Univerzitet - Novi Sad - Evropska prestonica kulture\nUniverzitet u Novom Sadu je osnovan 28. juna 1960. godine i obuhvata četrnaest fakulteta koji su smešteni u četiri grada AP Vojvodine – Novom Sadu, Subotici, Zrenjaninu, Somboru. Univerzitet čine, po redosledu osnivanja, sledeći fakulteti: Filozofski fakulet u Novom Sadu (1954. godine), Poljoprivedni fakultet u Novom Sadu (1954. godine), Pravni fakultet u Novom Sadu (1959. godine), Tehnološki fakultet u Novom Sadu (1959. godine), Ekonomski fakultet čije je sedište u Subotici (1960. godine), sa odeljenjima u Novom Sadu i Bujanovcu, Fakultet tehničkih nauka u Novom Sadu (1960. godine), Medicinski fakultet u Novom Sadu (1960. godine), Prirodno-matematički fakultet u Novom Sadu (1969. godine), Akademija umetnosti u Novom Sadu (1974. godine), Građevinski fakultet sa sedištem u Subotici (1974. godine), Tehnički fakultet Mihajlo Pupin, čije je sedište u Zrenjaninu (1974. godine), Fakultet fizičke kulture u Novom Sadu (1974. godine), Pedagoški fakultet (1993. godine, do 2006. zvao se Učiteljski fakultet), sa sedištem u Somboru i Učiteljski fakultet na mađarskom nastavnom jeziku (2006. godine), čije je sedište je u Subotici.\nPored nabrojanih fakulteta koji su u sastavu Univerziteta, strukturu unutrašnje organizacije Univerziteta čine: 1) Rektorat, 2) Sekretarijat, 3) Asocijacija centara za interdisciplinarne i multidisciplinarne studije i razvojna istraživanja za potrebe privrede – ACIMSI, 4) Centralna biblioteka, 5) Akademska računarska mreža – ARMUNS.\nPosebnu lepotu i jedinstvenost Univerzitetu daje sama njegova lokacija, odnosno univerzitetski kampus, površine 259,807 m², koji je smešten na levoj obali Dunava, u neposrednoj blizini centra grada Novog Sada. Čak 7 fakulteta je smešteno u univerzitetskom parku: Filozofski, Poljoprivredni, Tehnološki, Pravni, Fakultet tehničkih nauka, Prirodno-matematički i Fakultet za fizičku kulturu, dok se Medicinski fakultet nalazi u krugu Kliničkog centra, a Akademija umetnosti na Petrovaradinskoj tvrđavi. Pored administrativne zgrade Univerziteta, i pored navedenih fakulteta, u univerzitetskom kampusu nalaze se i studenski centar sa dva studentska doma i centralnim studenskim restoranom, hotel sa apartmanima za privremeni smeštaj mladih nastavnika i saradnika, Zavod za zaštitu zdravlja studenata, sportsko-rekreativni sadržaj i mnoge naučne, stručne, kulturne, informativne, sportske i slične studenske organizacije koje okupljaju brojne studente i pružaju im osećaj zajedništva.


Kakav je epilog Mercedesove bruke u Kini? - Auto Republika\nSredinom aprila je postala viralna priča o Kineskinji koju je iskustvo kupovine superatraktivnog kupea Mercedes-Benza CLS učinilo krajnje isfrustriranom. Naime, kao što ste mogli da čitate (u regionu samo na našim stranicama), gospođa Vang je dobila neispravno vozilo koje diler u početku nije prihvatao da zameni, a još joj je naplatio i nekakvu neznanu proviziju na ime pruženih finansijskih usluga.\nKao posledica skandala, trgovinska kompanija, koja je distribuirala vozila marke Mercedes-Benz je privremeno suspendovana, a sada su stigle vesti i o rezultatima istrage koju je pokrenuo nemački proizvođač luksuznih vozila.\nEpilog podrazumeva da će nepošteni trgovac morati da na ime kazne isplati proizvođaču iznos od milion juana, što je dovoljno kineskih novčanica da se njima pazari 145.000 američkih dolara. Polovina iznosa kazne predstavlja finansijsku odmazdu za isporuku kupcu automobila koji je, kako je istragom utvrđeno, neispravan sišao sa proizvodnih traka, dok je druga polovina odšteta za naplatu kupcu nedozvoljene provizije u visini od 15.000 juana (2.235 dolara).\nŠteta koju je proizvođač pretrpeo povodom ovog događaja sasvim izvesno ne može biti kompenzovana visinom kazne, ali rekli bismo da je krivica trgovca još i najmanja u celoj priči, odnosno, pre će biti da su propusti u internim procedurama, to jest kontroli kvaliteta vozila koja napuštaju proizvodne pogone, doveli do viralnog skandala. Video klip za koji bi Mercedes želeo da ne postoji, doživeo je 200 miliona pregleda za kratko vreme.\nŠto se tiče Kineskinje, dobila je nov automobil, besplatnu desetogodišnju uslugu servisiranja vozila koju koriste VIP osobe, refundaciju nelegalno naplaćene provizije, kao i poziv da poseti pogone nemačkog koncerna u matičnoj zemlji kako bi se lično uverila u procedure koje garantuju legitimitet slogana: „The Best or Nothing“.\nZa kraj da dodamo da je trgovac prihvatio kaznu i izjavio da se neće žaliti na istu. Ovo naravno ne mora ništa da znači, jer se iznos kazne može kompenzovati na milion drugih načina, od kojih je verovatno najjednostavniji odobrenje dodatnog rabata trgovcu od strane Daimlera.\nU tom slučaju, cela priča bi se mogla podvesti kroz licemerni biznis teatar.\ntags: izdvojeno kupovina Mercedes kvalitet Mercedes mercedes cls skandal Mercedes The Best or Nothing Wang\nprevious VW I.D. R novi rekorder Nirburgringa (VIDEO)\nnext Hyundai Kona u Evropi dostupna i u hibridnom izdanju\nBMW sprema rivala za Teslin Model S?\n27/12/2019 - 09:08\nLotus Evija već rasprodat za 2020. godinu\nI Maybach uskoro prelazi na električne modele?\n04/09/2020 - 09:11


Šta znači Testatoran značenje\nNa latinici: Definicija i značenje reči (od latinske reči: testatorius) koji se tiče volje zaveštača, koji je prema volji zaveštača.\nReč Testatoran napisana unazad: narotatset i sastoji se od 10 slova.\nНа Ћирилици: (нлат. тестаториус) који се тиче воље завештача, који је према вољи завештача.


“Pahoki” je dokumentarni film o istoimenom malom zemljoradničkom gradu, blizu čuvene močvare Everglejds na Floridi. Ova specifična zajednica van američkih mejnstrim tokova, pretežno se bavi obradom šećerne trske i generacijski je ukorenjena na pomenutom području, sa nevelikim perspektivama za razvoj i prevazilaženje trenutne situacije. Film Patrika Bresmana i Ivet Lukas bavi se životom četvoro tinejdžera, odnosno njihovim snovima da upišu koledž i uzdignu se iznad ekonomskih ograničenja sredine u kojoj žive. Ovo dirljivo ostvarenje naći će se na Međunarodnom takmičarskomprogramu 13. Međunarodnog festivala dokumentarnog filma Beldocs, I biće prikazan u četvrtak, 6. septembra na Letnjoj sceni na Kalemegdanu (iza Galerije Prirodnjačkog muzeja).\nTim povodom, razgovarali smo sa jednim od reditelja filma, Patrikom Bresmanom.\nKako ste došli do ideje za ovaj dokumentarac?\nOsećali smo da se o nekim temama ne priča dovoljno u SAD – to su priče o deci iz ruralnih krajeva, imigrantima, ljudima koji nisu bele rase. Hteli smo i da ljudima dočaramo krhki ekosistem močvare Everglejds na Floridi, u zajednici formiranoj za potrebe obrade zemlje. Pahoki je mesto na kome možemo videti modernu segregaciju. Tamo je srednja škola sa samo jednim belim đakom i veoma skromnim budžetom. Hteli smo da pokažemo da su i životi tih đaka važni, kao i njihov neverovatan trud koji ulažu u san odlaska na koledž.\nŠta vam je bilo najinspirativnije kod tih ljudi?\nFilm je o radosti i otpornosti. To je zajednica okružena poljima šećerne trske, nastala kao rezultat hladnog rata SAD i Kube. Proizvodnja šećera je temelj svakodnevnog života u Pahokiju. Za nekog sa strane ta polja izgledaju kao nešto što ugnjetava ljude, svakodnevno vezuju čoveka za zemlju, koja zagađuje vodu što prolazi kroz grad. Ali za ljude iz Pahokija šećerna polja su dubinski deo njihovog identiteta i ponosa. Svaka porodica je organski vezana za ta polja, baveći se žetvom i prerađujući repu u šećer. Uprkos paklenom pejzažu nepreglednih polja, svaki učenik koga smo snimali bio je pun ponosa na svoje korene i farmersku zajednicu. Nedvosmisleno je uverenje u toj zajednici da je svrha života slavlje kada njihova mladost uspe životu.\nKoje vrednosti najbolje definišu ove ljude? Na koji način uživaju u životu čak i kada su finansijska situacija i budućnost neizvesni?\nPahoki je zajednica u kojoj nikad nećete videti beskućnika. Dok smo snimali film, uvek bismo videli nekog đaka kako izgovara “zdravo rođače”, što znači da postoji duboki osećaj familijarnosti u zajednici. Ona je, na žalost, povezana sa nedostatkom finansijske mobilnosti koju uslovljava zemljoradnička industrija. Zajednica pronalazi bogatstvo u porodičnoj bliskosti.\nOboje ste zainteresovani za rituale, kulturološke osobenosti, životnu srednicu i priče o ljudima koji žive izvan mejnstrim Amerike. Šta izdvaja Pahoki zajednicu od ostatka Amerike?\nLjudi iz Pahokija gotovo da nemaju glasa u SAD. Njih predstavlja beli republikanski senator koji zastupa interese vlasnika velikih farmi. Mnogi ljudi iz zajednice su apolitični jer su ih izneverile i Demokrate i Republikanci. Ne postoji ekonomska mobilnost, tako da je srednja škola za mnoge mlade osnova da prekinu krug siromaštva onih koji ostaju. Cilj SAD je integrisano društvo u čijim srednjim školama postoji rasni diverzitet. Pahoki je primer rasne segregacije, gde nemate belih đaka, gotovo nikakav budžet, i visoki stepen nezaposlenosti. Ne želimo da SAD budu takve i ova zajednica je svedočanstvo o posrnuću kapitalizma i koncepta integracije društva. Siromašni ljudi su izolovani od sredstava i poslova koji su im neophodni da bi ostvarili snove.\nGrad je poznat po profesionalnim fudbalerima jer mladići taj put vide kao jedini koji će im omogućiti bogatstvo i slavu. Deca kažnjavaju svoja tela i lome kosti na terenima jer imaju san o izlasku porodice iz siromaštva. Običaji u Pahokiju su jedinstveni jer porodice generacijama žive na istom mestu i ponosne su na identitet i zajedničku borbu. Grad se ujedinjuje oko tih običaja jer oni predstavljaju životni ciklus i nadu da će se naredna generacija osloboditi rada u polju.\nKako ste odabrali priče koje ste želeli da ispričate u filmu?\nInteresovali su nas đaci koji su imali svoje izazovne ciljeve za završnu godinu. Keria je želela da ide na koledž i postane medicinska sestra, Jokabed je imigrant iz Meksika koji je hteo da dobije stipendiju za studije, BJ je hteo da osvoji državno prvenstvo u američkom fudbalu i bio je kapiten tima, a umetnik Junior se trudio da odgaji jednogodišnju ćerku dok završava srednju školu. Svi oni su iz istog, nesigurnog socijalnog miljea, ali su imali isti san o završetku srednje škole i napuštanju Pahokija, i započinjanju novog života na koledžu.\nKako publika reaguje na film, šta joj je nainteresantnije?\nLjudi vole Juniora. Na svakoj tribini o filmu pitaju za njega. On se najviše namučio od sve dece. Nije mogao da ima stabilno zaposlenje a sada ima i sina o kome brine. Veoma smo zainteresovani za njihove živote i dragon am je kada mogu da dođu na predstavljanje filma. Kada su oni tu, tribine znaju da potraju i po dva sata. Mnogo je interesovanja za to kako teku njihovi životi posle filma. Najviše nam znači kada na projekcijama bude puno afroameričkih i hispanskih đaka, koji mogu da se identifikuju sa đacima iz filma koji ostvaruju svoje snove.\nNa koji način situacija sa pandemijom utiče na vašu kreativnost i poslove?\nU postupku smo montaže našeg novog filma tako da smo u mogućnosti da radimo od kuće. Kovid je uticao na skupljanje sredstava za trenutni projekat. Ljudi se boje, a studiji i distributeri seku budžete. Fondovi poput onog iz Tribeka filmskog instututa se gase, a SXSW, Sandens i mnogi drugi festivali su redukovali osoblje. To su naši prijatelji, selektori koji biraju male filmove i omogućuju im publiku. To je poražavajuće. U takvim okolnostima sa manje selektora, sve je veća uloga algoritama. Publici se nameću ostvarenja poput Tiger Kinga, pa očekujemo da će filmovi poput Pahokija biti sve teži za snimanje budućoj generaciji filmadžija.\nNa kojim projektima trenutno radite?\nRadimo na filmu o nudističkom kompleksu na Floridi koji se bori za opstanak. Premijera će biti kada festivali ponovo krenu da rade. Verujemo u filmske festivale i ne želimo da naš rad ide pravo na video platforme. Svi mi moramo da podržimo nezavisne bioskope i festival, kako bi opstali tokom ove globalne krize.


Milan Design Week 2010 | Tanja Đorđević | Blog | Designed.rs - Dizajn web portal\nPoznati dizajner James Irvine je još u vreme dok je bio student izjavio da je April mesec koji ga inspiriše na Milano, kada se čitav grad transformiše u jedinstveni prostor namenjen predmetima dizajna.\nI ja priznajem, da je grad tada zaista poseban, ili bolje rečeno tad otkriva svoje pravo lice, gde se umetnost, dizajn i stvranost spajaju u jedno. Ne bih rekla da su predmeti dizajna umetnički radovi, kao što mnogi definišu, jer oni su pre svega namenjeni "za nekog" i "za nešto", jednostavno korisni. Međutim, ono što fascinira i što me tera da umetnost i dizajn spojim u jedno jeste taj "Italian way" za smislom lepog ( savršenog).\nPoslednjih dana, među gomilom pristiglih mailova i poziva za iščekivane događaje, izdvojila sam one koji zaista jesu "alla milanese"!!!\nWallpaper Factory by Jannelli&Volpi (wall-coverings)\nSurfaces become leather, textures, graphic play, reflexes and give depth to volumes, create optical illusions, colour and light effects.\nConceived by two creators, 'kagayaki' combines japanese architect akihisa hirata's spiraling polyhedral screen structure with japanese artist's kyota takahashi's vibrant projected video images, which burst with color. The structure resembles a living organism with a three-dimensional twisting and curling design which measures approximately 6 metres in height, 8 metres in width and is 40 metres deep. for the exhibition, approximately 20 projectors will be arranged multilaterally\nto display high-definition, high-resolution images along the screen that transform and shift in succession at various angles, creating a kaleidoscope-like effect over the 650m2 installation space.


Tišina tretira hipertenzije Metoda za smanjenje pritiska u krizi\nTišina tretira hipertenzije, Zašto pulsira u uhu - uzrokuje i tretira buku koja se podudara s otkucajima srca\nU početku se uglavnom javljaju česte glavobolje, osećaj tišina tretira hipertenzije, zujanje u ušima, napetost u glavi, crvenilo lica.\nZa ovakvo ponašanje dobrim delom kriva je i inertnost lekara. Sa pacijentom neguju kontraindikacije za hipertenziju odnos, pa se bolesni suzdržavaju da postave pitanja, a pojedini doktori imaju i dozu straha prilikom korigovanja káva zvyšuje tlak, kada za tim postoji potreba. Drugi, opet, ignorišu činjenicu da njihov pacijent nema dobro regulisan pritisak uprkos terapiji.\nZato je najbolje, ukoliko se to dešava, da udarne doze leka uzimaju pred spavanje. Najbolje je da imaju pripremljenu tišina tretira hipertenzije i lek na stočiću pored kreveta.\nPacijent uzima samo jedan lek, u kojem se nalaze dve ili tri aktivne supstance. On zamenjuje više medikamenata, pri čemu se brže postižu bolji rezultati, a pacijent se oseća daleko bolje. Međutim, iako efikasniji, racionalniji i jeftiniji, za većinu naših pacijenata ovaj lek je skup. Jeste na pozitivnoj listi, ali većinu novca mora da tišina tretira hipertenzije pacijent, jer je učešće Fonda malo - kaže dr Simić.


I privatni vrtići na budžetu? - www.lobi-info.rs\nBojan K. 6. novembra 2014., 13:46 3.2k Views\nU gradu razmatraju opciju koja bi dovela do smanjenja, čak i ukidanja lista čekanja u predškolskim ustanovama. Mališani bi išli u obdanište po izboru, a plaćala bi se cena kao u državnom objektu.\nMališani koji se nalaze na listi čekanja za upis u državni vrtić, mogli bi da dobiju mesto u nekoj od privatnih predškolskih ustanova. Naime, gradonačelnik Siniša Mali je u razgovoru sa ministrom prosvete Srđanom Verbićem o ekonomskoj ceni vrtića, dotakao i temu izmene zakonskih propisa koji bi omogućili da grad regresira boravak dece i u privatnim obdaništima!\nUkoliko bi ova ideja grada zaživela, znatno bi se smanjile liste čekanja, ali je prvo neophodna izmena postojećih zakonskih regulativa i uvođenje privatnika u sistem predškolskog vaspitanja, koji finansira lokalna samouprava.\n„Treba da se stvori zakonska podloga koja će omogućiti javno-privatno partnerstvo, što bi značilo da se fizičkim licima koja žele da se bave delatnošću u predškolskim ustanovama, omogući izgradnja vrtića na gradskom zemljištu“, rekao je Mali. – Time bi se znatno smanjio pritisak na državne predškolske ustanove.\nPredstavnici privatnih vrtića sa kojima smo razgovarali, ocenili su ovu ideju kao zanimljivu, ali mnogi od njih su skeptični da će to zaista i zaživeti. Takođe, oni smatraju da se regresiranje grada ne može odnositi na svu decu, već samo na mališane koji su ostali neupisani.\nIdeja je dobra, ali naša predškolska ustanova nije zainteresovana jer već imamo liste čekanja – kaže Danko Čučković, predsednik UO PU „Bejbi palas“. – Zakonskim propisima treba sprečiti zloupotrebe i primeniti model koji je zaživeo u Novom Sadu. U privatne vrtiće se upisuju deca sa liste čekanja u državnim, a kada se oslobodi mesto u državnom, oni se ispisuju iz privatnog.\nNa sastanku gradonačelnika Siniše Malog i ministra prosvete Srđana Verbića, zaključeno je da se u poslednje dve decenije, od uvođenja još aktuelnog pravilnika u vrtićima iz 1993. godine, mnogo toga izmenilo – uveden je internet, a za grejanje se masovno koristi pelet.\nPrethodna objava Duško Radović – „Bio jednom jedan laf“\nSledeća objava Trasa linije 101 produžena do Trga?


Halandova volejčina za pamćenje, ali to nije sve, na kraju je i dotukao Šalke! - Naši u svetu\nHalandova volejčina za pamćenje, ali to nije sve, na kraju je i dotukao Šalke!\nObjavljeno 20/02/21 u 20:38\nFoto:TAnjug/AP Photo/Martin Meissner, Pool\nDa je Šalke ove sezone u boljoj situaciji, 22. kolo Bundeslige obeležio bi ”Derbi Rura”, ali ovoga puta Dortmund je bez većih problema deklasirao rivala iz Gelzenkirhena – 4:0.\nOvo je petnaesti poraz Šalkea u 22 odigrana kola i ubedljivo je poslednji na tabeli sa devet bodova, a Dortmund se probio na deobu petog i šestog mesta sa 36 bodova, koliko ima i Leverkuzen.\nDomaći tim, bez povređenog Nastasića, odolevao je do 42. minuta, a onda je Sančo uspeo da se izbori za prostor na ulasku u šesnaesterac i preciznim udarcem je savladao rezervnog golmana Langera, koji je deset minuta ranije zamenio Farmana – 0:1.\nIpak, trenutak po kom će se ovaj meč dugo pamtiti dogodio se tri minuta kasnije, kada je Sančo centrirao sa leve strane u kazneni prostor, a tamo Erling Haland prelepim volej-udarcem, u Ibrahimovićevom stilu pogađa desni ugao za 0:2 na semaforu!\nPosle toga postalo je jasno da Šalke nema viša šta da traži u ovom meču, a gosti su to i potvrdili sa još dva gola.\nGerero je na asistenciju Rojsa u 60. minutu postigao treći gol za ”Milionere”, a konačnih 0:4, svojim drugim večerašnjim, a ukupno 17. od početka sezone u Bundesligi, postavio je Haland. Ovoga puta Belingam je sa desne strane oštro po zemlji centrirao u peterac, gde Haland rutinski završava akciju i potvrđuje trijumf Dortmunda.\nIzgubio je najvažniji meč od Srbije, ali je i zvanično najbolji!\nBundesliga – Gaćinović i Kostić nemoćni, Borusija pregazila Ajntraht, opet taj…\nNajtraženiji napadač Evrope čeka na plaži, odbio 11 miliona, prihvatio tri puta manji…\nBundesliga – Atomski fudbal na Vestfalenu! Provala oblaka, kiša golova i remi…\nKlasika od “Klasikera”, Dortmund se pretplatio na katastrofe u Minhenu!\nSuperkup Nemačke – Ovaj Bajern nije moćan, Borusiji prvi pehar u sezoni!\n28/02/21 u 20:30 0\nFrancuska ministarka za ekonomska pitanja Anjes Panije-Runaše saopštila je danas da će vakcina protiv kovida19…


Rama: Ko ometa izbore igra se vatrom | Albanija | Al Jazeera Balkans\nEdi Rama poručio je da će lokalni izbori biti održani na teritoriji cijele zemlje i da se oni koji ometaju proces igraju vatrom.\nIlir Meta odgodio je prije dvije sedmice lokalne izbore, obrazloživši odluku 'dubokom političkom krizom' u zemljiEPA - Arhiva\nPremijer Albanije Edi Rama izjavio je da će lokalni izbori, zakazani za 30. lipnja, biti održani na teritoriju cijele zemlje, ujedno poručujući onima koji "ometaju" taj proces da se "igraju vatrom", prenosi Tanjug.\nRama je za Radio Slobodna Europa (RSE), povodom institucionalne i političke krize koja potresa Albaniju zbog nesuglasica između njega i predsjednika Ilira Mete u vezi s datumom održavanja lokalnih izbora, istaknuo da je rješenje jasno, kao i da ga podržava cijela međunarodna zajednica.\n"Narod ima pravo birati na dan određen Ustavom i zakonom i političari imaju obvezu izaći pred narod. Tko ne izađe pred narod slobodan je to učiniti, ali povijest je pokazala da ne samo što time ništa ne dobiva nego, naprotiv, plaća veliku političku cijenu", naglasio je Rama.\nNa tvrdnje oporbe da izbora neće biti kazao je da je riječ o "očajničkim naporima, koji nemaju nikakve šanse suspendirati temelj pravila demokratskog suživota".\n"Nije problem to što ja inzistiram da idemo na izbore, ja inzistiram da se poštuje Ustav i pravo građana da biraju", istaknuo je Rama.\nAlbanski predsjednik Ilir Meta odgodio je prije dva tjedna lokalne izbore, obrazloživši takvu odluku "dubokom političkom krizom" koja vlada u zemlji, te izrazio bojazan od uličnih nereda.\nAlbanska oporba u petak će održati deveti prosvjed "ujedinjene oporbe", a njezin čelnik Lulzim Basha iz Demokratske stranke izjavio je kako neće odustati od zahtjeva za Raminom ostavkom, formiranja prijelazne vlade i raspisivanjem prijevremenih parlamentarnih izbora.\nNedavno je dvotrećinskom većinom albanski parlament prihvatio prijedlog vladajućih socijalista za razrješenje dužnosti predsjednika Albanije.\nPrijedlog za smjenu Ilira Mete\nStranka premijera Edija Rame predložila je smjenu nakon što je Meta poništio ukaz o raspisivanju lokalnih izbora za 30. lipnja.\nPrema Ustavu, odluku albanskog parlamenta mora potvrditi i Ustavni sud, ali on trenutačno ne funkcionira jer je većina sudaca također razriješena dužnosti.\nAlbanski predsjednik izjavio je povodom inicijative vladajuće Socijalističke stranke o njegovu razrješenju da "predsjednik pripada Republici, a Republika albanskim građanima", prenijele su ranije agencije.\n"Predsjednika bira parlament – svakako ne kao što je ovaj nego potpuno legitiman parlament", izjavio je Meta.\nMeta: Predsjednik pripada Albaniji, a Albanija građanima\nParlament razriješio dužnosti albanskog predsjednika


Dodjela diploma „Luča“ za 34 učenika Gimnazije „Tanasije Pejatović“ – Pljevaljske novine\nPočetna / Vijesti / Društvo / Dodjela diploma „Luča“ za 34 učenika Gimnazije „Tanasije Pejatović“\nPljevaljske Novine jun 14, 2018\tDruštvo Ostavite komentar 2,834 Pregledi\nDanas su u svečanoj sali Gimnazije „Tanasije Pejatović“ uz bogat kulturno-zabavni program koji su osmislili učenici i profesori ove škole dodijeljene diplome „Luča“ za 34 učenika.\nAnastasija Džarić je, obraćajući se u ime generacije, kazala da će ih život odvesti mnogim putevima, ali jedino što mogu jeste da ljuborno čuvaju uspomene i sjećanja na jednu od najboljih generacija ove škole.\n– Ako nam se iskrade koja suza iz oka biće to zbog tuge što više nikada u Gimnaziju nećemo ući kao đaci, ali i neizmjerne radosti što iz nje odlazimo kao Lučonoše. Papir se može pohabati, pocijepati, možemo ga izgubiti, ali znanje koje nam je ova škola pružila ostaje zauvijek – istakla je Džarić.\nDragan Zuković, direktor Gimnazije „Tanasije Pejatović“, naglasio je da je danas poseban dan Gimnazije, dan kada najbolji učenici generacije primaju najveće državno priznanje „Luču“.\n– Gradovi imaju svoje kulturno-istorijske spomenike, simbole po kojima se prepoznaju i po kojima se cijeni doba njihove civilizacije, a jedan od takvih simbola je Gimnazija „Tanasije Pejatović“. Ovaj program je pokušaj naših učenika i profesora da nas vrate u period kada se mladošću, elegancijom, inteligencijom i talentom može mnogo učiniti. Oni žele da se na najbolji način oproste od gimnazijskog obrazovanja i pokažu stručnost i spremnost da krenu dalje putem svoji ideala – kazao je Zuković i dodao da je od 1970. godine, od kada je „Luča“ ustanovljena, do danas ovu diplomu dobilo 1.109 učenika.\ndodjela "Luča" u Gimnaziji "Tanasije Pejatović"\t2018-06-14\nKljučne rečidodjela "Luča" u Gimnaziji "Tanasije Pejatović"\nPrethodna Povoljna prodaja zemljišta\nSledeća Bajramska čestitka Pokreta za Pljevlja\nKorisnice „Doma starih“ izlagale radove na Osmomartovskom sajmu


Vi ste ovde: Overa / POREZI / DVOSTRUKO OPOREZIVANJE- izbegavanje / Zakon o potvrđivanju ugovora između Republike Srbije i Malte o izbegavanju d...\nPotvrđuje se Ugovor između Republike Srbije i Malte o izbegavanju dvostrukog oporezivanja u odnosu na poreze na dohodak, potpisan 9. septembra 2009. godine u Valeti, u originalu na srpskom i engleskom jeziku.\nIZMEĐU REPUBLIKE SRBIJE I MALTE O IZBEGAVANJU DVOSTRUKOG OPOREZIVANJA U ODNOSU NA POREZE NA DOHODAK\nREPUBLIKA SRBIJA I\n(2) porez na dohodak građana.\n2) na Malti:\n(u daljem tekstu: „porez Malte“).\n1) izrazi „država ugovornica“ i „druga država ugovornica“ označavaju Srbiju ili Maltu, zavisno od smisla;\n3) izraz „Malta“ označava Republiku Maltu, a upotrebljen u geografskom smislu označava ostrvo Maltu, ostrvo Gozo i druga ostrva u Malteškom arhipelagu uključujući njene teritorijalne vode, kao i bilo koje područje morskog dna, njegovo podzemlje i vodene površine iznad njega koje se graniče sa teritorijalnim vodama, nad kojima Malta vrši suverena prava, jurisdikciju, ili kontrolu u skladu sa međunarodnim pravom i svojim nacionalnim pravom, uključujući svoje zakonodavstvo koje se odnosi na istraživanje epikontinentalnog pojasa i iskorišćavanje njegovih prirodnih bogatstava;\n(2) pravno lice, partnerstvo ili udruženje koje takav status ima na osnovu zakonodavstva važećeg u državi ugovornici.\n8) izraz „međunarodni saobraćaj“ označava saobraćaj pomorskim brodom ili vazduhoplovom koji obavlja preduzeće države ugovornice, osim ako se saobraćaj obavlja pomorskim brodom ili vazduhoplovom isključivo između mesta u drugoj državi ugovornici;\n(2) na Malti, ministra odgovornog za finansije ili njegovog ovlašćenog predstavnika.\n1) gradilište, građevinske, montažne ili instalacione radove ili nadzorne delatnosti u vezi sa tim radovima, ali samo ako takvo gradilište, radovi ili delatnosti traju duže od devet meseci;\n2) pružanje usluga, uključujući konsultantske usluge, od strane preduzeća preko zaposlenih ili drugog osoblja angažovanog od strane preduzeća za te potrebe, ali samo ako se delatnosti te vrste obavljaju (za iste ili povezane radove) u državi ugovornici u periodu ili periodima koji ukupno traju duže od šest meseci u periodu od 12 meseci.\n2. Izraz „nepokretnost“ ima značenje prema zakonu države ugovornice u kojoj se odnosna nepokretnost nalazi. Ovaj izraz u svakom slučaju obuhvata pripatke nepokretnosti, stočni fond i opremu koja se koristi u poljoprivredi i šumarstvu, prava na koja se primenjuju odredbe opšteg zakona o zemljišnoj svojini, plodouživanje nepokretnosti i prava na promenljiva ili stalna plaćanja kao naknade za iskorišćavanje ili za pravo na iskorišćavanje mineralnih nalazišta, izvora i drugih prirodnih bogatstava; pomorski brodovi, rečni brodovi i vazduhoplovi ne smatraju se nepokretnostima.\n2. Dividende se mogu oporezivati i u državi ugovornici čiji je rezident kompanija koja isplaćuje dividende, u skladu sa zakonima te države, ali:\n1) ako dividende isplaćuje kompanija koja je rezident Srbije rezidentu Malte koji je njihov stvarni vlasnik, porez koji razrezuje Srbija ne može biti veći od:\n(2) 10 odsto bruto iznosa dividendi u svim drugim slučajevima.\n2) ako dividende isplaćuje kompanija koja je rezident Malte rezidentu Srbije koji je njihov stvarni vlasnik, porez Malte na bruto iznos dividendi ne može biti veći od poreza koji se razrezuje na dobit iz koje se dividende isplaćuju.\n4. Izraz „kamata“, u ovom članu, označava dohodak od potraživanja duga svake vrste, nezavisno od toga da li su obezbeđena zalogom i da li se na osnovu njih stiče pravo na učešće u dobiti dužnika, a naročito dohodak od državnih hartija od vrednosti i dohodak od obveznica ili zapisa, uključujući premije i nagrade na takve hartije od vrednosti, obveznice ili zapise. Kaznena kamata ne smatra se kamatom za svrhe ovog člana.\n3. Dobitak koji ostvari rezident države ugovornice od otuđenja pomorskih brodova ili vazduhoplova koji se koriste u međunarodnom saobraćaju ili od pokretnih stvari koje služe za korišćenje tih pomorskih brodova ili vazduhoplova, oporezuje se samo u toj državi.\n4. Dobitak koji ostvari rezident države ugovornice od otuđenja akcija ili uporedivih interesa u kompaniji čija se imovina posredno ili neposredno uglavnom sastoji od nepokretnosti koja se nalazi u državi ugovornici, može se oporezivati u toj državi.\n3. Izuzetno od odredaba st. 1. i 2. ovog člana, dohodak pomenut u ovom članu izuzima se od oporezivanja u državi ugovornici u kojoj je obavljena delatnost izvođača ili sportiste, pod uslovom da je ta delatnost većim delom finansirana iz javnih fondova te ili druge države ili njihovih političkih jedinica ili jedinica lokalne samouprave ili je delatnost obavljena u okviru ugovora ili dogovora o kulturnoj ili sportskoj saradnji između država ugovornica.\n2. Izuzetno od odredaba stava 1. ovog člana, penzije i druga slična primanja koja nastaju u državi ugovornici a isplaćuju se rezidentu druge države ugovornice po osnovu ranijeg radnog odnosa, mogu se oporezivati u prvopomenutoj državi, u meri u kojoj se te penzije i druga slična primanja ne oporezuju u toj drugoj državi.\n3. Izuzetno od odredaba stava 1. ovog člana, penzije i druga plaćanja koja se vrše na osnovu zakonodavstva o socijalnom osiguranju države ugovornice oporezuju se samo u toj državi.\n2. Odredbe stava 1. ovog člana ne primenjuju se na dohodak, osim na dohodak od nepokretne imovine definisane u stavu 2. člana 6. ovog ugovora, ako primalac tog dohotka – rezident države ugovornice obavlja poslovanje u drugoj državi ugovornici preko stalne poslovne jedinice koja se u njoj nalazi ili ako u toj drugoj državi obavlja samostalne lične delatnosti iz stalne baze koja se u njoj nalazi, a pravo ili imovina na osnovu kojih se dohodak plaća stvarno su povezani sa stalnom poslovnom jedinicom ili stalnom bazom. U tom slučaju se, prema potrebi, primenjuju odredbe člana 7. ili člana 14. ovog ugovora.\n1. Ako rezident države ugovornice ostvaruje dohodak koji se, u skladu s odredbama ovog ugovora, može oporezivati u drugoj državiugovornici, prvopomenuta država odobrava kao odbitak od poreza na dohodak tog rezidenta, iznos jednak porezu na dohodak koji je plaćen u toj drugoj državi. Taj odbitak ne može biti veći od dela poreza na dohodak, kako je obračunat pre izvršenog odbijanja, koji odgovara dohotku koji se može oporezivati u toj drugoj državi.\n2) na Malti: u odnosu na poreze na dohodak koji je ostvaren u toku bilo koje kalendarske godine ili obračunskog perioda koji, zavisno od slučaja, počinje prvog januara ili posle prvog januara koji neposredno sledi datum u kome Ugovor stupa na snagu.\nOvaj ugovor ostaje na snazi dok ga ne otkaže jedna od država ugovornica. Država ugovornica može otkazati ovaj ugovor diplomatskim putem, dostavljanjem pismenog obaveštenja o prestanku njegovog važenja najkasnije šest meseci pre kraja bilo koje kalendarske godine koja počinje po isteku perioda od pet godina od dana njegovog stupanja na snagu. U tom slučaju, ovaj ugovor prestaje da se primenjuje:\n2) na Malti: u odnosu na poreze na dohodak koji je ostvaren u toku bilo koje kalendarske godine ili obračunskog perioda koji, zavisno od slučaja, počinje prvog januara ili posle prvog januara koji neposredno sledi datum u kome je dato obaveštenje.\nSačinjeno u Valeti ovog 9. dana septembra 2009. godine, u dva originalna primerka, na srpskom i engleskom jeziku, s tim što su oba primerka podjednako verodostojna.\nTONIO BORG, s.r.\nSporazum između Socijalističke Federativne Republike Jugoslavije i Italijanske... Ugovor između Saveta Ministara Srbije i Crne gore i Republike Češke o izbegavanju...


Mcc Coupage 2017 McC - vino.rs\nsreda, 08 januar 2020 12:07\nKupaža sorti merlo, malbek, kaberne fran i kaberne sovinjon, takozvana „velika kupaža" iz berbe 2011 je osvajanjem srebrne medalje na godišnjem nadmetanju Vino.rs 2014. godine dala vetar u jedra vinaru, Škotu Donu Mek Kalohu, pa ovo vino ubrzo osvaja bronzu na Decanteru, a sledeće izdanje i zlato na Velikom blajnd testu Vino.rs. Ove godine, u našem izboru, to je drugo najbolje crveno vino Srbije u kategoriji organskih i prirodnih vina ali je visoko plasirano i u opštoj konkurenciji svih crvenih vina.\nPravilnim izborom udela svake sorte, odlikuje ga izuzetna punoća voćnih aroma sa bonusom začina i cveća. Procesom odležavanja tokom više od 10 meseci u bariku razvile su se note vanile, fine note duvana, slatkog drveta u završnici, a istaknuta je i mineralnost.\nKad guru biodinamike Monti Valdin kaže: „Ovo je divan primer kako crveno vino bez predugog ležanja u hrastovini i bez preteranog presovanja grožđa može biti kompleksno i razvijeno a da nije teško" to je najbolji opis. Odmah na startu iz guste tečnosti izbije neočekivana svežina koja momentalno otpočinje rat sa slašću aroma i 14 % alkohola, bitku koja traje dugo i nakon što vino progutate. Iako merlo u kupaži vodi sa 60 procenata dok su ostale sorte podjednako raspodeljene, gustu i tamnu, gotovo ljubičastu obojenost daju očigledno kaberne i kaberne fran, malbek rasteže čulne receptore brojnim začinima da bi merlo sve zaokružio voćnim superlativima. Ali od aroma nama je još značajniji utisak koje Coupage ostavlja u ustima. Tanini su snažni, no meki, struktura ojačana kiselinama zakači se za nepce pa preko ovog veoma punog vina slobodno možete nasipati brojna jela, od onih sa roštilja, biftek, ćuretinu, lazanje, odreske, razna variva.\nSve u svemu, to je ozbiljno vino koje se služi predstavnicima svih zemalja u Ujedinjenim Nacijama i za koje MW Džulija Harding tvrdi da je vino sa ukusom punog integriteta. Što i jeste.\nMcc Coupage 2017 McC možete kupiti ovde


Adriana Artić - stomatolog, iskustva pacijenata\nDoktor/ica Adriana Artić još nije komentiran/a. Ukoliko ste (bili) pacijent doktora/ice Adriana Artić pozivamo Vas da pomognete drugima te podijelite Vaše iskustvo tako da ostavite svoje ocijene i komentar ovdje!\nPodijeli profil doktora/ice Adriana Artić\nUređivanje podataka za doktora / icu Adriana Artić\nIme doktorice / doktora (Adriana)\nPrezime doktorice / doktora (Artić)\nUstanova (Ordinacija, Molatska bb) Odaberite ustanovu Dodaj ustanovu\nNiste pronašli ustanovu u kojoj je doktor/ica Adriana Artić zaposlen?


Seka Aleksić zakazala vantelesnu oplodnju : Crveni tepih\nSeka Aleksić zakazala vantelesnu oplodnju\nSeka Aleksić zakazala je veštačku oplpdnju u jednoj klinici u Beogradu za septembar, a ako zatrudni dva-tri meseca će ostati u Beogradu, a onda se seli u Beč gde bi se porodila i živela neko vreme posle rođenja deteta.\nOna je rekla da u Beču želi da se izoluje i uživa u svakom danu svoje trudnoće. Sada je veoma nestrpljiva i broji dane kada će se to desiti.\nSeka Aleksić je svesna da će, po urađenoj vantesesnoj oplodnji morati da miruje, kao i da prima hormonske inekcije. Ipak, odabrala je lekara od poverenja, tako da ne brine previše. Veljku je obećala orden ako bude izdržao sve njene nastupe besa pri hormonskim terapijama.


Zelenović uputio otvoreno pismo predsedniku Srbije - RTV Šabac\nZelenović uputio otvoreno pismo predsedniku Srbije\n29. oktobar 2019. 11:23\nImajući u vidu da ste Vi jedina adresa koja donosi odluke u Srbiji, tražim da direktoru RTS Draganu Bujoševiću date saglasnost za organizaciju, a gradonačelniku Beograda Radojičiću nalog za učestvovanje u televizijskom duelu sa mnom na javnom servisu, kako bismo pred licem veoma zainteresovane javnosti pretresli sve detalje vezane za rekonstrukciju beogradskog Trga republike i šabačkog Gradskog trga.\nS obzirom da ste pre puna tri meseca lično obišli radove na Trgu republike i tom prilikom izrazili divljenje lepoti trga i kvalitetu sada već čuvenih kocki, za koje ste rekli da svaka teži po 25 kg, verujem da je i Vama u interesu da se u predloženom TV duelu razmotre svi detalji ove velike afere. Suština je da građanima gradonačelnik Beograda Radojičić i ja objasnimo kako je i zašto po površini manji Trg republike u Beogradu plaćen 25 puta više od šabačkog, neverovatnih 12 miliona evra, i zašto rekonstrukcija u Beogradu traje više od 400 dana dok je u Šapcu ceo posao završen za 75 dana.\nPre mesec dana od gradonačelnika Beograda sam, u skladu sa Zakonom o dostupnosti informacija od javnog značaja, zatražio kompletnu dokumentaciju o rekonstrukciji Trga republike. Suprotno zakonu, gradonačeknik je nije dostavio, krije dokumentaciju, pa sam po predviđenoj proceduri predao žalbu Povereniku, a od gradonačelnika ni traga ni glasa – sakrio se u mišiju rupu. Pre nekoliko dana javno sam od direktora RTS-a Bujoševića zatražio da organizuje TV duel između Radojičića i mene, da rešimo sve nedoumice. Ni od njega ni traga ni glasa, i on se krije.\nOdbijanje razgovora pred kamerama državne televizije i činjenica da se krije dokumentacija o Trgu Republike ukazuju da su sumnje javnosti da je u pitanju velika afera očigledno opravdane.\nPredsedniče Vučiću, kao što svako dobronameran zna,Vi imate moć da Bujoševiću date saglasnost da organizuje predloženi TV duel, a Radojičiću nalog da u njemu učestvuje. Ostalo je da sada pred javnošću razjasnimo samo jednu stvar: da li ste se Vi toliko uplašili razmera ove afere da ne smete to da uradite? Da i tu stvar sada isteramo na čistac!


Atletika - AK „Tamiš“ uspešan na takmičenju u Vršcu\nAK „Tamiš“ uspešan na takmičenju u Vršcu\nNapisano u kategoriji Atletika, 7 maja, 2018\nU nedelju, 6.maja na atletskom stadionu u Vršcu u organizaciji AK „Atina“, održan je tradicionalni atletski miting pod nazivom „Atinske atletske igre“.\nSjajna organizacija takmičenja, kao i lepo vreme okupilo je atletske klubove iz Banata sa oko 100 takmičara, s tim što prevashodni akcenat nije stavljen na rezultate i rekorde već na druženje, pružanje prilike da pojedini atletičari po prvi put nastupe na zvaničnom takmičenju, kao i na propagiranje atletskog sporta.\nAtletski klub „Tamiš“ je nastupio sa 23 atletičara koji su bili uspešni osvojivši pri tom 25 medalja. Atletske škole su se takmičile u disciplinama 50m, i skoku u dalj. Nina Štrkalj je osvojila dve zlatne medalje, i to u trci na 50m i skoku u dalj, dok je Olga Lisičin osvojila bronzanu medalju u skoku u dalj. Mateja Gambiroža je osvojio bronzanu medalju u skoku u dalj, a Vukašin Trailović je bio najbrži u trci na 50m.\nKod nešto starijih kategorija pionira U14, Stefan Marić je osvojio zlato u skoku u dalj, kao i srebro na 60m. Danilo Lazić na svom prvom nastupu je osvojio bronzanu medalju u skoku u dalj,dok je srebro u istoj disciplni osvojio Zandi Štrkalj, koji je osvojio još jednu medalju – bronzanu u trci na 60m. Stefan Lazić je u kategoriji U16, iako to nije njegova disciplina nastupio u trci na 100m, i kao drugi je prošao kroz cilj, takodje u skoku u dalj je osvojio srebrnu medalju.\nU ženskoj konkurenciji, Sanja Marić je nastupila sa tri godine satrijim atletičarkama U16 i u skoku u dalj je ubedljivo osvojila zlatnu medalju, dok je u trci na 100m druga prosla kroz cilj. Teodora Dubonjac U14, je u skoku u dalj osvojila svoju prvu medalju – bronzanu, dok je Anja Marić u kategoriji U16, na 100m bila treća, baš kao i u skoku u dalj. Lajči Štrkalj je osvojila bronzanu medalju u trci na 60m, u kategoriji U14, a Saška Radanov srebrnu medalju u skoku u dalj.\nKod juniorki U18, Ivana Velimirović je osvojila zlatnu medalju u trci na 200m, dok je Milica Radanov u istoj disciplini osvojila srebrnu medalju. U trci seniora Aleksandar Bošković je osvojio zlatnu medalju u trci na 200m. Jovana i Sara Macura, kao i Danilo Jovanov, članovi AK „Tamiš“, su od strane organizatora takmičenja dobili medalje za učešće na svom prvom atletskom takmičenju.\nZoran Kocić, trener AK „Tamiš“ je na ovom takmičenju bio glavni sudija na startu.


Italijani pregledaju i biraju figurine\nŽenske male figure sa nalazišta u Selevcu i Medvednjaku ovih dana kreću na put i stiču međunarodnu slavu. U pitanju su antropomorfne skulpture, one koje je publika u više mesta širom Srbije već bila u prilici da vidi na izložbi palanačkog Narodnog muzeja "Između kostima i ornamenta, antropomorfne figurine vinčanske kulture". Sada će one biti sastavni deo projekta u kome učestvuje 14 evropskih zemalja i predstavljene u okviru izložbe "Žene, majke, boginje: Univerzalni jezici i metafore u praistorijskoj umetnosti". Izložba će početkom novembru biti otvorena u Museu ćivići di Udine i trajaće do februara naredne godine.\nFoto: Narodni muzej u Smederevskoj Palanci - Muzej Palanka / Promo\n"Dositejevo pero" za knjigu Branke Trifunović "Ja, Aleksija"


Kako da radite od kuće a da ne izgubite razum (ili posao) - Bizlife.rs\n10:54 Beograd, 10/05/2017\nRad od kuće je za mnoge san. Ne morate da gubite vreme da putujete do posla, da gubite živce i novac na prevoz i hranu. Ne morate da razmišljate šta ćete da obučete, da li će da vas nervira buka, šef ili kolega. Međutim, oni koji rade od kuće skoro sve vreme, znaju da to nije nimalo lak zadatak. Iz kreveta pravo za računar, nezdrave grickalice, usamljenost, mnogo stvari koje vam odvlače pažnju…\nPre svega, treba biti organizovan i discplinovan. Pored toga, postoji i nekoliko trikova kako da radite od kuće a da totalno ne poludite.\nNapravite kutak u domu koji će biti vaš „radni prostor“\nDakle, to ne mora da bude čitava soba, ili deo kuće koji će vam biti samo za rad. To može da bude jedan ugao u sobi. Bićete mnogo produktivniji ako posvetite taj jedan kutak samo radu.\nNajbolje bi bilo da bude isto vreme kao da ste u firmi, a ne rad noću ili popodne.\nMožda vam zvuči smešno, ali često oni koji rade od kuće ne izlaze iz pidžame ili stare trenerke. To ne znači da bi trebalo da budete u štiklama ili poslovnom odelu, ali trebalo bi da se ubacite u „radno raspoloženje“. Odeća ne treba da vas podseća na spavanje ili odmaranje već da treba da radite.\nZavršavajte posao, nemojte sređivati kuću\nPočne bezazleno sređivanjem veša, a onda brisanjem prašine, kuvanjem ručka… Učinite sebi uslugu i sve ove kućne poslove radite popodne ili vikendom, baš kao da ste u kancelariji.\nNa svakih nekoliko sati ili na svakih sat vremena ustanite od računara i udahnite svež vazduh, ili se prošetajte. Postoji i jedna aplikacija koja vam može pomoći u tome, zove se „Stand Up!“, i ohrabruje vas da češće protežete noge.\nS obzirom da nemate nikoga ko bi proveravao kako napredujete, postavite ciljeve na kraće i duže staze – šta treba da završite za sat vremena, a šta do kraja dana ili nedelje. Ne samo da ćete biti produktivniji već ćete biti sigurni da će vam karijera ići u boljem pravcu.\nKao što ne biste jeli za računarom na poslu (pogotovo ne kompletan ručak), tako nemojte ni kod kuće. Pogotovo nemojte grickati nezdravu hranu, već birajte koštunjavo i sušeno voće.\nOstavite posao u „kancelariji“\nJedna od prednosti rada od kuće je fleksibilnost, ali pokušajte da držite posao i zadovoljstvo odvojeno. Što znači da na kraju radnog dana treba da isključite računar i raščistite radni prostor. To je pre svega zdravo za vašu psihu, a kada razdvojite posao i zadovoljstvo, možete na duže staze da radite od kuće.\nposlovni savet rad od kuće


Novi predsjednik Gradske udruge umirovljenika Našice Ivica Kozina - nasice.hr\nGradska udruga umirovljenika Našice održala je izvanrednu izbornu skupštinu na kojoj je za predsjednika izabran Ivica Kozina, a za podpredsjednicu Magda Prošić. Iz zdravstvenih razloga dosadašnje vodstvo nije moglo nastaviti sa radom, pa se Udruga našla u nezavidnoj situaciji. Na sastanku Upravnog odbora zato je donesena odluka da se aktivan rad Udruge nastavi, a sukladno tome održe i novi izbori za vodstvo.\nOsim sa problemom vodstva, udruga se suočava i sa problemom prostora u kojem su smješteni. Sukladno ugovoru, nakon gotovo 50 godina, moraju napustiti trenutnu lokaciju. Novoizabrani predsjednik Ivica Kozina naglasio je da će to biti najvažniji zadatak Udruge za ovu godinu, a što se tiče ostalih aktivnosti cilj mu je držati se plana rada donesenog na prošloj sjednici skupštine.\nSjednici skupštine nazočio je i gradonačelnik Krešimir Kašuba pohvalivši rad članova koji već desetljećima djeluju na području grada. Dao im je punu podršku u pronalaženju rješenja za novi prostor, a oni su mu zauzvrat predali sliku bivše predsjednice Vesne Lolić sa motivom crkve sv. Martina u Martinu.\nJavni natječaj za izbor i imenovanje direktora Turističke zajednice Grada Našica\nGrad Našice povećao sredstva za sportske klubove\nMarac 17 ožujka, 2022 22 ožujka, 2022


Bosna i Hercegovina · Sarajevo Čobanija 29 71000 Sarajevo Bosna i Hercegovina\nTelefon: +387 (0) 33 441-749\nFax: +387 (0) 33 203-937\nSarajevski pansion Čobanija se nalazi na lijevoj obali rijeke Miljacke, u području koje je još u turskom i ranom austrougarskom razdoblju predstavljalo urbani dio grada Sarajeva. I danas ovo područje predstavlja administrativni, poslovni, kulturni, obrazovni, trgovinsko-uslužni\ncentar Sarajeva, a u jednom od njegovih najmirnijih dijelova je i naš Pansion Čobanija.\nU blizini pansiona se nalaze mnogobrojne ambasade i diplomatsko-konzularna predstavništva\nBilo da ste u Sarajevu poslovno ili turistički zasigurno ćete uživati u udobnosti, miru i intimnosti našeg pansiona.\nSarajevski pansion Čobanija ukupno raspolaže sa 10 moderno i komforno uređenih dvokrevetnih soba koje se mogu koristiti i kao jednokrevetne. Svaka soba posjeduje kupatilo, telefon, kablovski TV, klimatizaciju, te besplatnu kablovsku internet konekciju.\nSarajevski pansion Čobanija posjeduje i lijepu salu za doručak, dnevni boravak za odmor i poslovne sastanke, kao i terasu.\nParking prostor se nalazi ispred objekta, a u neposrednoj blizini pansiona je i javna zatvorena garaža.\nKontakt Pansion Čobanija


Nesvakidašnji događaji, izvanredne okolnosti i mnoštvo važnih odluka u vezi sa Zakonom o zaštiti konkurencije (Zakon) koji su obeležili proteklih nekoliko meseci, polako se približavaju svom zajedničkom cilju – donošenju sasvim novog zakona o zaštiti konkurencije koji će unaprediti konkurenciju na tržištu i istovremeno zaštititi ljudska prava kompanija.\nU korak sa ovom neobičnom pričom koja postepeno dobija svoj rasplet, u nastavku dajemo hronološki prikaz najvažnijih događaja i mogućih posledica ove potencijalno istorijske prekretnice, kako za Srbiju i region, tako i za celokupnu zajednicu eksperata koji se bave pravom konkurencije u Evropi.\nPrve naznake budućih događaja pojavile su se krajem maja 2017. godine, kada je Komisija za zaštitu konkurencije (Komisija) iznenada pokrenula istrage protiv velikog broja domaćih i stranih kompanija za koje se sumnja da su učinile povrede konkurencije (više o ovome u članku: Nenajavljeni uviđaji – početak zaštite konkurencije ili kraj vladavine prava u Srbiji?).\nKomisija je sprovela neuobičajeno veliki broj nenajavljenih uviđaja, čime je otvorila vrata primeni (izuzetno povoljnih) odredaba o vremenskom važenju novog Zakona o opštem upravnom postupku (Novi ZUP) koji je stupio na snagu samo nekoliko dana kasnije, nakon osamnaestomesečnog vacatio legis [zakonom propisan period između promulgacije i stupanja na snagu zakona, a kako bi se institucije adekvatno pripremile za njegovu primenu], propisujući da „postupci koji do početka primene ovog zakona nisu okončani, okončaće se prema odredbama zakona koji se primenjivao do početka primene ovog zakona [sa znatno nižim standardima zaštite ljudskih prava]“.\nZaštita ljudskih prava uvedena Novim ZUP iskliznula je iz ruku „optuženih“ kompanija, a u opasnosti je da bude potpuno zanemarena i u budućim postupcima za zaštitu konkurencije, budući da je Komisija najavila novi zakon o zaštiti konkurencije koji bi mogao, kao lex specialis i lex posterior, izigrati / poništiti sve što je postignuto Novim ZUP i onemogućiti razvoj pravičnog postupanja u predmetima zaštite prava konkurencije, a imajući u vidu njegov eksplicitno proklamovani cilj – „potreb[a] za povećanom efikasnošću i omogućavanjem lakšeg sprovođenja prava konkurencije u Srbiji“.\nU ovom kontekstu, „revnost“ Komisije je izazvala niz sumnji u pogledu pravih namera koje se iza iste kriju. Naime, postavilo se pitanje da li je Komisija pokrenula gore pomenute postupke i najavila izmene Zakona samo da bi zaštitila svoja ekstenzivna i umnogome diskreciona ovlašćenja, kojima sada, usled stupanja na snagu Novog ZUP, preti ukidanje, ili je sve to samo slučajnost?\nPodsećanja radi, Komisija je, pre stupanja na snagu Novog ZUP, mogla, bez sudskog naloga, vršiti nenajavljene uviđaje i tokom sprovođenja uviđaja „na slepo loviti” podatke (tzv. fishing expeditions). Takođe, Komisija je bila ovlašćena da od kompanija zahteva pružanje informacija koje bi ih mogle izložiti krivičnom gonjenju, kao i da izriče kazne na zatvorenim sednicama, u iznosu koji bi mogao premašiti opšti krivični maksimum – sve ovo sa minimalnom sudskom kontrolom.\nPrivreda uzvraća udarac\nNezadovoljstvo među privatnim i javnim akterima, akademicima i stručnjacima dostiglo je svoj vrhunac kada je Privredna komora Srbije (Privredna komora) objavila poziv za konsultacije članovima skupštine i upravnog odbora u vezi sa dosadašnjom primenom i najavljenim izmenama Zakona (više o ovome u članku: Serbian Chamber of Commerce proposes total revamp of Serbian Competition Law).\nPrivredna komora je u svom pozivu istakla potrebu za normativnim unapređenjima u oblasti zaštite konkurencije na domaćem tržištu i pozvala na izmene Zakona koje će osigurati stabilno, predvidivo i stimulativno ekonomsko okruženje.\nU pozivu su predstavljeni najbolji primeri iz prakse koji bi mogli poslužiti kao uzor, uz stavljanje posebnog akcenta na austrijski model koji naglašava ulogu pravosuđa u zaštiti konkurencije (model koji je takođe prisutan u Švedskoj, Finskoj i SAD). Ovim potezom, sveobuhvatna i široka rasprava o unapređenju zaštite konkurencije u Srbiji – naročito u pogledu pitanja pravičnog postupanja, ljudskih prava i pravne sigurnosti, konačno je otpočela.\nNakon poziva Privredne komore, Ministarstvo trgovine, turizma i telekomunikacija i Komisija najavili su početak zajedničkog rada na novom zakonu o zaštiti konkurencije. Iako je proces i dalje u svojoj ranoj fazi, Privredna komora ostaje izuzetno proaktivan učesnik istog, prevashodno kroz temeljne komentare o aktuelnom Zakonu i predloge za njegovo poboljšanje.\nNakon poziva Privredne komore, predmetno pitanje dobilo je na značaju podnošenjem inicijative za ocenu ustavnosti Zakona od strane Udruženja za zaštitu ustavnosti i zakonitosti (UZUZ), Komiteta pravnika za ljudska prava (YUCOM) i advokatske kancelarije Gecić, dana 5. septembra 2017. godine, čime je Ustavnom sudu ukazano na očiglednu (zlo)upotrebu ovlašćenja od strane Komisije, nedostatak efikasne sudske kontrole u Zakonu i druga krucijalna pitanja, poput pravičnog postupanja i zaštite ljudskih prava u predmetima zaštite prava konkurencije, a koja su u potpunosti zanemarena u sadašnjem Zakonu.\nPomenuta inicijativa je usledila nakon što je profesorka Dijana Marković Bajalović, osnivač i prva predsednica Komisije, kao jedan od potpisnika, podnela inicijativu za ocenu ustavnosti Zakona još 2015. godine.\nProfesorka Bajalović je, zajedno sa drugim pravnim stručnjacima, pre više od dve godine, iznela opsežnu analizu u kojoj je ukazala na flagrantnu neustavnost Zakona, kao i na neophodnost usklađivanja istog sa Evropskom konvencijom o ljudskim pravima (EKLJP). U svetlu nedavnih događaja, legendarni borac za zaštitu konkurencije je još jednom, u veoma smelom autorskom članku “Kadija te tuži, kadija ti sudi” , ukazala na neustavnost propisa u oblasti zaštite konkurencije u Srbiji.\nTokom septembra 2017. godine, tri najveće advokatske komore (Advokatska komora Srbije, Advokatska komora Beograda i Advokatska komora Vojvodine) podnele su tri odvojene inicijative za ocenu ustavnosti Zakona, na taj način udružujući snage u cilju donošenja boljeg zakona o zaštiti konkurencije i unapređenja zaštite ljudskih prava i pravičnog postupanja u predmetima zaštite konkurencije. Izuzetno je retko da renomirane profesionalne organizacije koje predstavljaju glas najmanje 10.000 advokata u Srbiji, prepoznaju značaj nekog pitanja i aktivno se angažuju u procesu njegovog rešavanja.\nPre podnošenja inicijative za ocenu ustavnosti Zakona, regionalna advokatska komora Vojvodine održala je katedru na temu (ne)adekvatnosti važećeg Zakona i mogućih posledica podnošenja inicijative protiv istog na postupak koji se pred Komisijom vodi protiv Advokatske komore Srbije (kao i lokalnih regionalnih komora u njenom sastavu). Tokom sveobuhvatne i konstruktivne rasprave postavljena su pitanja koja u budućnosti moraju biti rešena, ali se i došlo do jednog važnog zaključka – širok konsenzus u pogledu neophodnosti fundamentalnih promena u oblasti prava konkurencije je konačno postignut (više o ovome videti u članku: AKV razmatra neustavnost Zakona o zaštiti konkurencije).\nSrbija pod budnim okom EU\nSkorašnji razvoj događaja u oblasti prava konkurencije u Srbiji nije prošao nezapaženo ni u Evropi. Pored izveštavanja od strane domaćih medija, Chillin’Competition, najeminentniji blog iz oblasti prava konkurencije u Evropi i svetu, pisao je o događajima u Srbiji, ističući njihov značaj za domaće tržište, a ujedno i navodeći da isti predstavljaju „dobar uvod u ono što se može desiti kada Evropska unija konačno postane potpisnica EKLJP” (The Serbian Menarini).\nDalje, tokom treće Chillin’Competition konferencije, koja je održana u oktobru u Briselu, predstavnici Evropske komisije potvrdili su će sve neusklađenosti nacionalnih pravnih sistema zemalja kandidata, posebno u oblasti sprovođenja prava konkurencije, biti predmet razmatranja od strane Komisije, te da će predstavljati ključno pitanje u postupku pridruživanja.\nTrenutno su u toku dva paralelna procesa:\nNekoliko inicijativa za ocenu ustavnosti Zakona podnetih Ustavnom sudu čekaju konačnu i obavezujuću odluku Ustavnog suda o ustavnosti Zakona i njegovoj usklađenosti sa EKLJP.\nKomisija, u saradnji sa predstavnicima ministarstava, Privrednom komorom i YUCOM radi na izradi potpuno novog zakona o zaštiti konkurencije koji će poseban akcenat staviti na zaštitu ljudskih prava.\nOstaje da se vidi konačan ishod navedenih procesa, ali jedno je sigurno – svi ključni akteri ove priče su konačno pokazali zainteresovanost i odlučnost da se upuste u otvorenu i transparentnu raspravu o relevantnim pitanjima – i svi pažljivo slušaju.\nAutor: Tatjana Sofijanić, Gecić Law


Šefik: "Pogrešio sam sa Crnom Gorom" - Sportske.net\nŠefik: "Pogrešio sam sa Crnom Gorom"\nGolman Crvene zvezde Denis Šefik otvorio je dušu i priznao da nije trebalo da prihvati poziv nacionalnog saveza Crne Gore nakon što je odlučio da više ne brani za Srbiju.\nJedan od najboljih vaterpolo golmana sveta sa velikim uspehom nastupa za Crvenu zvezdu iako je stasao u Partizanovoj školi.\nKarijera Denisa Šefika nekako je puna takvih obrta koji se ne bi očekivali o čemu svedoči i činjenica da je nakon velikih uspeha sa reprezentacijom Srbije i Crne Gore prihvatio poziv samostalnog vaterpolo saveza naših južnih suseda koji su ga "vrbovali" nakon osamostaljenja Crne Gore.\nIako je trebalo da bude jedno od velikih pojačanja "Ajkula" Šefik je doživeo razočarenje o kojem je progovorio mnogo godina kasnije.\n"Napravio sam grešku što sam odlučio da branim za nacionalni tim Crne Gore. Sve što sam godinama stvarao, degradio sam za te dve godine" rekao je za "Novosti" Zvezdin golman.\n"Posle onoga što sam doživeo u Pekingu, gde nisam zaslužio da tadašnji selektor Udovičić ima takav odnos prema meni, shvatio sam da sam završio u reprezentaciji. Setio sam se da sam u Jadranu napravio ime, a imao sam i osećaj da im dugujem, da su zaslužili da branim za njih. Samo nije ispalo ni blizu kako sam planirao. Čak je bilo veoma loše po mene" priseća se Šefik kako je njegova dobra volja izrodila pogrešan potez.\nŠefik je na OI u Londonu bio drugi golman Crne Gore ali mu je turnir iz 2012. godine ostao u lepom sećanju zbog činjenice da je ugovorio angažman u Zvezdi.\n"Godinama me je zvao moj prijatelj Vikor Jelenić. Ipak, za vreme Igara razgovarali smo Andrija Prlainović, Duško Pijetlović, Nikola Rađen i ja. Dogovorili smo se, pružili ruku jedni drugima i tog trenutka sam odlučio da dođem u Zvezdu" otkriva Šefik.\nSa crveno-belima Šefik je u 2013. godini stigao do četiri trofeja i osvojio sve što se osvojiti može, iako je i pre igranja za Zvezdu na svojim grudima nosio svakojake medalje.


Primenjuje se na: Excel 2013, Word 2013, PowerPoint 2013, Publisher 2013, Access 2013, Visio 2013, Office za preduzeća, Excel 2010, Outlook 2010, PowerPoint 2010, Access 2010, OneNote 2010, Publisher 2010, Visio 2010, Project 2010, InfoPath 2010, Excel 2007, Word 2007, Outlook 2007, PowerPoint 2007, Access 2007, Publisher 2007, Visio 2007, OneNote 2007, Project 2007, SharePoint Designer 2007, SharePoint Designer 2010, Office Communicator 2007, Excel Starter, SharePoint Workspace 2010, Visio Standard 2007, Visio Standard 2010, Visio Professional 2013, Project Standard 2007, Project Standard 2010, Project Standard 2013, Project Professional 2013, Word Starter, Word Starter 2010,\nPritisnite taster Windows da biste pristupili Cortana prozora. Čućete, "Cortana prozor, polja za pretragu za uređivanje".\nTim podrške službe Answer Desk za osobe sa umanjenim sposobnostima obučen je za korišćenje mnogih popularnih pomoćnih tehnologija i može da ponudi pomoć na engleskom, španskom, francuskom i američkom znakovnom jeziku. Posetite lokaciju Microsoft Answer Desk za osobe sa umanjenim sposobnostima da biste saznali detalje o kontaktu za svoj region. Napomena : Odricanje odgovornosti mašinskog prevođenja: ovaj članak je preveden sistem računara bez ljudski interventne. Microsoft nudi ove mašinskog prevoda da pomogne koja nije na engleskom govornih korisnicima da uživate u sadržaju za Microsoft proizvode, usluge i tehnologijama. U članku bio mašinskog prevesti, mogu da sadrže grešaka u rečnik, sintaksa ili gramatiku.


Jedan od pet miliona: „Ostavke ili opšti protest svih gradova u Beogradu 13. aprila”\nObjavljeno 15.03.2019. u 11h\n– Zahtevamo momentalne ostavke predsednika republike Aleskandra Vučića, predsednice vlade Ane Brnabić i predsednice skupštine Maje Gojković. Zahtevamo raspisivanje izbora na svim nivoima u periodu od šest do devet meseci u kojima bi mediji bili slobodni i ispunjeni uslovi za fer i poštene izbore – pročitao je jedinstvene zahteve svih gradova koji protestuju student Ivan Olajić, i naglasio da će se, ukoliko ih vlast ne ispuni u roku od 30 dana, 13. aprila održati opšti protest svih gradova u Beogradu.\nSedmi put zaredom sinoć je u Zrenjaninu održan protest pod nazivom „Jedan od pet miliona”. Građani su svoje nezadovoljstvo aktuelnom vlašću iskazali protestnom šetnjom ulicom Kralja Aleksandra I Karađorđevića, magistralom, ulicom Obala Sonje Marinković da bi protest završili ispred Gradske kuće. Jedan od govornika na jučerašnjem protestu bio je i dramski pisac, Siniša Kovačević.\n– Gde on iscrta koridore, tamo će proći putevi i pruge, on odlučuje o procentu aflatoksina, o tome ko brani u reprezentaciji i ko će biti prvak države. Malo je to previše posla za jednu glavu. Nemojte da nasedate na podmetačine DB-a i njihovih medija, nema nesloge među ljudima koji su u protestima. Ako gori kuća, poslednja stvar koja treba da vam padne na pamet je da se pitate ko će decu da vadi iz kreveta, ko iznositi slike, a ko će zvati vatrogasce. Gori kuća prijatelji, kada je ugasimo dogovorićemo se o svemu. Nemojte da vam bude teško da 13. aprila dođete u Beograd, jer ako je Zrenjanincima teško, šta da očekujemo od Vranjanaca i Novopazaraca? Očekujem vas u Beogradu, želim vam da ostanete hrabri i nepokolebljivi zato što su istina i pravda na našoj strani – rekao je Siniša Kovačević.\nZa naredni četvrtak od 18h ispred nekadašnje robne kuće „Beograd”, zakazan je novi protestni skup.\nTagovi:jedan od pet miliona, protest zrenjanin, protesti, Vesti Zrenjanin


Rusija postavlja nove sisteme S-400 na Arktiku | Novosti.RS\n16. 09. 2019. u 13:15\nRusija je najavila danas da raspoređuje savremene sisteme protivvazdušne odbrane S-400 na arhipelagu Nova Zemlja na Arktiku, strateškom regionu gde Moskva jača svoje prisustvo poslednjih godina.\nSistemi S-400 raspoređeni su na tom arhipelagu koji se nalazi između Barencovog i Karskog mora i zamenjuju starije siteme S-300, saopštila je ruska Severna flota, prenose ruske agencije.\nPročitajte još: Turskoj isporučen drugi deo ruskog sistema S-400\nPročitajte još: AMERIČKI MEDIJI: Otkivaju koje rusko oružje je bez premca u moru\nPoenta te priče je da je Arktik ogroman nosač aviona i to besplatan, a mnogo ubojitiji i operativniji od bilo kog nosača aviona. Drugo na pragu su Amerike i Kanade. Od momenta ispaljenja rakete sa Arktika do momenta udara je ispod 10 minuta a kaubojima treba minimum 18 min da uoce raketu izvrše proveru i daju signal za odbranu.


Milutinović: Ne nameravam da se bavim politikom :: EMG :: Ekonomske vesti iz Srbije\nMilutinović: Ne nameravam da se bavim politikom\n09. avgust 2010. | 09:58\nBivši predsednik Srbije Milan Milutinović izjavio da će kancelariju u Palati Srbija, koja mu je dodeljena, koristiti za administrativne poslove, a ne da bi se bavio politikom.\nMilutinović je za Pres rekao da u njegovoj odluci da koristi kancelariju u Palati Srbija nema ničeg neobičnog jer to pravo svuda u svetu imaju svi bivši predsednici država. "Ne planiram da se bavim nikakvom politikom, kancelariju ću koristiti za druge stvari, pre svega administrativne. Znate, ljudi pišu pisma, daju predloge", rekao je Milutinović.\nOn je dodao da prima državnu penziju i da je od ostalih privilegija na koje ima pravo dosad koristio samo obezbeđenje i vozača.\nMilutinović je rekao da još nije izabrao savetnika i sekretara, na koje takođe ima pravo.\nPo povratku iz Haškog tribunala, gde je oslobođen optužbi za zločine na Kosovu, Milutinović je podneo zahtev za naknadu koja mu pripada po Zakonu o predsedniku države. Zakon propisuje da bivši predsednik, pored naknade od 80 odsto plate aktuelnog šefa države, ima pravo i na kancelariju, savetnika, sekretara i službeni automobil, a te povlastice može da koristi onoliko dugo koliko mu je trajao mandat.\n10. avgust 2010. 09:12:03\n| ma bezveze\nA sladoled od vanile ?\nMilan Milutinović: Neću tražiti privilegije\n01. jul 2009. 10:07 |\n19. avgust 2010. 12:08 |


Raspored - Radio Slobodna Evropa, Srijeda/sreda 30 novembar/studeni 2011\npet 25. nov/stu sub 26. nov/stu ned 27. nov/stu pon 28. nov/stu uto 29. nov/stu sri/sre 30. nov/stu čet 1. dec/pro pet 2. dec/pro sub 3. dec/pro ned 4. dec/pro pon 5. dec/pro\nU emisiji možete čuti: - U tematskom dijelu istražujemo kako se situacija na sjeveru Kosova ne smiruje, ko u Srbiji podržava ekstremiste, koji su od NATO vojnika odijeljeni bodljikavom žicom kao u Jagnjenici, a o prepletenosti politike i vjere u BiH za naš program govori fra Mile Babić dekan Franjevačke teologije u Sarajevu - U Dokumentima dana govorimo o hrvatskim izborima iz perspektive bosanskih Hrvata, zašto u Hrvatskoj na pragu EU ni na ovim izborima nema dovoljno žena u politici, u Srbiji se još uvjek licitira hoće li ta zemlja 9. decembra dobiti kandidatski status, istražujemo ima li Srbija strategiju za novi talas ekonomske krize, koliko Crna Gora koja koristi euro kao valutu strahuje od krize eurozone.\nOvog jutra govorimo o raznim pozitivnim primjerima iz naših sredina. Reporteri iz cijele BiH javljaju o najaktuelnijim događajima u njihovim sredinama. Redovna rubrika Radija 27 srijedom je “Vaša prava" - namijenjena osobama s posebnim potrebama. E-mail: rfestudio@rferl.org Redovni sadržaji jutarnjeg programa za BiH su i vijesti i muzika.\nU emisiji slušajte: - Da li Tadićev poziv Srbima na severu Kosova da uklone barikade znači zaokret u politici prema Kosovu. Srbi iznenađeni Tadićevim pozivom. - Zapadne zemlje osuđuju upad iranskih demonstranata u britansku ambasadu u Teheranu. London poručuje da će se Iran suočiti sa "ozbiljnim posledicama". - Jedan od lidera nekadašnjeg pokreta Otpor u Srbiji Srdja Popović u vrhu listesvetskih ličnosti koje su svojim idejama obeležile ovu godinu, prema izboru časopisa "Forin polisi". - Da li je Ludoško jezero pred izumiranjem.\nU emisiji poslušajte: - Predsednik Tadić pozvao Srbe da se povuku sa barikada. - Bez dogovora međunarodnih snaga i predsednika Opštine Zubin Potok. Kod barikade u Jagnjenici i dalje stoje okupljeni i Srbi i vojnici KFOR-a. - Skupštinski Odbor za Kosovo, ponovo prekinut nakon sat vremena svađe i uvreda. - “O statusu kandidata Srbije već 5. decembra”, izjavila portparolka Ketrin Ešton. - “Rusija aktivirala sistem za antiraketno uzbunjivanje u Kalinjingradu”, kao odgovor na pretnje antiraketnog štita NATO, saopštio ruski predsednik. - Pitamo da li se država adekvatno sprema za novi udar ekonomske krize? - Turistička organizacija Čačka tuži manastir Svete Trojice, jer sumnjaju da su monasi posekli i prodali 1000 kubika drva.\nU emisiji možete čuti: - Bavimo se novom politike Srbije prema Kosovu. Može li poziv predsjednika Tadića zaista skloniti barikade ili je situacija na terenu priča koja se sada odvija sama za sebe. - Tražimo i odgovor na pitanje zašto je BiH odložila potpisivanje sporazuma sa Srbijom o zajedničkim istragama ratnih zločina.


FAS raspored - Nogomet, Salvador\nNogomet: FAS raspored\nPOMOĆ: Vi ste na FAS raspored stranici u sekciji Nogomet/Salvador. Rezultati.com stranica nudi raspored, rezultate i detalje utakmice za ekipu FAS. Osim rezultata za ekipu FAS, možete pratiti preko 5000 natjecanja iz više od 30 sportova diljem svijeta na Rezultati.com stranici. Usluga FAS rezultati se ažurira u stvarnom vremenu.


Fudbaleri Timoka pojačani za borbu za opstanak - Glas Zaječara\nHome Sport Fudbaleri Timoka pojačani za borbu za opstanak\nMladu ekipu Fudbalskog kluba Timok u zimskom prelaznom roku pojačala su petorica igrača iz višerangiranih liga.\nFunkciju trenera obavljaće Konstantin Djurić, koji je došao iz beogradske Crvene zvezde. Zajednički cilj svih u klubu je da Timok izbori opstanak u istočnoj grupi Srpske lige. Prolećna polusezona Srpske lige istok počinje 10. marta, a Timok u prvom kolu dočekuje ekipu Tabane.\nPrethodni tekstISTORIJSKI ARHIV: Izložba „Sad-Srbija 1918-2018. Diplomatski i kulturni odnosi „\nNaredni tekstZaječarske rukometašice pobedile za ulazak U Super ligu


Najuspešniji recitatori Moravičkog okruga - Školska uprava Čačak\nNajuspešniji recitatori Moravičkog okruga\nOkružno takmičenje najboljih recitatora iz četiri opštine Moravičkog okruga (Čačak, Ivanjica, Lučani i Gornji Milanovac) održano je 4. aprila 2015. godine u Gornjem Miilanovcu.\nTakmičenje je održano u Norveškoj kući, u organizaciji Kulturnog centra iz Gornjeg Milanovca i Saveza amatera Srbije.\nU kategoriji mlađih osnovaca najbolja je bila Milica Prokopijević iz Ivanjice (OŠ\n„Millinko Kušić”), drugo mesto je osvojila Monika Meić iz Lučana (OŠ „Milan Blagojević”), treće Dušan Radivojević iz Ivanjice (OŠ „Kirilo Savić”), dok je pohvala pripala Maši Šiljković iz Čačka (OŠ „Milica Pavlović”).\nU kategoriji takmičara od 5. do 8. razreda prvo mesto pripalo je Vladimiru Kandiću iz Čačka (OŠ „Milica Pavlović"), drugoplasirana je Kristina Živanić, takođe iz Čačka (OŠ „Tanasko Rajić”), a trećeplasirana je Ivona Jovanović iz Ivanjice (OŠ „Milinko Kušić”).\nOdlukom žirija, u čijem sastavu su bili: Milan Ružić, profesor master srpskog jezika i književnosti (Lučani), Jasmina Ćirjaković, profesor razredne nastave (Čačak), Hadži Snežana Zlatić, urednik etno-programa (Ivanjica) i Dragana Perišić, diplomirani filolog svetske književnosti (Gornji Milanovac), Moravički okrug na finalnoj smotri recitatora u kategoriji srednjoškolaca predstavljaće Filip Ljubojević iz Guče (Srednja škola „Dragačevo”). Uroš Tomljanović iz Čačka (Teatar „Estet”) i Janko Jovančić iz Ivanjice (Gimnazija, Ivanjica) zauzeli su drugo, odnosno treće mesto, dok su pohvale pripale Vanji Nešovanović iz Ivanjice (Gimnazija, Ivanjica) i Jovani Ratković iz Čačka (Gimnazija, Čačak).\nRepublička smotra recitatora “Pesniče naroda mog" biće održana polovinom idućeg meseca u Valjevu, a Moravički okrug će predstavljati: Milica Prokopijević, Vladimir Kandić i Filip Ljubojević.\nNapomena: Informaciju smo preuzeli sa sajta Kulturnog centra iz Gornjeg Milanovca. Školskoj upravi nisu dostavljeni podaci o učenicima koji su učestvovali na ovom takmičenju i njihovim mentorima. Čestitamo svim učesnicima, a pobednicima želimo da uspešno predstave Moravički okrug na Republičkoj smotri recitatora u Valjevu.


24/12/2020 | Filed under: ArtGlobus | Posted by: avantart\nцрквине, f. pl. у Ловћену брдо, које се зове и Језерски врх, јер је под њим негда било језеро, у коме сад нема свагда воде, али како се мало закопа изиђе и усред љета. На Црквине Црногорци износе крсте о Тројичину дне, а садашњи је владика (Петар Петровић Његош II) ондје сазидао округлу црквицу, која се издалека види; по имену рекао би човјек да је ондје и прије била црква. – Вук Стефановић Караџић, Српски рјечник, 1852.\nNjegoševa zavetna kapela na Lovćenu\nNa mnogo godina pre svoje bolesti, u potpunom zdravlju, Vladika je pomišljao na smrt. Jednoga letnjeg dana, hodajući po vrhu Lovćena, zaustavi se na sredini. Odatle na sve strane pogled pun divote. I more i gore, Cetinje sa svojom uzanom ravnicom, Skadar sa celim svojim jezerom; stolica Ivanova, Žabljak; planinske kamenite pustinje i lepa naseljena Boka kotorska: – sve se vidi. Tu je Vladika neko vreme ćuteći stajao. Ko zna kakve su ga misli toga trenutka zanimale! Najedanput kucne štapom o kamen i rekle: “Kad umrem, ovđe ćete me zakopati!” – Vojvode što su bile oko njega, začuđene, zglede se; to je protiv crkvenog i narodnog običaja da njegov grob leži u planini, u pustinj. Svaki se episkop sahranjuje u svojoj crkvi. Posle kratkog ćutanja, upitaju ga: “Zboriš li to ozbilje, gospodare?” – Vladika opet kucne štapom o kamen i ponovi: “Kad umrem, ovđe ćete me zakopati!” Više se o tome nije govorilo. Crnogorci su ispunili njegovu želju: on tu danas počiva. – Većega i postojanijega spomenika nema; piramide, grobovi egipatskih kraljeva, što su drugo neg’ male gomile kamenja prema lovćenskom vrhu, prema tome Vladičinom spomeniku?! I kad na ovom svetu nestane bregova i ljudi, meni se čini, još će trajati dva crnogorska kolosa: Lovćen i Vladika. – Ljubomir Nenadović, O Crnogorcima, 1881.\nCRKVICU na Lovćenu, na Jezerskom vrhu, podigao je Petar II Petrović Njegoš 1846. i posvetio je svom stricu Svetom Petru Cetinjskom. Prilikom podizanja kapele, a i neposredno pred smrt, Njegoš je izrazio želju da u ovoj crkvi bude i sahranjen, “na onoj visini, koja je najviša u Crnoj Gori i otkud se vide ponajviše samo srbske zemlje i sinje more”, kako je to pričao Milorad Medaković, Njegošev ađutant i prijatelj, kasnije i državni sekretar crnogorskog knjaza Danila.\nMEDAKOVIĆ je zabeležio i Njegoševe reči kojima obavezuje Crnogorce da ga sahrane na Lovćenu: “To je moja potonja želja, koju u vas ištem da je ispunite, i ako mi ne zadate Božju vjeru da ćete tako učinjet, kako i ja hoću, onda ću ve ostaviti pred prokletstvom, a moj posljednji čas biće mi najžalostniji i tu moju žalost stavljam vami na dušu.”\nDugo se nije znalo kada je Njegoš započeo izgradnju crkve na Lovćenu. Na tu temu, pojavljivale su se različite priče, sve dok izvorni dokument o tom datumu nije, posle mnogo decenija, konačno izronio iz arhivske graše.\n“Okružni kotarski poglavar je 21. juna 1845. podneo guberijalnom predsedniku u Zadar izveštaj u kome je javljao da je Njegoš 16. juna 1845. otpočeo da podiže Crkvu na Lovćenu. Po njegovom tvrđenju, Njegoš je pod uticajem ‘noćnih vizija’ izabrao za Crkvu planinsko mesto, koje je nepristupačno za stanovanje.”\n“POGLAVAR ni do tada nije znao kome će Njegoš Crkvu posvetiti, i izgledalo mu je da će se videti iz velike daljine, da bi se ‘bolje uvjerili u njegova religiozna osjećanja’. Crkva je imala da služi putnicima kao ‘vodič iz velike daljine’, jer oni su mogli pomoću nje ‘da saznaju za razni položaj Crne Gore’. Tom prilikom poglavar je bio obavešten da će Crkva biti velika po dužini ‘oko 12 lakata’ i da će imati proporcionalnu širinu. Guberijalno predsedništvo u Zadru je 27. juna 1845. prenelo ove vesti u Beč predsedniku Dvorske kancelarije i grofu Fon Sedlinskom, pa je naglasilo da se, u stvari, ne može posigurno znati što se želi sa ovom građevinom”, piše Ljubomir Durković Jakšić.\nNjegoš je umro 19/31. oktobra 1851. godine (na isti dan kao i njegov prethodnik, Sveti Petar Cetinjski, 1830. godine). Njegov zavet da bude sahranjen na Lovćenu ispunjen je 1855. godine kada su kosti prenete sa Cetinja i sahranjene u zavetnoj crkvi.\nOva crkva služila je ne samo kao Njegoševo večno počivalište, već i kao hram za molitvu vernom narodu. Tu se od vremena kada je podignuta služila liturgija. Vuk Vrčević, Njegošev savremenik, navodi: “Krasna je ova crkva od sviju strana izgledala i na najudaljenije krajeve može se skraj nje viđeti očima i durbinom. On ju je dao obijeliti i sva se godine, po njegovoj zapovjedi, liturđija služila za dušu neumrlih crnogorskih junaka koji su za čast slavno u boju sa Turcima poginuli, pri vladici Danilu i pri Petru I” (Vuk Vrčević, Život Petra II Petrovića Njegoša, vladike crnogorskoga). Po prenosu Njegoševih posmrtnih ostataka na Lovćen, počeli su i posetioci da dolaze, s tim što su morali da za posetu Njegoševom grobu dobiju i dozvolu od mitropolita na Cetinju.\nPovorka prenosi NJegoševe zemne ostatke na Lovćen, 21. septembra 1925.\nKada je Austro-Ugarska 1916. godine, u januaru osvojila Lovćen, odredila je da tu podigne “spomenik svoje pobede i prevlasti nad Jadranom”. U avgustu je naređeno da se Njegoševi zemni ostaci sa Lovćena odnesu na Cetinje, a zavetna Njegoševa crkva izložena je razaranju. U dubrovačkom listu “Prava crvena Hrvatska” u septembru 1916. godine izašao je i opis modela spomenika na Lovćenu koji je dobijen po konkursu na kome je učestvovalo 17 umetnika i oko 100 objekata, a nagradu osvojio akademski slikar Marko Rašica. Srećom, okupatorska vojska nije uspela u svojoj nameri i monumentalni beli spomenik koji je odabran nije podignut, a 1918. godine su objavili i da će obnoviti crkvu koju su tako zdušno uništavali samo dve godine ranije. Mitropolit Mitrofan ban se pobunio protiv ove nove ideje, jer od njega nije tražena dozvola za obnovu. Crkva je i u slobodi nastavila da propada, čak je postojala bojazan da će se kamen sa crkve survati u ambis.Čekalo se sa ratnom odštetom, pa se crkva nije dirala, a 1920. godine mitropolit Gavrilo Dožić (potonji patrijarh srpski) je pokrenuo pitanje obnove ove crkve na Saboru SPC: Sabor je doneo mišljenje da je potrebno Njegoševe zemne ostatke što pre vratiti na mesto koje je odredio kao svoje počivalište i da se moraju popraviti kapela i porta oko nje. Posle toga, osnovane su komisije na Cetinju i u Beogradu, i tek 12. septembra 1925. godine osvećena je obnovljena crkva. Obnovu crkve i prenos Njegoševih kostiju na Lovćen pomogao je Kralj Aleksandar I Karađorđević, a sama ceremonija bila je organizovana na najvišem državnom nivou. Sam kralj je nosio kovčeg sa Njegoševim ostacima, a u kovčeg je priložio svoju sablju i Albansku spomenicu. Ostalo je zabeleženo da se vladika Nikolaj Velimirović kralju Aleksandru obratio ovim rečima: “Na kolena, Vaše veličanstvo, nalazimo se na krovu naše države!” Kralj Aleksandar je zaista želeo da za gradnju nove kapele angažuje Ivana Meštrovića, ali je proračun za gradnju te nove kapele kralju bio prevelik, pa se odustalo od namere i samo je obnovljena kapela onakva kakvu je Njegoš i zamislio i izgradio.\nNekoliko decenija kasnije, sam Meštrović je u jednom pismu naveo da je novi spomenik na Lovćenu zamišljao u formi jednog malog hrama, sa Njegoševom figurom u unutrašnjosti, a na mestu stare kapele. Kako je naveo, toj ideji su se usprotivili crkveni oci jer im nije delovala kao pravoslavna građevina. Restauraciju kapele kralj je ppoverio Nikolaju Krasnovu, koji je sačuvao mesto, osnovu, oblik i polovinu kamena stare kapele, što se smatralo izuzetnim konzervatorskim uspehom.\nNjegoševo zavetno mesto ni kasnije nije imalo mira. Tokom italijanske okupacije 1942. godine pronela se vest da je razoren Njegošev grob. Italijani su, da bi primirili stanovništvo, otvorili istragu i utvrdili da je grobnica oštećena nepažnjom italijanske vojske, navodno nenamerno.\nNapad na kapelu iz vazduha, prilikom rušenja kapele\nPosle rata, 1946. godine, Njegoševa kapela dobija svoje mesto i na grbu Republike Crne Gore okružena lovorovim vencem i petokrakom na vrhu, a samo pet godina kasnije, komunističke vlasti, stogodišnjicu smrti vladike Rada obeležile su tako što su donele odluku o rušenju kapele i zidanju novog spomenika. Odlučeno je 1952. godine da će spomenik – mauzolej raditi Ivan Meštrović.Pokrenuta je lavina protestnih poisama, anketa, uključila se celokupna kulturna javnost, reagovali su akademici, slikari, pesnici, istoričari umetnosti, dopisivanja sa komisijama imala su gorak ton, oštru osudu odluka režima, pobunila se i crkva i ništa nije pomoglo.\nRušenje Njegoševe kapele počelo je u junu 1972. godine. Postojalo je obećanje, koje je trebalo da primiri uzburkanu javnost, da će biti “podignuta na drugom mestu”. U to vreme već deset godina nije bilo ni Meštrovića među živima. Ali vlast nije odustajala od svoje namere i na kraju je sazidan spomenik kakav danas znamo, mauzolej za koji je Meša Selimović očajan zapisao da liči na “faraonsku grobnicu”. Njegoševi zamni ostaci premešteni su ponovo na Lovćen 1974. godine i položeni u novi mauzolej.\nŠta se zaista krilo iza tolike želje da se skloni zavetna kapela vladike Njegoša ne možemo sa sigurnošću da tvrdimo ali podsetićemo na objašnjenje nedavno preminulog arhijereja Momčila Moma Krivokapića, arhijerejskog namesnika bokokotorskog, koji je pokazao pisma papinog izaslanika Fransiska Palovinentija iz 1969. godine upućena mitropolitu Danilu Dajkoviću. U pismu papa doslovce predlaže da se sa Lovćena skine kapela i izmesti u Njeguše, ili u muzej.\nUnutrašnjost nekadašnje NJegoševe kapele\nNjegoš je očigledno bio smetnja vlastima. Mauzolej na Lovćenu nikad se sasvim nije uklopio u vizuru krajolika, iako već postoji decenijama i mnoge generacije su navikle na tu sliku sa Jezerskog vrha.\nMitropolit Amfilohije Radović pokrenuo je pitanje obnavljanja Njegoševe zavetne kapele na Lovćenu. U političkim borbama, podmetanjima, previranjima i okolnostima koje smo ispratili u poslednje dve godine, često je ideja pokojnog mitropolita Amfilohija tumačena pogrešno, da poziva na rušenje spomenika koji je osmislio Meštrović i zidanje crkve prema Njegoševoj ideji. A sam mitropolit govorio je upravo suprotno – da za Njegoševu kapelicu ima mesta pored postojećeg spomenika i da ni u kom slučaju ne bi trebalo uraditi isti, kako je govorio, bezbožnički čin koji su izveli komunisti i rušiti bilo šta.\nDa li će se u nekom trenutku ipak ispuniti želja vladike Rada da počiva u miru u kapeli koju je sam zamislio i mitropolita Amfilohija kome je poslednja želja bila da ispuni Njegošev zavet?


Selidbe Čukarica | Selidbe Jovanović Beograd\nSelidbe Čukarica je usluga koja vam je potrebna ukoliko svoj životni ili poslovni prostor selite na teritoriju ove opštine. Selidbe Čukarica podrazumevaju selidbe Žarkovo, selidbe Železnik, selidbe Banovo brdo, selidbe Ada Ciganlija, selidbe Čukarička padina i sva naselja koja joj pripadaju. Selidbe Čukarica možemo obaviti kombijem ili kamionom u zavisnosti od vrste i kapaciteta selidbe.\nUkoliko planirate selidbu na Čukarici, kontaktirajte Selidbe Jovanović i dobićete selidbu po najnižoj ceni na tržištu. Procena troškova selidbe na Čukaricu, kao i za sve vrste seliodbi je besplatna i neobavezujuća. Cena selidbe Čukarica zavisi od velikog broja faktora, kao što je razdaljina lokacija, broj potrebnih radnika, pristupačnost i sprat zgrade, da li je potrebna demontaža nameštaja i specijalna zaštita od oštećenja...\nSelidba stana ili firme na Čukarici može proteći bez nepotrebnih troškova i stresa. Dovoljno je da angažujete pravu ekipu i uštedećete vreme ali i novac. U prilog nam ide činjenica da nas je 90% ljudi koji su pozvali i angažovalo za selidbu.\nSelidbe Beograd podrazumevaju i selidbe na teritoriji opštine Čukarica. Ime Čukarica nastalo je po Čukar česmi i Čukarevoj mehani koje su se nalazile u blizini današnje Ade Ciganlije. 1911. godine selo Čukarica se odvojilo od opštine Žarkovo.\nNaselja koja čine opštinu Čukaricu su Ada Ciganlija, Banovo Brdo, Bele Vode, Cerak I i Cerak II, Cerak Vinogradi, Čukarička Padina, Golf naselje, Julino Brdo, Makiš, Novi Železnik, Orlovača, Sunčana Padina, Žarkovo.\n8 naselja čini prigradski deo opštine: naselja Rušanj, Ostružnica, Sremčica, Umka, Velika Moštanica, i 2 sela Pećani i Rucka.\nČukarica je oopština koja se konstantno širi i izgrađuje. Zato su selidbe Čukarica česta usluga koju nam klijenti traže.\nAgencija za selidbe na Čukaricu\nZa selidbe Čukarica najbolje i najisplativije je da angažujete profesionalnu agenciju za selidbe Beograd. Svako ko je pokušao da se preseli sasmostalno, zna da se to može pretvoriti u nemoguću misiju sa neizvesnim krajem. Nepristupačni ulazi, višespratnica bez lifta, uski hodnici, nestručno zaštićen nameštaj...samo su neke od prepreka koje vašu selidbu mogu pretvoriti u noćnu moru. O nepotrebnim troškovima nije potrebno ni pisati.\nZa iskusnu ekipu Selidbe Jovanović prepreke ne postoje, a ako se i pojave znaćemo kako da ih rešimo u što kraćem roku. Selidba nameštaja na Čukarici proteći će po planu, po najpovoljnijim uslovima i uz obavezan osmeh.\nA ako se još pitate zašto da angažujete našu agenciju za selidbe na Čukarici, odgovor je jer svi naši klijenti postanu i naši prijatelji. Zahvaljujući našem profesionalnom i prijatelkskom odnosu prema svakoj selidbi, selidba im ostaje u najlepšem sećanju. Zadovoljni klijenti za nas su najveća reklama i preporuka.


ODRŽAVANJE RASVETE Elektro služba na terenu i vikendom, izvršeno više od 3.000 intervencija | Ritam Inđije\nOd kako se vodi evidencija održavanja javne rasvete, odnosno zamene sijaličnih mesta, Javno preduzeće za upravljanje putevima i parkiralištima „Inđija put“ skoro tri puta je povećao aktivnost, odnosno, do današnjeg dana izvršeno preko 3100 intervencija, što pokazuje da se usluga prema građanima značajno poboljšala.\n„Racionalnom organizacijom raspoloživih operativnih resursa postigli smo da u najkraćem mogućem roku zamenjujemo sijalična mesta u cilju pružanja što kvalitetnijih usluga građanima i učesnicima u saobraćaju“, istakao je Zoran Milićević, direktor JP „Inđija put“, dodavši da je nabavka kamiona sa korpom značajno olakšao i ubrzao proces rada.\nNa teritoriji opštine Inđija postoji oko 5 hiljada sijaličnih i oko 300 reflektorskih mesta koji su u nadležnosti ovog preduzeća.


Ovde su snimane kultne scene iz naših popularnih serija: Gde se nalaze te nekretnine i koliko vrede? - Biznis Telegraf.rs\n01/12/20 | 21:23\nNeki objekti u Beogradu toliko su multifunkcionalni da su korišćeni u razne svrhe: od snimanja serija i filmova do snimanja muzičkih spotova\nKuća Bilija Pitona / Foto: Nikola Tomić\nDomaće serije i filmove gledamo godinama, čak i kada ih repriziraju "sto puta". Bude neke lepe uspomene, željni smo starog, dobrog humora, ali i filmske muzike, scena, kadrova.\nTokom godina, režiseri su se trudili da pronalaze upečatljive delove prestonice u kojima bi snimali. Iako domaća kinematografija nije razvijena kao strana, niti je dosegla taj nivo popularnosti, ljudi ipak prepoznaju neke kvartove, odnosno kuće gde su snimane najbolje scene.\nVan naše zemlje, fanovi su fascinirani stanovima iz serija "Prijatelji", "Seks i grad" ili "Mućke", kao i iz mnogobrojnih blokbastera, i redovno se pitaju koliko sada vrede te nekretnine, nakon slave koja ih prati. To nas je navelo da se zapitamo kako stoje stvari kod nas.\nSerije za pamćenje\nAko vam kažemo serija "Srećni ljudi", jedna od prvih asocijacija na nju je čuvena pesma Topolska 18, zar ne? U seriji ona je pričala jednu priču, a kako je u realnom životu? Na toj adresi nalazi se velika kuća, među prvima sagrađena na Vračaru.\nZapravo, pomenuta serija nije ni snimana na ovoj lokaciji, ali se naziv ulice očigledno savršeno uklopio u tekst pesme. Baš u toj kući snimana je jedna druga poznata domaća serija, a to je "Ljubav, navika, panika".\nPre nekoliko godina, u čuvenoj kući iz Topolske 18, živela je ćerka vlasnice ove nekretnine koja je u Španiji, ali nam sada nije poznato da li se išta promenilo po tom pitanju. Sve u svemu, kuću je sagradio Sava Đokić, imućni bankar, po povratku iz Francuske.\nZanimljivo je i to da je ovo jedina ulica u tom delu grada, koja nema centralno grejanje, a ono nije planirano nijednim projektom. Ipak, i dan-danas ljudi se rado fotografišu ispred kuće.\nA post shared by Милош Крушић (@miloskrusic)\nS obzirom na to da nam je predmet interesovanja biznis, proverili smo kako se kreću cene nekretnina u Topolskoj. Zanimljivo je da jedan oglašen trosoban stan košta čak 290.000 evra, dok kuća od oko 240 m2 ima cenu 720.000 evra. Možemo samo da pretpostavimo koliko vredi čuvena kuća s brojem 18 na svom zidu.\nNe možemo zaboraviti ni čuvenu seriju "Bolji život", o petočlanoj porodici koja se uporno nada boljoj sutrašnjici, dok svakodnevno prevazilazi razne izazove. To je prikaz jedne prosečne porodice s kraja osamdesetih, koja živi u zgradi u Kopitarevoj gradini 3 (Stari grad).\nIpak, ostaje nejasno do kraja da li su Popadići zaista boravili u jednom od stanova ove zgrade. Prva verzija, koja je verovatno tačna, govori da je zgrada korišćena samo kao ilustracija, dok su scene iz stana zapravo snimane u studiju. Prema drugoj verziji, scene su snimane u stanu Mire Trailović, na prvom spratu.\nU istoj ulici snimani su kadrovi iz serija "Ranjeni orao" i "Porodično blago", ali i iz filma "Tri palme za dve bitange i ribicu". U ovom beogradskom delu, kvadrat vredi barem 1.500 evra, pa naviše.\nZgrada iz serija Bolji život, Ranjeni orao, Porodično blago / Foto: Printskrin/RTS/YouTube\nSećate li se Boška Simića i njegovo petoro dece? Serija "Policajac sa Petlovog brda" obeležila je detinjstva dece rođenih tokom devedesetih, ali i onih starijih. Ono što je, međutim, posebno zanimljivo je činjenica da se kuća koju smo često viđali u seriji, a gde živi ova porodica, nalazi na Voždovcu, a ne na Petlovom brdu.\nUlica je Prilučka, nalazi se u blizini FON-a, a cene nekretnina u tom delu nisi nimalo niske, za razliku od onih koje srećemo na Petlovom brdu. Na tom mestu "Simićeve kuće" više nema, podignuta je stambena zgrada.\nZnamo da znate čuvene filmske replike, a lokacije?\nSigurni smo da ste barem jednom gledali film "Maratonci trče počasni krug", a da li znate gde se nalazi kuća Bilija Pitona iz ovog kultnog ostvarenja? Lik kojeg je tumačio Zoran Radmilović i njegova ćerka Kristina (Seka Sablić) živeli su u kući koja se nalazi u Košutnjaku, u Ulici Pionirska bb.\nDo objekta se dolazi lako, kada krenete da se spuštate od Ski staze ka Rakovici, a smešten je s desne strane. Iako je postala poznata zahvaljujući Šijanovom filmskom remek-delu, nije joj suđeno da bilo ko u njoj živi. Dakle, možda nema upotrebnu vrednost, ali svakako ima simboličnu.\nNekada je bila centar šumske uprave, a sada je napuštena ruina. U tom kraju kuće i stanovi generalno nemaju visoke cene.\nFlojdova kuća iz "Nacionalne klase", danas nije u reprezentativnom izdanju, ali ima posebnu draž. Nalazi se u Ulici Dositejeva 36, na Dorćolu, gde su nekretnine generalno vrlo skupe. Naravno, stare porodične kuće i udžerice vremenom su postajale luksuzne stambene zgrade.\nČuvena kuća Dimitrija Pantića, lika iz "Tesne kože", takođe je biser užeg centra Beograda. Nalazi se u prelepoj Ulici Vojvode Dobrnjca, pod brojem 38, gde kvadrat u proseku košta 2.000 evra, ali ima izuzetaka.\n2. decembar 2020 | 06:28\nSvaka čast na tekstu redakciji. Samo bih dodao možda i najkultnije mesto u našoj kinematografiji. Miklošićeva 35 - kuća Golobovića iz Srećnih ljudi. Nažalost kuća je srušena ali ostaje u sećanjima svih nas.


Pravila korišćenja - FotoRepublika\nPoslednja promena: 22.11.2015.\nRazlog promene: ispravka pravopisnih grešaka i preciziranje članova pravilnika\nPromene u dokumentu: Praktične promene nema\nKorišćenjem sajta FotoRepublika, podrazumeva se da je registrovani korisnik potpuno razumeo Pravilia korišćenja i da je sa njima saglasan.\n1) FotoRepublika je sajt namenjen ljubiteljima fotografije, foto entuzijastima, foto amaterima i profesionalnim fotografima.\n2) FotoRepublika je namenjena ljubiteljima fotografije, foto entuzijastima, foto amaterima i profesionalnim fotografima iz Bosne i Hercegovine, Hrvatske, Crne Gore, Makedonije, Srbije i Slovenije, kao i ljudima iz dijaspore čije je poreklo iz gore pomenutih republika.\n3) FotoRepublika je sajt koji funkcioniše pod jednim Internet domenom, a koji je lokalizovan na šest jezika.\nEventualne slovne ili gramatičke greške nisu namerne.\n4) Svi registrovani korisnici (u daljem tekstu: korisnici) imaju ista prava.\nPOSTAVLJANJE FOTOGRAFIJA, OCENE I KOMENTARI\n5) Korisnik ima pravo da postavi fotografije na sajt isključivo ako je autor fotografije ili ako polaže autorsko pravo na fotografiju.\n6) Najstrožije je zabranjeno postavljanje tuđih fotografija, odnosno fotografija na koje korisnik ne polaže autorsko pravo.\n7) Korisnik se slaže da postavljenu fotografiju mogu ocenjivati i komentarisati svi korisnici sajta FotoRepublika.\n8) Korisnik razume da ocenjivanje i komentarisanje fotografija može biti od strane nestručnih lica (korisnika) koji ne poseduju opsežno znanje o fotografiji, ali imaju prava, kao i svi drugi, da ocene ili ostave komentar na fotografiju.\n"Rejting" fotografije nikako ne predstavlja istinsku umetničku vrednost nekog autorskog dela.\n9) Rejting (brojevi pored naziva fotografije ili imena autora) fotografije ili autora nikako ne treba shvatati preozbiljno niti ići u ekstreme i fanatizam sa tim.\nRejting (brojevi) ima svoju tehničku (praktičnu) ulogu za bolje i kvalitetnije funkcionisanje sajta FotoRepublika.\n10) Ocenjivanje fotografije se vrši klikom miša na odgovarajuće polje zvezdica ispod fotografije koje predstavljaju skalu od nula do pet, gde je nula neutralna ocena, a pet najviša pozitivna ocena fotografije.\n11) Autor fotografije ne može oceniti svoju fotografiju.\n12) Sve dobijene ocene, kojom je fotografija ocenjena od strane drugih korisnika se sabira i iskazuje se kao broj pored naziva fotografije.\n13) Ocene svih fotografija se sabiraju i prikazuju se pored imena autora.\n14) Fotografiju može oceniti svaki registrovani korisnik.\n15) Korisnik može oceniti fotografiju bez obaveze da upiše svoj komentar na fotografiju.\n16) Ukoliko korisnik oceni fotografiju i upiše komentar, ispod fotografije će se pojaviti ime korisnika, komentar koji je upisao, ocena koju je dao fotografiji i njegov satus na sajtu (online - zelenom ikonom / offline sivom ikonom).\n17) Korisnik koji je autor komentara može dobiti ocenu ("Like") od strane autora fotografije čiju je fotografiju komentarisao, kao i od svih ostalih korisnika.\n"Like" ima vrednost jedne zvezdice, odnosno autoru komentara donosi jedan bod kao nagradu za kvalitetnu kritiku, posvećeno vreme u cilju edukacije drugih korisnika, a u cilju unapređenja njegovih fotografskih veština.\n18) Autor komentara ne može sebi oceniti komentar.\nBRISANJE FOTOGRAFIJE I KOMENTARA\n19) Administrator ima prava da obriše fotografiju ili komentar korisnika, vodeći se isključivo ovim pravilnikom i zdravim razumom.\n20) Autor fotografije može obrisati svoju fotografiju, čime se brišu sve ocene koje je dobio od drugih korisnika za tu fotografiju.\n21) Autor fotografije ne može brisati komentare drugih korisnika koji su upisali komentar na njegovu fotografiju.\n22) Autor komentara može izbrisati svoj komentar 10 minuta nakon njegovog postavljanja, nakon isteka 10 minuta, više neće biti u mogućnosti da ga obriše.\n23) Korisnik ima pravo da trajno izbriše svoj nalog na FotoRepublici.\n24) Korisnik koji trajno izbriše svoje nalog je saglasan da se izbrišu sve njegove fotografije sa sajta FotoRepublika.\n25) Nakon trajnog brisanja naloga, korisnik je saglasan da na sajtu FotoRepublika ostanu svi autorski tekstovi, komentari i ocene koje je dao drugim korisnicima, kako se ne bi narušio "ekosistem" bodova drugih aktivnih korisnika i da komentari u diskusijama u kojima je učestvovao ne bi postali besmisleni i bez logičnog sleda.\n26) Nakon trajnog brisanja naloga, svi autorski tekstovi i komentari ostaju autorsko delo te osobe i zadržava sva intelektualna prava na njih.\n* U prevodu, sve ovo znači da neko može obrše svoj nalog i fotografije sa sajta, ali na sajtu ostaju zabeležene ocene i "Like-ovi" koje je ta osoba dala drugim korisnicima.\nU suprotnom nanela bi se šteta korisnicima koji su i dalje aktivni na sajtu.\nTakođe ostaju upisani komentari te osobe, jer je možda taj komentar poveo opsežnu raspravu te bi se njegovim brisanjem izgubio svaki smisao za nekog ko to bude čitao u budućnosti.\nAutorska i intelektualna prava i dalje ostaju u vlasništvu osobe koja je izbrisala nalog i ne prenose se na treća lica. Mislimo da je ovo fer-plej prema svima.\n27) FotoRepublika ceni i poštuje svako autorsko delo.\n28) Fotografije i druga autorska dela korisnika nakon postavljanja na sajt FotoRepublika će zadržati sva prava koja su imala i pre postavljanja na sajt.\n29) FotoRepublika neće ustupati ili prodavati autorska dela korisnika trećim licima.\n30) FotoRepublika ulaže maksimalne napore da zaštiti autorska dela svih korisnika i kontinualno radi na unapređenju zaštite od neovlašćene upotrebe istih.\n31) FotoRepublika nije odgovorna u slučaju krađe i neovlašćene upotrebe autorskih dela od strane trećih lica.\n32) Na sajtu FotoRepublika, posebnom programskom skriptom je isključena mogućnost "desnog klika" i opcije "Save as", koja onemogućava posetioce, registrovane i neregistrovane da neovlašćeno preuzmu tuđe autorsko delo, odnosno, fotografiju (u maloj i u velikoj rezoluciji).\n33) Svaka fotografija u velikom prikazu sadrži vodeni žig sa imenom autora.\n34) FotoRepublika ne snosi odgovornost za krađu i neovlašćenu upotrebu sadržaja i autorskih dela od strane trećih lica u slučaju hakerskog napada.\n35) FotoRepublika koristi najsavremenije servere sa najboljom zaštitom od neovlašćenog (hakerskog) upada, a sve u cilju zaštite svojih korisnika, ličnih podataka, sadržaja i autorskih dela koja se na njemu fizički nalaze.\nDELENJE AUTORSKOG SADRŽAJA\n36) Korisnik je saglasan da FotoRepublika u svrhu promocije sajta, njenog sadržaja i korisnikovu ličnu promociju deli (share-uje) njegove fotografije na društvenim mrežama, kao što su Facebook, Twitter, Instagram i Pinterest.\n37) Delenje autorskog sadržaja na društvenim mrežama u vidu fotografje će biti u niskoj rezoluciji i sadržaće link ka stranici fotografije autora.\nDeljeni materijal će sadržati sve informacije o autoru, a fotografije će biti potpisane imenom autora.\nZABRANE I SANKCIJE\na) Na sajtu FotoRepublika, najstrožije je zabranjen govor mržnje, korišćenje vulgarnog rečnika, vređanje na rasnoj, nacionalnoj i verskoj osnovi.\nb) Najstrožije je zabranjen svaki oblik nepoštovanja drugih korisnika, maltretiranje, omalovažavanja ličnosti ili njegovog autorskog dela.\nc) Zabranjeno je postavljanje pornografskog materijala u bilo kom obliku ili postavljanje linkova ka pornografskom sadržaju.\nd) Zabranjeno je spamovanje.\ne) Zabranjeno je postavljanje linkova ka sajtovima sa "sumnjivim" sadržajem i ponudama kao i prema sajtovima sa virusima i slično.\nf) Zabranjeno je otvaranje (registrovanje) duplih naloga. Korisnik može da ima samo jedan korisnički nalog i ne sme da se registruje pod drugim imenom i drugom email adresom.\n39) Kršenje tačke 38. ovog pravilnika od strane korisnika će u najkraćem mogućem roku biti sankcionisano od strane administratora.\n40) Korisnici su dužni da prijave administratoru svako neprimereno ponašanje, fotografiju ili komentar koji primete na sajtu FotoRepublika.\n41) Sankcije prema korisniku koji kriši ovaj pravilnik mogu biti:\na) Zabrana pristupa sajtu FotoRepublika za određeni vremenski period.\nb) Trajna zabrana pristupa sajtu FotoRepublika i brisanje korisničkog naloga.\n42) FotoRepublika zadržava diskreciono pravo da primeni sankcije iz člana 41. ovog pravilnika ukoliko korisnik u praksi nije povredio ni jednu tačku ovog pravilnika, ali svojim ponašanjem i delovanjem narušava harmoniju među ostalim korisnicima i ne poštuje osnovna načela i misiju sajta FotoRepublika.\n43) U slučaju promene Pravila korišćenja, bićete obavešteni.\n44) Ukoliko korisnik u celosti ne prihvata Pravila korišćenja, potrebno je da u najkraćem roku kontaktira administratora putem Email-a: delete@fotorepublika.com i zatraži brisanje naloga.