Kon: Decu protiv virusa korona vakcinisati samo ako imaju hroničnu bolest - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Kon: Decu protiv virusa korona vakcinisati samo ako imaju hroničnu bolest\nEpidemiolog Predrag Kon najavio je da će sutra biti doneta odluka o uslovima za početak školske godine\n10Piše: Beta 10. avgusta 2020. 10.57 Izmenjeno: 12.16\nDeca, hronicne bolesti, Korona virus, Predrag Kon, vakcinacijaBeograd\nCiju to decu mislite vi da vakcinisete dr Kon ?\n10. avgusta 2020. u 11.41\nNjihovu, SNS decu\n10. avgusta 2020. u 12.50\nOnu čiji roditelji to žele. Lepo je čovek rekao. Najbitnije je da mi budemo protiv a ni sami ne znamo protiv čega smo, sve stručnjak do stručnjaka Vašeg kalibra.\n10. avgusta 2020. u 13.01\nNe znam odakle vam pade na pamet ideja @Slava i sa kojim se pravom Vi bavite procenom moje kalibraze.Nisam medicinski strucnjak ali ni nije potrebno da budem, da bih izrazio apsolutnu sumnju u Krizni stab i sve njegove clanove. Narocito u njihovog naredbodavca. Toliko, ne bih vas zadrzavao vise.\n10. avgusta 2020. u 15.19\nKladila bih se da vam je sumnja uža specijalnost i ako niste „medicinski stručnjak“, samim tim „kalibražu“ ste sami odredili. Toliko, uživajte.\n10. avgusta 2020. u 11.40\nDeca su otporna, nisu otporna, možda su otporna. Prenose, ne prenose, možda prenose. Ići će u školi, neće ići, možda će ići. Živimo u Srbiji, ne živimo, možda živimo u Srbiji\nToliko ste neistine izrekli u zadnjih nekoliko meseci i sad treba da verujem da su te vakcine dobre??? Ne hvala ne zelim tu vakcinu rizikovacu sa koronom sigurnije mi je.\nVaše pravo i niko ne može da vam ga oduzme kao što ni Vi nemate pravo da javno kritikujete nekoga ko objašnjava potrebu za vakcinisanjem, ali…. nebi mi bili mi kad se nebi mešali baš u sve. Ako je ovaj virus svetska nepoznanica zašto pljujemo po čoveku i od kud nam pravo? Hoćeš-hoćeš, nećeš-nećeš ĆAO…\n@slava, mudri covece kako vec tvrdis da je virus svetska nepoznanica, kako je moguce da je vec napravljena vakcina? Nije identifikovan virus, sasvim je logicno nema ni vakcine? Iskompromitovani i korumpirani strucnjak bi trebalo da zna da vakcina nije sredstvo za iskorenjavanja (eradikacije) jedne zaraze, vec odrzava agensa u slobodnom prostoru?. Na kraju vrlo dobro zna da vakcina protiv klasicne influence, koliko je efikasna? Ali strucnjak je na posebnom zadatku, a za takve se opravdano kaze da su bez savesti, medicinske i opste etike i ljudi bez integriteta? Vama koji ste laki za manipulaciji, niko ne brani da se uzdate u takve Bezboznike i pespogovorno izvrsavate neljudske i sumanute preporuke? Vakcinacija protiv nepoznatog neprijatelja je pripremljena za marvu, pa izvolite me casite casa a usputno, maske nemoj da skidate i kad spavate?\nUze mi reči iz usta kaže:\n16. avgusta 2020. u 16.12


Počeo 49. Medjunarodni filmski festival - FEST | Novinska agencija Beta\nSCENA | 07.05.2021 20:10 > 07.05 20:10\nUručenjem nagrada glumcu Radetu Šerbedžiji i reditelju Puriši Djordjeviću večeras je u Beogradu svečano otvoren 49. Medjunarodni filmski festival (FEST).\nNakon uručenja nagrada u Centru Sava pušten je film "Veliko iskopavanje".\nŠerbedžiji i Djordjeviću su dodeljene počasne festivalske nagrade "Beogradski pobednik", za izuzetan doprinos filmskoj umetnosti.\nDjordjević je rekao da snima film i publici poručio da će se videti i sledeće godine na FEST-u.\nŠerbedžija je prilikom uručenja nagrade kazao da je ponosan što je deo "sjajne kinematografije Južnih Slovena".\n"Južnih Slovena koji su se nekada zvali Jugosloveni i ovog FEST-a koji je nastao kada je jugoslovenski film bio jedan od najživljih i najprepoznatljivijih u svetu", rekao je Šerbedžija.\nOn je ocenio da je FEST, kada je nastao, bio priznanje zemlji predvodnici bloka nesvrstanih u svetu, i da je "spajao zaraćene strane Istoka i Zapada".\nFestival se ove godine održava pod sloganom "Povratak u budućnost", sa namerom da kao najveća i nadaleko poznata filmska manifestacija u zemlji i regionu, doprinese ponovnom oživljavanju bioskopskog platna i povratku filmske publike u bioskope, navodi se u saopštenju.\nU glavnom takmičarskom programu naći će se 18 filmova iz 12 zemalja, medju kojima su Tunis, Iran, Nemačka, Italija, Srbija, Argentina, Francuska, SAD, Turska, Madjarska, Hrvatska i Slovenija.\nMedju njima su i tri domaća ostvarenja, "Oaza" režisera i scenariste Ivana Ikića, "Živ čovek" Olega Novkovića, za koji je scenario napisala Milena Marković, i film "Lihvar" Nemanje Ćeranića, po scenariju Strahinje Madžarevića.\nU toj selekciji će biti prikazano i ostvarenje "Čovek koji je prodao svoju kožu" tuniske rediteljke Kauter Ben Hanije, koje se našlo u užem izboru za Oskara van engleskog govornog područja.\nŽiri glavnog takmičarskog programa čine glumac Igor Djordjević, reditelj Dane Komljen, grčki reditelj i scenarista Zaharias Mavroeidis, glumica Dubravka Kovjanić i bosanskohercegovačka rediteljka Ines Tanović.


Chevrolet novi AVEO 5 vrata LS 1.2L 86KS...\nNaslovna > Automobili > Renault > Laguna > Udobna francuska kočija\nTreću generaciju Lagune, osim elegantanog dizajna, odlične završne obrade, bogate opreme i vrhunske udobnosti, u kombinaciji sa potentnim i uglađenim dvolitarskim dCi krase i zavidne vozne sposobnosti, te izuzetno niska potrošnja\nNakon dvije generacije i 2,3 miliona prodatih primjeraka, Renault je polovinom 2007. godine predstavio treću generaciju Lagune, sa samo jednim zadatakom - da se uzornim kvalitetom, snažnim motorima i bogatom opremom izbori za visok plasman među VIP modelima srednje klase. Za pretpostaviti je da su prva dva modela preležala „dječije bolesti“, što će, uz sve kvalitete koje nova Launa ima, biti još jedan razlog za odabir ove krstarice. Laguna Dynamique 2.0 dCi, koju smo među prvima u BiH imali priliku testirati, opremljenošću i snagom negdje je u sredini ponude, što ni u kojem slučaju ne znači da je u pitanju „siromašnija“ verzija.\nAutomobil je, u stvari, koncipiran tako da od prvog susreta sa njim osjećate dinamičnu eleganciju kojom odiše. Meka bočna linija lagano se spušta prema zadnjem dijelu vozila, čime podsjeća na stare modele iz slavne francuske auto-industrije. Hromirani obrubi bočnih stakala te sama dužina vozila od 4,69 m pokazuju Lagunine tendencije da postane statusni automobil. I prednje i zadnje svjetlosne grupe potpuno su nove, a pri njihovom dizjniranju nije ugrožen prepoznatljivi vizuelni identitet. Testni model bio je opremljen dvolitarskim common-rail dizelašem, koji obezbjeđuje 150 KS i u kombinaciji sa šestostepenim manuelnim mjenjačem ostvaruje odlične performanse. Tome pomaže i turbina varijabilne geometrije, koja osigurava dinamičnu vožnju već pri malom broju obrtaja.\nPri hladnom vremenu angažuju se izuzetno brzi grijači, pa je paljenje putem start/stop prekidača obezbijeđeno i pri temperaturama od - 23 stepena Celzijusa, u šta se nismo imali prilike uvjeriti. Ovaj agregat karakteriše i mala potrošnja, koja prema navodima proizvođača iznosi šest litara eurodizela na pređenih 100 kilometara, dok se u ekstremnim uslovima, poput onih na našem testu, prosjek vrti oko 7,3 litre, što je zaista prihvatljivo. Od početka proizvodnog ciklusa Renaultovi inženjeri imali su u vidu sve strože ekološke norme, tako da je kao rezultat postignuta emisija od 158 g CO2 po pređenom kilometru. Manjoj potrošnji doprinosi i činjenica da je ovo prvi Renaultov model koji je lakši od svog prethodnika i to u prosjeku oko 15 kilograma, a zahvaljujući dobrom rasporedu masa te spuštenom težištu Laguna se zaista izvanredno ponaša na putu.\nVeliki pomak u kvalitetu najvidljiviji je u unutašnjosti, gdje vlada savršeni red. Položaj za volanom sugeriše vam da ste u automobilu koji pripada posebnoj klasi, poslovno-porodičnih limuzina. Podesivi volan te komande, koje, iako na prvi pogled djeluju zbunjujuće, a u stvari su logično raspoređene, samo poboljšavaju ionako dobar utisak iz vožnje. Upravljač pravovremeno informiše o stanju podloge, ali i u slučaju proklizavanja ESP besprijekorno radi svoj dio posla, što vam daje do znanja veliki displej putnog kompjutera, smješten između kilometar sata i obrtomjera. Kao što je u nekim automobilima nemoguće naći idealnu poziciju sjedenja, tako je u Laguni svaka udobna. Blago profilisana sjedišta presvučena su kombinacijom kože i rebraste tkanine, a u svakom slučaju djeluju kvalitetno, dok im je za pun užitak u zimskim danima ugrađen grijač sa trostepenom regulacijom.\nDovoljno mjesta ima i na zadnjim sjedištima, zahvaljujući podignutom krovu, ali i naslonu prednjeg sjedišta sa tankim kućištem. Što se tiče buke, gotovo da nam je bilo neprijatno što ne možemo čuti uravnoteženi zvuk Renaultovog dizelaša, jer je kabina odlično izolovana, kako od motora tako i od šumova koje proizvodi strujanje vazduha. Što se sigurnosti tiče, kod Renaultovih modela, tradicionalno je na visokom nivou, a već je i prethodna generacija osvojila pet zvjezdica na Euro NCAP testovima. Putnici su zaštićeni sa šest vazdušnih jastuka, iako je u skupljim paketima opreme moguće dobiti i osam. Velika iskoristivost unutrašnjeg prostora poboljšana je mnoštvom pretinaca te velikim pristupačnim prtljažnikom.\nUkupna lakoća korištenja ovog automobila povećana je pojednostavljenim sistemom prekidača, koji podešavaju zaključavanje vrata u vožnji, automatsko paljenje svjetala, automatsko brisanje zadnjeg stakla prilikom vožnje unazad. Na centralnoj konzoli sada je smješten prekidač ručne kočnice i prekidač tempomata, koji uz paket opreme Dynamique dolazi serijski. Nova Laguna nakon prve test vožnje ostavila je na nas veoma pozitivne utiske i vjerujemo da će bez obzira na žestoku konkurenciju, poput novog Mondea, Vectre, Peugeota 407, dostići prodaju kao prethodne dvije, a uzimajući u obzir kvalitet izvedbe i blagi iskorak iz klase, sigurni smo da će biti i bolja.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Društvo :: Pljevljima dugujemo mnogo više\n27. 10. 2021. 09:11 >> 09:20 2\nDobro je da je ministar Ratko Mitrović obišao Gradac, i radove na sanaciji jalovišta, ali nije dovoljno da se Pljevljima prilazi samo od jednog problema i samo sa jedne teme, poručio je poslanik DPS-a Duško Marković.\n"Ovom gradu dugujemo mnogo više, i taj razvojni i ekološki dug se mora vraćati bez odlaganja", napisao je Marković na Tviteru, reagujući na jučerašnju posjetu Mitrovića Pljevljima.\nPodsjetio je i da je uvedena ekološka naknada u korist lokalnog budžeta, i definisali finansiranje za toplifikaciju.\n"Pozdravljam izbor za predsjednika DIK-a"


Petković sa Simonom Geizbuhlerom o dijalogu Beograda i Prištine | Radio Kosovska Mitrovica\n27. October, 2020 17:41 |\nDirektor Kancelarije za Kosovo i Metohiju Petar Petković sastao se danas sa pomoćnikom državnog sekretara Ministarstva spoljnih poslova Švajcarske Simonom Geizbuhlerom, saopštila je Kancelarija za Kosovo i Metohiju.\nPetković je sagovornika upoznao sa tokom dijaloga Beograda i Prištine, naglasivši da će naša strana insistirati na sprovođenju svih do sada postignutih sporazuma, posebno na uspostavljanju Zajednice srpskih opština, sa čime se kasni čitavih sedam i po godina.\nBez formiranja Zajednice srpskih opština, sa svim nadležnostima koje joj pripadaju u skladu sa briselskim dogovorima, nema mogućnosti za značajniji napredak u daljem toku dijaloga, konstatovao je direktor Kancelarije za Kosovo i Metohiju.\nSagovornici su, takođe, upoznati sa političko-bezbednosnom situacijom na Kosovu i Metohiji, posebno sa teškoćama i izazovama sa kojima se suočava srpski narod, koji je, prema Petkovićevim rečima, izložen permanentnom uskraćivanju ljudskih i građanskih prava i napadima na ljude i imovinu, navodi se u saopštenju.\nPetković je naglasio da je, i pored svega, Beograd dosledno opredeljen za dijalog, kao jedino moguće sredstvo mirnog rešavanja nesuglasica i stvaranje preduslova za ekonomski rast i trajnu bezbednosnu stabilizaciju na zapadnom Balkanu.\nSastanku je prisustvovao i novoimenovani opunomoćeni ambasador Švajcarske Konfederacije u Republici Srbiji Urs Šmid.


U telu koje se loše servisira ni um ne može da procveta - poseti Sajam fitnesa - www.025.rs\nwww.025.rs / ZDRAVLJE I LEPOTA / U telu koje se loše servisira ni um ne može da procveta – poseti Sajam fitnesa\n– Fizička neaktivnost najviše problema zadaje koštano-zglobnom sistemu, ali važno je spomenuti i one koji nisu ortopedski. Tu pre svega mislim na probleme u nervnom, kardio-vaskularnom i sistemu za varenje – upozorava doc. dr Spasovski i dodaje:\nSve više se suočavamo i sa poremećajima telesne težine, a među najizraženijim problemima su i hronični deformiteti vrata. To se u Americi popularno zove “texting neck”, u njihovoj medicinskoj praksi taj naziv već imaju u žargonu upravo zbog njegove učestalosti. Ovaj poremećaj se javlja na vratnoj kičmi i nastaje kao posledica držanja telefona u rukama. Takođe, prisutni su i bolovi u donjem delu leđa, javlja se i skraćenje mišića zadnje lože, što je posledica preteranog sedenja. Zbog nedovoljne fizičke aktivnosti veoma su rasprostranjeni funkcionalni poremećaji, koji se ispoljavaju kroz lošu motoriku, slab kvalitet kretanja, umanjenu radnu sposobnost…\n– U telu koje se loše servisira ni um ne može da procveta. Najbolja preventiva je bavljenje nekom fizičkom aktivnošću, rekreacijom ili sportom. Ali da budemo precizni, da bi se pronašao put ka rešenju prvo bi trebalo da se tačno utvrdi gde je sve problem. Veoma je važno koliko su ovi problemi o kojima pričamo uzeli maha, da bi mogle prave mere da se primene, i to ne individualno već strateški. Stalno informisanje javnosti o ovom problemu i buđenje svesti kod ljudi o posledicama, ali i kako ih preduprediti je nešto što bi na duže staze moglo dati rezultat.\n– Takve manifestacije poput beogradskog Sajma fitnesa su preko potrebne, ja ih iskreno podržavam i smatram da bi trebalo da ih bude više. Mi profesionalci smo svesni problema, znamo njihove uzroke i rešenja, ali toga treba da postane svesna i šira ciljna grupa, to su roditelji i njihova deca, jer mnogi deformiteti se javljaju upravo u periodu rasta i razvoja. Informacije koje se mogu dobiti na događajima kakav je Sajam fitnesa, velnesa i zdravlja mogu biti dragocene. Ali, pre svega demonstracija raznih programa, mogućnost da se oni i probaju, mogu da usmere i podstaknu posetioce da počnu sa nekom vrstom rekreacije što je i te kako važno – zaključio je doc. dr Spasovski.\nTags: fitnes, telo, um


Predstava "Kutija" Dramskog studija Tirena - Centar Kulture\nNaslovnica Događanja Predstava “Kutija” Dramskog studija Tirena\nU petak, 18. i 25. veljače 2022. u 20 sati u Teatru na Trešnjevci Centra za kulturu Trešnjevka studentska dramska grupa Dramskog studija Tirena izvest će predstavu “Kutija” pod umjetničko-pedagoškim vodstvom Maje Sviben.\nPredstava “Kutija” nastala je metodom skupno osmišljenog kazališta te je polaznicima srednjoškolskih i studentskih dramskih grupa Teatra Tirena ponudila mogućnost da se osvrnu na trenutne okolnosti i pretvore ih u fikcionalni svijet – svijet apokaliptične pustoši u kojem je za preživljavanje potrebna solidarnost i pokušaj stvaranja zajednice. Taj se svijet možda već dogodio, možda se još nije dogodio, a možda se nikad niti neće dogoditi, no pokušali smo motive iz mita o Pandorinoj kutiji (koji je bio jedna od polazišnih točaka rada) rastvarati i uklapati u recentna događanja, bavili smo se strahovima, željama, nadanjima, a u konačnici smo konstruirali ne samo novu priču na temelju mita, nego i stvorili predstavu koja je jednako nepostojana kao i svijet koji nas okružuje.\nAna Glamuzina, Ana Topić, Antonia Belančić, Hana Delić, Klara Mikolaci, Klara Mišković, Lara Podhraški, Matea Mandić, Rebecca Frangen, Tia Gebauer, Veronika Fišter, Filip Humski, Leon Jureša, Viktor Grabar\nRezervacije na tnt@cekate.hr\nPrethodni članakMASKIRANI MAKSIMIR 2022.\nSljedeći članakOnline predstava kazališta Oberon


Uloga marketinga u internacionalizaciji poslovanja korištenjem strukturnih fondova na odabranom primjeru | Croatian Digital Theses Repository\nZagreb: VERN University of Applied Sciences, 2019. urn:nbn:hr:146:462934\nBudiselić, A. (2019). Uloga marketinga u internacionalizaciji poslovanja korištenjem strukturnih fondova na odabranom primjeru (Undergraduate thesis). Retrieved from https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:146:462934\nBudiselić, Antonio. "Uloga marketinga u internacionalizaciji poslovanja korištenjem strukturnih fondova na odabranom primjeru." Undergraduate thesis, VERN University of Applied Sciences, 2019. https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:146:462934\nBudiselić, A. (2019). 'Uloga marketinga u internacionalizaciji poslovanja korištenjem strukturnih fondova na odabranom primjeru', Undergraduate thesis, VERN University of Applied Sciences, accessed 23 September 2020, https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:146:462934\nBudiselić A. Uloga marketinga u internacionalizaciji poslovanja korištenjem strukturnih fondova na odabranom primjeru [Undergraduate thesis]. Zagreb: VERN University of Applied Sciences; 2019 [cited 2020 September 23] Available at: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:146:462934\nA. Budiselić, "Uloga marketinga u internacionalizaciji poslovanja korištenjem strukturnih fondova na odabranom primjeru", Undergraduate thesis, VERN University of Applied Sciences, Zagreb, 2019. Available at: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:146:462934\nCite this item: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:146:462934\nTitle Uloga marketinga u internacionalizaciji poslovanja korištenjem strukturnih fondova na odabranom primjeru\nTitle (english) The role of marketing in business internationalization using structural funds on the selected company\nAuthor Antonio Budiselić\nCreated on 2019-07-04 14:44:14


Mihajlović:Pejović je ubio Ćuruviju\nTema: Mihajlović:Pejović je ubio Ćuruviju\n23.06.2010., 02:41 #1\nMihajlović: Pejović je ubio Ćuruviju\nBeograd - Jedini očevidac ubistva Slavka Ćuruvije rekao je da je sa 85 posto sigurnosti prepoznao Luku Pejovića kao ubicu, a ne nekog drugog, kaže Dušan Mihajlović.\nLjiljana Smajlović, predsednica UNS-a predočila je javnosti iskaz Nenada Ilića u kojem on kaže da je čuo da su Ćuruvijine ubice Miloš Simović i Milan Luković.\nMihajlović za "Politiku" kaže da je znao za iskaz Ilića tokom akcije "Sablja", o Simoviću i Lukoviću, i da su izvršene provere tih navoda, ali su osumnjičeni bili u bekstvu.\n"Ilića su uhapsili inspektori državne bezbednosti povodom zločina na Ibarskoj magistrali, a navedena beleška je rezultat razgovora koji sa njim vodio inspektor javne bezbednosti povodom atentata na Vuka Draškovića u Budvi. Naravno da su izvršene provere njegovih navoda, ali su lica koja su navedena kao osumnjičena bila u bekstvu", naveo je Mihajlović.\n"Zato ne znam koji bi to genije mogao da uradi više, sve do danas kada su ta lica dostupna policiji. Još manje je razumljivo da neko optužuje policiju za nečinjenje u opšte poznatom slučaju u kome imamo neproverljivu izjavu tipa 'rekla-kazala'", rekao je bivši ministar policije.\nMihajlović je naveo da je redosled stvari bio takav da je prvo bio iskaz Ilića tokom "Sablje", pa onda Mihajlovićeva izjava o rešenom slučaju Ćuruvija, pošto je svedok prepoznao ubicu na fotografijama u policiji.\n"Tako nešto (da je slučaj rešen) sam izjavio onda kada je jedini svedok ubistva rekao da može da prepozna ubicu, pa je sa 85 odsto sigurnosti prepoznao Luku Pejovića, a ne nekog od navedenih lica. Problem je što je Pejović mrtav", rekao je Mihajlović.\nPejović je ubijen iz zasade automatskim oružjem 5. decembra 2000. godine u blizini svoje kuće u Dinarskoj ulici u Beogradu. Bio je poznat policiji, ali nikada nije osudjivan.\nNa pitanje da li je policija zvanično ili nezvanično razgovarala sa Radetom Markovićem, načelnikom Državne bezbednosti, o ubistvu Ćuruvije, pošto je utvrdjeno da je 27 pripadnika službe pratilo Ćuruviju 24 sata, Mihajlović je odgovorio:\n"Razgovarano je i sa Radetom Markovićem. Koliko se sećam, nudjen mu je i status zaštićenog svedoka, ali je on odbio saradnju".\nPoslednja poruka: 19.06.2010., 23:01\nmali.adadjo (Bojana Pejović) - In memoriam\nPoslednja poruka: 06.05.2009., 10:32\nAutor london 5 u forumu Muzika\nPoslednja poruka: 10.02.2007., 23:38


Jedno lice privedeno zbog falsifikovanja isprave | Palelive.com\nPočetna Regija Zvornik Jedno lice privedeno zbog falsifikovanja isprave\nJedno lice privedeno zbog falsifikovanja isprave\nZVORNIK – Pripadnici Policijske uprave Zvornik priveli su u službene prostorije lice čiji su inicijali S.M. /48/ iz Zvornika zbog sumnje da je počinilo krivično djelo falsifikovanje isprave i navođenje na ovjeravanje neistinitog sadržaja, saopšteno je iz ove uprave.\nNa osnovu naredbe Osnovnog suda Zvornik, a uz prethodnu saglasnost tužioca Okružnog javnog tužilaštva Bijeljina, policija je izvršila pretres objekata i vozila koje koristi lice S.M. i pronašla falsifikovano svjedočanstvo o završenom srednjem obrazovanju kao i ovjerene i neovjerene fotokopije svjedočanstva o završenom srednjem obrazovanju.\nNakon kompletiranja i dokumentovanja predmeta protiv ovog lica biće podnesen izvještaj nadležnom tužilaštvu za počinjena navedena krivična djela.\nPrethodni članak“Malom Zejtinliku” dati status koji mu pripada\nNaredni članakOtkriveno osam migranata


Ćerka Kaće Grujić napunila je četiri meseca | Lifestyle | Poznati\nMAJKAMA JE POMOĆ NEOPHODNA, NIKAD NE IDE SVE PO PLANU: Kaća Grujić iskreno o prvim mesecima s ćerkom 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\nĆerka Kaće Grujić napunila je četiri meseca.\nU životnom kalendaru Kaće Grujić 15. decembar 2021. godine zauvek će biti najvažniji datum. Tada se njen život potpuno promenio, postala je majka devojčici Katji, a kako se snalazi u novoj životnoj ulozi, pevačica je govorila iskreno i priznala da joj treba pomoć.\n"Ja sam novopečena mama, beba je napunila tek četiri meseca... Sve je stvar organizacija, nikad ne ide sve po planu. Mislim da je pomoć nephodna, jer same ne možemo sve da stignemo, tu je naravno i karijera, tu je porodica, da provedemo neko vreme i sa mužem i da sve bude u redu sa bebom, tako da mislim da je pomoć neophodna. Ko god da ima mogućnost, da li da možda plati dadilju ili ima možda mamu, sestru, koga god, treba da uzme za pomoć", rekla je pevačica u emisiji "Magazin In".\nKaća je nedavno priznala da priželjkuje proširenje porodice.\n"Svi kažu da Katja liči na Marka, a ja sam molila Boga samo da Katja ima plave oči na njega. I ima plave oči na njega, i kažu da liči na njega. Mora da odraste, pa će možda ličiti i na mamu. Priželjkujem bebu. Katja je tatina mezimica, pa kažem, moram ja da sebi rodim jednog sina", rekla je za "Kurir" nedavno.


Posts 421 to 440 of 1795Page 22 of 90\n#421 by junky01 » Sun Feb 12, 2017 09:43\nNije problem, pojasnicu.\nSend or recived funds je promet novca izmedju( Payza) racuna Payzinih korisnika. Koliko mi se cini to je ranije sve bilo free, sada su uveli da se placa prilikom prijema novca. Nisam ga koristio zadnjih par godina tako da ovo oko free u oba smera neka bude sa rezervom.\nAdd funds je placanje npr. clanstva na CS sa bankovnog racuna, gde Payza za svoju uslugu posrednika naplacuje ovo sto naplacuje.\nZa povlacenje novca je zadnja stavka Withdraw funds. Bank wire je povlacenje direktno na racun i iznosi 15$ a na kartici je skoro oko 8% + nekih 30-tak centi.\nSto se tice skrila za povlacenje na racun naplacuje 5.86 $ ali isplacuje u evrima ili funtama.\nNadam se da sam uspeo da malo pojasnim stvari.\nLast edited by junky01 » Sun Feb 12, 2017 09:53 » edited 1 time in total\n#422 by incomehomejob » Sun Feb 12, 2017 10:11\nIzvini sto te gnjavim dalje.\n- isplata sa CS - ako se drze toga sto pise (sto cemo tek svi morati da proverimo ) - CS -> Skrill = 0\n- povucem na racun u banci = 5.86 $\n- verifikacija racun/kartica/Skrill nalog (pretpostavljam kao i kod PP) = 2,5$ (bespovratno, za razliku od PP verifikacije)\n- konverzija ce biti dolari u evre (pretpostavljam po nekom Skrill kursu, kao sto je PP imao svoj)\nMolim te da potvrdis da li sam tacno ispisala.\nI pitanje - da li znas da li ima dodatni neki fee za konverziju valute pre slanja na nas racun u banci?\nDa li je ovo sto kazes Send or Receive Funds, mozda fee koji je nama placao CS sto se tice PP-a?\nAko jeste, mozda CS neki dogovor tog tipa napravi i sa Payza, pa nas bude kostalo slicno kao onih 2% za PP. (Ovo nagadjam i prvo i drugo.)\nSto se tice povlacenja para sa CS na Payza i posle da stignu do nas u ruke , ako sam te dobro razumela, u tom slucaju nas interesuje samo koliko ce nas kostati kada vucemo sa CS-a (kao ono sto su oni ispisivali ranije, onih 2% za PP) i Withdraw deo.\nDa li ima jos nesto da nas ceka kao fee ili %?\nLast edited by incomehomejob » Sun Feb 12, 2017 10:13 » edited 1 time in total\n#423 by ruma45 » Sun Feb 12, 2017 10:33\nAko može jedan mali predlog:\nkad dobijemo sve potrebne informacije, da neko odradi tabelu i okači je ovde sa uporednim pregledom platnih procesora koje podržava Clixsense i provizijama koje uzimaju:\n-prilkom povlačenja novca sa CS-a,\n-sa povlačenja novca na račun\n-minimalnim iznosima za povlačenje/priliv novca\n#424 by junky01 » Sun Feb 12, 2017 10:40\nSto se tice Skrila postotak tacnosti 100%\nSto se tice fee za konveriziju nisam siguran, mada sam negde video da su je ispisali(sto znaci da je ima).\nRanije sam uvek povlacio novac u valuti u koju sam vec imao na racunu tako da konverziju nisam nikada koristio.\nAko me secanje ne vara, nije bilo naknade za prebacivanje sa CS na Payzu...ispravite me ako gresim.\nGledam izvode o uplatama i na transkacijama koje mi Payza prikazuje pise da nema naknade.\nOvo neka se uzme sa rezervom jer se stvarno ne secam.\nPitanje je sada kakav ce dogovor napraviti i nama uciniti uslugu, ako su voljni to uciniti(ipak su oni banka i od nas zive).\nDa apsolviramo, povlacenje na racun Payze ne vise nego sto je bilo za PP.\nPovlacenje sa Payze na racun5,86$ i ceka se 15 dana.\nPovlacenje sa Payze na karticu oko 8% + 30c fee. ceka se oko 5 dana.\nTo je to, nema vise dodatnog fee-a ili %.\n#425 by klepacek1 » Sun Feb 12, 2017 10:41\nZa povlacenje na racun u Intesi,preko Visa Electron kartice bila je 8$,a nadam se da je jos tako(poslednji put uzimao pare odatle u junu 2015.)\nJos uvek je 8$,evo i slike.\nLast edited by klepacek1 » Sun Feb 12, 2017 11:00 » edited 1 time in total\n#426 by CicoSreckovic » Sun Feb 12, 2017 10:48\n"For transactions involving currency conversion Skrill adds a fee of 3.99% to our wholesale exchange rates. The exchange rates vary and will be applied immediately without notice to you."\nTako pise na Skrill sajtu.\n#427 by junky01 » Sun Feb 12, 2017 11:01\nDa ispravim samo sebe, povlacenje novca na racun sa Payze je 15$, a sa Skrill-a na racun je 5.86$.\nI da kao sto @klepacek1 kaze, povlacenje na karticu je fixno 8$ do 5000$ po transakciji, sada sam proverio.\nPuna mi je glava brojeva i transakcija tako da se izvinajvam ne pometenosti.\n#428 by incomehomejob » Sun Feb 12, 2017 11:03\nImam opet pitanje.\nA gde upada ovih 3.99% sto kaze CicoSreckovic?\n#429 by mala_maca » Sun Feb 12, 2017 11:08\n#430 by CicoSreckovic » Sun Feb 12, 2017 11:28\nNisam siguran, ali mislim da je za promenu kursa. A posto Skrill automatski menja u eure, mislim da je prilikom prebacivanja sa CS-a na racun od Skrill-a. Ja sam tako protumacio. Ako neko ima iskustva, nek podeli sa nama.\n#431 by CicoSreckovic » Sun Feb 12, 2017 12:16\nMislim da je ipak povlacenje sa payze na racun onih 15$, da se to obracunava. Ispravivite me ako gresim.\n#432 by klepacek1 » Sun Feb 12, 2017 13:33\nCicoSreckovic wrote: Mislim da je ipak povlacenje sa payze na racun onih 15$, da se to obracunava. Ispravivite me ako gresim.\nPise da je "bank wire" 15$.To nisam radio,ali na credit card je 8$,eno je slika malo iznad.\n#433 by AlbertTop » Sun Feb 12, 2017 13:46\nLjudi...mnogo smo se rasplinuli...hahaha pa ovoliko ni milioneri ne raspravljaju.\nRealno Payza je skupa a i nije trenutno opcija, SKRILL - 5,5 EU za povlacenje na racun banke, master kartica ne vazi za zemlje van EU ( Srbija, BiH, Makedonija) inace kosta 10 EU i dobija se na adresu. Payoneer smo vec apsolvirali s tim da mi jos malo nejasno koliko uzima za prebacivanje na racun u banci, a kartica i njeno odrzavanje su oko 30$ + 3.15 $ za podizanje na bankomatima( +pitanje konverzije).\nSve me ovo navodi da cu prvu isplatu pokusati preko SKRILL ako ga uvedu uskoro jer sam sa njima prolazio korektno dok sam radio na jednoj drugoj platformi. Payoneer mi je za sada druga opcija. A o Payza za sada i ne razmisljam...zasto bih?\n#434 by incomehomejob » Sun Feb 12, 2017 13:52\nMoja podrska za 'inspektorski ogranak'.\nI meni Skrill deluje kao odlicna opcija. PP je bio 5 USD, tj. 4 evra, ovo je 5,5 evra.\nJos samo ostaje da vidimo, sto se tice Skrill koliko ce da kosta CS -> Skrill.\n#435 by CicoSreckovic » Sun Feb 12, 2017 13:54\nSad citah na jednoj grupi da payooner uzima 2% prilikom prebacivanja na racun, a da za cifre preko 100 eura banka isto uzima proviziju. Koliko skontah da je jedino isplativo povlaciti novac do 100 eura. A istog sam misljenja kao AlbertTop, prva transakcija verovatno preko SKRILL, samo ta konverzacija me buni..\n#436 by jeckamil » Sun Feb 12, 2017 13:58\nPayoneer skidanje sa bankomata izracunavanje :\n"Formula je poprilicno jednostavna = Vas iznos - 3.15$ se mnozi sa dnevnim kursom dolara umanjenim za 3.6% (ovo sam procitao od nekog od clanova ovde da je prosek oko 3.5% manje od srednjeg kursa)".\nPreuzeto sa nekog drugog mesta\nStim da ovaj procenat nije bas najtacniji i to je problem kako izracunato koliko mozes para da povuces sa bankomata. Ali raspone je izmedju 3-3.5%. Meni se cini da sam negde na payoneer sajtu procitala da je procenat 3.5% a izgleda da u Cg je i manji.\nTo cemo videti kad budemo skidali pare pa prijavljivali ovd e na forum.\nEvo nesto i od mene. Kad ste se vec raspisali\n#437 by junky01 » Sun Feb 12, 2017 14:07\nincomehomejob wrote: Imam opet pitanje.\nTih 3.99% uzma najverovatnije za konverziju prilikom isplate.\nNe, Skrill i dalje prima novac u $$$ ali ih ne isplacuje u toj valuti. Na stanju mozes imati dolare...eno mojih 2.5$ koje su mi uzeli stoje prikazani.\nSada jos da otovirm i Payoneer i tvoje kolege moze ladno da me posete\n#438 by AlbertTop » Sun Feb 12, 2017 14:20\nCicoSreckovic wrote: Sad citah na jednoj grupi da payooner uzima 2% prilikom prebacivanja na racun, a da za cifre preko 100 eura banka isto uzima proviziju. Koliko skontah da je jedino isplativo povlaciti novac do 100 eura. A istog sam misljenja kao AlbertTop, prva transakcija verovatno preko SKRILL, samo ta konverzacija me buni..\nDa te ne lazem ali cini mi se kada sam ranije prebacivao da nisam gubio nista u odnosu na kurs ali ne drzi me za rec. Jedino sto mislim da SKRILL ne mozes da povezes na recimo intesa internet karticu vec moras na pravi racun.\n#439 by Garagos » Sun Feb 12, 2017 15:03\nJa bas hteo da pitam mogu li taj SKRILL povezati sa mojom vec postojecom Visa Electron karticom ili moram novi racun da pravim, da li je post iznad odgovor na moje pitanje ?\n#440 by junky01 » Sun Feb 12, 2017 15:14\nGaragos wrote: Ja bas hteo da pitam mogu li taj SKRILL povezati sa mojom vec postojecom Visa Electron karticom ili moram novi racun da pravim, da li je post iznad odgovor na moje pitanje ?\nAla sam se danas raspisao\nVisa Elekton moze, ja sam je sinoc verifikovao na Skrill-u.\nObnovio sam je na Payza i na PP.\nMedjutim interesantna stvar je da obnavljanje vec ranije prijaveljene Visa Elektron kartice ide bez problema ali kada sam hteo drugaru da je povezem na PP nije je prihvatio. Moguce da je bio i bag to vece ali sam pokusao par puta jer sam sve bio u neverici.\nAll times displayed are PST - Server Time: Jul 1, 2022 22:28:47 PST


Istorija Akupunkturnih Radova - Kvantna Dijeta KvantnaDijeta.com\nIstorija Akupunkturnih Radova - Zdrav život\nTermin hiperventilacijski sindrom (HVS) ponekad se koristi za opisivanje efekata hiperventilacije uočenih u ambulanti hitne pomoći. Mnogi akutni (iznenadni početak) slučajevi hiperventilacije proističu iz panike, anksioznosti i drugih emocionalnih stanja. Hiperventilacija, posebno hronična hiperventilacija (koja traje tokom vremena), takođe može biti posledica niza zdravstvenih stanja. dijeta\nLečenje migrene, Istorija Akupunkturnih Radova and Uređaj umanjuje bolne kvantne slušalice. dijeta Nesanica se takođe može klasifikovati kao primarna ili sekundarna. Primarna nesanica javlja se u odsustvu drugih medicinskih problema, dok se sekundarna nesanica javlja kao rezultat zdravstvenih stanja kao što su bolesti srca, artritis, rak ili žgaravica koje izazivaju budnost.\nPrema principima Meridijanske nauke u tradicionalnoj kineskoj medicini, elektrobiologiji, aparat za terapiju Medicomat-13 je poseban instrument za lečenje ravnoteže. dijeta\nDa li je akupunktura sigurna metoda? Akupunktura nema štetne efekte na telo jer uravnotežuje energiju u telu. Ako ga primenjuje kvalifikovani lekar i stomatolog obučen za akupunkturu, nema straha za vaše zdravlje.\nBiljni lekovi za čireve, Istorija Akupunkturnih Radova and Prirodni lekovi. dijeta Postoje i neke prirodne metode ublažavanja artritisa, kao što je uzimanje glukozamina i hondroitina. Još jedno uobičajeno prirodno olakšanje za artritis poznato je kao MSM. To je prirodno sumporno jedinjenje koje deluje protivupalno i takođe može pomoći u smanjenju otoka.\n© 2021 Medicomat Limited KvantnaDijeta.com Istorija Akupunkturnih Radova, Powered by Medicomat.com and NSystems LLC, USA


Doktor: Kako može da bude dobro... DARKU LAZIĆU IZVAĐENA SLEZINA! Rebro probilo plućnu maramicu NAREDNA 24 SATA KRITIČNA! | Vestinet.rs\nPočetna ŽIVOT\tDoktor: Kako može da bude dobro… DARKU LAZIĆU IZVAĐENA SLEZINA! Rebro probilo plućnu maramicu NAREDNA 24 SATA KRITIČNA!\nPevaču Darku Laziću pukla je slezina koja je prouzrokovala obilno unutrašnje krvarenje, nakon čega je cela izvađena.\nOperacija je trajala skoro dva sata i lekari su uspeli da zaustave krvarenje.\nBubreg za sada nije diran jer je previše rizično.\nPevač je na veštačkom disanju, jer mu je rebro probilo plućnu maramicu.\nNaredna 24 sata su kritična za njega, a lekari se nadaju da neće doći do još jednog unutrašnjeg krvarenja.\nDarko je posle operacije prebačen u šok sobu. „Kako može da bude dobro? Ne bi trebalo više da gubi krv“, rekao je jedan od lekara.\nTokom operacije u bolnici su bili Darkovi roditelji, devojka Marina i bivša supruga Ana Sević. Pevačica je po izlasku iz bolnice bila vidno nervozna, oči su joj bile pune suza.\nPodsetimo, pevač Darko Lazić doživeo je tešku saobraćajnu nezgodu u utorak, 23. oktobra, kada je svojim automobilom sleteo sa puta i prevrnuo se na krov.\nPrijatelji, kolege i fanovi došli su ispred Klično-bolničkog centa Zemun kako bi dali krv za pevača Darka Lazića koji se nalazi na Intenzivnoj nezi u šok sobi pošto je u saobraćajnoj nesreći zadobio teške povrde opasne po život.\nPevač se od trenutka kada je dovezen u bolnicu nalazi u veštačkoj komi zbog teškog stanja.\nIako su Ana Sević i kuma Andreana Čekić na svojim Instagram nalozima apelovali da zasad nije potrebno da se da krv za pevača, mnogi prijatelji, fanovi i kolege došle su ispred zemunske bolnice i čekaju da daju krv.\nPodsetimo, pevač Darko Lazić (27) i dalje je u kritičnom stanju posle teške saobraćajne nesreće koju je u ponedeljak ujutru doživeo kod Pećinaca.\nKako saznajemo, Laziću se zdravstveno stanje pogoršalo jer ima problema s plućima i bubrezima, a prilikom prevrtanja BMW koji je vozio doživeo je i teške prelome rebara, noge i karlične kosti, ima povredu kičme, kao i potres mozga.\nLEGENDARNI SIR MAJKL KEJN: GLASAO SAM ZA BREXIT JER EU VLADAJU FAŠISTI – Radije ću biti siromašan gazda, nego biti sluga! – VIDEO


I danas ograničena isporuka gasa za Kanton Sarajevo - Index.ba\nI danas ograničena isporuka gasa za Kanton Sarajevo\nKantonalno javno komunalno preduzeće “Sarajevogas” i danas ima ograničenu isporuku gasa od dobavljača Energoinvesta d.d. Sarajevo, što je nedovoljno da bi se snabdjeli svi kupci u Kantonu Sarajevo, posebno u periodu kada dolazi do značajnog pada temperatura.\n– Kako bi se očuvao gasni sistem i osiguralo snabdijevanje gasom kupaca koji nemaju mogućnost korištenje alternativnih goriva, Sarajevogas je zatražio od “Toplane-Sarajevo” kao i od određenih privrednih i poslovnih subjekata koji su veliki potrošači, da ograniče dnevnu potrošnju gasa – kazali su iz Sarajevogasa.\nIstiču da je određeni broj kotlovnica “Toplane-Sarajevo” već od jučer prešao na korištenje alternativnih goriva, u skladu s količinama koje su na raspolaganju potrošačima u Kantonu Sarajevo, saopćeno je iz KJKP Sarajevogas.\nPrethodni članakKrenuo val poskupljenja: Skočile cijene brašna, slijede pekarski proizvodi\nNaredni članakRaskol koalicije HDZ-a BiH i HDZ-a 1990 u SBK-u?\nU organizaciji Udruženja logoraša Goražde u naselju Lozje u Goraždu obilježena je 30. godišnjica ratnog zločina u kojem je...


VAKCINACIJA ĆE BITI ZAVRŠENA NAJKASNIJE DO POLOVINE JULA: Dr Đerlek saopštio kada će MLADI STIĆI NA RED! - mediji.net\nVAKCINACIJA ĆE BITI ZAVRŠENA NAJKASNIJE DO POLOVINE JULA: Dr Đerlek saopštio kada će MLADI STIĆI NA RED!\nPrioritizacija je određena, posle medicinskih radnika, zaposlenih i korisnika domova, na redu su stariji od 75 uz prednost onima koji imaju više hroničnih oboljenja\nDržavni sekretar Ministarstva zdravlja, dr Mirsad Đerlek, rekao je da je plan da se najkasnije do polovine jula završi vakcinacija protiv korone. Građani Srbije masovno se prijavljuju za vakcinu, i to podjednako za rusku, kinesku i "Fajzerovu", rekao je on.\n"Naročito je značajno što se prijavljuje veliki broj mladih ljudi. Treba imati na umu da niko...\nruska vakcinaPreko 300 vesti\nfajzerova vakcinaUskoro još vesti\ndr mirsad đerlekPročitajte još na ovu temu\nkineska vakcinaViše od 100 tekstova\nVakcinaPreko 6700 vesti\nALERGIČNI NA PENICILIN MOGU DA SE VAKCINIŠU: Možete primiti sve 3 cepiva dostupna u Srbiji\nImunolog i član Kriznog štaba Srđa Janković kaže da alergija na penicilin nije prepreka da se građani vakcnišu bilo kojom od tri vrste vakcina protiv virusa korona koje su dostupne u Srbiji, jer, kako je objasnio, u proizvodnji niti jedne od njih se ne koriste ...\nVUČIĆ U POSETI EPARHIJI ŠUMADIJSKOJ: Država će pomoći završetak crkve, danas obaramo rekord sa 40.000 vakcinisanih (VIDEO)\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je danas tokom posete Crkvi svetih novomučenika kragujevačkih u Šumaricama da će država pomoći da se ona završi i da je država već započele pripreme za obeležavanje 80. godišnjice, 21. oktobra, od od streljanja više ...\nPrema podacima Zavoda za javno zdravlje “Timok” iz zaječara na teritoriji Grada Bora ne 98 aktivnih slučajeva virusne infekcije.\nVeoma fleksibilno tumačenje normi u procesu registracije vakcina\nTrenutno važeći Zakon o lekovima i medicinskim sredstvima se primenjuje samo za lekove jer je 2017. godine usvojen Zakon o medicinskim sredstvima.\nU Srbiji je do sada vakcinisano 119.711 osoba, kaže epidemiolog Branislav Tiodorović i dodaje da se taj broj povećava iz sata u sat. On je na konferenciji za medije rekao da je u poslednja 24 sata testirano 10.638 ljudi i da je pozitivno na virus korona 1.709 osoba. U poslednja 24 sata umrlo je 19...


Šta znači Dominacija\nšta znači Dominacija\nNa latinici: Definicija i značenje reči Dominacija (latinski dominatio) vlast, vlada, vladanje, gospodarstvo; nadmoćnost.\nReč Dominacija sastoji se od 10 slova.\nНа Ћирилици: (лат. доминатио) власт, влада, владање, господарство; надмоћност.


Jednokratna pomoć penzionerima biće isplaćena oko 5. novembra | 013 info\nJednokratna pomoć penzionerima biće isplaćena oko 5. novembra\nTanjug\tUto, 22/10/2019 - 18:49\nJednokratna pomoć penzionerima u iznosu od 5.000 dinara biće isplaćena oko 5. novembra, mesec ranije nego što je planirano, navodi ministar finansija Siniša Mali. Siniša Mali navodi da jednokratna pomoć penzionerima predstavlja samo prvi korak ka tome da penzionerima bude bolje.\nsrbija penzioneri novac pomoć


SRJ je napadnuta poslije neuspjelih pregovora u Rambujeu i Parizu o budućem statusu pokrajine Kosovo i Metohije, za šta je optužena Srbija, a kao povod za agresiju poslužio je navodni zločin u Račku u januaru 1999. godine, koji je iskorišten da se iskonstruišu navodi o "masakrima albanskih civila" i pruži legitimitet "humanitarnoj" intervenciji.\nNATO je lansirao 1.300 krstarećih raketa, izručio 37.000 "kasetnih bombi", od kojih je poginulo oko 200 osoba, a ranjeno više stotina, te upotrijebio zabranjenu municiju sa osiromašenim uranijumom.\nU oružanom sukobu sa nemjerljivo nadmoćnijim neprijateljem, srpska protivvazduhoplovna odbrana uspjela je da obori dva aviona NATO lovac "F16" i američki supermoderni "nevidljivi" avion "F-117", te da zarobi tri neprijateljska vojnika.


Sarajevo /Dr. Ismet Gavrankapetanović: U nekim segmentima je teže nego u ratu / Radio Sarajevo\nFoto: Radiosarajevo.ba/Al Jazeera/Ismet Gavrankapetanović\n02. 04. 2021. u 20:28:00 Radiosarajevo.ba\nDirektor opće bolnice Prim. dr. Abdulah Nakaš dr. Ismet Gavrankapetanović kazao je kako je i dalje snažan pritisak na COVID odjele ove zdravstvene ustanove te da je na respiratorima mnogo pacijenata. Istakao je kako mu je u nekim segmentima teže nego u ratu te da ih svaka smrt pogodi.\n“Otpustili smo 20 pacijenata koji su vraćeni svojim porodicama. U prošloj noći nismo imali smrtnih slučajeva, ali imamo jako puno pacijenata na respiratorima, u teškom stanju i dosta mlađih pacijenata. Molimo građane da se čuvaju, paze i poštuju mjere. Težina oboljenja u ovom talasu je vrlo prepoznatljiva, nije ni nalik onome što smo imali u prošloj godini na ljeto i jesen”, rekao je dr. Gavrankapetanović za N1.\n“Ovo je teško vrijeme. Mogu reći da mi s Vladom imamo svakodnevni kontakt, s ministrom zdravlja skoro svakih sat vremena i ljudi se trude da pomognu, ali je tako teško vrijeme da ni njima nije lako. Što se tiče KCUS-a imamo svakodnevno komunikaciju s ljekarima, specijalistima i onima koji su u Covid odjeljenjima. Ta saradnja nikada nije bila upitna”, rekao je Gavrankapetanović za N1.\nTagovi: Ismet Gavrankapetanović Opća bolnica Sarajevo treći val pandemija koronavirus u BiH COVID-19\nCOVID / Gavrankapetanović i Vranić na sastanku u Općoj bolnici


Održani prvi sastanak i radionica za izradu interpretacijskog plana za Kuću graševine | Grad Kutjevo\nOdržani prvi sastanak i radionica za izradu interpretacijskog plana za Kuću graševine\nDanas je održan prvi inicijalni sastanak i prva radionica za izradu interpretacijskog plana za Kuću graševine. Revizija koncepta i izrada novog interpretacijskog plana korak je koji prethodi izradi projektne dokumentacije za izgradnju Kuće graševine i izradi muzeološkog rješenja.\nNa radionici su prisustvovali predstavnici Grada Kutjeva i Turističke zajednice Grada Kutjeva, predstavnici udruge Kutjevački vinari, predstavnici Regionalnog koordinatora razvoja Požeško-slavonske županije te izrađivač plana – tvrtka Muze d.o.o. za savjetovanje i upravljanje u kulturi i turizmu.\nRazličiti pogledi na ovu temu i različite ideje doveli su do zanimljivih rezultata koji će bit sadržani u novom interpretacijskom planu.


Koja su ljudska prava bila najugroženija, što je najčešći primjer diskriminacije, u kojoj mjeri se poštuju ljudska prava osoba lišenih slobode i koliko smo u svim tim pitanjima kao društvo napredovali u 2015. godini? Na ta pitanja odgovore će dati Godišnje izvješće pučke pravobraniteljice za proteklu godinu, a koji će Hrvatskom saboru predati do 31. ožujka ove godine.\nGodišnje izvješće daje pregled stanja ljudskih prava i pojavnosti diskriminacije u Hrvatskoj te predstavlja najvažniji alat institucije u postizanju sustavnih promjena, a sadrži i preporuke i upozorenja koje je pučka pravobraniteljica uputila nadležnima.\nUz informacije prikupljene u radu s građanima i tijekom terenskog rada, pučka pravobraniteljica donosi ocjenu stanja i na osnovu podataka i informacija raznih institucija, organizacija, ustanova i udruga civilnog društva, koji su svojim aktivnostima uključeni u jednu od tema iz njezine nadležnosti. Stoga, ukoliko raspolažete sadržajem koji bi mogao pridonijeti, možete ga dostaviti putem elektroničke pošte na ili na adresu: Pučka pravobraniteljica, Trg hrvatskih velikana 6, 10 000 Zagreb.


Održan Serbian Battle Championship 25 u Velikoj dvorani SPENS-a - Sportske vesti - Savremenisport.com\nNaslovna :: Sportske vesti ::\tOdržan Serbian Battle Championship 25 u Velikoj dvorani SPENS-a\nOdržan Serbian Battle Championship 25 u Velikoj dvorani SPENS-a\nErupcija MMA šampiona u „vatrenom ringu“ obeležila je istorijsko borilačko sportsko veče u Novom Sadu, vrhunski internacionalni borilački spektakl Serbian Battle Championship 25! Velika dvorana SPENS-a ugostila je poznate i priznate svetske majstore u šestougaonom borilištu – heksagonu, a ova velika internacionalna manifestacija najbrže rastućeg sporta na svetu opravdala je sva očekivanja pruživši nam 11 vrhunskih borbi kojih se ne bi postidele najveće svetske MMA pozornice.\nSerbian Battle Championship 25 - Revenge\nSerbian Battle Championship 25 - Revenge 2019 (Foto)\nBranilac titule u lakoj kategoriji, do 70 kg i jedna od najvećih svetskih nada, predstavnik legendarne brazilske Chute Boxe akademije, Džekson "Tortora" Loureiro, nakon velike i izjednačene borbe nastavio je niz pobeda i odbranio pojas pobedom nad, iskusnim i renomiranim ratnikom iz Beograda, Slobodanom "Limp" Maksimovićem poznatim i kao „srpski Džejson Stejtam“ jer neodoljivo podseća na slavnog engleskog glumca.\nPrelepe MMA ratnice Julija i Šejla osvajaju Srbiju\nOdržano zvanično merenje Serbian Battle Championship 25 –Revenge\n2. Max Lima pobedio Nenada Avramovića nokautom 2R 4:14\nDatum: 09.12.2019. Autor: Neda Miletić\n+ Serbian Battle Championship 25 - Revenge 2019


Adsorpcija polifenola na ß-glukanu - kinetička istraživanja | Repository of the Faculty of Food Technology Osijek\nTadić, T. (2016). Adsorpcija polifenola na ß-glukanu - kinetička istraživanja (Undergraduate thesis). Retrieved from https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:109:781570\nTadić, Toma. "Adsorpcija polifenola na ß-glukanu - kinetička istraživanja." Undergraduate thesis, Josip Juraj Strossmayer University of Osijek, FACULTY OF FOOD TECHNOLOGY, 2016. https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:109:781570\nTadić, T. (2016). 'Adsorpcija polifenola na ß-glukanu - kinetička istraživanja', Undergraduate thesis, Josip Juraj Strossmayer University of Osijek, FACULTY OF FOOD TECHNOLOGY, accessed 24 June 2022, https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:109:781570\nTadić T. Adsorpcija polifenola na ß-glukanu - kinetička istraživanja [Undergraduate thesis]. Osijek: Josip Juraj Strossmayer University of Osijek, FACULTY OF FOOD TECHNOLOGY; 2016 [cited 2022 June 24] Available at: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:109:781570\nT. Tadić, "Adsorpcija polifenola na ß-glukanu - kinetička istraživanja", Undergraduate thesis, Josip Juraj Strossmayer University of Osijek, FACULTY OF FOOD TECHNOLOGY, Osijek, 2016. Available at: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:109:781570\nCite this item: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:109:781570\nTitle Adsorpcija polifenola na ß-glukanu - kinetička istraživanja\nTitle (english) Adsorption of polyphenols onto ß-glucan - kinetic studies\nCreated on 2016-12-13 15:12:26


Početna - GOSPODARSTVO - Igralište na Podmurvicama obnovljeno i preimenovano\nObjavio: Boško Županović 20/05/2013\t0 1,063 Pregleda\nOčekuje se da će igralište dobiti najviši certifikat koji FIFA izdaje za nogometno igralište s umjetnom travom, koji znači da se na takvim igralištima mogu održavati nacionalna i međunarodna natjecanja u Europi.\nIzvedeni su i radovi na adaptaciji prostorija, svlačionica i sanitarnih čvorova, kao i elektroinstalaterski radovi koji uključuju ugradnju klima uređaja u svlačionice, ugradnju novog bojlera za toplu vodu, demontažu postojećih i montažu novih ventilatora ventilacijskog sustava te preseljenje postojeće razvodne ploče i uređenje rasvjete.\nPopravljena su i vrata, prozori te klupice u prostorijama, obnovljene su postojeće i izrađene nove klupe u svlačionicama te su uređene postojeće maske za vješalice i izrađene nove.\nPrethodna: Koji će automobili biti povoljniji od 1. srpnja?\nSljedeća: Poziv za otpis dugova


Art magazin - Počeci izložbene delatnosti Savremene galerije Zrenjanin (1956 – 1963)\nZRENJANIN. Savremena galerija Zrenjanin predstavlja od 8. jula do 31. avgusta 2019. izložbu pod nazivom "Počeci izložbene delatnosti Savremene galerije Zrenjanin (1956 – 1963) – izložbe u foajeu Narodnog pozorišta "Toša Jovanović" u Zrenjaninu. Autor izložbe je Slavica Popov, viši kustos.\nIzložba istražuje aktivnu izlagačku delatnost Savremene galerije u Zrenjaninu u foajeu pozorišta u Zrenjaninu u periodu od nastanka umetničke kolonije u Ečki 1956. do dobijanja izložbenog salona u Zrenjaninu 1964. godine a koja je nagovestila pravac formiranja umetničke zbirke ove ustanove.\nPrateći trend koji su Beogradsko dramsko pozorište i Srpsko narodno pozorište počeli da praktikuju, da u okviru premijere neke predstave otvore i likovnu izložbu, Narodno pozorište "Toša Jovanović" u Zrenjaninu je 1956. godine otvorilo vrata svog foajea za tu namenu.\nNa osnovu dostupne građe, novinskih tekstova u lokalnom listu Zrenjanin i retkih sačuvanih kataloga izložbi sastavlјen je hronološki popis od 29 izložbi koje su realizovane u periodu od 1956. do 1963. godine. Na izložbi Galerija i Talija će biti predstavlјeno 30 radova koji su uglavnom bili izlagani na izložbama u foajeu pozorišta a zatim prinovlјeni za zbirku Savremene galerije Zrenjanin.\nOvom izložbom obeležava se jubilej 55 godina postojanja salona Savremene galerije Zrenjanin (1964 – 2019) na adresi Trg slobode 7.


Kosa - koliko često treba prati kosu | Mondo Portal\n13.10.2018. | 17:12 > 17:21\nČak i ako "morate" da operete kosu svakog dana, da se ne biste osećali "prljavo", nadamo se da ste dovoljno razumni da ne preterujete sa količinom šampona. Koliko često treba da perete kosu zavisi od tipa kose koji imate. Evo šta savetuje čuveni njujorški frizer koji vodi računa o frizuri mnogih poznatih lepotica, Pol Kučinelo.\nAko imate gustu kosu…\n… trebalo bi da je perete jednom u tri dana. Važno je da koristite šampone i regeneratore koji olakšavaju raščešljavanje, da ne biste ošteti vlasi pokušavajući da odmrsite kosu.\nAko imate tanku kosu…\n… trebalo bi da je perete svakog drugog dana, koristeći šampone i regeneratore koji popravljaju volumen. Tanka kosa "padne" i opusti se čim se malo zamasti, tako da morate da je perete češće. Nemojte koristiti maske za kosu, i ne preterujte sa regeneratorom, nanosite ga samo na krajeve kose.\nAko imate oštru kosu…\n… perite je dvaput nedeljno šamponima bez sulfata koji će je hidrirati. Za vas su bogate, hranljive hidrirajuće maske bolji izbor od regeneratora, pošto će omekšati kosu i olakšati vam oblikovanje frizure.\nAko vam kosa opada…\n… trebalo bi da je perete svakog dana medicinskim šamponima protiv opadanja kose. Ali nemojte biti previše grubi i ne preterujte sa količinom šampona.\nAko se farbate…\n… šampon ne bi trebalo da koristite češće od tri puta nedeljno. Ali, regenerator možete da stavljate do mile volje, sve dok ga dobro isperete nakon toga.\nAko imate tanku, oštećenu kosu…\n… ne bi trebalo da je perete češće od dvaput nedeljno. Ako vam je kosa oštećena, moraćete malo više da se potrudite da je "povratite". Birajte šampone za jačanje kose, i hranljive maske umesto regeneratora.\nAko imate masnu kosu…\n… verovatno ćete morati malo da se potrudite da biste izašli iz začaranog kruga kose koja se sve više masti što je više perete. Ako previše često perete kosu koja je sklona mašćenju, ona će se mastiti još brže. Česta greška koju ljudi sa masnom kosom prave je i to što izbegavaju korišćenje regeneratora, tako da im je koža glave dehidrirana. A dehidrirana koža glave proizvodiće više masnoće da bi nekako to nadoknadila, i eto vas kako perete kosu sve češće, a ona se sve više masti.\nPokušajte da tu rutinu prekinete tako što ćete odlučiti da tokom naredne nedelje kosu pokvasite samo četiri puta. Od ta četiri puta, dvaput samo isperite kosu i nanesite regenerator, a preostala dva puta je i operite koristeći blagi šampon.\nUbuduće, najbolje bi bilo da kosu perete tri puta nedeljno, i koristite regenerator - obavezno.\nAko imate perut…\n… kosu bi trebalo da perete svakog drugog dana, koristeći isključivo medicinske šampone protiv peruti. Birajte one koji sadrže cink pirition, sulfate selena ili ketokonazol, prenosi Women's Health.


Ribar oštetio budžet RS i Ribarski savez za 8.570 KM – Bistro Bosno i Hercegovino!\nRibar oštetio budžet RS i Ribarski savez za 8.570 KM\n6. Jula 2016. 5. Juna 2019. Senad\t0 Comments\nPRIJEDOR – Prijedorčanin N.P. (50) osumnjičen je da je oštetio budžete RS i Ribarski savez RS za 1.920 KM odnosno 6.650 KM, ostvarivši materijalnu korist u tim iznosima za Sportsko ribarsko društvo Prijedor.\nOn je kao odgovorno lice Sportskog ribarskog društva Prijedor od januara prošle do juna ove godine bez odobrenja Ribarskog saveza štampao i distribuisao članske kartice i godišnje markice članovima udruženja sa imenom i logom tog Saveza.\n“Na ovaj način osumnjičeni je Sportskom ribarskom društvu iz Prijedora pribavio materijalnu korist od oko 6.650 KM, a za isti iznos je oštetio Ribarski savez.”, navodi se u saopštenju CJB Prijedora.\nOn je od januara 2014. do januara ove godine sačinjavao lažne finansijske izvještaje o poslovanju Sportskog ribarskog društva Prijedor, nije postupao po poreskom zakonodavstvu Srpske, niti je prijavljivao i plaćao porez na dobit ovog društva.\n“Na ovaj način osumnjičeni je oštetio budžet RS u iznosu od 1.920 KM neobračunatog i neuplaćenog poreza na dobit za ostvareni prihod od zakupnine koju je lažno prikazao kao donaciju u poslovnim knjigama Sportskog ribarskog društva, ostvarivši za ovo društvo materijalnu korist u tom iznosu“, stoji u saopštenju.\nCJB Prijedor juče je Okružnom tužilaštvu Banjaluka podnio izvještaj protiv N.P. o počinjenim krivičnim djelima neovlašćena upotreba tuđe firme, uzorka ili modela, falsifikovanje ili uništavanje trgovačkih ili poslovnih knjiga ili isprava i lažna poreska isprava.\n← Održano 22. Prvenstvo Republike Srpske u lovu ribe na plovak\nСениорке из Дервентe шампиoнкe Републикe Српcкe →


Ko je nefrolog koji uzima najviše para od farmaceutske industrije? | Dijaliza\nKo je nefrolog koji dobija najviše para od farmaceutskih firmi?\nuz vidljivu jezičku dilemu, da li naši nefrolozi dobijaju ili uzimaju pare od farmaceutske industrije, drugo nam ništa ne izgleda sporno …\nUzimaju ili dobijaju, sigurno.\nKo, kako i koliko, to se ne zna.\nTo svi kriju kao zmija noge.\nKakve su zakonske posledice takvih radnji, o tome ne bismo ovom prilikom.\nKakve su posledice za nas pacijente, od tih prilično koruptivnih radnji, o tome bismo da pričamo.\nDa li onaj ko nas leči treba da bude toliko povezan sa farmaceutskom industrijom?\nDa ga oni redovno plaćaju za svaki propisani njihov lek ili za svaki doprinos njihovom profitu?\nDa li će onda takav doktor da vodi računa o najboljem lečenju pacijenta ili o tome kako on najbolje da zaradi?\nPošto nam se nameću Veber, Luter, Mirandola, protestantska etika, profiterski i pljačkaški zapadni kapitalizam, nemamo nikakve sumnje kakav će biti i izbor naših lekara.\nI oni će se naravno opredeliti za sopstveni „uspeh“, za: bogaćenje!\nZar to nije tako ljudski?\nZar vi ne biste da ste na njihovom mestu?\n(Da sad ostavimo ta moralna pitanja po strani 🙂 ).\nDa li su baš svi takvi?\nDa li ćemo možda da se ogrešimo o nekolicinu poštenih i nekorumpiranih, istrajavajući na ovoj temi i gurajući ih sve (nenamerno) u isti koš?\nA da li su oni sami (medicinari) učinili nešto da odvoje žito od kukolja? Da li su oni sami napravili neke kriterijume, kontrolna tela, asocijacije, onih koji su dokazano ispravni?\nKoliko mi znamo: nisu.\nE, upravo zbog toga, mi ćemo da udarimo po svima, a Bog će već poznati svoje (bezgrešne).\nDakle, poštovani čitaoci, za današnju temu smo izabrali davanje para lekarima (nefrolozima) od strane farmaceutske industrije.\nMožda je tome doprineo nedavni evropski Kongres nefrologa u Beču, možda i ovaj srpski Kongres u Beogradu, koji će se održati u novembru ove godine, a možda i naš svakodnevni uvid u stvarnost i dokaze da veze između lekara i farmaceutske industrije cvetaju.\nŠta država čini da bi pravno regulisala ovo stanje: ništa!\nPitanje je i da li ima snage i volje da se učini išta.\nPovremeno se uhapsi neki nesretni medicinar radi koverte od 200 evra koju je primio od nekog (poturenog) policijskog pacijenta, ali i to se dešava tek kada zatreba unapređenje ili medijska promocija nekome inspektoru.\nRedovne kontrole ili sprečavanja – nema. Pravna ili zakonska regulativa u ovoj oblasti je očajna.\nFarmaceutska industrija je toliko moćna da kontroliše ne samo pojedina ministarstva, pojedine vlade, nego i pojedine međunarodne institucije i tela koja se bave „zaštitom stanovništva“. (Kao što reče Laki Topalović: Smrt je najsigurniji biznis).\nBubrežni bolesnici su idealna prilika za većinu farmako-medicinskih profitera.\nStvorena je fama da su to najteži bolesnici koji mogu postojati u ljudskom rodu, da je kod njih smrt normalna pojava (smrtni „ishod“), pa da samim tim nijedna firma, nijedna ustanova, nijedan lekar, nemaju razloga osećati se krivim ako se takvo šta i desi.\nIz istog razloga, „pošto se radi o teškim bolesnicima“ na njima se može isprobati svaka moguća terapija, jer realno: šta imaju da izgube – ništa.\nDalje, ta terapija obavezno mora da bude skupa. Jer, zaboga, to su teški bolesnici, kompleksni, pa i terapija mora da bude složena, tj. skupa.\nE, zato jedan dijalizni tretman u Srbiji ili u Republici Srpskoj košta 110 evra, iako se sav potrošni materijal za taj tretman može na (nenameštenim) tenderima kupiti za 20 evra.\nKuda ide onih preostalih 90 evra, to je misterija.\nIspravnije bi bilo reći: Kome ide preostalih 90 evra, je misterija.\nZnamo da zvanične plate sestara, tehničara i nefrologa nisu velike. Štaviše, za znanje i odgovornost koja se od njih traži, verujemo i da su vrlo male.\nSistem je tako napravljen, da ih Država gura u korupciju.\nČak i oni malobrojni, koji nisu korumpirani, koji ne traže niti uzimaju pare, bivaju ismevani kao nesposobni, „ne znaju da se snađu“, „pregazilo ih vreme“, neaktivni su, „zastarelih shvatanja“, još „pate za socijalizmom i samoupravljanjem“, itd, itd.\nTako se sada uspostavljaju novi kriterijumi morala i podobnosti, a da bi se umirila savest (ako je išta preostalo od tog pojma) i da bi se opravdao grabež.\nJer, nije problem pogledati imovinsku kartu ili imovno stanje svih direktora vodećih nefroloških institucija u državi.\nDa li među njima ima siromašnih, skromnih, građana srednjeg sloja?\nNije nikakav problem proveriti im pasoše i poreske prijave: gde su i o čijem trošku putovali, koliko su i na koji način zaradili?\nA to je samo onaj vidljivi vrh ledenog brega, koji je prijavljen, koji je MORAO biti prijavljen.\nA gde je onaj drugi, NAJVEĆI deo, koji je ostao nevidljiv, neprijavljen?\nDa li to iko u našim državama kontroliše, prati, sankcioniše?\nDržavni policijski i inspekcijski organi su osmislili svašta, i zaštićene svedoke i ubačene agente, i prislušne uređaje i obeležene novčanice, ali raskrinkavanje veze između farmaceutske mafije i lekara im nikako ne polazi za rukom.\nA sve im se dešava ispred njihovih očiju.\nNiko više i ne piše o tome.\nMafija kontroliše i medije i udruženja pacijenata (proverite samo ko su sponzori „Udruženja pacijenata“ i njihovih „aktivnosti“ pa će vam sve biti jasno: zašto je dijaliza skupa, a očajnog kvaliteta, i zašto niko ništa ne menja).\nMi smo jedan od retkih sajtova (medija) koji neće da napusti ovu tematiku.\nJer znamo koliko je ovo bitno za ozdravljenje pacijenata.\nZa ozdravljenje pacijenata prvo se moraju uspostaviti zdravi odnosi u samom zdravstvu.\nTamo sada, nažalost, caruju korupcija i kriminal.\nU svetu nije ništa bolje.\nTaj zapadni model se raširio kao kancer po celom svetu.\nIpak, za razliku od nas, tamo mediji nisu potpuno ućutkani.\nTako dođosmo konačno i do povoda za ovoliki uvod.\nPostoje jedne novine, samo jedne novine na svetu, koje su odlučile da pišu istinu o dijalizi!\nIstraživačko novinarstvo, u iskonskom smislu reči, moralo je dati prave rezultate. Tekstovi koji su objavljeni u tom časopisu razbucali su slatkorečive propagande Freseniusa i drugih najvećih profiterskih multinacionalnih dijaliznih korporacija na kugli zemaljskoj.\nIz tih tekstova provejava samo užas, smrt, nebriga i nemar prema pacijentima koji su im povereni, a neumoljiva pohlepa i trka za profitom, po svaku cenu.\nZa one koji se još nisu dosetili o kojem časopisu se radi, sada ćemo navesti i njegovo ime.\nRadi se o američkim novinama: ProPublica. To su njujorške neprofitne novine sastavljene od timova za istraživačko novinarstvo sa visokim moralnim vrednosnim kriterijumima. Do sada su dobili već nekoliko Pulitzerovih nagrada za svoja istraživanja.\nOvde ćemo vam postaviti linkove za njihove ranije tekstove o stanju u dijalizi (iz 2010-12. godine).\nAli, mi ćemo se sada posvetiti temi koju su novinari ovog časopisa obradili ove godine: koliko koji lekar uzima (ili dobija) od farmaceutskih firmi.\nNaših takvih novina, ili takvih podataka nema, naravno, pa smo morali da vam prezentujemo ono što smo jedino i našli.\nSvi znamo da se i dan-danas ova pojava (plaćanje lekara od strane farmaceutske industrije) negira.\nSvi tvrde da su to samo priče, bez jasnih dokaza. Mit.\nE, takvi će sada biti iznenađeni (i uvredjeni, što reče Šojić).\nJer, sada je dato sve!\nSve cifre, konkretno!\nSva imena konkretno!\nNa Zapadu važi jedno pravilo: samo pratite trag novca i sve će vam biti jasno!\nSvi datumi, kad je ko uzeo, koliko je uzeo, i zašto je to dobio.\nListali smo sa uživanjem ogromnu listu, ogroman dokazni materijal ovog izvanrednog časopisa.\n„Dolari za doktore“, takav je bio naslov ove istrage.\nTražili smo oblast: nefrologija.\nNas interesuju samo nefrološki i dijalizni bolesnici.\nI nećete verovati?!?\nNefrolog i jeste specifičan!\nNajčešće je uzimao!\nI još nešto nećete verovati?!?\nTo je naše gore list.\nI nije On, nego: Ona!\nNefrološkinja koja je najviše para uzela ili dobila\nod farmaceutskih kompanija,\nNikad čuo, reći će većina od vas čitalaca.\nNi mi, da budemo iskreni, nikad za dotičnu nismo čuli.\nAli, eto, tako se potrefilo.\nProPublica je baš nju apostrofirala kao nefrologa koji u USA najviše uzima ili dobija novca od farmaceutskih firmi.\nNovinari ProPublica su analizom ustanovili da doktori koji primaju pare ili poklone od farmaceutskih firmi mnogo više propisuju lekova od tih firmi nego oni koji ne primaju ili primaju manje od istih firmi. Dakle, dokazan je direktni robno-novčani odnos.\nEvo i detalja objavljenih članaka.\nAna Stanković je dakle dobila skoro 820 000 dolara iz 1719 donacija od avgusta 2013. do decembra 2014. godine. Pare je dobijala od 30 farmaceutskih kompanija, što ukazuje na podatak da nije imala svoje favorite, nego je svima davala šansu „za saradnju“.\nNajviše para je potrošila na klopu, zatim na putovanja i smeštaj, a najmanje za edukaciju (nažalost).\nPri tome, moramo biti pošteni i reći: nefrolozi uopšte nisu najgori, po tom pitanju, štaviše, oni su još i skromni.\nNajviše para uzimaju oftalmolozi, porodični lekari, zatim pedijatri, kardiolozi i ortopedi, pa neurolozi.\nEto, to bi bilo sve što smo uspeli da pronađemo na ovu temu.\nI da se razumemo, nemamo mi ništa protiv Dr Ane.\nNekima od nas možda i imponuje što se „naša Ana“ tako dobro snašla vani, u inostranstvu.\nNešto drugo nas više brine.\nKad je ona, za nas praktično anonimna, toliko uzimala ili dobijala, ostaje nam samo da se pitamo ili da nagađamo, koliko dobijaju ovi naši ovde, poznati i „ugledni“ nefrolozi.\nTu već moramo da stanemo.\nza one koji žele da vide originalne tekstove na engleskom:\nThis entry was posted on 01/06/2016, in Domaći autori and tagged biznis, divlji kapitalizam, dokazi, farmaceutska industrija, farmaceutske firme, istraga, klopa, kongresi, nefrolog, novac, novine, pare, plaćanje, pravna regulativa, profiterski sistem, ProPublica, protestantska etika, putovanja, teški bolesnici, udruženja pacijenata, časopis. Bookmark the permalink.\t22 komentara\n← Koliko godina može živeti bubrežni bolesnik?\nПоред овакве трансплантације људе не треба плашити дијализом →\n22 thoughts on “Ko je nefrolog koji uzima najviše para od farmaceutske industrije?”\nMile Lajkovac kaže:\n01/06/2016 u 15:54\nOtkud znate da je naša? Možda je udata za nekog Stankovića?\n01/06/2016 u 22:00\nNaša je. Malo sam i ja pretraživao po internetu i sve se uklapa.\n01/06/2016 u 19:46\nUh, al’ ste im bacili kosku…\nSad kad naši dr počnu da IŠTU od Big Pharme „svoj“ deo… Lele!!!\nSad će tek preko naših leđa da zaratuju …\n02/06/2016 u 00:44\nOve stvari se i na uređenom zapadu s mukom uređuju jer se moraju postaviti jasna razgraničenja etičnog i legalnog delovanja. O (i)legalnom treba da brine država preko svojih predstavnika (policija, tužilaštvo, agencije protiv sukoba interesa, korupcije itd.) i u tom domenu najmanje je bitna „sitna korupcija“ u vidu davanja/primanja 1-2 novčanice zelene ili boje cvekle, iako baš taj mito kod nas najviše bode oči jer je sveprisutan. Daleko opasnije su forme sistemske korupcije, gde se fingiraju ili lažiraju rezultati istraživanja, vrši pritisak na regulatorna tela i njihove članove, trguje uticajem, nameštaju uslovi javnih nabavki… Ali, to mu sve dođe – kriminal. A sa druge strane imamo sivu ili „sivlju“ oblast neetičkog delovanja, gde je do kriminala jedan korak ili dva, a moguće je i da ga nema. Primera koliko duša želi, od lekara opšte prakse koji će prepisati baš onaj lek (ili suplement) koji proizvodi firma čiji se logo nalazi na hemijskoj ili na belom mantilu (idealno mesto za sponzorstvo, slažete li se?) ili o čijem trošku je bio sa švalerkom na „kongresu“ u Lidu di Jesolu 5 dana. Te forme ponašanja bi trebalo da sankcioniše etički odbor. Ovo za šta ste se s pravom dohvatili u tekstu nije a priori nelegalno – ženi su plaćali da bude govornik, konsultant.. šta god. Moguće je da je ona vrhunski nefrolog i da vredi slušati ono šta ima da kaže. Ako je sve transparentno, ako nije ugrožavala svoje pacijente (prepisivala jedan vezivač fosfora npr. koji je valjan kao i „nesponzorisani“) i na to sve je plaćen porez – milina. Zeznuto dolazi ono kasnije: kako dokazati uzročno-posledičnu vezu npr. tih i takvih sponzorisanih honorara sa ponašanjem lekara koje nije u najboljem interesu pacijenta? Teško.\nPre malo manje od 15 godina, u doba bede bedine posle bombardovanja, Svetska banka je napravila jedno istraživanje gde je prikazano da se u zdravstvu Srbije „obrće“ milijarda evra, od čega je oko trećine u „neuređenim“ tokovima novca. Zamislite koje su pare danas u igri?! Za pogrešnu reč leti karijera, posao, kreće šikaniranje, montirani procesi i druge zvrčke… pogotovo u društvu poput srpskog gde je „ćuti i ne talasaj“ majka svih ponašanja, a društvena solidarnost nepoznat pojam.\nA najbolnije pitanje u celom tekstu uopšte nije ni dr Ana ni „sve naše Ane“, pa čak ni korupcija. Najbolnije je što se dijaliza prezentuje kao „smrt pre smrti“. A ubiti mrtvaca i nije neko ubistvo, zar ne?Dijalizne pacijente treba re-humanizovati. Na HD se danas živi duže i bolje, čak ne samo u Japanu. I onome ko priča o smrti kao „normalnom skorom ishodištu“ za HD pacijenta izložiti poruzi i najdubljem preziru.\n02/06/2016 u 20:25\nDa, ništa od navedenog sa spiska novčanih primanja ni u SAD nije krivično delo. To se još uvek ne smatra kriminalom. Malo jeste etički problematično i teško branjivo, zato je sve to i bilo sakrivano i negirano (siva zona). Jer, sve isplate u SAD očigledno moraju biti dokumentovane i mora stajati svrha, razlog plaćanja. Ti razlozi su pretpostavljamo (većinom) formalni, tj. izmišljeni. Kakvi saveti (konsalting) ili promotivne aktivnosti mogu biti od koristi velikoj firmi od malog doktora, koji radi samo sa receptima i pacijentima, a nije na klinici, u politici ili u telima gde se donose velike za njih (Big Pharmu) bitne odluke?\nKad se pogleda struktura plaćanja vidi se da su najviše para firme davale doktorki za poslovne ručkove (hranu i piće), a ne za kongrese, edukaciju i stručna usavršavanja, mada bi i to bilo neka vrsta obavezivanja.\nNovinari su ovde napravili (pretpostavljamo) neki prodor u baze podataka na platnim karticama ili računima firmi i pojedinaca. Tako je krenula istraga: u kojoj meri je to povezano sa češćim propisivanjem lekova od te firme. I to je sve dokazano. Jeste povezano. Tako da tu Rođo nisi u pravu. Nije njima bilo teško to dokazati, oni su to uspeli dokazati. A da li će ikada sistem (država) uspeti to zakonski, regulatorno, proglasiti za nelegalno ponašanje, to je drugi aspekt, za koji ni doktori ni pacijenti nisu krivi. Za to je kriv samo kapital, tj. kapitalistički sistem. On je taj koji namerno podstiče najgore ljudske osobine: grabljivost, sebičnost, nezajažljivost…\nI na kraju, potpuno je tačna tvoja opaska o potrebi re-humanizacije dijaliznih pacijenata, ali moramo i ukazati na one koji to sprečavaju. A to su ti isti: velike multinacionalne farmakorporacije. Zato mi (boreći se za kvalitet dijaliznog lečenja) celo vreme ističemo sve te povezanosti. Da ljudi shvate, da progledaju …\nIma li išta tužnije nego čuti nekog pacijenta kako za aparat ozloglašene dijalizne firme kaže: Ja se dijaliziram na Frenkiju…\nPazi ludila, on mu još i tepa …\n02/06/2016 u 23:43\nEvo jedna samo za Admina (Kolašinca).\n„Gde god da krenem tebi se vraćam ponovo,\nko da mi otme cipele marke Borovo“\n03/06/2016 u 00:49\nAu, admine, bolje briši taj svoj poslednji komentar da se sajt ne bruka zadrtim komunjarskim načinom razmišljanja… Da nije bilo pohlepe i kapitalizma, ne samo da ne bi bilo ovog bloga (jer ne bi bilo ni interneta ni kompjutera), nego ne bi bilo ni nas čitalaca jer nikom ne bi bilo u interesu da izmišlja, usavršava i komercijalizuje dijalizne mašine. U „pravednijem društvu“ lišenom kapitalističke inicijative, svi bismo lepo snevali večnim uremijskim snom pravednika… To što ti nazivaš „najgorim ljudskim osobinama“ nema veze sa kapitalizmom – svugde, pa i kod Staljina je postojala „crvena buržoazija“ i ljudi su generalno stoka kad god im se pruži prilika da prođu nekažnjeno, u svakom sistemu. Niko ne treba da spori pravo dijaliznih kompanija da zarade brdo love. Ali u uređenim društvima, postoje načini kako se to sme, a kako ne sme činiti. Dokle god neko postupa u okvirima zakona i propisane profesionalne etike, neka mlati pare. A čim se ogreši o bilo koje od ta dva – na porugu ili u buvaru. I ne treba na ovom blogu propagirati nikakvu ideologiju, ponajmanje crvenu. Naše je da ukazujemo gde se krši zakon i profesionalna etika, a vrednosne kvalifikacije tipa „možda nisu prekršili zakon, ali ZNAMO MI KO SU ONI“ nas čini smešnima i žalosnima.\n03/06/2016 u 05:25\nGrešiš. Nema ovde nikakve ideologije, ponajmanje komunjarske. Pratiš li ti malo aktuelna dešavanja ili nasedaš tim floskulama kojima se etiketira svako ko drugačije misli. Znaš li zašto se u Britaniji pojavio Džeremi Korbin, u Americi Berni Sanders, u Urugvaju Hoze Muhika, u Boliviji Edo Morales, itd, itd, – narod je sit Superhik sistema, koji ima za cilj da bogati postanu bogatiji, a da se siromašni opljačkaju ili poubijaju.\nGledaj malo Majkla Mura, zar on nije najveći američki dokumentarista … ili Olivera Stouna, ako više voliš igrani film, čitaj malo Majkla Čosudovskog, Džona Perkinsa ili Naomi Klajn, da ne smaramo sad ostale referencama… Nema tu ništa „komunjarsko“, radi se o pravu i pravdi, o pokušaju da ne jedemo svoje bližnje da bi zadovoljili nečije neutažive apetite.\nGrešiš i ako misliš da bez kapitalizma ne bi bilo „inicijative“, ne bi imao ko da „izmišlja, usavršava i komercijalizuje dijalizne mašine“. A jesu ti ih i usavršili, 950 mrtvih za godinu dana, a patente otkupljuju da bi ih ugasili. Pa ti izgleda ne čitaš ništa od ranijih naših postova. Svet jednostavno vapi za pravednijim i socijalno-odgovornijim društvom, a ako pacijentima ne smeta neoliberalni kapitalizam i korporatokratija, onda zaista nikome i ne treba da smeta.\nPrepusti se Frenkiju sa +8 bikarbonata i zaspaćeš sa svojim zabludama da su oni naš spas…\nA san, pitanje je da li će to biti san…\n31/07/2016 u 22:31\nBlizu ste istine.\nNe znam da li ste znali i ovo. (Kliknite na sledeći link)\n08/08/2016 u 10:44\nHvala za link ka interesantnom tekstu, ali\nimamo mi i naše stručnjake, koji shvataju šta je problem:\n03/06/2016 u 05:42\nEee,cuj potrosila riba tolike pare na ruckove…Pa sta je jela svaki put…?? Svasta…Ali nema,to smo ti mi…svuda po belom svetu gde god je neka „mucka“ moramo i mi „zabadati“ nos…ma proklet smo izgleda narod jos od davnina pa do poslednjeg koji ce izumreti…\n03/06/2016 u 23:36\nMajkl Mur, Noam Čomski, Berni Sanders i slični lažni levičari, prevaranti, ubačeni agenti i „iznosači istine“ su proviđenje za osobe čiji je IQ oko 111-112, dakle – jedva iznadprosečan. Zato završavamo ovde raspravu o „pravednijem društvu“, „vi ste 99%“ i slična prodijarejavanja za naivne. Meni liberalni kapitalizam ne smeta, lepo sam se snašao u njemu, uprkos svim gadostima koje sobom nosi i koje i dalje uspešno tamanim u životu i karijeri. Protiv frenkijevaca se bori na drugačiji način od partizanskog, ali socijalisti to nemaju u kodu, naročito srpski. Ja inače svom plavom kockastom prijatelju tepam i milujem ga svih 5 sati svaka dva dana, iako su mu bikarbonati na 29 (+3 acetata koji se u jetri konvertuju u HCO3-, jelde, piše na sajtu, mada ima nas koji to znamo i bez sajta). A kome se snevaju crveni i drugi karbamidski snovi, mogu samo da mu poželim skori odlazak na počinak. A počinak, pitanje je koliko će taj počinak trajati…\n04/06/2016 u 02:11\nMnogo etiketa, bez ikakvih argumenata: te „zadrte“ komunjare, te ubačeni agenti, te samo za IQ 111-112 (to je valjda limit iznad kojeg su samo kapitalisti), te ključni stav: „meni ne smeta, jer sam se lepo snašao“, itd., i više puta iskazana ravnodušnost na patnje i umiranje drugih (kao sami su krivi), te blagonaklonost prema davanju (i uzimanju) „zelenih ili novčanica boje cvekle“, jer: ima se može se. To nam eto, Rođine rečenice govore o njemu, a mi ga uporno puštamo, da bismo pokazali svoju demokratičnost i da bismo ga videli kakav će biti kad jednoga dana više ne bude tako „uspešan u liberalnom kapitalizmu“, a za pretpostaviti je da će doći i tako neko vreme („godine u Srbiji su kišne ili sušne, ali sve su istorijske“-Vib).\nU stvari, verujemo da se „konvertitskim“ refleksom brani od samog sebe, jer ipak, on beše čovek koji za Sašu Davidovića reče: „žao mi ovog momka“ – i tako nas pridobi.\nI tako ćemo i da završimo ovu kratku polemiku, pozivom da nam se za naredni post predlože neke čisto „dijalizne“ stručne teme, a koje nemamo na sajtu ili ih čak ni Rođa ne poznaje dovoljno …\n04/06/2016 u 12:05\nNa tenderima u nekim bolnicama čovek je ponudio jeftiniji bikarbonat za Hospal Innova dijalizne aparate. I prošao.\nPonuđač čiji je bikarbonat bio skuplji, odlučio je da povuče svoju ponudu linija za te aparate i 28 aparata se povlače iz upotrebe jer ne mogu da rade bez linija.\nPitanja za državne organe:\n1) Da li to u pravnoj državi sme da se radi?\n2) Kakva je to država koju može da ucenjuje svaka ino-firma?\n3) Da li to onda obesmišljava postupak javne nabavke i legalizuje dogovornu ekonomiju.\nPitanja za „Savez organizacija bubrežnih invalida Republike Srbije“ i za sva druga udruženja i za sve dijalizne pacijente:\na) Da li se bilo ko u ovoj državi sme tako poigravati sa životima dijaliznih pacijenata koji su lečeni na tih 28 aparata?\nb) Da li ste o tom događaju obavestili pacijente koje zastupate, javnost i nadležne u Fondu i Ministarstvu zdravlja?\nc) Mislite li išta preduzeti tim povodom ili ćete i dalje ćutati da ne bi ugrozili donacije koje od te firme dobijate za svoje „časopise“, „sportske igre“ i slične budalaštine?\n23/09/2016 u 18:32\nTek sada sam pročitao ovaj tekst i komentar.\nI vi zaobilazite istinu.\nPravo pitanje je zašto ne reaguje Udruženje nefrologa Srbije? Ili bar neki nefrolog pojedinačno?\nZašto ne objavite ko od nefrologa koliko dobija u Srbiji? Pročitao sam da je udruženje firmi koje prodaju nove lekove objavilo te podatke za Srbiju, ali nikako ne mogu da ih nađem. Da li vi imate te podatke?\n23/09/2016 u 21:06\nDobro Vi nama došli, Milivoje.\nU vezi nefrologa, tj pitanja zašto ćute, reći ćemo Vam zašto ćute.\nZato što su korumpirani od iste farmakomafije. Gde sad da se zamere onima koji će da im plaćaju kongrese, dnevnice, putovanja, knjige i titule.\nAli, nisu čak ni oni glavni krivci. Jesu značajni, ali nisu glavni. Glavni su, kao i uvek, političari. Vlast. Ljudi iz vlasti ne samo da sve ovo znaju, nego su direktni saučesnici u svemu lošem što je zadesilo dijaliznu populaciju.\nŠto se tiče liste koliko ko od nefrologa dobija kod nas, za tu listu nismo ni znali.\nNažalost, Vi ste prvi koji ste nam rekli da i kod nas postoje ti podaci. Pokušaćemo, naravno, da dođemo i do njih.\nAko ih Vi kojim slučajem nađete, šaljite slobodno, sve ćemo objaviti.\nPratite nas i dalje i budite deo naše komentatorsko-autorske zajednice. Pozdrav.\n24/09/2016 u 19:16\nUdruženje Inovia je najavilo objavljivanje podataka na linku: http://www.inovia.rs/index.php/sr/vesti ali nisam uspeo da nađem te podatke. Nadam se da će neko izneti podatke.\n25/09/2016 u 21:00\nMolim administratore sajta da ne puštaju više ovog Mjehura od Predsednika. Stalno žvaće jedno te isto, „nada se“, „predlaže“, „da pokušate“, „podrška“, „ovo, ono“ – ništa taj nije shvatio! Izlapeo je totalno. Ima on tamo svojih 5-6 sajtova, fejsbuka i blogova, pa neka tamo zamajava naivne, a mi ovde kad vidimo „Mjehur“ jedino što poželimo je da ga šutnemo, što dalje …\n14/07/2016 u 02:18\nHahaha, izgleda da su našli način da ućutkaju i ovaj sajt. A dijalizno leto nikad toplije. U svakom smislu.\n14/07/2016 u 07:29\nNisu prijatelju, nema šanse da će se takvo nešto ikada desiti. Ali, sezona je godišnjih odmora. Skoro svi naši saradnici su na nekim odmorima, pa i mnogi čitaoci. Po tradiciji, u junu i julu imamo najmanju čitanost, pa smo i mi dali sebi za pravo da malo usporimo. Kao dežurni administrator je sada ostao samo tehničko lice, naš drug koji uglavnom ne utiče na uređivanje sajta i/ili pisanje članaka, ali pomaže svima nama koji nismo baš informatički potkovani. A ako imate nešto interesantno, dojavite nam, nemojte da ispadne ono kao što je govorio pokojni Špiro Guberina: „Ima puno lijepih stvari, samo ih ne smijem kazat“. Pozdrav\n15/07/2016 u 01:08\nIma lijepih, ima… ali su obznanjene još svibnja mjeseca ove godine. Očigledno da su vam insajderi na godišnjem još od proleća… pogledajte na sajtu APR-a ko od 06.05. nije više direktor za 12.000 evra mesečno… omiljeni nefrolog ovog sajta!\n17/07/2016 u 17:24\nA, znamo za to. Komentator pod imenom Partizan, je čini nam se, već javio tu vest, davno. Nismo joj pridavali veliki značaj, jer problem sa tom firmom nije u karakteru direktora (za Srbiju), nego je sistemski. Videli smo to i pri odlasku (smenjivanju) njegovog prethodnika. Manje više iste mahinacije, su nastavljene. Znamo za jadac. Kao što znamo i da se Hrvatčević hvalio kako nije smenjen, nego je sam otišao i da im je još uzeo 24 000 evra otpremnine (valjda da ne bi dalje talasao) i da je dobio kola (Volvoa CX-90) u trajno vlasništvo. Šta je od toga njegova (uobičajena) hvalisavost, a šta istina, nas interesuje koliko i lanjski sneg. Ne sumnjamo da mu je i njegov preostali (sa poliklinikom) biznis profitabilan, kao i da se već nauzimao dovoljno (koliko takvima para i privilegija uopšte može biti dovoljno), ali njegov dalji uticaj na stanje nefrologije u Srbiji je minoran, pa će i njegovo pominjanje na ovom sajtu biti isto takvo: minorno. Ali, karakter i način rada pomenute FMC firme od koje zavise životi većine dijaliznih pacijenata u Srbiji, jesu ono što nas interesuje i prema čemu ćemo i dalje biti naoštreni do maksimuma.


BH Pošta /Promovirana poštanska marka Roditeljska kuća / Radio Sarajevo\nBH Pošta / Promovirana poštanska marka Roditeljska kuća\n17. 10. 2017. u 14:09:00 Radiosarajevo.ba\nU Roditeljskoj kući –„Srce za djecu koja boluju od raka u FBiH“ u Sarajevu danas je promovisana poštanska marka i FDC koverat sa istoimenim motivom.\n"Riječ je o prigodnoj poštanskoj marki koja je izdata 9. oktobra povodom Svjetskog dana pošte, a koju su radila djeca koja su boravila u Roditeljskoj kući", saopćila je JP BH Pošta.\nMarka je odštampana u tiražu od 10.000 primjeraka, a njena nominalna vrijednost je 0,90 KM. Autorka marke je djevojčica Veronika Šumić, koja je ovom prigodom nagrađena sa prvim primjerkom marke, te ostalim prigodnim poklonima.\nZa autorski rad FDC koverte nagrađen je dječak Faruk Hadžić. Koverat je odštampan u 150 primjeraka, a njegova vrijednost je 2 KM.\nNagrađena je i djevojčica Sajra Kalić čiji rad je ušao u uži izbor.\nDjeca su crtala na inicijativu Udruženja „Srce za djecu koja boluju od raka u FBiH", a BH Pošta je omogućila da se njihovi radovi nađu na poštanskoj marki i FDC koverti.\n"Željeli smo izdavanjem poštanske marke Roditeljska kuća –„Srce za djecu koja boluju od raka u FBiH“ podržati nastojanja Udruženja roditelja da istraju u svojoj borbi da oboljeloj djeci pruže dom i okruženje koje će pomoći da se bolest i liječenje lakše prebrode", rekao je direktor marketinga BH Pošte, Mugdim Mandžuka, dodavši da će BH Pošta kao društveno-odgovorna kompanija i dalje podržavati rad Roditeljske kuće.\nProjekt manager Udruženja Srce za djecu Fikret Kubat je naglasio važnost postojanja Roditeljske kuće, kao i značaj saradnje sa BH Poštom.\nTakođer, je spomenuo da ova suradnja treba biti primjer i drugim društveno odgovornim javnim ustanovama, kompanijama i dr. pojedincima.\nNjihov najveći projekat - Roditeljska kuća - otvorena je 26. aprila 2016. godine i od dana otvaranja pogodnosti Roditeljske kuće, potpuno besplatno, koristilo je preko 80 porodica sa područja cijele Federacije BiH.\nZa vrijeme boravka u kući porodice ostvaruju pravo na besplatan smještaj u posebnim apartmanima, osnovne namirnice, dezinfekciona sredstva i sredstva za higijenu, te spomenutu stručnu pomoć psihologa i socijalnog radnika.\nDobre strane kuće su mnogobrojne i neprocjenjive.\nZahvaljujući Roditeljskoj kući, djeca i roditelji minimalno vremena provode u bolnici, imaju mogućnost druženja i razmjene iskustava, te stvaranja porodične atmosfere koja je naglo oduzeta i roditeljima i oboljeloj djeci.\nTagovi: Udruženje Srce za djecu koja boluju od raka u FBiH BH Pošta poštanska markica\nUdruženje / "Srce za djecu koja boluju od raka u FBiH" nudi praznične čestitke\nSarajevo / Srce za djecu koja boluju od raka: Ne nasjedajte na lažne prodaje čestitki


Dubljević: Nema više kalkulisanja, lako se zaboravlja uspjeh | onogošt.me\nI ona je mišljenja da nas najveća uzbuđenja očekuju tek sada, kao i to da će svi timovi sada imati mnogo ozbiljniji pristup.\n“Pa do sada su, ajde da kažemo favoriti opravdali očekivanja, iskoristili su ovaj dio prvenstva da se još više uigraju i probaju sve taktičke opcije. Sada realno i počinje Svjetsko prvenstvo, sada počinju utakmice "biti ili ne biti" i ono za šta su se svi spremali. Očekujem da se igra svih ekipa sada podigne na još jedan veći nivo, kao i pojedinačno zalaganje, jer sada više nema kalkulacija”, ističe Dubljevićeva.\nOna smatra da su dosadašnji dio takmičenja obilježili Bogdanović i Fournier, ali da je eliminaciona faza pogodna da lansira nekog novog igrača kao junaka.\n“Četvrtfinalna utakmica je poznata kao utakmica koja je do sada mijenjala sudbine mnogih sportista.Ogroman je ulog. Imamo tu ekipe koje su iznenadile i sjajnim zalaganjem i zajedništvom došle do sjajnog uspjeha, tako da ne vjerujem da će izaći sa bijelom zastavicom bilo ko. Za sada, bez dileme, po mom mišljenju prvenstvo je obilježio Bogdan, koji ima nevjerovatan karakater i pravi je lider, kao i Francuz Fournier, ali košarka je sport gdje baš u tim utakmicama iskoči neki "manje bitan igrač"”, navodi naša sagovornica.\nŠto se tiče nastupa crnogorske reprezentacije, ona navodi da lako zaboravljamo uspjeh, kao što je sami plasman na turnir i da treba više da cijenimo postignuća “crvenih”.\n“Lako zaboravljamo koga smo sve izbacili u kvalifikacijama za Svjetsko prvenstvo. Lako se zaboravlja uspjeh, a to je i sam odlazak na Mundobasket. Naravno apetiti uvijek rastu, tako i treba, ali ova generacija zaslužuje malo više respekta. Lako je sjedjeti kući i komentarisati, treba sagledati stvari onakve kakve jesu”, zaključuje ona.


Crippled Corner: BRAT DEJAN\nPogledao sam BRATA DEJANA Bakura Bakuradzea, fikcionalizovanu priču o skrivanju Ratka Mladića u kojoj glavnu ulogu tumači Marko Nikolić kao naslovni general Stanić. Marko Nikolić ne igra Mladića ali priča po mnogim detaljima apsolutno podseća na ono što se zna o njegovom skrivanju. Ambijenti po kojima se, koliko znamo, Mladić skrivao rekonstruisani su i data je nekakva slika atmosfere u kojoj se to dešavalo.\nBakuradzeov film prijatno iznenađuje time što nije antisrpski, doduše ne može se reći ni da je prosrpski per se, zapravo to je film koji nema nikakvu određenu ideološku agendu. Štaviše, to je priča o čoveku koji se krije, mogao bi se definisati kao studija karaktera, premda ne mogu reći da sam do kraja BRATA DEJANA dobio neki snažniji utisak o liku progonjenog generala. U tom smislu, BRAT DEJAN je sličan filmovima poput ORDINARY PEOPLE, pokušava da nam pokaže “običnost”, prozaičnost situacije u kojima se nalaze ljudi umešani u neobične istorijske događaje.\nBakuradze je snimio tipičan primer slow cineme, sa dugim kadrovima u kojima junaci rade svakodnevne stvari, vode neke banalne svakodnevne razgovore, žive život. Njegov film ne samo da nije hičkokovsko parče kolača već se ozbiljno postavlja pitanje da li je i to parče života takvo kakvo je moglo biti kudikamo dinamičnije prikazano.\nParadoksalno, čini mi se da Bakuradzeov pristup svojstven modernim evropskim rediteljima koji su jako diskretni, bez nekih zaokruženih priča ili poenti, mnogo više može pružiti srpskoj publici koja zna o Mladiću nego stranoj. BRAT DEJAN je prikazan u Lokarnu ali slutim da je Bakuradze sa ovim filmom želeo više.\nZa stranu publiku u ovom filmu ipak ima premalo konteksta, između ostalog, Stanić je u nekim detaljima previše odmaknut od Mladića da bi bio jasna aluzija za njih, iz vizure stranaca koji neke detalje ne mogu pročitati (poseta kćerkinom grobu, primera radi, šlog itd.) a nije definisano ni da li je on zaista kriv za dela za koja se tereti i da li su ta dela zločin. Hvala Bakuradzeu na tome. Međutim, srpska publika opet pa neće moći da previše ceni ovaj film jer je zaista zamoran u svom postupku, i u pojedinim dijalozima za naše uslove prestilizovan, tu pre svega mislim na scenu susreta generala Stanića i njegovog jataka iz vladajućih klasa.\nSimbolika “Gige Popadića” koji odlazi u Hag takođe neće biti razumljiva stranoj publici, niti će moći da ih dotakne kao našu.\nRečju, BRAT DEJAN je film koji zasližuje pohvalu što nije plakatski, ali svojim ukupnim izrazom ishoduje u delu koje nije ni za koga.


PARE DRAŽE I OD DRAŽE: Četnici se finansiraju iz općinskog budžeta kojeg su „aminovali“ bošnjački politički i vjerski prvaci – MAX magazin\nBilal Memišević, inače imam i visokopozicionirani član Sabora IZ, kao bivši predsjednik OV Višegrad, dao je podršku pohvalio, glasao, usvojio i potpisao budžet u kojem je 500 KM izdvojeno za Ravnogroski pokret\n„Ja, Senad Ahmetović, delegat u Domu naroda FBiH i kantonalni poslanik u Skupštini Posavskog kantona ispred SBB-a želim da se javno distanciram od izabranog SDA/SBB vijećnika Bilala Memiševića inače imama i visokopozicioniranog člana Sabora IZ, te predsjednika OV Višegrad, odnosno Skupštine opštine Višegrad, koji svojom podrškom budžeta općine Višegrad, isti pohvalio, glasa, usvaja i potpisuje budžet u kojem je 500 KM izdvojeno za Ravnogroski pokret!“, napisao je na svojoj Facebook stranici poslanik SBB prije 2 godine.\nU prilogu je objavio kopiju budžetske raspodjele finansijskih sredstva nevladinim organizacija u koje je uvršten i Ravnogorski pokret.\nOvo je formalni dokaz da su četnici legalna organizacija u RS-u, ali i ružan dokaz o komformizmu bošnjačkih vjerskih i političkih prvaka.\nMemišević danas obnaša poslove u direkciji Rijaseta Islamske zajednice BiH koja je odgovorna za kupovinu stoke u svrhu vjerskog obreda klanja kurbana. Radi se o finansijskoj transakciji vrijednoj više desetina miliona KM. Već su izražene sumnje o finansijskim malverzacijama u ovom sektoru Rijaseta u kojim se Memišević navodi kao jedan od aktera.\nOvakve prljave rabote pojedinaca umanjuju značaj mnogobrojnim saopćenjima osude četničkog pokreta Draže Mihajlovića od strane bošnjačkih političkih i vjerskih prvaka među kojima je i saopćenje samog reisu-l-uleme Huseina ef. Kavazovića. B.T.


Zlatni album | Andrea Kane\nobjavio Andrea Kane · децембар 13, 2018\nProšlo je više od tri meseca od trenutka kada sam u digitalnoj verziji dobio „Sunovrat“, drugi album niškog benda „Igralom“. Već sam poznat po tome što kasnim sa tekstovima, posle deset dana pišem o svirkama koje su prošle, razvlačim sa objavljivanjem, nekad zbog obaveza koje mi obezbeđuju egzistenciju, a mnogo češće iz lenjosti. Ipak, u slučaju ovog albuma, razlog što tek sada objavljujem recenziju nije nijedan od navedenih.\nNajmanje mogu da govorim o muzici koju najviše slušam. Prošle godine sam potpuno odlepio za albumom „Sno Sna“ benda „Seine“; mesecima sam ga vrteo na plejlisti, da bih se konačno skinuo tek posle svirke u Novom Sadu. Iako sam ga smatrao za album godine, osim u kratkom osvrtu na Heličerijevoj listi najboljih izdanja za 2017-tu godinu, nisam napisao ni reč o njemu.\nIsti problem sam doživeo i sa „Sunovratom“. Cilj svake moje recenzije je da donesem bilo kakav zaključak o muzici koju slušam, ne nužno vrednosni sud, već nekakvo uobličeno lično mišljenje ili makar moguće tumačenje. I posle meseci svakodnevnog slušanja, pred „Sunovratom“ ostajem nem, ne zato što ne znam šta bih rekao, već imam i previše utisaka, previše ličnih doživljaja i još gomilu nepoznanica kroz koje nisam uspeo da se probijem. Ovaj album me je prevaspitao, i to sa par dobrih šamarčina, pa, pomalo postiđen, moram da priznam da nemam nikakav odgovor šta je „Sunovrat“.\nnaslovnica albuma; dizajn: Manja Lekić\nKada sam ga poslušao prvi put, bio sam uveren da mi je sve jasno, na keca sam osetio taj neponovljivi gruv basa, gitare i bubnja koji neguju još od prvog albuma „Pogrešna poznanstva“, s tim što je on na ovom izdanju još dublji, mističniji, što su mnogi povezali sa afričkim uticajima. Nisam nikakav poznavalac saharskog rokenrola, ali znam da nigde u svom okruženju nisam čuo ovakav zvuk. „Igralom“ je jedini koji stvara muziku uz koju morate da se pokrećete, a nema uputstva kako igrati, kako se voziti na tom talasu masnih bas linija, psihodelične gitare i rasparnog bubnjarskog gruva koji se neprestano menja.\nSa svakim sledećim preslušavanjem, padao sam sve dublje u sunovrat njihove muzike, bez mogućnosti da se uhvatim za makar jednu pesmu i od nje napravim sebi objašnjenje zašto sam toliko oduševljen ovim albumom. Zapravo, prva stvar koja me je uhvatila i od koje sam krenuo da dubim po „Sunovratu“ je „Omotač“. Mislio sam da ću uspeti da dođem do srži, skidajući sloj po sloj pesama, ljušteći „Igralom“ dok ne dođem do odgovora, ali to se pokazalo nemogućim, jer što se više trudim – više sam i gladan, kako kaže jedan stih iz ove pesme. Priznajem da sam uživo u tom osećaju bespomoćnosti, retko kada naiđem na album koji uspeva da me tako sabije u šešir moj i ne dozvoli egu da se oglasi, jer mu je jasno da postoji i nešto veće od njega, ma koliko to nemoguće izgledalo.\nŽao mi je, draga, tako mora biti\nJa sam čovek koji se lakše prazni no puni\nteže prihvata i lakše se buni\nŽao mi je, draga, sve to mora zriti\numrećeš sa sobom nikad nećeš drugo biti\nBolje ljuštura no u tuđem se skriti\nKomplikacije su se produbile kada sam počeo da priviđam veze između pesama i stvarnosti koja me okružuje, pa mi je doživljaj pesme „Čvor“ ostao obeležen pucnjem Stojanke Stojanović i mrtvim telom inverstitora koje je ostalo na ulici.\nS metkom joj je stiglo pismo\nA u pismu par obeshrabrujućih reči\nNeko želi da spreči\nTo što ona živi\nNa spratu kuće bez spratova\nI siguran sam da pesma nema nikakve veze sa ovim događajem, ali u tekstovima Dimitrija Simovića se odigrava jedna paralelna realnost, a u njoj se ogledaju naši životi i svako vidi ono što nosi u sebi, makar izokrenuto. Čvorovi su nezgodni za razbijanje, pogotovo kada kreneš da kopaš po tekstovima. Nije ni čudo da se Srđan Strajnić zaneo u njihovim tumačenjima kad tekstovi pesama nisu nigde objavljeni pa je slušalac primoran da se rve sa pesmama, ali kad u njima nađe neki stih ili reč, to otkriće je slušalačka „eureka“ i povod da se bez odeće protrči ulicama. Jedna od takvih reči koje sam otkrio baš u ovoj pesmi je glagol „čvoriti“:\nČvori se u srži\npridružujem se apelu iz Jutjub komentara\nVeć sam u jednom tekstu pomenuo bogatstvo vokabulara kojim Simović raspolaže, ali sam tu pre svega mislio na njegov solo projekat „Dimitrije Dimitrijević“. U „Igralomu“ je to još izraženije jer nikada ne biste očekivali od ovakvog alternativnog, rokenrol benda da u svojim pesmama ima reči poput „solarijum“, „hladnjača“ ili sintagme „deaktivirani ljudi“ ili „socijalni disbalans“. Takav vokabular i motivi se pre očekuju od nekog repera, ali Simović uspeva da prevaziđe to prvo značenje i da u svojim poetskim slikama napravi potpuno nov doživljaj. Dragana Erjavšek je to odlično definisala u svom tekstu zapažanjem da tekstovi poseduju „izuzetnu sposobnost da poetizuju nepoetsko“.\nNjen tekst je još jedan od razloga što sam toliko odužio sa svojom recenzijom, jer njeno tumačenje pesme „Reka“ me je potpuno porazilo, tada sam još verovao da sam našao neki odgovor, a onda je njeno razumevanje ove pesme poremetilo ceo koncept i znao sam da ću morati sve ispočekta, jer mi je bilo jasno da sam opet propustio toliko toga. Pokušavao sam da „prepisujem“ iz tuđih recenzija, ali mi ni one nisu davale neka nova objašenjenja, svi su se pozivali na važnost producenta Krisa Ekmana (Chris Eckman), kojeg sam na kraju morao da guglam da bih uvideo da je njegovo ime vrlo uticajno u tom „world music“ žanru, pa otud i poređenja sa afričkim zvukom, ali to nije bio odgovor šta je album „Sunovrat“, šta se krije u njegovoj osnovi, o čemu zapravo govori.\nZbog pesme „Jedan“ činilo mi se da je na ovom albumu stvarnost na neki način mitologizovana, oneobličena iščašenim pogledom ovog benda. U njoj se eksplicitno pominje upotreba tehnologije, uticaj medija, a ponovo se aktivira tema „ukradenog vremena“, odnosno ljudi koji vam oduzimaju životnu snagu i vreme, o čemu su nešto rekli i na prvom albumu, baš u pesmi „Pogrešna poznanstva“. „Jedan“ je obeshrabrujuće obraćanje, skoro provokacija koju Simovićev glas upućuje drugom licu, možda slušaocu, nazivajući ga zaludnim, ismevajući stavove generisane iz haosa lažnih vesti i izvitoperene društvenosti socijalnih mreža. On je toliko sugestivan da korim sebe svaki put kad prepoznam da sam „lovac na tuđe vreme“. Takav stav može sebi da dozvoli samo bend koji je iz totalnog andergraunda Niša uspeo da se probije na sceni i postane poznat u celom regionu, dobivši pohvale kritike i na ovogodišnjem „MENT festivalu“, istaknuvši se među gomilom drugih bendova, a kao jedini iz Srbije. Zajeban je andergraund, a pogotovo niški, koji je ukopan za još nekoliko metara ispod radara centralizovane kulture. Baš zbog toga „Igralom“ može da bude nerazumljiv, jer mi ni ne znamo šta se sve krije u tom Nišu gde se lobanje već vekovima hlade uzidane u kulu.\nPostoji i „Mehanizam“, ali ja ga ne razumem, odnosno ne mogu da prodrem u njegov sistem i da ga protumačim. Ovakve pesme ne možete da skinete, nema tabova i „how to“ video klipova u kojima vam neko objašnjava kako da svirate ovakvu stvar. Ostavljeni ste na milost mehanizmu koji vas uvlači u sebe, polako se razvijajući, da bi vas neočekivano, kao ono pseto koje ujeda iz potaje, zdrobio pod svojom snagom.\nJedino blizu odgovora što sam našao i čega se držim kao utešne nagrade je pesma „Zlato“ i mogućnost da je ceo album zapravo nekakva alhemijska formula za menjanje stvarnosti, nešto što samo ova tri maga iz „Igraloma“ mogu da kontrolišu. Ova pesma je singl kojim su vrlo uspešno najavili album, ali tek u kontekstu ostalih 7 pesama možete da uvidite značaj onog svedenog dizajna Manje Lekić, moguću simobliku geometrijskih oblika na naslovnici, kao i simboliku svih onih životinja i detalja koji se pojavljuju u spotu. Od uvodnog dela u kojem Simović našamara bas liniju, pa do onog probijanja kroz katalog predmeta koji se presijavaju u zlatu, pesma vas vodi kroz alhemijsku jednačinu i previranje iz jednog stanja u drugo.\nTakav osećaj sam imao i za pesmu „Zvezde“, pogotovo posle onog stiha moraš da znaš svoje mesto. U pola kompozicije sve se uspori, kao da ste probili atmosferu i izašli u bestežinski prostor kosmosa gde se samo zvuk činele daje takt po kojem plivamo kroz svemir, a trougao se širi i kraci se udaljavaju jedan od drugog, dok Mladen Marjanović draži gitaru, tera je da grca u prigušenim tonovima, a onda se razmahne u distorziji kao da smo uleteli u čitavu kišu meteora. I mada su zvezde nad nama, čini mi se da je upravo ova pesma ta koja nas uvlači duboko u „Sunovrat“, obrćući perspektivu putovanja. Možda je to samo moj trip, ali sa razlogom je tako, jer svakakve ideje vam dolaze na um kada dugo slušate ovaj album. Da parafraziram onaj često rabljeni citat: ako predugo osluškujete ponor, ponor počne da odzvanja u vama, a upravo to mi se desilo sa „Igrlomom“ i to je možda najintezivnije muzičko ikustvo koje sam imao do sada.\nZasigurno, „Sunovrat“ je odneo zlato za album 2018-te godine. Do skora sam bio jedini koji tako misli, ali je nedavno izašla preporuka na Muzika.hr gde se ovaj album stavlja na vrh liste regionalnih izdanja, mada meni ni to nije dovoljno, jer ono što je meni najbolje, tvrdim da treba da bude najbolje za sve, pa bih „Sunovrat“ proglasio albumom godine u svim zemljama i univerzumima. Zbog toga mi nisu jasne ocene koje su izašle na drugim portalima, Marko Podrug ga je ocenio 9/10, Dragana sa 8,5/10, a Muzika.hr u svojoj recenziji sa 4,5/5. Šta je to konkretno što je falilo ovom albumu da on nije 10 od 10? Jedino je Đorđe Reljić opravdao svoju ocenu (4,3/5), zamerivši albumu što nema hit, što je istina, jer u slučaju „Igraloma“ ne postoje hitovi, nećete naći jednu pesmu koja će postati uvodna špica serije na RTS-u, sumnjam da ćete ih čuti na nekoj top listi nedeljih hitova. Pesme sa „Sunovrata“ ne mogu da se porede u tom kontekstu, to nisu potrošne pesme za instant konzumiranje, već elementi jednog umetničkog dela, jednog remek dela u formatu albuma od 44 minuta.\nmast hev za kolekciju i muzej rokenrol novinarstva\nAlbum je izašao nakon promene bubnjara, a ja još nisam uspeo da ih uhvatim uživo od tada, zbog čega sam se odlučio na još jedno putovanje u Zagreb gde će Igralom, u petak, 14-og decembra, napraviti promociju „Sunovrata“ u KSET-u. Jebi ga, nisam uspeo da ih uhvatim u Nišu, a bliži se kraj godine, moram da uđem u 2019-tu sa malo jasnijim objašnjenjem zašto sam toliko otkinuo na ovaj album, u suprotnom neću moći da slušam ništa drugo dok konačno ne prodrem u suštinu ili se potpuno ne izgubim u tome (što se čini kao mnogo izvesnija budućnost).\nPreporučujem ovaj album svima koji se ne plaše kosmičkih putovanja kroz imaginaciju, jer „Igralom“ nije ni nalik na druge bendove, a „Sunovrat“ je zlatna mera njihove unikatnosti. Navucite se na ovaj album, bez zadrške, ko zna šta ćete otkriti u njemu, a i u sebi.\nAko želite da podržite šešir moj da opstane dovoljno dugo kako bi pratio i pisao o muzičkoj sceni, možete nam donirati ulaznice za koncerte, žene, vutru, cigare, slatkiše ili mesečne donacije preko Patreon kampanje. Ako biste da me častite pivo, možete to da uradite virtuelno ovde.\nSledeći članak Sve po spisku\nPrethodni članak Možda su Hrvati?