprodukcije znaka istovetne reprodukcijama na zahtevu za međunarodno registrovanje žiga.\n2.2. Spisak robe, odnosno usluga\nSpisak robe, odnosno usluga u zahtevu za međunarodno registrovanje žiga istovetan je spisku robe, odnosno usluga iz nacionalne prijave, odnosno nacionalne registracije koja služi kao osnov za međunarodno registrovanje žiga.\nIzuzetno od stava 1. ovog člana, spisak robe, odnosno usluga može da bude uži od spiska robe, odnosno usluga iz prijave koja služi kao osnov za međunarodno registrovanje žiga.\nSpisak robe, odnosno usluga podnosi se kao prilog uz zahtev za međunarodno registrovanje žiga, ako je isuviše dugačak da bi bio naveden na zahtevu za međunarodno registrovanje žiga.\nPodnosilac zahteva za međunarodno registrovanje žiga može posebno naznačiti da odustaje od zaštite pojedine robe, odnosno usluga u jednoj ili više zemalja.\n3. Sadržina zahteva za teritorijalno proširenje međunarodnog žiga\nZahtev za teritorijalno proširenje međunarodno registrovanog žiga sadrži:\n1) podatke o poslovnom imenu i sedištu podnosioca zahteva za teritorijalno proširenje međunarodno registrovanog žiga, odnosno imenu i adresi fizičkog lica;\n2) podatke o punomoćniku, ako se zahtev za teritorijalno proširenje međunarodno registrovanog žiga podnosi preko punomoćnika;\n3) broj međunarodnog žiga;\n4) podatak da li se proširenje odnosi na sve registrovane robe, odnosno usluge ili na samo neke robe, odnosno usluge, odnosno u slučaju da se proširenje odnosi na deo roba, odnosno usluga treba dostaviti spisak roba, odnosno usluga na koje se proširenje odnosi;\n5) podatak na koje se zemlje proširenje odnosi.\nIX SADRŽINA ZAHTEVA ZA PRODUŽENJE VAŽENJA ŽIGA\nZahtev za produženje važenja žiga sadrži:\n2) datum do kog žig važi;\n3) poslovno ime i sedište nosioca žiga, odnosno, ime i adresu fizičkog lica;\n4) podatke o punomoćniku ako se zahtev za produženje važenja žiga podnosi preko punomoćnika;\n5) podatak o plaćenoj republičkoj administrativnoj taksi;\n6)* potpis i pečat podnosioca zahteva za produženje važenja žiga.\nUz zahtev za produženje važenja žiga prilaže se i dokaz o uplati takse i punomoćje ako se zahtev podnosi preko punomoćnika.\nX SADRŽINA ZAHTEVA ZA RAZDVAJANJE ŽIGA\nZahtev za razdvajanje žiga sadrži:\n2) podatke o poslovnom imenu i sedištu nosioca žiga, odnosno imenu i adresi fizičkog lica;\n3) podatke o punomoćniku, ako se zahtev za razdvajanje žiga podnosi preko punomoćnika;\n5) podatak o klasama Međunarodne klasifikacije roba i usluga koje ostaju u prvobitnoj registraciji;\n6) podatak o klasama Međunarodne klasifikacije roba i usluga na koje se odnosi izdvojeni žig, odnosno izdvojeni žigovi, ako ih ima više;\n7) podatak o klasi, odnosno klasama Međunarodne klasifikacije roba i usluga koje se razdvajaju, ako se razdvajanje žiga vrši u okviru određene klase, odnosno klasa;\n9)* potpis i pečat nosioca žiga ili njegovog punomoćnika.\nAko se razdvajanje žiga vrši u okviru određene klase, odnosno više klasa Međunarodne klasifikacije roba i usluga, podnosilac zahteva za razdvajanje žiga dužan je da uz zahtev iz stava 1. ovog člana dostavi spisak robe, odnosno usluga na koje se odnosi izdvojeni žig, kao i spisak robe, odnosno usluga koji ostaje u prvobitnoj registraciji.\nXI SADRŽINA ZAHTEVA ZA UPIS PROMENA U REGISTRE\n1. Sadržina zahteva za upis promene imena i adrese\nZahtev za upis promene imena i adrese nosioca žiga, odnosno podnosioca prijave sadrži:\n1) registarski broj žiga, odnosno Ž-broj;\n2) poslovno ime i sedište nosioca žiga, odnosno podnosioca prijave, odnosno ime i adresu fizičkog lica;\n3) podatke o punomoćniku, ako se zahtev za upis promene podnosi preko punomoćnika;\n4) podatak o vrsti promene koja se traži;\n5)* potpis i pečat podnosioca zahteva za upis promene, odnosno punomoćnika.\nUz zahtev za upis promene imena i adrese dostavlja se:\n1) punomoćje, ako se postupak za upis promene pokreće preko punomoćnika;\n2. Sadržina zahteva za upis ograničenja spiska robe, odnosno usluga\nZahtev za upis ograničenja spiska robe, odnosno usluga sadrži:\n3) podatke o punomoćniku, ako se zahtev za upis ograničenja spiska robe, odnosno usluga podnosi preko punomoćnika;\n4) podatak o klasama Međunarodne klasifikacije roba i usluga na koje se odnosi ograničeni spisak roba, odnosno usluga;\n5)* potpis i pečat podnosioca zahteva za upis ograničenja spiska robe, odnosno usluga, odnosno njegovog punomoćnika.\nUz zahtev za upis ograničenja spiska robe, odnosno usluga dostavlja se:\n1) ograničeni spisak roba i usluga označen i svrstan prema Međunarodnoj klasifikaciji robe i usluga;\n2) punomoćje ako se postupak za upis pokreće preko punomoćnika;\n3. Sadržina zahteva za upis prenosa žiga, odnosno prava iz prijave\nZahtev za upis prenosa žiga, odnosno prava iz prijave sadrži:\n3) ime i adresu punomoćnika, ako nosilac žiga, odnosno podnosilac prijave ima punomoćnika;\n4) poslovno ime i sedište pravnog lica na koje se prenosi žig, odnosno pravo iz prijave, odnosno ime i adresu fizičkog lica na koje se prenosi žig odnosno pravo iz prijave;\n5) ime i adresu punomoćnika, ako fizičko ili pravno lice na koje se prenosi žig, odnosno pravo iz prijave ima punomoćnika;\n6) podatak o klasama Međunarodne klasifikacije roba i usluga na koje se odnosi zahtev za upis prenosa žiga, odnosno prava iz prijave, ako se zahtev za upis prenosa odnosi samo na neke robe, odnosno usluge;\n7) poslovno ime i sedište podnosioca zahteva za upis prenosa žiga, odnosno prava iz prijave, odnosno ime i adresu fizičkog lica;\n8) podatke o punomoćniku, ako se zahtev za upis prenosa žiga, odnosno prava iz prijave podnosi preko punomoćnika;\n9)* potpis i pečat podnosioca zahteva za upis prenosa žiga, odnosno prava iz prijave, odnosno njegovog punomoćnika.\nUz zahtev za upis prenosa žiga, odnosno prava iz prijave dostavlja se:\n1) dokaz o pravnom osnovu prenosa žiga, odnosno prava iz prijave;\n2) punomoćje ako se postupak za upis prenosa žiga, odnosno prava iz prijave pokreće preko punomoćnika;\nAko se prenos žiga, odnosno prava iz prijave vrši samo za određene vrste robe, odnosno usluga iz određene klase, odnosno iz više klasa Međunarodne klasifikacije roba i usluga, podnosilac zahteva za upis prenosa žiga, odnosno prava iz prijave dužan je da uz zahtev iz stava 1. ovog člana dostavi spisak robe, odnosno usluga na koje se odnosi zahtev za upis prenosa.\n3.1. Pravni osnov prenosa žiga, odnosno prava iz prijave\nKada je prenos žiga, odnosno prava iz prijave posledica ugovora o prenosu, uz zahtev iz člana 23. stav 1. ove uredbe, kao dokaz o pravnom osnovu prenosa žiga, odnosno prava iz prijave čiji se upis traži, dostavlja se:\n1) original ugovora o prenosu žiga, odnosno prava iz prijave, potpisan od ugovornih strana ili overena fotokopija tih dokumenata, ili\n2) original izvoda iz ugovora o prenosu, potpisan od ugovornih strana ili overena fotokopija tog dokumenta, ili\nAko je prenos žiga, odnosno prava iz prijave rezultat spajanja preduzeća, uz zahtev iz stava 1. ovog člana dostavlja se original ili overena fotokopija dokumenta izdatog od strane nadležnog organa koji potvrđuje spajanje preduzeća.\nAko je do prenosa žiga, odnosno prava iz prijave došlo na osnovu zakona ili sudske, odnosno administrativne odluke, uz zahtev iz stava 1. ovog člana dostavlja se original ili overena fotokopija sudske odluke, odnosno drugog dokumenta koji potvrđuje tu promenu.\nAko su dokumenti iz st. 1. do 3. ovog člana sastavljeni na stranom jeziku, dostavlja se njihov prevod overen od strane sudskog tumača.\n4. Sadržina zahteva za upis licence na žigu, odnosno pravu iz prijave\nZahtev za upis licence na žigu, odnosno pravu iz prijave sadrži:\n3) ime i adresu punomoćnika nosioca žiga odnosno podnosioca prijave, ako nosilac žiga odnosno podnosilac prijave ima punomoćnika;\n5) ime i adresu punomoćnika sticaoca licence, ako sticalac licence ima punomoćnika;\n6) podatak o klasama Međunarodne klasifikacije roba i usluga na koje se odnosi zahtev za upis licence na žigu, odnosno pravu iz prijave, ako se zahtev za upis licence odnosi samo na neke robe, odnosno usluge;\n7) podatak o vrsti licence (isključiva ili neisključiva licenca);\n8) vreme trajanja licence;\n9) poslovno ime i sedište podnosioca zahteva za upis licence na žigu, odnosno pravu iz prijave, odnosno ime i adresu fizičkog lica;\n10) podatke o punomoćniku ako se zahtev za upis licence na žigu, odnosno pravu iz prijave podnosi preko punomoćnika;\n11)* potpis i pečat podnosioca zahteva za upis licence na žigu, odnosno pravu iz prijave, odnosno njegovog punomoćnika.\nUz zahtev za upis licence na žigu, odnosno pravu iz prijave se dostavlja:\n1) dokaz o pravnom osnovu upisa licence na žigu, odnosno pravu iz prijave;\n2) punomoćje ako se postupak za upis licence na žigu, odnosno pravu iz prijave pokreće preko punomoćnika;\nAko se zahtev za upis licence na žigu, odnosno pravu iz prijave odnosi samo na neke robe, odnosno usluge iz određene klase, odnosno iz više klasa Međunarodne klasifikacije roba i usluga, podnosilac zahteva za upis licence na žigu, odnosno pravu iz prijave dužan je da uz zahtev iz stava 1. ovog člana dostavi spisak robe, odnosno usluga na koje se odnosi zahtev za upis licence označen i svrstan prema Međunarodnoj klasifikaciji robe i usluga.\n4.1. Pravni osnov upisa licence na žigu, odnosno pravu iz prijave\nUz zahtev iz člana 25. stav 1. ove uredbe, kao dokaz o pravnom osnovu upisa licence na žigu, odnosno pravu iz prijave dostavlja se:\nOriginal izjave o licenci iz stava 1. tačka 2) ove uredbe mora da sadrži: registarski broj žiga, odnosno Ž-broj; ime i prezime ili poslovno ime, prebivalište ili boravište, odnosno sedište ugovornih strana; podatke o punomoćnicima ugovornih strana; robe i usluge na koje se odnosi licenca; vrstu licence i vreme trajanja licence.\n5. Sadržina zahteva za upis zaloge na žigu, odnosno pravu iz prijave\nZahtev za upis zaloge na žigu, odnosno pravu iz prijave sadrži:\n3) ime i adresu punomoćnika nosioca žiga, odnosno podnosioca prijave, kada nosilac žiga odnosno podnosilac prijave ima punomoćnika;\n5) poslovno ime i sedište podnosioca zahteva za upis zaloge na žigu, odnosno pravu iz prijave, odnosno ime i adresu fizičkog lica;\n6) podatke o punomoćniku, ako se zahtev za upis zaloge na žigu, odnosno pravu iz prijave podnosi preko punomoćnika;\n7) podatak o klasama Međunarodne klasifikacije roba i usluga na koje se odnosi zahtev za upis zaloge na žigu, odnosno pravu iz prijave, ako se zahtev za upis zaloge odnosi samo na neke robe, odnosno usluge;\n8)* potpis i pečat podnosioca zahteva za upis zaloge na žigu, odnosno pravu iz prijave, odnosno njegovog punomoćnika.\nUz zahtev za upis zaloge na žigu, odnosno pravu iz prijave dostavlja se:\n1) dokaz o pravnom osnovu upisa zaloge na žigu, odnosno pravu iz prijave;\nAko se zahtev za upis zaloge na žigu, odnosno pravu iz prijave odnosi samo na neke robe, odnosno usluge iz određene klase, odnosno iz više klasa Međunarodne klasifikacije roba i usluga, podnosilac zahteva na žigu, odnosno pravu iz prijave je dužan da uz zahtev iz stava 1. ovog člana dostavi spisak robe, odnosno usluga na koje se odnosi zahtev za upis zaloge označen i svrstan prema Međunarodnoj klasifikaciji robe i usluga.\n5.1. Pravni osnov upisa zaloge na žigu, odnosno pravu iz prijave\nUz zahtev iz člana 27. stav 1. ove uredbe, kao dokaz o pravnom osnovu upisa zaloge na žigu, odnosno pravu iz prijave dostavlja se:\n5.2. Podaci o zalozi koji se upisuju u odgovarajući registar nadležnog organa\nU registar nadležnog organa upisuju se sledeći podaci o zalozi:\nXII SADRŽINA PREDLOGA ZA OGLAŠAVANJE ŽIGA NIŠTAVIM\nPredlog za oglašavanje žiga ništavim podnosi se u dva primerka i sadrži:\n1) registarski broj žiga čije se oglašavanje ništavim traži;\n2) poslovno ime i sedište podnosioca predloga, odnosno, ime i adresu fizičkog lica;\n3) podatke o punomoćniku ako se predlog za oglašavanje žiga ništavim podnosi preko punomoćnika;\n4) poslovno ime i sedište nosioca žiga čije se oglašavanje ništavim traži, odnosno ime i adresu fizičkog lica;\n5) ime i adresu punomoćnika, ako nosilac žiga ima punomoćnika;\n6) podatak da li se traži oglašavanje žiga ništavim u celini ili samo za određene robe, odnosno usluge;\n7) razloge zbog kojih se traži oglašavanje žiga ništavim.\nUz predlog za oglašavanje žiga ništavim dostavlja se:\n1) punomoćje ako se postupak pokreće preko punomoćnika;\nXIII SADRŽINA ZAHTEVA ZA PRESTANAK ŽIGA\nZahtev za prestanak žiga iz razloga predviđenih u čl. 64. i 66. Zakona podnosi se u dva primerka i sadrži:\n1) registarski broj žiga čiji se prestanak traži;\n2) poslovno ime i sedište podnosioca zahteva za prestanak žiga, odnosno, ime i adresu fizičkog lica;\n3) podatke o punomoćniku, ako se zahtev za prestanak žiga podnosi preko punomoćnika;\n4) poslovno ime i sedište nosioca žiga čiji se prestanak traži, odnosno ime i adresu fizičkog lica;\n5) kada nosilac žiga ima punomoćnika, ime i adresu punomoćnika;\n6) podatak da li se traži prestanak žiga u celini ili samo za određene robe, odnosno usluge;\n7) razloge zbog kojih se traži prestanak žiga.\nUz zahtev za prestanak žiga dostavlja se:\nDanom stupanja na snagu ove uredbe prestaje da važi Uredba o postupku za priznanje žiga ("Službeni list SCG", broj 28/05).


Mafijaška familija Dodik: Mile obrće milione i “drma” po RS gore nego Vučići u Srbiji – Gerila\nGerila > Društvo > Mafijaška familija Dodik: Mile obrće milione i “drma” po RS gore nego Vučići u Srbiji\nobjavljeno na May. 29, 2018 u 7:40 pm\nZa samo godinu dana četiri firme u vlasništvu najuže porodice predsednika RS Milorada Dodika zaradile su ukupno 1. 992. 796 KM, pokazalo je istraživanje poslovnog portala KAPITAL. ba.\nUbedljivo najbolje u prošloj godini poslovalo je „Agro voće“ jer je predsednikov brat Goran Dodik zaradio oko 928.000 KM. Poslovni ambijent u RS, na koji se konstantno žale drugi privrednici, njemu i te kako pogoduje jer je ostvario eksplozivan rast od čak 487 odsto u odnosu na prethodnu godinu kada je prijavio profit od 157.925 KM.\nI prihodi ove firme, na čijem čelu je u direktorskoj fotelji predsednikov zet Pavle Ćorović, porasli su za 139 odsto. Po poslednjem finansijskom izveštaju, koji je u posedu KAPITAL-a, oni trenutno iznose oko 1,5 miliona KM i u odnosu na 2016. godinu porasli su za oko 893.000 KM. I rashodi su „skočili“ na oko 607.000 KM, što je u odnosu na godinu ranije rast od 25 odsto.\nPo dobiti, drugo u nizu uspešnih preduzeća Dodikovih je „Fruit Eco“, u vlasništvu predsednikovog sina Igora, koje je na kraju prošle godine zaradilo oko 626.000 KM. U odnosu na 2016. godinu, kada je inkasirao 234.400 KM, ovo je rast od 167 odsto.\nPrihodi „Fruit Eca“ porasli su za 27 odsto i iznose oko 1,9 miliona KM, dok je neznatan rast od jedan odsto zabeležen kod rashoda koji sada iznose oko 1,3 miliona KM.\nPredsednikov sin dugoročne obaveze, sa 2,2 miliona KM, smanjio je na 1,9 miliona KM, dok i kratkoročna zaduženja smanjena sa 2,7 miliona na oko 2,5 miliona KM.\nIgor Dodik je, inače, i generalni menadžer Košarkaškog kluba „Igokea“.\nPROČITAJTE JOŠ: SINIŠA OSTAVLJA PUSTOŠ: VLADA DAJE BEOGRADU 360 MILIONA DA ZAKRPI BUDŽET!\nDodikovi su uspešni i u ugostiteljstvu pa je restoran „Agape“, koji je u vlasništvu predsednikove kćerke Gorice i snahe Ivane, 2017. godine ostvario dobit od čak 438.500 KM. U finansijskom izveštaju prikazani su i prihodi od oko 1,6 miliona KM, ali i rashodi od oko 1,1 milion KM. Restoran na ekskluzivnoj lokaciji u robnoj kući „Boska“ u centru Banjaluke, otvoren 13. decembra 2016. godine, trenutno je kratkoročno zadužen za oko 365.000 KM.\nPoslovanje ovog restorana nesebično potpomaže i predsednik RS Milorad Dodik, koji značajnije političke i poluprivatne sastanke organizuje upravo u ugodnom ambijentu „Agapea“, do kojeg je prilaz na drugi sprat znatno olakšan posebnim panoramskim liftom za čije postavljanje, tvrdilo se, nisu pribavljene sve potrebne dozvole.\nOsim toga, nakon sada već tradicionalne decembarske humanitarne večeri „S ljubavlju hrabrim srcima“ u organizaciji Kabineta Predsednika Republike Srpske, večera probranih visokih zvanica se, o trošku države, održava upravo u ovom lanč baru, za razliku od prethodnih godina kada su se gostili u restoranu „Integra“ Slobodana Stankovića.\nNažalost, predsednikova deca nemaju dovoljno vremena da se posvete svim privatnim poslovima podjednako.\nZajednička Igorova i Goričina firma „Global Liberty“, prema prošlogodišnjem finansijskom izveštaju, koja se bavi trgovinom na veliko drvetom, građevinskim materijalom, sanitarnom opremom ostvarila je dobit od tek 80 KM. Preduzeće je prihodovalo tek 2.000 KM, dok prikazani rashodi iznose 1.920 KM.\nPorodica Dodik ima i Radio „Agape“ na čijem je čelu predsednikova snaha Ivana Dodik pa je ona na kraju prošle godine prikazala dobit od oko 7.000 KM. Ovo je ubedljivo najbolji finansijski rezultat radio stanice, koja je svih proteklih godina poslovala u minusu. Prihodi „Agapea“ iznosili su oko 41.000 KM, dok su rashodi oko 34.000 KM. Kratkoročne obaveze radija iznose 28.600 KM.\nDodikova porodica očito finansijski oseti sve čvršće veze sa Rusijom.\nEkonomista Zoran Pavlović za KAPITAL je danas rekao da je izvoz voća u Rusiju bio unosan biznis za sve koji su se prošle godine bavili ovim biznisom.\nInače, baš firma „Fruit Eco“ bila jedan od šest kooperanata sporne firme „Fruct Company“ zbog koje je Rusija zabranila uvoz jabuka iz BiH. Kako je dospela na crnu listu, tako je i izbrisana iz registra kooperanata „Fruct Company“ što je potvrdila i Uprava za zaštitu zdravlja bilja BiH.\nU Transparency Internationalu BiH naglašavaju da nije sporno posedovanje privatnih firmi, ali se postavlja pitanje da li vlasnici firmi imaju povlašten položaj kod vrha vlasti u smislu uslova poslovanja.\n„Ukoliko postoji takav položaj, onda to nije u redu i radi se o korištenju uticaja. Sve to zavisi od činjenice koliko se prate procedure i zakoni, da li iko obraća pažnju na to i da li to uopšte sme da radi“, istakla je za KAPITAL Ivana Korajlić iz TI BiH.\n„Fruit Eco“ 2007. godine, uz minimalni ulog od po 1.000 KM, osnovali su predsednikov sin Igor Dodik i Mirko Dobrić, suprug rodice Milorada Dodika. U to vreme „Fruit Eco“ nije imao imovine, a kapital je bio jednak zbiru osnivačkih uloga.\nTri godine kasnije u finansijskom izveštaju firme navedeno je da ona poseduje zemljište vrijedno 2,6 miliona KM, hladnjaču i druge nekretnine od 2,3 miliona KM, kao i zasade voća od 3,1 milion KM. Tada su novinari Centra za istraživačko novinarstvo otkrili da su Dodik i Dobrić imovinu stekli zahvaljujući povlaštenim kreditima koji nisu dostupni običnim pokretačima biznisa u Bosni i Hercegovini.\n„Ključnu ulogu u tome imala je Balkan Investment Banka (BIB). Zahvaljujući kreditu ove banke, Dobrić je došao do poljoprivrednog posjeda koji je bio temelj za razvoj firme. Taj posjed je bio pokriće i za kasnije zaduživanje „Fruit Eco“, u čemu je ponovo važnu ulogu imao BIB“, navodi se u istraživanju.\nKreditni odbor Investiciono-razvojne banka Republike Srpske, kojim je kao premijer tada predsedavao Milorad Dodik, doneo je odluku 21. jula 2008. godine da se firmi „Fruit Eco“ dodeli 3.000.000 KM kredita po povoljnim uslovima, sa rokom otplate od 15 godina i grejs periodom od tri godine.\nPored sumnje u korišćenje uticaja za dobijanje kredita, javnost je bila ogorčena kada je saznala da je zahtev za dodelu državnog kredita „Fruit Eco“ uputio IRB-u u petak 18. jula, a da je kredit je odobren po hitnom postupku već u ponedeljak 21. jula 2008, ili prvi radni dan nakon upućivanja zahteva.\nDruga najuspešnija firma porodice Dodik, takođe, je pokazala zavidnu sposobnost u poslovanju sa Republikom Srpskom. Preduzeće „Agro voće“ Dodikov brat je osnovao 2008. godine, samo nekoliko meseci nakon što mu je Vlada RS, na čijem je čelu tada bio Milorad Dodik, dodelila koncesiju na poljoprivredno zemljište. No, Goran Dodik se ubrzo, pod nejasnim okolnostima, upisuje kao vlasnik 273 hektara tog istog državnog zemljišta, čiji je do tada bio zakupac.\nSamo nekoliko meseci nakon što su otvorile apoteku „Green Line“, kćerke predsednika Republike Srpske Milorada Dodika i bivšeg ministra zdravlja Ranka škrbića – Gorica Dodik i Nina škrbić odlučile su da se 2016. godine povuku iz tog biznisa i skupo su ga prodale. Apoteku „Green Line“ u Banjaluci, kako je KAPITAL ranije pisao, za nekoliko stotina hiljada maraka kupila je Zdravstvena ustanova „Moja apoteka“.\nU apoteku, koja je otvorena početkom marta te godine, kume Gorica Dodik i Nina Škrbić su uložile po 30 KM osnivačkog kapitala. Treći suvlasnik je bila Ana Cvijan koja je postavljena za direktora apoteke. Zanimljivo da je Cvijan pre pruzimanja Dodikove i Škrbićeve apoteke bila član menadžmenta „Moje apoteke“ koja se „iznenada“ pojavila kao kupac. NJih tri bile su vlasnice po 33,3 odsto apoteke i u skladu sa tim udelom predviđeno je da dele dobit.\nNakon prodaje delatnosti „Mojoj apoteci“ kćerke Dodika i Škrbića su pokrenule likvidaciju „Green linea“. Na osnovu Rešenja Ministarstva zdravlja od 28. juna 2016. godine, kojim se ukida prethodno dobijeno odobrenje za zdravstvenu ustanovu, podnele su 29. jula Okružnom privrednom sudu Banjaluka zahtjev za sprovođenje likvidacionog postupka.\nPROČITAJTE JOŠ: MINISTRI SINIŠA I MAJA: DOKAZ DA SNS JOŠ BRŽE I JAČE UNIŠTAVA SRBIJU!\nTagoviagapeana cvijanbosnabosna i hercegovinabraća vučićfamilija dodikgoran dodikgorica dodikigor dodikkk igokeakriminalmafijamilorad dodikmirko dobrićnina škrbićposlovni partneriprivredarepublika srpskasinsnsvučić


STRAVA U BIH: DJEVOJKA PRIJAVILA SILOVANJE, OTIŠLA KOD PRIJATELJICE UJUTRO SE PROBUDILI PORED MUŠKARCA | Hayat.ba\nPrema njegovim riječima, 19-godišnja djevojka se u proteklu nedjelju u jutarnjim satima obratila u Policijsku stanicu Velika Kladuša i prijavila da je silovana.\nOna je u prijavi navela da je prenoćila kod komšinice i prijateljice u njihovoj porodičnoj kući. Silovana je, navodno, od njoj poznatog muškarca, pored kojeg se ujutro probudila. Ovo lice se prijavilo policiji i od njega je uzeta izjava na pomenute okolnosti”, istakao je Šiljdedić.\nPrema njegovim riječima, dežurna tužiteljica je ovo djelo okvalifikovala kao krivično djelo i naložila provođenje istrage koja bi trebala razjasniti okolnosti ovoga događaja, pa i mogućnost da je pomenuta djevojka moguće bila omamljena nekim sredstvom.


Kako mnogi tvrde, razlozi se mogu pronaći u njegovom detinjstvu. Rođen je 1943. godine i bio je sin dvoje neverovatno inteligentnih ljudi. Njegova majka Redžina Fišer, bila je Jevrejka i tečno je govorila šest jezika, a doktorirala medicinu. Veruje se da je Bobi Fišer bio rezultat afere između njegove majke – koja je bila u braku s Hansom-Gerhartom Fišerom u vreme njegovog rođenja – i uglednog mađarskog naučnika jevrejskog porekla, Pola Nemenija, koji je napisao veliki udžbenik iz mehanike, a jedno je vreme radio i sa sinom Alberta Ajnštajna u njegovoj laboratoriji za hidrologiju.\nIako je Nemeni bio sjajan naučnik, imao je i problema sa mentalnim zdravljem. Fišerov biograf piše da „postoji takođe i neka povezanost između neurološkog funkcioniranja kreativnog genija i mentalnih bolesti. To nije povezanost ili uzrok i posledica … ali uključeni su neki od istih neurotransmitera.“\nBobi je bio poput sunđera. Ušao bi u sobu u kojoj su bili šahisti, osvrnuo bi se oko sebe i samo tražio knjige i časopise o šahu. Seo bi i ‘gutao’ svaku stranicu, a imao je neverojatnu memoriju – sve bi upamtio.“\nNjegova zadivljujuća igra protiv međunarodnog majstora Donalda Birna obeležila je Fišera kao jednog od velikana. Fišer ga je pobedio u meču žrtvujući svoju kraljicu da napadne Birna, a pobeda je hvaljena kao „jedan od najboljih u istoriji šahovskih mečeva“.\nMeđutim,Fišeru je poziv stigao prekasno za događaj, niti mu je njegova majka mogla priuštiti avionske karte. Međutim, Fišerova želja da tamo igra ostvarena je sledeće godine, kada su mu producenti TV emisije „Imam tajnu“ poklonili avionske povratne karte za Rusiju.\nTakvih ispada biće uskoro još. Međutim, već i taj put izazvao je prilično veliki skandal kad je pred domaćinima na engleskom izjavio da mu je dojadilo ‘s tim ruskim svinjama’.\nIzjava je usledila nakon što su Sovjeti presreli njegovu razglednicu koju je hteo da pošalje u Njujork i na kojoj je napisao: „Ne volim rusku gostoljubivost, kao ni ove ljude.“\nKako je jačala njegova šahovska veština, tako je mentalno počeo sve više da propada. Već u to vrijeme Fišer je novinarima izgovarao niz antisemitskih komentara. U razgovoru iz 1962. za ‘Harper’s Magazine’ rekao je da je ‘previše Jevreja u šahu’.\n-Čini se da su oduzeli kvaliteti ove igre. Čini se da se ne oblače tako lepo, znate, to mi se ne sviđa’. Dodao je da žene nemaju šta da traže u šahovskim klubovima, jer ih pretvaraju u ludnicu.\nŽene su slabe. U poređenju sa muškarcima, one su glupe. Ne bi trebalo da igraju šah. One su poput početnika i uvek gube protiv muškaraca. Ne postoji na svetu žena koja igra šah a koja bi mogla da me pobedi da je ne znam koliko puštam.“\nMeđutim, kako se njegov uspeh povećavao, tako je rastao i njegov ego, pa i njegovo prezir prema Rusima i Jevrejima. Možda je prvo razumljivo. Ruski velemajstor Aleksandar Kotov, pohvalio je Fišerovu veštinu, rekavši da je njegova „bespriekorna tehnika u dobi od 19 godina prava retkost.“\nU međuvremenu, on se navodno obratio jevrejskom protivniku rekavši da čita vrlo zanimljivu knjigu, a na pitanje šta je to, odgovorio je:“Mein Kampf!“\nKoliko god je Fišer želeo da ponizi komuniste, više ga je zabrinulo to što su organizatori turnira udovoljili njegovim zahtevima. Tek nakon što se nagradni fond povisio na 250.000 dolara – što bi danas bio iznos od 1,4 miliona dolara – što je bila najveća nagrada ikad ponuđena do tada – dobio je i poziv Henrija Kisindžera da uveri Fišera da učestvuje u takmičenju.\nPohvalio je terorističke napade 11. septembra 2001. godine, rekavši da „želi da vidi kako su SAD izbrisane sa lica zemlje“.


NA (NE)SIGURNOM Gruevskom odboren azil u Mađarskoj, Makedonija traži izručenje - Opcija\nNA (NE)SIGURNOM Gruevskom odboren azil u Mađarskoj, Makedonija traži izručenje\n20-11-2018 Pocetna, Politika, Regija\nBivši makedonski premijer Nikola Gruevski dobio je azil u Mađarskoj, javio je danas list “Mađar idok”.\nGruevski, koji je podnio ostavku 2016. godine poslije 10 godina na vlasti, napustio je zemlju šest mjeseci nakon što je osuđen na dvije godine zatvora prema optužnici za korupciju.\nMakedonska policija objavila je nalog za hapšenje nakon što on nije došao na početak služenja kazne.\n“Mađar idok” piše, pozivajući se na neimenovane izvore, da je Kancelarija za imigraciju i azil utvrdila da su ispunjeni pravni uslovi za odobravanje azila.\nNi ova kancelarija, niti portparol Vlade Mađarske za sada nisu dostupni za komentar.\nMađarski premijer Viktor Orban podržao je Gruevskog u drugom krugu izbora u Makedoniji 2017. godine i pohvalio napore njegove stranke da zaustavi prolazak migranata preko Balkana prema zapadnoj Evropi.\nOrbanova kancelarija ranije je objavila da smatra da je pitanje azila za Gruevskog pravne prirode i da će o tome odlučivati nadležne službe.\nOn je takođe rekao da je ubijeđen i da makedonska policija zna novi broj telefona Gruevskog.\nAdvokat je naveo da ga je Gruevski kontaktirao telefonom u kasnim večernjim satima 13. novembra ove godine, istog dana kada je nekadašnji predsjednik makedonske vlade putem Facebooka objavio da se nalazi u Budimpešti gdje je zatražio politički azil nakon izbjegavanja služenja dvogodišnje zatvorske kazne.\nMilanov je kazao da je potom uslijedila njihova komunikacija putem SMS poruka u vezi sa pravnim pitanjima.\nMakedonsko ministarstvo pravde uputio je danas vlastima u Mađarskoj zahtjev za ekstradiciju Nikole Gruevskog.\nMinistarstvo pravde u saopštenju navodi da Makedonija zahtijeva ekstradiciju Nikole Gruevskogi “imajući u vidu ozbiljnost krivičnih djela” i traži da bude “lišen slobode i zadržan u pritvoru”, uz podsjećanje da je za njim izdata međunarodna potjernica.\nZahtjev za ekstradiciju odnosi se na izvršenje pravosnažnosti presude kazne zatvora od dve godine i za nastavak četiri krivičnih procesa koji se vode pred makedonskim sudovima.\nU zahtjevu makedonskog ministarstva pravde se obrazlaže da ni jedno djelo za koje je osuđen ili se tereti Gruevski, nije političko ili vojno krivično djelo, odnosno da ova djela nisu predviđena u Evropskoj konvenciji za ekstradiciju kao djela za koja može ekstradicija da bude odbijena.\nNavodi se da je Makedonija bezbjedna država u kojoj ne postoji nikakav konflikt, niti međunarodni, niti unutrašnji, koji bi doveo u opasnost život ili integritet bilo kog pojedinca.\nNEZADOVOLJNI: Većina članstva DNS-a iz Jelićke kod Prijedora pristupila SNSD-u


Završni pregovori: BiH bi do ljeta 2018. trebala biti primljena u WTO – Senzor.ba\nZavršni pregovori: BiH bi do ljeta 2018. trebala biti primljena u WTO\nKategorija: Istaknuto, VIJESTI, Vijesti iz BiH\n“Od dva koraka na ovim pregovorima jučer u Ženevi, učinili smo prvi korak i zaista smo blizu članstva u WTO. To znači da smo završili pregovore o pristupu tržištu sa Ukrajinom, što je značajan pomak. Bosni i Hercegovini kao prepreka ostaju još pregovori sa Rusijom, sa kojom smo završili pola posla, obzirom da smo se usaglasili po pitanju pravila, odnosno odluke o kvalitetu tečnih naftnih goriva, odnosno mogućnosti da u BiH ruske kompanije mogu da prodaju i da bude označeno gorivo sa većim kvalitetom”, pojasnio je Šarović.\n“Ako mogu da prenesem opšti utisak sa sesije sa više od 50 ambasadora koji su prisustvovali jučerašnjoj radnoj grupi, dobili smo podršku za prijem Bosne i Hercegovine od svih vodećih sila”, kazao je ministar Šarović.\n“Ne do kraja godine, kako smo mi ranije stalno govorili. Znači i prije izbora i prije godišnjih praznika, kako bi se uhvatio ritam zasjedanja Parlamentarne skupštine BiH, jer ovaj dokument, pored članica WTO-a, treba da prihvate i nadležne institucije u BiH, a na kraju da ga ratifikuje parlament BiH”, naveo je Šarović.\nPo njegovim riječima, do kraja marta treba da se završe svi preostali pregovori, „s obzirom da smo zakonodavni dio završili“. To su pregovori sa Rusijom i sa Brazilom.\n“Sa Rusijom nam ostaje dogovor oko pristupa tržištu i tarifne linije za koje je zainteresirana ruska strana, prije svega iz oblasti poljoprivrede”, kazao je Šarović.\nIzrazio je zadovoljstvo „što smo još bliže WTO-u nego što smo bili prije par dana“, napomenuvši da će Ministarstvo aktivno raditi u narednim sedmicama.\n“Kada u martu, a uvjereni smo da će se to desiti, završimo bilateralne pregovore, neophodno nam je najmanje tri mjeseca tehničkih priprema sa administracijom WTO kako bi BiH u junu mjesecu, prije godišnjih odmora, bila primljena u Svjetsku trgovinsku organizaciju”, zaključio je ministar Mirko Šarović.\nEvropski parlament izglasao: Ukinuti pomicanje sata\nKorak za historiju: Škola skijanja u okviru obaveznog nastavnog programa\nJusko sa turskom delegacijom u Višegradu i Goraždu: Lokalna zajednica ključna u projektu brze ceste


Kanzas Senatori - Model Američkog Senata - Američki Senat\nRodžer Maršal (R)\nRodžer Maršal (Rodger Marshall) je član Republikanske partije. Postao je senator Kanzasa 2021. zauzevši mesto Peta Robertsa, takođe republikanca, koji je tu funkciju vršio od 1997. godine. Pre senatorske pozicije bio je u vojsci dok je jedino političko iskustvo imao u Predstavničkom Domu kao predstavnik 1. kongresnog distrikta Kanzasa.\nZa vreme svog mandata u donjem domu, bio je deo grupe republikanaca koja je upala na saslušanje Lare Kuper koja je davala izjavu povodom optužbi za zloupotrebu položaja predsednika Donalda Trampa 2019. godine. Ostvario je pobedu sa dvocifrenom razlikom u odnosu na demokratsku kandidatkinju na novembarskim senatorskim izborima 2020. godine. Osporavao je rezultate predsedničkih izbora smatrajući da su državni organi menjali i kršili zakone koji se tiču izbornih pravila najavivši da će glasati za poništavanje volje Elektorskog Koledža.\nSmatra se jednim od Trampovih najlojalnijih ljudi, apsolutnim protivnikom abortusa u svakoj situaciji, medicinske upotrebe marihuane, a takođe je sredinom prošle godine ušao i u okršaj sa predstavnicima Centra za kontrolu i prevenciju bolesti izjavljujući da Centar namerno uvećava brojke zaraženih od koronavirusa. Podržava povlačenje iz Pariskog ugovora smatrajući da klimatske promene ne postoje. Protivnik je Obamakera i imigracija, posebno Muslimana.\nDžeri Moran (R)\nDžerald Vesli Moran (Gerald Wesley Moran) član je Republikanske partije i senator iz Kanzasa od 3. januara 2011. Rođen je 1954. u Grejt Bendu, Kanzas. Pre Senata bio je član Predstavničkog doma (1997-2011) gde je zauzimao značajno mesto u Odboru za poljoprivredu.\nU Senat je prvi put izabran 2010, reizabran 2016, a naredni izbori očekuju ga 2022. Na mestu senatora nastavio je da ulaže napore u domenu poljoprivrede. Svoj doprinos daje i u polju nacionalne bezbednosti i vojske kao i pitanjima koja se tiču tehnoloških inovacija. Tokom dosadašnjeg rada borio se da kvalifikovani strani državljani dobiju povlastice koje se tiču dobijanja radne vize. Kao predsednik odbora za pitanja veterana u Senatu radi na poboljšanju kvaliteta života, omogućavanju zdravstvene zaštite i ostvarivanju beneficija za skoro 200.000 veterana koji žive u Kanzasu i širom zemlje.\nU sukobu je bio sa politikom administracije predsednika Obame i protivio se Zakonu o zaštiti pacijenata i pristupačnoj nezi, tzv. Obamakeru i proširenje Medikejd programa zdravstvene pomoći. Kao i njegov kolega, senator Roberts, protivnik je istopolnih brakova i zagovara politiku kojom se zabranjuje savezno finansiranje abortusa.\nUprkos velikoj distanci između Vašingtona i Kanzasa svakog vikenda putuje kako bi se sastao sa svojim sugrađanima kako bi čuo šta misle. Njihovo mišljenje veoma uvažava te ovi sastanci uveliko utiču na politiku koju zagovara u Vašingtonu.


Jepson Herbarium: Jepson Flora Project: Jepson eFlora: Listera Jepson Herbarium\nCitation for this treatment: [Author of taxon treatment] 2013. Listera, in Jepson Flora Project (eds.) Jepson eFlora, http://ucjeps.berkeley.edu/cgi-bin/get_IJM.pl?tid=10952, accessed on Nov 30 2015


Uskrsnuće horora i vina na Paliću – CLUBBING.RS\nSeptember 3, 2017 • No Comments •Festival\nUskrsnuće horora i vina – Treći Dead Lake Horror & Wine Festival.\n„Festival Dead Lake se bukvalno vraća iz mrtvih na Palić, s obzirom na to da nam je Ministarstvo kulture dodelilo duplo manje sredstava nego prethodne godine. Ali uz pomoć Filmskog centra Srbije i Jugoslovenske kinoteke, kao i uz nesebičnu podršku inostranih i domaćih distributera, od kojih se ističe MCF (MegaCom Film), i naravno uz veliku požrtvovanost ekipe iz Art & Popcorn koja organizuje festival, uspećemo da napravimo vaskrsnuće festivala, i da održimo kontinuitet jednog jedinstvenog kulturnog događaja za našu zemlju.\nOvoga puta festival će biti kraći, samo tri dana, ali samim tim i efektniji. Prošlogodišnje izdanje dokazalo je da i u Srbiji postoji verna publika žanra i da festival ovakvog tipa nikako ne sme posustati. U programu će biti sedam filmova, a tradicionalno će biti prikazan i pobednik Grossmann festivala – španski film NOĆ DEVICE, za koji je žiri Grossmanna izjavio da dodeljuju nagradu filmu za koji se nadaju da ga više nikad neće videti koliko je strašan. U skladu sa ovim, imaćemo i jednog veoma specijalnog gosta, reditelja koji je snimio jedan od najstrašnijih filmova u istoriji svetske kinematografije, zbog kojeg je zamalo završio u zatvoru, a čiji je rad uticao na reditelje kao što su Oliver Stoun i Kventin Tarantino. Ko će biti ovogodišnji dobitnik nagrade Bela Lugoši za izuzetan doprinos horor umetnosti, uskoro ćete saznati. Nikako ne treba zaboraviti ni vinski segment festivala koji će dati poseban 'šmek' sveukupnoj zabavi. Be there or be dead!“, kaže programski direktor Festivala, reditelj i producent Milan Todorović ("Zona mrtvih", "Mamula", „Procep“).\nRock N Classic KOLARCEVA ZADUZBINA\nBAD COPY at MAD Night Club MAD Night Club\nElectroпоп Firchie Think Tank Studio\n#SaveMMA uz #NSNS2019: I Hate Models, SHDW & Obscure Shape i Boston 168 na @ExitFestival-u! https://t.co/T4r5GMP5Ni 1 day ago\nRT @clubdrugstore: TICKETS for Boiler Room Belgrade: Drugstore on MAR 29 finally available at https://t.co/b2nuxqKKcW box offices around Be… 3 days ago\n@anjaschneider, vielen Dank dass du dir Zeit genommen hast für das Interview. Es war uns eine Freude und Ehre, und… https://t.co/sKoQkT1fyl 3 days ago


Malabo: smeštaj za odmori i domovi - Bioko Norte, Ekvatorijalna Gvineja | Airbnb\nSmeštaji za odmor – Malabo\nNajbolje ocenjeni smeštaji za odmor – Malabo\nPredivan stan u centru grada, u srcu predsedničkog komšiluka. Nenadmašna situacija! Stan je novouređen, sa minimalističkom dekoracijom i sa svim novim nameštajem kompanije Ikea (kraj reforme januar 2021. godine). Zgrada na dva sprata, sa dva poslovna prostora i spratom sa dva stana, uključujući i ovaj. 10min hoda do supermarketa MH, 5min hoda do katedrale, 10min vožnje do aerodroma, 15min vožnje do plaže Sipopo.\nApartman u Malabu\nTražite li kompletan stan u gradu Malabu? Ovo mora biti tvoj izbor! Samo 500 metara od trgovačkog centra EGTC i 250 metara od Guinaca, ovaj privatni stan u Ela Nguemi ispuniće vaša očekivanja. Privatno i bezbedno tlo, možete da imate odmor koji vam je potreban u srcu grada. Nalazi se 5 min od centra grada u Taxi i vrlo blizu autoputa.\nPopularni sadržaji u smeštajima za odmor – Malabo\nDrugi sjajni smeštaji za odmor na lokaciji Malabo\n› Ekvatorijalna Gvineja


Rektorat - nastavak radova (1/10): NSBuild Forum\nRektorat - nastavak radova\t03 maj 2011 19:07\t#1\nAna Lalić | 31. 03. 2011. - 00:02h\nGradnja zgrade Rektorata novosadskog univerziteta biće nastavljena nakon pauze od 15 godina. Radovi na poluzavršenom objektu, koji godinama predstavlja gradsko ruglo, počeće u ponedeljak, a zgrada bi trebalo da bude konačno završena za 10 meseci. Zahvaljujući jučerašnjem potpisivanju tenderske dokumentacije, u Novom Sadu će početi i izgradnja tehnološkog parka, čija vrednost premašuje 20 miliona evra.\nRektorat - nastavak radova\t03 maj 2011 19:08\t#2\nRektorat - nastavak radova\t03 maj 2011 19:12\t#3\nRektorat - nastavak radova\t03 maj 2011 19:19\t#4\nBio danas da proverim, i stvarno su poceli radovi. Trenutno se iskopava pretpostavljam garaza, a majstori pripremaju oplatu...\nPoslednja izmena: 03 maj 2011 19:20 od limanac.\nZahvalnici: mukyz, Cookie, montana\nRektorat - nastavak radova\t05 jun 2011 11:17\t#5\nTrenutno se izvode radovi na elektroinstalacijama i mašinskim instalacijama, kao i betoniranje podne ploče suterena. Završeni su radovi na rušenju galerije u amfiteatru. Predviđeno je da se objekat završi po planu, u decembru 2011. godine.\nZahvalnici: Nicisy1, Dukelander, Cookie, limanac, montana\nRektorat - nastavak radova\t14 jun 2011 03:50\t#6\nRektorat - nastavak radova\t14 jul 2011 14:41\t#7\nZahvalnici: Dukelander, Buck, kasko, montana\nRektorat - nastavak radova\t26 avg 2011 19:09\t#8\nOvde se fino napreduje, slike od danas\nRektorat - nastavak radova\t13 okt 2011 11:29\t#9\nDanas sam bio da slikam rektorat i jedan vrlo ljubazan gospodin me pustio unutra na gradiliste da uslikam, i dao mi je planove da uslikam. Nadam se da ce nas posetiti, jer sam mu ispricao o nasem forumu\nZahvalnici: mukyz, kabacum, Dukelander, Cookie, Buck, limanac, Pripadnik\nRektorat - nastavak radova\t13 okt 2011 12:02\t#10\nRektorat - nastavak radova\t13 okt 2011 18:39\t#11\nsorry ali ne znam sta je ovde strava!?\nPa oni kao da stoje! Ili nesto sitno raduckaju, satro radi se! Zar ne?\nKoliko se secam slika od ranije i ne vidim neki VELIKI pomak od recimo avgusta! Jel neko u toku kako tu i sta i ide, koji su rokovi?\nRektorat - nastavak radova\t13 okt 2011 18:45\t#12\nmnogo je toga uradjeno unutra ne vidi se, iskopana je cela podzemna garaza, sto nije mali posao, unutra se rade instalacije i novi potporni zidovi, okreceno je i poskidani su grafiti i uradjena je izolacija na krovu, plus svega toga uradjena je cela metalna konstrukcija za onu staklenu kocku na ulazu, kao i nove stepenice, a slike od ranije imas par postova iznad\nBTW vidim da si novi, dobrodosao na nas forum\nPoslednja izmena: 13 okt 2011 18:46 od Nixivoje.\nRektorat - nastavak radova\t13 okt 2011 19:01\t#13\nstrava je sto je nixi usao na gradiliste, i slikao dosta, a inace ni ja ne vidim neki specijalni napredak, pretpostavljam da ce radovi jos i da se uspore zbog zime\nRektorat - nastavak radova\t13 okt 2011 19:11\t#14\na treba u Decembru da bude gotovo\nRektorat - nastavak radova\t13 okt 2011 19:20\t#15\nPa da, s tim sto se ja jos dodatno uzbudim kad vidim planove, oprostice te mi\nMa jeste do decembra!? Bice ovo do leta, u najoljem slucaju, unutrasnji radovi ce se razvuci predosecam, nabavka ovog, onog...\nPoslednja izmena: 13 okt 2011 19:22 od limanac.\nRektorat - nastavak radova\t13 okt 2011 19:22\t#16\nRektorat - nastavak radova\t13 okt 2011 20:09\t#17\nmada nisam novi, samo ne komentarisem bas azurno, ne stize se! Sve novo pogledam!\nPa nisam siguran, debelo sam u struci, i ovo ljudi definitivno nije neki napredak! Drugar mi tamo radi, bas cu sutra da ga zovem na cugu da ga pitam sta se i kako radi! Izvecticu insajderski!\nRektorat - nastavak radova\t13 okt 2011 20:21\t#18\nRektorat - nastavak radova\t17 okt 2011 15:29\t#19\na evo i rektorata, danas nisam ulazio, a mislim da nije ni bilo potrebe, jer bio sam pre par dana, a nije puno toga od tad uradjeno, vidim da su postavili nekakvu metalnu konstrukciju na zadnjem spratu, to prosli pu nije bilo, a i ovaj ulazni deo je cini mi se malo napredovao\nPoslednja izmena: 17 okt 2011 15:30 od Nixivoje.\nRektorat - nastavak radova\t20 okt 2011 22:43\t#20\nJuce sam uslikao ovu sliku, izgleda da su poceli da postavljaju nosace za stakla odnosno fasadu , dole u uglu desno od stepenica\nZahvalnici: mukyz, limanac, inactive_account


CRTICE O NOVOJ DRAMSKOJ FORMI\n(povodom Lica od stakla)\nHajner Miler jednom prilikom izjavio je da se dobar komad opire pozorištu. Njegovim ograničenjima, konvencijama, scensko-produkcionim uslovnostima. Primenom tehnike montaže, kolaža, citata, ukidanjem dijaloške strukture drame, uvođenjem ”govornih instanci” umesto lica, Miler je svojim tekstovima iz sedamdesetih i osamdesetih godina prošlog veka radikalno doveo u pitanje tradicionalne definicije dramske forme i njenih osnovnih pojmova: situacije, lica, radnje. Ne samo formalno već i tematski: kombinovanjem snažnog poetskog jezika i društveno-političkog angažmana, kao i kompleksnošću scenskog jezika, stvorio je specifičnu dramsku estetiku koja i danas predstavlja izazov iluzionističkom građanskom pozorištu. Naravno da pokušaj redefinisanja dramske forme ne započinje s Hajnerom Milerom. Pobuna protiv okoštalih teatarskih konvencija čita se prethodno u komadima šezdesetih – kod Petera Vajsa i Petera Handkea, prethodno u drami apsurda, prethodno u nadrealističkim i dadaističkim jezičko-dramskim eksperimentima, prethodno u ”dramskim pejzažima” Gertrude Štajn. Ako se, kao od začetnika moderne dramske forme, pođe od Gertrude Štajn, koja je u svojim kratkim dramskim sekvencama, pisanim početkom dvadesetog veka, odbacila dramsku radnju, lica, interpunkciju, može se reći da je nova dramska forma, strogo uzev, stara već sto godina.\nNovinu, međutim, čine izmenjeni produkcioni uslovi, koji su u poslednjih nekoliko decenija omogućili prodor novih formi na velike pozornice. Dramski eksperiment ne samo što nije na margini pozorišnog interesovanja, štaviše, na nemačkom govornom području etablirao se kao legitimni mainstream pozorišni fenomen. Drame Elfride Jelinek, komponovane ne od dijaloga, već od ”govornih površina”, performativni tekstualni predlošci Renea Poleša, dokumentaristički tekstovi rediteljske grupe Rimini Protokol nastali kroz rad s laicima, izvode se u vodećim nemačkim pozorištima, od Berlina, preko Hamburga i Štutgarta, do Minhena. Pitanje o radikalno novom i drugačijem vrednosnom kriterijumu (pozitivan ili negativan, u zavisnosti od pozicije s koje se posmatra) ovde se više ne postavlja. Na scenama paralelno egzistiraju različite dramske forme i strukture i svaka ima svoju publiku.\nNove dramske forme ne mogu se posmatrati nezavisno od sadržaja koji se kroz njih formulišu. One i nastaju kada tradicionalni oblici više ne uspevaju da izraze kompleksnost, višeslojnost i protivrečnost društvene stvarnosti čiji su deo. Zato su nove forme gotovo uvek angažovane. Svojom pojavom, dovođenjem u pitanje uobičajenog, poznatog, konvencionalnog, govore o nedovoljnosti tradicionalnih oblika, o nemogućnosti da se kroz njih formulišu savremeni društveni fenomeni i različiti aspekti konfrontacije pojedinca sa sobom i svetom koji ga okružuje. Nove forme zahtevaju i nov jezik. Jedna od karakteristika drama nastalih tokom poslednje dve-tri decenije, jeste opiranje vladajućem diskursu medija – bilo upotrebom stilizovanog jezika koji unutar dela funkcioniše po sopstvenim zakonitostima, bilo kroz preuzimanje i preteranu identifikaciju s medijskim žargonom, čime se njegova klišetiziranost razotkriva i dovodi do apsurda. Kao što jezik unutar drame gubi leksička i strukturalna obeležja koja diferenciraju pripadnike različitih socijalnih grupa, menja se i stiče autonomiju u odnosu na realističke konvencije, tako se i princip formulacije i oblikovanja dramskog materijala menja. Nove forme, tačnije, nove drame stoje van dramskog konflikta koji iznosi razloge ”za” i ”protiv”, one nastaju s one strane logike argumenta i protivargumenta, teze i antiteze. Nove drame ne nude odgovore, često se čini i da ne postavljaju pitanja, već samo daju preciznu dijagnozu aktuelnog društvenog trenutka.\nPišući Lice od stakla, podjednako su me zaokupljale i priča drame i forma u kojoj se ona oblikovala. Bilo mi je nemoguće da ih mislim odvojeno, jedno je proizašlo iz drugog. Pošla sam od priče, od jednog susreta koji je zatim sam pronašao svoju formu: preplitanje prošlosti i sadašnjosti, simultano odvijanje radnje, istovremena prisutnost različitih vremenskih ravni, sve do tačke u kojoj se granice brišu, u kojoj više nije jasno da li se o nekom događaju govori kao o prošlom, ili se on zbiva u sada i ovde scenske realnosti / realnosti komada. Ta forma zatim je povratno delovala na priču, uticala na njen tok, menjala je i usmeravala. Iako je drama pisana za dva lica, namera mi je bila da ostavim otvorenu mogućnost različitih čitanja i interpretacija, gde bi broj glumaca varirao između dva i desetak, gde ne samo što bi jedan glumac igrao više uloga, kako je u tekstu dato, već bi postojala i mogućnost da nekoliko glumaca igra jedan lik. I ne mislim da bi to bilo u neskladu s intencijama autora. Tekst predstave nosi nova značenja u odnosu na tekst drame, dopunjuje ga, dovodi u pitanje ili potpuno menja, ali i to je jedna od karakteristika novih formi: stvaranje otvorenog prostora gde ništa nije unapred propisano i određeno. Svaka nova inscenacija donosi novo scensko ispisivanje drame u kome se integritet teksta poštuje, ali se prema njemu ne odnosi sa strahopoštovanjem, u kome je, na kraju krajeva, drama povod za uzbudljiv pozorišni događaj.


Počelo podnošenje zahtjeva za dodatak za djecu do ...\nObjavljeno: 01.09.2021. • 10:56 Autor: Ministarstvo finansija i socijalnog staranja\nPodnošenje zahtjeva za dodatak za djecu do šest godina je počelo danas. Pravo na dodatak ostvaruje se u centru za socijalni rad u opštini prebivališta porodice.\nU slučaju da roditelji djeteta ne žive zajedno (razvedeni su ili razdvojeni), podnosilac zahtjeva je roditelj kome je dijete povjereno na staranje, odnosno roditelj sa kojim dijete živi, za šta je potrebno Centru za socijalni rad dostaviti dokaz.\nGrađani se, u cilju smanjenja gužvi i obezbjeđivanja poštovanja epidemioloških mjera u centrima za socijalni rad, mogu informisani o rasporedu prijavljivanja za dječji dodatak na web sajtu Ministarstva finansija i socijalnog staranja na sljedećem linku: https://www.gov.me/clanak/raspored-podnosenja-zahtjeva-za-djecji-dodatak ili pozivom na besplatnu telefonsku liniju 19977.\nPrema dogovorenom rasporedu, potrebno je da roditelj ili staratelj dođe u centar za socijalni rad, priloži na uvid ličnu kartu i jedinstvene matične brojeve (JMB) članova porodice.\nZahvaljujući Informacionom sistemu socijalnog staranja, postupak priznavanja prava onoj djeci koja već primaju dječji dodatak po osnovu prava iz socijalne i dječje zaštite je automatizovan te nije neophodno da građani ovim povodom dolaze u Centar za socijalni rad.\nDakle, dodatak za djecu koja su ga i do sada primala biće isplaćivan u uvećanom iznosu, počev od oktobarskog obračuna.\nTakođe, počev od oktobra, pravo na dodatak za djecu može ostvariti petoro djece u porodici. Na taj način će porodice koje su korisnici prava na materijalno obezbjeđenje, ostvariti pravo na dodatak za djecu i za četvrto i peto dijete u iznosu od 44 eura za svako dijete. Ovaj postupak je evidentiran automatski kroz Socijalni karton, pa nije nephodno da građani dolaze u centre za socijalni rad da bi ostvarili ovo pravo.\nPrimjena prava na dječji dodatak u Crnoj Gori počinje od 1. oktobra 2021.godine, a prvi dodatak za djecu biće isplaćen sredinom novembra.\nUvođenje dječjeg dodatka, Ministarstvo finansija i socijalnog staranja (MFSS) i Vlada Crne Gore prepoznala su kao jedan od prvih koraka na putu ka održivim rješenjima za podršku i pomoć porodicama i dio paketa socijalnih servisa, koje ova Vlada uspostavlja u godini socijalne pravde.\nPodsjećamo da su, uz dodatak za oko 45.000 djece, obezbjeđeni i besplatni udžbenici za sve osnovce.\nDječji dodatak Top vijesti Vijesti\nSpajić: „Evropa sad“ je uspjela! 28.02.2022.


Krevet za pse Rina | Ortopedske karakteristike\nKrevet za pse Rina\nKorišćen visokokvalitetni PP pamuk: 100% pamuk, bezbedan i dobar efekat otpornosti, otporan na grickanje. Ako tražite pristojan, dobro napravljen, izdržljiv, lagan krevet za pse koji se može prati u mašini i može se sušiti, onda GIZMO Rina krevet za pse je odličan izbor.\nMašinsko pranje i neklizanje: Super mekana i bogata tkanina za kućne ljubimce čini udobno mesto štencima i malim rasama. Neklizajuće dno drži krevet na mestu. Može se prati u mašini do 30 stepeni. Ima ravno oksfordsko dno otporno na klizanje koje pomaže da krevet ostane na mestu na glatkim površinama.\nKarakteristike: Podignuti zid pravougaonog gnezda za štenad ima jedinstven dizajn, ivice su zašivene užadima kako bi se sprečilo da PP bude izložen zbog pucanja! Zaštitiće vrat Vašeg ljubimca, ublažiti umor i pružiti Vašem ljubimcu dobru podršku.\nRedovna cena 2.258,00 RSD Cena 1.581,00 RSD\nBoja: Crna; crvena\nPranje do 30 stepeni u mašini\nOrtopedske karakteristike: Prilagodjava se obliku tela psa i smanjuje pritisak na zglobove i ledja.\nKomentari za proizvod:Krevet za pse Rina


Kritička mašina | Rosa Luxemburg Stiftung Southeast Europe\nKontekst kolektiv vas poziva da se prijavite za učešće u seriji seminara koji se realizuju tokom 2014. godine.\nŽenski informaciono dokumentacioni trening centar (Ženski INDOK centar) i Dom omladine Beograda, uz podršku Rosa Luxemburg Stiftung nastavljaju ciklus predavanja/diskusija: ROD I LEVICA 3. U okviru ciklusa Rod i levica 3, ŽINDOK najavljuje: Poziv na...\nMakedonija je eksperiment za razvoj nerazvijenosti\nIntervju s Artanom Sadiku o situaciji u Makedoniji\nNa skupu “Kriza i alternative – nedelja razgovora o perspektivama za Balkan”, održanom jesenas u Beogradu u organizaciji Zaklade Rosa Luxemburg za Jugoistočnu Evropu, predstavljen je i panel “Bogatstvo i siromaštvo: studija slučaja o socijalnoj polarizaciji u Sloveniji i Makedoniji...\nTagovi: Alternative, Economy, Kultura


Kineska građevinska kompanija objavila je da je za manje od 24h uspješno odštampala djelove za izgradnju 10 kuća uz pomoć jednog 3D štampača. Za razliku od dosadašnjih ideja o štampanju cijele kuće, kompanija WinSun Decoration Design Engineering Co. odlučila je da štampa osnovne djelove kuće i da ih montira na lokaciji gradnje. Iako ove betonske kuće ne predstavljaju 3-D otisak u svom pravom obliku, inovativno korišćenje nove tehnologije i cijena kuće od 4.800 $ dovoljno su impresivni pa se vjeruje da će daljim razvojem usavršiti “izgradnju” cijele kuće uz ovako niske cijene.\nOgromni 3D printer korišćen je za ispis svih djelova konstrukcije uz pomoć betona napravljenog od recikliranog građevinskog otpada, industrijskog otpada i staklenih vlakana. Iz WinSuna javljaju kako uskoro namjeravaju da otvore 100 fabrika za reciklažu građevinskog materijala širom Kine kako bi osigurali sirovinu za 3D izgradnju kuća. Firma procjenjuje kako bi se daljim razvojem projekta, cijena izgradnje ovakve kuće mogla prepoloviti i tako osigurati pristupačan dom za najsiromašnije stanovnike ove zemlje.\nViše u ovoj kategoriji: « Veliki kazuari su najopasnije ptice na svijetu VIDEO\tAntarktik je bogat dijamantima »\nLink komentara\t petak, 11 april 2014 08:20\tNapisano\tValentina 17\nKocka do kocke kućica, kroz prostor i kroz vrijeme...\nLink komentara\t četvrtak, 25 decembar 2014 19:20\tNapisano\tVelisa\nKina je u zadnje tri godine potrošila više betona nego SAD u 20. vijeku


Star Master | Sony\nBudućnost IP nadzora sigurno leži u preorijentisanju na Full HD rezoluciju. Ovde, se pre svega misli na povećanje rezolucije i broja mega piksela koje ovi proizvodi imaju, ali da li je to zaista najvažniji factor kada pričamo o kvalitetu slike?\nOdličan kvalitet slike se može postići savršenim balansom rezolucije, dinamičkog opsega i osetljivosti.\nVisoka rezolucija je neophodna za efikasnu identifikaciju i pokrivenost područja pod nadzorom. Tamo gde želimo da koristimo mogućnosti digitalnog zuma za uvećanje područja bilo pre ili posle snimanja, mi možemo videti puno više detalja kod Full HD nego kod analognih ili SD kamera..\nRezolucija je često prva stvar o kojoj proizvodjači govore kod pominjanja kvaliteta slike. Veliku rezoluciju je relativno lako postići kod kamera tako da operater bude zadovoljan kod uslova sa kontrolisanim osvetljenjem. Medjutim, kod zahtevnih video- nadzora, visoka rezolucija treba da da jasnu sliku i u uslovima slabog osvetljenja, velikih kontrasta, neprekidno 24 sata dnevno, 365 dana u godini.\nRazmislite o tome, vi mozete da imate najveću rezoluciju na svetu ali ako je slika suviše tamna da bi se videli svi detalji na njoj, tada je rezolucija irelevantna.\nSony nudi optimalan balans rezolucije, dinamičkog opsega i osetljivosti za HD i Full HD kamere


Kina i svemir: Kineski astronauti stižu na novu svemirsku stanicu | Novosadski informativni portal 021\n13:21 > 14:00\nTrojica kineskih astronauta poletela su u orbitu ka novoj svemirskoj stanici.\nNie Haišeng, Liu Boming i Tang Hongbo provešće tri meseca u svemiru na Tianhe modulu, 380 kilometara iznad Zemlje.\nŠenžu-12 kapsula uspešno je poletela na Long Marš 2F raketi.\nPoletanje je izvedeno u Điukvanu, centru za lansiranje u pustinji Gobi.\nKineski rover napravio selfi na Marsu\nLansiranje i nova misija su još jedna demonstrancija kineske samouverenosti i sposobnosti u domenu svemirskih istraživanja.\nU poslednjih šest meseci, na Zemlju su stigli uzorci stena i zemljišta sa površne Meseca, a složenu i punu izazova misiju na Marsu izveo je robot sa šest točkova.\nŠta će astronauti raditi u svemiru?\nPrimarni zadatak komandanta Haišenga i njegovog tima na misiji Šežu-12 je da stave u servis Tanhe modul, težak 22,5 tone.\n„Mnogo očekujem. Treba da napravimo naš novi dom u svemiru i testiramo serije novih tehnologija. Ova misija je teška i puna izazova", rekao je Nie pre početka lansiranja.\n„Verujem da ćemo nas trojica, radeći zajedno, temeljno i tačno sve zadatke, uspeti da prevaziđemo izazove. Sigurni smo da ćemo završiti misiju".\nŠenžu-12 kapsula uspešno je poletela na rketi Long Marš\nModul Tjanhe, dugača 16,6 metara i širok 4,2 metara, lansiran je u aprilu.\nOvo je prva i najvažnija komponenta koja će na kraju biti teška 70 tona i čine je prostorije za život, naučne laboratorije, kao i teleskop Habl za proučavanje svemira.\nTokom narednih godina razni elementi biće lansirani u svemir.\nIzgradnju će pratiti redove isporuke, kao i ekspedicije posade.\nŠta znamo o astronautima?\nPredstavnici kineskih vlasti čuvali su u tajnosti identitete astronauta do konferencije za novinare organizovane u sredu.\nPedesetšestogodišnji Nie Haišeng je nastariji kineski astronaut koji je leteo u svemir.\nOvaj veteran je 2013. godine boravio 15 dana prototipu svemirske stanice Tjangong-1.\nNjegove kolege, Liu Boming i Tang Hongbo takođe imaju iskustva u svemirskim misijama.\nLiu je ranije bio na misiji Šenžu-7 2008. godine.\nTang Hongbo, Nie Haišeng, Liu Boming razgovaraju sa novinarima na konfereniciji\nTang je novajlija, pošto još nije imao priliku da boravi u orbiti.\nHrana, gorivo i oprema za astronaute je prošlog meseca na stanicu dostavila robotska letelica.\nLetelica je i dalje prikačena, a prvi zadatak astronautima će biti da raspakuju tovar.\nMeđu opremom su i dva svemirska odela koja ća da koriste za šetnju na spoljšnoj površini stanice.\nKakve su ambicije Kine u svemirskim istraživanjima?\nPoslednjih godina Kina je svetu jasno stavila do znanja da ima ozbiljne ambicije u svemiru.\nDržava je investirala velika količine novca u svemirskoj trci, a 2019. je postala prva zemlja koja je poslala rover bez posade na dalju stranu Meseca.\nKina je morala samostalno da razvija svemirsku stanicu između ostalo i zbog toga što nije uključena u međunaroni projekat koji predvodi Amerika.\nKina tvrdi da je kaže da je otvorena za međunarodnu saradnju na sopstvenoj stanici.\nTo znači da bi bili organizovani naučni eksperimenti.\nA na spoljnoj površini stanice nalazi se teleskopski spektrograf razvijen u Indiji za proučavanje ultraljubičastih emisija koje dolaze iz dubokog svemira, poput zvezda koje su eksplodirale.\nAli dugoročno gledano, verovatno će i strani državljani moći da posećuju stanicu.\nRusija, koja je u prošlosti delila tehnologiju sa Kinom, spomenula je mogućnost slanja sopstvenih kosmonauta.\nNa konferenciji za novinare na kojoj je predstavljena posada Šenžua-12, Ji Kiming, pomoćnik direktora kineske Agencije za svemirske letove, rekao je: „Pozdravljamo saradnju u ovom pogledu".\n„Verujem se da ćemo, u bliskoj budućnosti, po završetku kineske svemirske stanice, videti kineske i strane astronaute kako lete i rade zajedno", dodao je on.\nPredsednik Kine Si Đinping takođe je dao podršku svemirskim poduhvatima, državni mediji redovno govore o „svemirskom snu" kao koraku na putu ka „podmlađivanju nacije".\n17.06.2021\t• 16:02\nopet ne padnu na glavu :D


Vikendica sa njivom | Vikendice | Kruševac | Besplatni Mali Oglasi Srbija\nVikendica sa njivom, Kruševac\noglas - 51875\nProdajem vikendicu sa sa ambarom i 72 ara obradive njive. Vikendica je neomalterisana spolja, ali ima struju, vodu, kanalizaciju.\nVikendica (dnevni boravak i soba na spratu) garaža, ambar, obradiva njiva od 72 ara, mali voćnjak. Vikendica je u selu Novi Bračin, nadomak Ražnja. Ima prilaz sa puta.


Renee Zellweger: Majčinstvo nije za mene - Klix.ba\n4.4.2008. u 14:36\nHolivudska glumica Renee Zellweger otkrila je javnosti da nema planova da postane majka.\nGlumica je za kasni američki TV show Davida Lettermana objavila da joj majčinstvo nikad nije bila ambicija.\nRenee Zelweger je objasnila da nikad nije sebi postavljala očekivanja kao npr. šta bi trebala uraditi do svoje 19. ili 25. godine. Priznala je da stvari prihvata kako dolaze, dan za danom, i da nikad nije imala većih planova u životu.\nRenee, najpoznatija po ulozi nesretno zaljubljene Bridget Jones, bila je udana za zvijezdu country muzike, Kennyja Chesneya i to nakon što je raskinula vezu sa frontmenom grupe White Stripes, Jackom Whiteom.\nRenee Zelweger je u talk showu gostovala bez kolege i bliskog prijatelja Georgea Clooneya, koji je režirao najnoviji film pod nazivom Leatherheads. Vrijeme filma obuhvata 20-te godine prošlog stoljeća, a tematizira američki fudbal.\nPopularni Clooney je za Renee rekao da je ona jedina osoba za koju je mislio da bi mogla tumačiti glavnu žensku ulogu u njegovom filmu.\n“Tri ili četiri scene u originalnoj verziji scenarija su napisane tako što su zvučale kao da ih je Renee sama izgovorila”, objašnjava Clooney.\nNjih dvoje su dobri prijatelji i viđaju se svake sedmice, ali demantuju bilo kakve glasine o romantičnoj vezi.\nRenee je u nedavnom intervjuu izjavila, kako prenosi Daily Mail, da se slaže sa onim što mediji objavljuju jer je mnogo interesantnije i čini nju mnogo zanimljivijom osobom nego što je stvarnost. Posebno je, kako sama kaže, zabavlja kad pročita da je George Clooney njen tajni suprug.\n04.04.2008. u 14:28


Kurs ruskog jezika za decu - Skola Hellas\nStandardni (opšti) kurs grčkog jezika\nIntenzivni kurs grčkog jezika\nKurs grčkog jezika za decu\nKonverzacijski kurs grčkog jezika\nKurs poslovnog grčkog jezika\nKurs grčkog jezika za firme\nPriprema za polaganje Ελληνομάθεια\nStandardni (opšti) kurs engleskog jezika\nIntenzivni kurs engleskog jezika\nKurs engleskog jezika za firme\nPriprema za polaganje IELTS\nStandardni (opšti) kurs francuskog jezika\nKonverzacijski kurs francuskog jezika\nKurs poslovnog francuskog jezika\nKurs francuskog za firme\nPriprema za polaganje DELF\nStandardni (opšti) kurs italijanskog jezika\nIntenzivni kurs italijanskog jezika\nKonverzacijski kurs italijanskog jezika\nKurs italijanskog jezika za firme\nPriprema za polaganje CELI i CILS\nStandardni (opšti) kurs Španskog jezika\nIntenzivni kurs španskog jezika\nKurs španskog jezika za decu\nKonverzacijski kurs španskog jezika\nKurs poslovnog španskog jezika\nKurs španskog jezika za firme\nPriprema za polaganje DELE\nStandardni (opšti) kurs ruskog jezika\nKurs ruskog jezika za decu\nKonverzacijski kurs ruskog jezika\nIntenzivni konverzacijski kurs ruskog jezika\nKurs ruskog jezika za firme\nStandardni (opšti) kurs nemačkog jezika\nIntenzivni konverzacijski kurs nemačkog jezika\nPriprema za polaganje na GOETHE institutu\nKurs nemačkog jezika za firme\nKursevi ruskog jezika za decu su osmišljeni sa ciljem da deci približe ruski jezik,da ga zavole I progovore. U nastavi se koriste i audio-vizuelni materijali vodećih svetskih izdavača, koji su posebno koncipirani u skladu sa uzrastom i interesovanjima deteta. Pored razvijanja komunikativnih sposobnosti, kroz aktivnosti na nastavi dete vežba i koncentraciju, razvija veštine logičkog zaključivanja i timski duh kroz interaktivne sadržaje.\nKurs ruskog jezika za predškolce\nKursevi ruskog jezika za predskolce,namenjeni su uzrastu od 3 do 6 godina. Kroz razne igrice,pesmice,omiljene likove iz bajki,deca se uvode u svet ruskog jezika. Programi prate razvoj intelektualnih i motoričkih sposobnosti dece i time omogućavaju da deca rade odgovarajućim tempom i kroz aktivnosti zanimljive za njihov uzrast (igra, gluma, muzika).Izuzetno nam je važno razvijanje samostalnosti u učenju,a verujemo da to doprinosi i razvijanju navika za efikasno učenje uopšte.\nNastavni plan I program je osmisljen od strane visokoobrazovanih predavaca,sa akcentom na razvijanju komunikativnih vestina.\nKurs ruskog jezika za predskolce traje 9 meseci,uz pauzu tokom letnjeg I zimskog perioda.Rad u malim grupama(do 6-oro dece),omugucava da svako dete moze da izrazi svoj napredak.\nKurs ruskog jezika za osnovce\nKurs ruskog jezika namenjen osnovcima, kreiran po najsavremenijim metodima za učenje stranih jezika. Časovi su dinamični, interaktivni i tematski zanimljivi.\nVisokoobrazovani profesori ruskog jezika,trude se da deca savladaju sve jezicke kopetencije brzo I lako,sa akcentom na komunikaciji.\nU svom radu, primenjujemo najsavremeniji konverzacijski metod, koji učenika od prvog trenutka navodi da govori na stranom jeziku i maksimalno aktivira kako prethodno, tako i tek stečeno znanje.\nRazne vezbe,interaktivne igrice,kao I koriscenje audio vizuelnog materijala,samo su jedan od segmenata sigurnog uspeha I napretka u ruskom jeziku.\nNastavni planovi usaglašeni su sa programima osnovnoškolskog obrazovanja,uz mogucnost obnavljanja prethodno stecenog znanja,kao I nadogradjivanje postojeceg.Sve u cilju,da se dete oslobodi u komunikaciji na ruskom jeziku.\nOni koji uredno pohađaju nastavu, ispune sve obaveze i polože završni ispit dobijaju sertifikat odgovarajućeg nivoa znanja ruskog jezika.\nKurs ruskog jezika za srednjoškolce\nKurs ruskog jezika namenjen je srednjoškolcima i sadržajem prilagođen njihovim potrebama i interesima. Cilj ove vrste kursa ruskog jezika je obogaćivanje rečnika i dalji razvoj svih jezičnih vještina: slušanja, govora, čitanja i pisanja. Teme kursa su interkulturalne i pokrivaju znanja iz različitih područja - istorije, literature, filma, muzike, likovne umetnosti, nauke - te aktuelnih tema i zanimljivosti iz sveta.\nU jednoj školskoj godini učenici završavaju jedan nivo. Kurs ruskog jezika za srednjoskolce prati školski kalendar, raspust, praznike i neradne dane.\nKurs ruskog jezika POMOC U SAVLADAVANJU SKOLSKOG GRADIVA omogucava učenicima da za kratko vreme ostvare siguran i brz napredak u savladavanju gradiva željenog jezika zahvaljujući radu sa stručnim, strpljivim i posvećenim profesorima. Časovi tokom ovog kursa baziraće se na programu po kome učenici rade u školi, a profesori će prema potrebama učenika obezbediti sav ostali dodatni materijal neophodan za uspešno usvajanje gradiva. Ukoliko to nivo znanja učenika dozvoljava, nastava će se u celosti odvijati na ciljnom jeziku, što će dodatno doprineti većoj sigurnosti učenika u sopstveno znanje i osloboditi ih u komunikaciji na ciljnom jeziku. Uz jasna objašnjenja, primere i mnogo vežbe, razrešiće se sve nejasnoće oko sadržaja koji se uče u školi, a učenicima omogućiti prevazilaženje ranijih poteškoća u usvajanju gradiva.\nUkoliko želite da se prijavite na neki od naših kurseva, to možete učiniti putem naše online prijave. Ili nas možete kontaktirati putem telefona 062 / 87 52 505 i dobiti sve željene informacije\nskola stranih jezika, kursevi, hellas, strani jezici\nTC ENJUB, blok 45\nTel. 062/ 87 52 505\n© Škola stranih jezika Hellas. Sva prava zadržana.\nDesigned by:NM Design


Председник Финске примио Тројку ОЕБС-а предвођену председавајућим Дачићем | Socijalistička partija Srbije\nPredsednik Finske primio Trojku OEBS-a predvođenu predsedavajućim Dačićem OEBS\n10 jula, 2015 u 18:00\nPrvi potpredsednik Vlade i ministar spoljnih poslova Republike Srbije Ivica Dačić predvodio je danas, u funkciji predsedavajućeg OEBS-u, delegaciju ministarske Trojke OEBS-a koju je primio finski predsednik Sauli Ninisto.\nMinistarska Trojka OEBS-a, ovogodišnji predsedavajući Dačić, prošlogodišnji predsedavajući, švajcarski ministar inostranih poslova Didije Burkhalter, i specijalni izaslanik Vlade Nemačke, koja naredne godine preuzima predsedavanje, Gernot Erler, razgovarala je sa predsednikom Finske o skupu koji se, u organizaciji srpskog predsedavanja OEBS-u i finskog Ministarstva inostranih poslova, danas održava u Helsinkiju povodom četrdesete godišnjice potpisivanja Helsinškog završnog akta.\nPredsedavajući Dačić obavestio je predsednika Ninista o diplomatskim naporima koje OEBS preduzima na rešavanju krize u i oko Ukrajine. Finski predsednik pružio je punu podršku OEBS-ovoj Specijalnoj posmatračkoj misiji u Ukrajini i procesu koji se vodi pod okriljem Trilateralne kontakt grupe.


pink.rs | Naučimo zajedno: Kako izbeći porodične konflikte i pronaći mir u prazničnom haosu?\nNaučimo zajedno: Kako izbeći porodične konflikte i pronaći mir u prazničnom haosu?\nIma rešenja: 5 načina kako da se pripremite za novogodišnji porodični ručak!\nPredstojeći praznici uglavnom predstavljaju doba kada bi trebalo da osetimo ljubav, mir i zadovoljstvo. Ali, za neke ljude, sezona praznika predstavlja asocijaciju na niz “teških” porodičnih susreta za vreme kojih se, iz godine u godinu, ponavljaju stari porodični obrasci i situacije. Umesto radosti, udobnosti i povezanosti, vama tada preovladavaju osećaji teskobe, frustracije i bespomoćnosti, i osećate se kao da ste u porodičnom bokserskom ringu. Dobra vest za vas je da je moguće dobro se pripremiti za ove susrete. Pravilan način razmišljanja i sistemi podrške mogu znatno olakšati, pa čak i potpuno promeniti ton vašeg prazničnog iskustva. Evo pet načina kako da to učinite:\n1. Naučite da ne reagujete na prvu loptu na sve komentare i opaske\nUkoliko vaša porodica ima istoriju iznošenja podeljenih mišljenja o svemu i svačemu, na primer stalno komentarišu vaš ljubavni status, upoređuju vašu karijeru ili posao sa karijerom vašeg brata ili sestre, očekujte da se to verovatno desi i tokom ovih praznika. Svakim novim okupljanjem, mnogi se nadaju da će ovoga puta stvari biti drugačije. Možda ovoga puta niko neće preterati sa mnogo teškim komentarima, ali bolje da se pripremite na to. Najbolje predviđanje budućeg ponašanja je prošlo ponašanje, a članovi porodice se uglavnom predvidljivo ponašaju osim ako namenski ne odluče da se promene. Pripremite se da ne reagujete odmah i na prvu loptu čim čujete neki komentar koji vam se ne sviđa. Ova činjenica, istinski usvojena, može vam pomoći da se bolje osećate i pored svojih pređašnjih negativnih iskustava, jer vas niko više neće “uhvatiti” nespremnim.\n2. Odgovorite umesto da reagujete\nKada prihvatite da će vaša porodica postupati na očekivani način, donosite aktivnu odluku o tome kako želite da reagujete. Bez pripreme-uglavnom burno reagujemo. Sa pripremom-spremno odgovaramo. Planirajte odgovore na očekivana pitanja koja dolaze niotkuda. To može promeniti tok i ishod vaše dobro poznate borbe. Vaš odabrani odgovor će zavisiti od načina na koji vaša porodica rzmišlja i koja pitanja dolaze u prvi plan. Ako politika ili neka slična tema koja izaziva porodične podele preti da uništi praznični ručak, možda ćete planirati da pažljivo vodite razgovor, ili možete pristupiti direktno, govoreći: „Ovo je tema koja iziskuje pripremu, možemo li je jednostavno promeniti i odložiti za neki drugi put?“\nMožda nijedna od ovih strategija neće funkcionisati kod vaše porodice. Ali umesto da uđete u raspravu kao što to uvek činite, donesite proaktivnu odluku da dozvolite da se razgovori dešavaju oko vas, dok duboko dišete i uživate u hrani, dok se oni ne završe. Možda ćete čak odlučiti da odvojite petominutnu pauzu za kupatilo da biste dobili neku distancu od žarišta borbe. Kakvu god strategiju izabrali, isplanirajte je i držite se toga. Obratite pažnju na povratak na stare obrasce, i zapamtite svoj cilj da promišljeno odgovorite na situaciju, a ne da burno reagujete.\n3. Postavite granice unapred\nPored pripreme odgovora, uzmite u obzir vaše granice koje imate ili nemate sa članovima porodice, i ponovo ih podesite, ako je potrebno. Ako vaša tetka recimo svake godine komentariše vaš status veze, razmislite o tome da joj kažete nešto u stilu: „Draga tetka, primetio sam da te i u prošlosti jako zanimalo pitanje mog statusa veze i da je uvek glavna tema razgovora. Zaista cenim koliko ti je stalo do moje sreće, ali bih više voleo da mi više ne postavljaš takva pitanja, u redu? ”\nKakav god da je odgovor, ostanite ljubazni, ali čvrstog stava. Ponekad, naši najbliži ne shvataju bol koji prouzrokuju kada iznesu temu koju biste radije izbegli.\n4. Obratite pažnju na vašu ulogu\nU svakom porodičnom razgovoru svaka osoba igra ulogu, iako to često prolazi nezapaženo. Sukobi se dešavaju kada isti ljudi iznova i iznova igraju iste uloge i igre, reagujući jedni na druge na poznate načine. Tokom ovih praznika, uočite ulogu svakog člana porodice. Ko pokreće teške razgovore? Ko igra mirotvorca kada se dva člana porodice počnu svađati? Ko prekida borbu? Ko pravi pasivno-agresivne komentare? Takođe, posebno obratite pažnju i na ulogu koju vi obično igrate. Da li članovi porodice gledaju na vas kao mirotvorca ili agresora? Očekuju li da izaberete stranu? Da li ste vi taj koji razbija napetost tako što se šalite? Kada uočite svoju ulogu u porodičnoj predstavi, imaćete moć da odlučite da li vam ta uloga odgovara, ako ne, onda je promenite i postavite se drugačije.\n5. Imajte prijatelja u stanju pripravnosti\nKada se suočite sa situacijama koje najviše okidaju vašu reakciju, imajte prijatelja koji vam može pomoći da se nakon porodičnog okupljanja osećate stabilnije i bolje. Unapred recite prijatelju unapred da će možda morati da vam uputi poruku ili poziv tokom događaja. Zakažite viđanje posle porodičnog ručka. Prijatelj kao čuvar vaših leđa može da vam pomogne da izbegnete ozlojeđenost, a istovremeno će vam svojim prisustvom dati razlog da se nečemu radujete posle prazničnog porodičnog okupljanja.\nIako ne možete da kontrolišete odluke i reči drugih, možete steći kontrolu nad sobom, i nad načinom na koji reagujete u poznatim situacijama. Možda ćete čak naći mir i novogodišnju radost.\nAko i ovo ne bude dovoljno, tu je još jedan moćan saveznik i prijatelj koji vam može popraviti raspoloženje tokom stresnog prazničnog perioda- Tensilen®.\nTensilen® je blagi brzodelujući prirodni antidepresiv. U svom sastavu sadrži S-adenozil metionin (SAM-e) i kompleks vitamina B. Zahvaljujući svom sastavu pozitivno deluje da se simptomi depresije, anksioznosti i stresa smanje. Tensilen® pomaže vraćanju volje i samopouzdanja bez ikakvih neželjenih dejstava.\nPobedite svaku negativnost i dočekajte Novu godinu i nove prilike za vas spokojni i srećni, sa osmehom na licu.\nTensilen® Vam želi srećnu Novu Godinu i Božićne praznike. Tensilen® je uvek tu za vas i uz vas!\nNaučimo zajedno: Kako samopouzdani ljudi reaguju na stres?\nMLADI GRAŠAK JE PRVA SLANA ZIMNICA: Kako se zamrzava, a kako pasterizuje grašak\nNaučimo zajedno: Kako obraditi i neutralisati negativne emocije?\nODRASTALI ZAJEDNO, SADA BRUTALNO ZARATILI! Bora PRETIO Matoroj da će izneti SVE ŠTO ZNA o njoj, Tomićeva odmah ZAPENILA (VIDEO)\nJednostavno i ukusno: slatki batat krompir sa ruzmarinom


Ekspres lonac 4 Zwilling - Serotonin\nEkspres lonac 4 Zwilling zapremine je 4 lit, i napravljen je sa ciljem da se ubrza proces kuvanja hrane uz kompletno zadržavanje hranjivih materija u samom jelu. Kao rezultat imamo drastično smanjenje utrošene energije, brže kuvanje i zdraviji obrok. Zwillingov pretis lonac možete koristiti na svim izvorima toplote, uključujući i kuvanje na indukcionoj ploči. Lonac i poklopac su izrađeni od poliranog 18/10 INOXA, a ručke su izrađene od termo-otporne plastike koja i tokom kuvanja ostaje hladna. Dno je ispunjeno sa već dokazanom SIGMA Classic leguri na bazi aluminijuma, koja obezbeđuje brzo i ravnomerno zagrevanje čitavom svojom površinom.\nZwilling ekspres lonac je, za razliku od drugih proizvođača, moguće podesiti na dva nivoa kuvanja pod pritiskom. Kada je prekidač okrenut na poziciju I, tada je maksimalni pritisak u posudi 0,6 bara, a kuvanje se obavlja na 110 C. Ovaj nivo je odličan za delikatne i osetljive namernice kao što su povrće i riba. Kada je prekidač postavljen u poziciju II, maksimalni pritisak koji je se postiže u loncu je 1,0 bar, a temperatura je 120 C. Ovo je idealno za pripremanje mesa. Tokom kuvanja, obavezno pratiti indikator pritiska na vrhu ručke.\nOcenite prvi artikal “Ekspres lonac 4 Zwilling” Cancel reply\nDokažite da niste ROBOT * Vreme za unos teksta je isteklo. Učitajte i pokušajte ponovo. − three = 5\nZwilling Inox Tiganj Sensation 24\nSTAUB Šerpa Univerzalna 28 Crna\nDokažite da niste ROBOT * Vreme za unos teksta je isteklo. Učitajte i pokušajte ponovo. × seven = 21


Nastupiće na turneji "Bijelog dugmeta" povodom 40. rođendana grupe\nOsnivač i autor pesama, Goran Bregović, zajedno s poslednjim pevačem benda, Alenom Islamovićem, njihovim orkestrom i gostujućim prijateljima iznenađenja, započeće zajedno ovu turneju.\nMladen Vojičić Tifa se pridruzio slavljenickoj turneji "Bijelog dugmeta". Na koncertu u Mostaru nastupiće sa Bregovićem i Islamovićem i otpevaće pesme iz svog perioda.\n- Iskoristio bih priliku da pozovem sve Mostarce da budu deo tog spektakla koji se dešava 7, 8 meseca, pod jednim bregom. Biće ludo i nezaboravno. Na kraju kajeva, dugme je dugme. Ono što ja volim da kažem, svakome je dugme potrebno, da li je belo ili ne, nebitno je - rekao je Tifa.\nGoran i Alen su sa zadovoljstvom prihvatili starog prijatelja, a svi zajedno obećavaju koncert za pamćenje pod Bijelim brijegom.


Restart uređaja ASR920_PE_BLAGAJ - BH Telecom d.d. Sarajevo\nBH Telecom d.d. Sarajevo > Servisne informacije > Restart uređaja ASR920_PE_BLAGAJ\nObavještavamo korisnike da će zbog nužnih radova na održavanju sistema, dana 06.09.2021.godine, u terminu od 05:00 do 07:00 sati, dolaziti do kratkotrajnih prekida/otežanog rada servisa za korisnike na pojedinim dijelovima Hercegovačko-Neretvanskog Kantona i istočne Hercegovine. Izvinjavamo se zbog eventualnih neugodnosti i zahvaljujemo na strpljenju.