Salesforce kupuje softversku kompaniju Tableau za 15,7 milijardi dolara | PC Press\nSalesforce kupuje softversku kompaniju Tableau za 15,7 milijardi dolara\nSalesforce je objavio veliku vest u nastojanju da pojača svoje prisustvo u vizualizaciji podataka i (uopšteno) alatima kako bi pomogao kompanijama i preduzećima da iskoriste potencijal velike količine podataka koje koriste i skupljaju: Salesforce kupuje Tableau za 15,7 milijardi dolara.\nPreuzimanje Tableau-a će biti najveća transakcija Salesforce-a do sada, prema podacima koje je prikupio Bloomberg. Glavni izvršni direktori Marc Benioff i Keith Block bili su u potrazi za novim tržištima kako bi ostvarili godišnji cilj prihoda od 26 do 28 milijardi dolara do fiskalne 2023. godine.\nTableau ima oko 86.000 poslovnih korisnika, uključujući Charles Schwab, Verizon (koji poseduje TC), Schneider Electric, Southwest i Netflix. Salesforce je rekao da će Tableau raditi samostalno i pod vlastitim brendom nakon akvizicije. Sedište Tableau-a će i dalje biti u Sijetlu na čijem čelu će i dalje biti CEO Adam Selipsky, bivši izvršni direktor Amazon-a, koji je prebacivao softverske alate Tableau na cloud pretplate, zajedno sa drugim članovima trenutnog rukovodstva. Poznat po svojim aplikacijama za grafikone i analitičkim kontrolama, Tableau je proširio svoju liniju proizvoda kako bi uključio alate za čišćenje podataka i mašinsko učenje, što mu je omogućilo da se takmiči u širem skladištenju podataka.\n„Spajamo svetski broj jedan među CRM-ovima sa analitičkom platformom broj jedan. Tableau pomaže ljudima da vide i razumeju podatke, a Salesforce pomaže ljudima da se angažuju i razumeju klijente. To je zaista najbolje od oba sveta za naše klijente – spajajući dve važne platforme koje su potrebne svakom klijentu da razumeju njihov svet “, rekao je Marc Benioff iz Salesforce-a, u izjavi. „Oduševljen sam što mogu da poželim dobrodošlicu Adamu i njegov tim u Salesforce.“\n„Udruživanje snaga sa Salesforce-om će poboljšati našu sposobnost da pomognemo ljudima da svuda vide i razumeju podatke“, rekao je Selipsky. „Kao deo svetske broj jedan CRM kompanije, Tableau ima intuitivnu i moćnu analitiku koja će omogućiti milionima ljudi da otkriju razumne uvide u svim svojim organizacijama. Oduševljen sam što naše kompanije dele veoma slične kulture i konstantan fokus na uspeh korisnika. Radujem se zajedničkom radu na podršci našim klijentima i zajednicama.“\n„Neverovatan uspeh Salesforce-a uvek je bio zasnovan na predviđanju potreba naših klijenata i obezbeđivanju rešenja koja su im potrebna da bi povećali svoje poslovanje“, rekao je Keith Block iz Salesforce-a. „Podaci su osnova svake digitalne transformacije, a dodavanje Tableau-a će ubrzati našu sposobnost da isporučimo uspeh korisnika tako što ćemo omogućiti zaista jedinstven i moćan pogled na sve podatke korisnika.“\nTagovi: akvizicija, CRM, Salesforce, Softver, Tableau\n← Toyota i Subaru zajedno razvijaju novu EV platformu\nSAS: Analitika, motor digitalne transformacije →


Mira Adanja-Polak | Glumica iz džet-seta Marisa Berenson - 22. avgust 2009.\n/Glumica iz džet-seta Marisa Berenson – 22. avgust 2009.\nSusret sa Marisom Berenson u Parizu pretvoren je u dokumentarnu emisiju o njenom životu.\nOvu neobičnu glumicu Mira Adanja-Polak kao mlad novinar prvi put sreće u Beogradu, gde sa njom pravi i prvi intervju na kauču Sigmunda Frojda, čiji je život rekonstruisan u istoimenom filmu koji je sniman u Beogradu.\nMarisa Berenson ostvarila je niz zapaženih uloga: u „Bari Lindonu“, „Kabareu“… Potiče iz aristrokratske porodice; ujak joj je bio čuveni kolekcionar i kritičar Bernard Berenson, a tetka čuvena modna kreatorka Elsa Skijapareli i rivalka čuvene Koko Šanel. Marisa je ćerka uglednog američkog diplomate koji je u vreme Tita službovao i u Beogradu, pa ga je Marisa često posećivala.\nPre dolaska na film, bila je top-model šezdesetih. I pored protivljenja roditelja da ode u glumice, ostvarila je zapaženu karijeru.\nMira Adanja-Polak Marisu Berenson sreće ponovo u Parizu, gde u čuvenom klubu „La Kantin“ ima svoj šou.\nIntervju je sniman u Marisinom pariskom stanu, gde ona govori o mnogim stvarima iz svog života i sa Mirom Adanjom-Polak evocira uspomene. Govori o pogibiji svoje sestre u terorističkom napadu na Njujork 11. septembra koja je bila u jednom od kobnih aviona.\nPriča ove proslavljene i neobične glumice zaista je posebna, jer gledalištu daje mogućnost da upozna Marisu Berenson van sveta glamura i filmskog platna, kada se ne reklamira film i kada se jedna osoba takvog renomea prikazuje onakva kakva u suštini i jeste.


/ subota, 29.01.2022. / 10:05 -> 10:15 / Vesti / Komentara: 39 Izvor: B92\nNekada smo mislili da æe dve doze vakcine protiv koronavirusa biti dovoljne da putujemo bezbedno i slobodno svetom. Izgleda da nije tako, jer buduæi da pandemija još uvek traje i virus stalno mutira, situacija zahteva stroža pravila, piše TravelPulse.\nTako je sve više zemalja u poslednjih nedelja koje menjaju svoja pravila i traže od meðunarodnih putnika buster dozu, tako da su putnici koji planiraju putovanje u narednom periodu suoèeni s tim da se definicija potpuno vakcinisanog turiste menja.\nNedavne studije pokazale su da buster doza dovodi do snažnijeg imuniteta i jaèa zaštitu od koronavirusa, a istraživanje iz Velike Britanije ukazuje na to da buster doza smanjuje rizik od hospitalizacije i smrtnosti od koronavirusa za 95 odsto kod ljudi starosti iznad 50 godina.\nSuoèeni s ovakvim saznanjima, zdravstvene vlasti širom sveta revidiraju svoju politku ulaska.\nI iako je EU kovid sertifikat povezan sa putovanjima u okviru Evropske unije, sigurno je da æe i ostali delovi sveta razmisliti da o ovim pravilima.\nU nastavku vam predstavljamo zemlje u kojima dve doze vakcine protiv koronavirusa po svemu sudeæi neæe biti dovoljne za ulazak:\nRanije su sertifikati o vakcinama važili 12 meseci, ali su austrijske vlasti poèetkom decembra promenile propise. Sada, dokaz o vakcinaciji sa dve doze važi samo devet meseci od poslednje doze, ali se može obnoviti ako ste dobili teæu dozu.\nZvaniènici su takoðe odluèili da vakcina Džonson i Džonson neće biti priznata osim ako pojedinac nije dobio i buster dozu.\nHrvatska smatra da je potvrda o vakcinaciji sa dve doze istekla ako je prošlo više od 365 dana od poslednje doze. Informacije o buster dozi nisu jasno navedene, ali pretpostavljamo da æe ovakva pravila navesti mnoge da prime i buster dozu pre nego što se upute u Hrvatsku.\nPutnici će morati da imaju treæu dozu za ulazak ako je prošlo èetiri meseca ili više od druge doze. Pravilo stupa na snagu 15. februara.\nPoèevši od februara, Grèka će dozvoliti ulazak samo putnicima koji su drugu dozu primili u poslednjih sedam meseci, osim ako nisu primili i buster dozu.\nIsland će "primati" samo putnike koji su vakcinaciju sa dve doze izvršili u poslednjih devet meseci, osim ako nisu primili i treæu dozu.\nPutnici koji žele da idu u Izrael moraæe da se vakcinišu drugom dozom najviše 180 dana pre puta, osim ukoliko se nisu vakcinisali i buster dozom vakcine\nAmerikanci će od 2. februara moći da posećuju Holandiju bez karantina, pod uslovom da su prethodno vakcinisani treæom dozom vakcine. Oni koji su primili samo dve doze moraće u karantin 10 dana.\nBez buster doze, kovid sertifikati se smatraju važeæim samo 270 dana (devet meseci) od poslednje doze


Referenca:\tDJS - 01/6-16\n•\tLekturu pročišćenih tekstova zakona na srpskom jeziku, koje usvaja Skupština;\n•\tStrukturu sintakse i jezičkog nivoa zakonskih tekstova i amandmana na srpskom jeziku, koje usvaja Skupština.\n-\tFakultetska diploma u oblasti jezika i književnosti.\n-\tStručno iskustvo na poslovima lekture je od prednosti.\n-\tVeštine pismenog i usmenog komuniciranja na zvaničnim jezicima, uključujući i odličnu sposobnost za prevod raznih dokumenata,\n-\tOdlično poznavanje pravopisa i sintakse srpskog jezika,\n-\tOrganizacione sposobnosti, spremnost i fleksibilnost za rad u više etničkoj sredini,\n-\tSposobnost za profesionalno, jasno i koncizno prevođenje dokumenata,\n-\tSposobnost za rad na politički potpuno neutralnim i nepristrasnim osnovama,\n2. Položaj:\tPrevodilac sa albanskog na engleski jezik i obratno\nReferenca:\tDJS - 02/6 - 16\nPod nadzorom prevodioca-Koordinatora jedinice za jezičke službe, prevodilac je odgovoran za:\n•\tpismeno prevođenje sa albanskog na engleski jezik i obratno svih materijala Skupštine i njenih organa;\n•\tprevod dopisa, javnih zahteva i podnesaka koji se upućuju Predsedništvu i parlamentarnim komisijama Skupštine, za potrebe Predsedništva i dotičnih komisija,\n•\tsimultani i konsekutivni prevod (albanski - engleski - albanski ) na konferencijama, susretima i drugim radnim grupama, kao i pružanje pomoći u jezičkoj formulaciji govora na oba jezika (albanski i engleski),\n•\tFakultetska diploma u oblasti engleskog jezika,\n•\tDve (2) godine stručnog iskustva na prevođenju.\n-\tveštine pismenog i usmenog komuniciranja na zvaničnim jezicima, uključujući odlične sposobnosti prevođenja raznih dokumenata;\n-\tsposobnost za prevođenje dokumenata na profesionalan, jasan i precizan način;\n-\torganizacione sposobnosti, spremnost i fleksibilnost za rad u multietničkoj sredini;\n-\tsposobnost za rad na potpuno politički neutralnim i nepristrasnim osnovama;\nRok za konkurisanje je od 03.06.2016 do 17.06 .2016, do 16:00 časova.


Zeleni ili Eko-Prijateljski web hosting\n(Green or Eco-friendly website hosting) Novitet na polju web hostinga, čime hosting tvrtke žele dokazati kako nemaju negativni utjecaj na okoliš kako bi privukli ekološki osviještene klijente.\nSvjetska statistika korištenja internetskih usluga pokazuje da se korištenje Interneta još uvijek udvostručuje u SAD-u i raste od 400 do 1000% godišnje. Potrošnja energije potrebna za izdržavanje takve potražnje je zapanjujuća. Zapravo ukupni "račun za struju", koja je potrebna za pokretanje tih servera i održavanje potrebne infrastrukture, iznosio bi $2.7 bilijuna u SAD-u a $7.2 bilijuna u ostatku svijeta. Procijenjeno je da će, ako potreba web hostinga za energijom nastavi rasti ovom ratom, prestići industriju avio kompanija u zagađenju. S obzirom na toliku količinu potrebnih resursa pojavile su se eco-friendy hosting usluge.\nKako Hosting tvrtke postaju Zelene?\nNajkontroverzniji način na koji kompanije pokušavaju ukazati na svoju ekološku osviještenost je kroz ugljik neutralizaciju, koja je bila ismijana 2006-e od strane Cheatneutral-a. Tamo je objašnjeno jednostavnim i činjeničnim pojmovima, kako neutralizacija omogućava kompanijama da nastave sa svojim starim navikama a nazovu se "zelenima" uz pomoć certifikata. Privatne tvrtke za certifikaciju ugljik neutralizacije trenutno nisu dovoljno regulirane te se dešavaju svakakve prijevare. Najvjerodostojnija green- hosting kompanija je u SAD-u je Green-e.org a pogoni ih 100% solarne energije.\nKorištenjem Off-Grid obnovljivih izvora energije - hosting provideri postavljaju solarne ploče, vjetro-turbine ili reaktore na biomasu da direktno podatkovne centre. Postavljanjem direktnih obnovljivih izvora energije, hosting kompanije postaju neovisne od tradicionalne energetske mreže i moraju koristiti tehnologije sa maksimalnim iskorištenjem energije (bilo za hardware ili software) kako bi omogućili maksimalno iskorištenje snage njihovog obnovljivog izvora energije.\nKorištenjem On-Grid obnovljivih izvora energije - hosting provideri postavljaju solarne ploče, vjetro-turbine itd. kako bi pogonili sve ili pojedne djelove mrežnog operacijskog centra. Implementiranjem izravne obnovljive energije, smanjuje se potrošnja energije iz tradicionalne mreže.\nKupovinom Carbon kredita. Osnivanje projekta za smanjenje emisije ugljika ne dira direktno u srž problema konzumacije energije podatkovnih centara, iako dobro namjerni, ne sprječava uporabu fosilnih goriva kao izvora energije.\nKupovinom zelene značkice. Još poznati kao Renewable Energy Certificates (RECs) ili Certifikati za Obnovljivu Energiju, kupovanje zelenih značkica znači da je energija koju kompanija koristi proizvedena iz "zelenog" izvora (vjetar, sunce, voda) i dostavljena kroz energetsku mrežu na koju je ta kompanija spojena (iako takvu ne moraju nužno koristiti). Postavlja se pitanje učinkovitosti ovog riješenja, jer ga neki smatraju licencom za zagađivanje.\nVirtualizacijom - ovo je tip dijeljenja resursa među klijentima, kako bi se povećala učinkovitost korištenja hardware-a na serveru. Ovo može potencijalno smanjiti broj servera koji troše energiju. Cloud computing spada pod ovu kategoriju.\nKorištenjem više "Energy friendly servers". Postoje alternativni tipovi servera koje kupuju i izabiru "zelene" kompanije. Neki imaju dva servera smještena unutar jednog kučišta, pritom koristeći jedan izvor energije. Ovakav pristup smanjuje na potrošnji energije. Također postoji serverska tehnologija koja se zove "speed stepping" koja smanjuje količinu voltaže i zagrijavanja koje koristi server prilikom visokog korištenja.\nPlaniranjem podatkovnog centara. Sve od kako postaviti fizičke uvjete za server (temperatura sobe, vlaga..) do kontroliranja kvalitete zraka može uveliko smanjiti potrošnju energije.\nDrugim metodama. Propan se također koristi kao pomoćni izvor energije. Propan je čišći od dizela. Druge mjere smanjenja emisie ugrljika uključuju "urede bez papira", zaposlenici koji rade izvan prostorija tvrtke, poticaj za korištenje alternativnih prijevoznih sredstava (bicikli, tramvaji...) do poslovnih prostorija. Neke kompanije pokušavaju nadoknaditi potrošenu energiju sađenjem stabla za svaku novu mušteriju. Ostale metode kojima hosting kompanije pokušavaju dokazati da su zelene su sađenje stabala, gašenje svjetla, smanjenje putovanja, recikliranje, i korištenje štedljive opreme.


Na osnovu člana 19. stav (2) Zakona o Vladi Federacije Bosne i Hercegovine ("Službene novine Federacije BiH", br. 1/94, 8/95, 58/02, 19AR 2/06 i 8/06), Vlada Federacije Bosne i Hercegovine, na 198. sjednici, održanoj 07.11.2019. godine, donosi\nHERCEGOVINE NA 10. (DESETOJ) VANREDNOJ\nSJEDNICI SKUPŠTINE PRIVREDNOG DRUŠTVA RMU\n"BANOVIĆI" D.D. BANOVIĆI NEPOSREDNO\nJasmini (Muhamed) Pašić daje se ovlaštenje da, u svojstvu punomoćnika, zastupa Vladu Federacije Bosne i Hercegovine na 10. (desetoj) vanrednoj sjednici Skupštine Privrednog društva RMU "Banovići" d.d. Banovići neposredno sazvanoj od strane ovlaštenog dioničara Federacije Bosne i Hercegovine - Vlade Federacije Bosne i Hercegovine, koja će se održati dana 15.11.2019. godine.\nFadil Novalić, premijer Federacije Bosne i Hercegovine, ovlašćuje se za potpisivanje pojedinačne prijave i punomoći sa obavezujućim uputstvom o načinu glasanja po pojedinim tačkama Dnevnog reda 10. (desete) vanredne sjednice Skupštine Privrednog društva RMU "Banovići" d.d. Banovići, zakazane za dan 15.11.2019. godine.


Na Sudu BiH danas će biti nastavljeno suđenje bivšem ministru sigurnosti u Vijeću ministara Draganu Mektiću i još trojici optuženih za koruptivna djela kojima su pričinili štetu od 244.764 maraka\nMektić, Golijanin i Garaplija optuženi su za krivično djelo visoke korupcije koja šteti međunarodnom ugledu BiH, te da su u saučesništvu počinili krivična djela zloupotreba položaja ili ovlaštenja i pomaganje u izvršenju krivičnih djela\nNa Sudu BiH danas će biti nastavljeno suđenje bivšem ministru sigurnosti u Vijeću ministara Draganu Mektiću i još trojici optuženih za koruptivna djela kojima su pričinili štetu od 244.764 KM.\nTužilaštvo tereti Dragana Mektića, Igora Golijanina, Samira Agića i Edina Garapliju za zloupotrebu položaja prilikom realizacije međudržavnog Projekta prekogranične saradnje u oblasti vatrogastva koji je sa 198.454 eura finansirala Delegacija EU u BiH.\nProjekat se odnosio na nabavku vatrogasne opreme, angažovanje ljudskih resursa, kao i postupak nabavke materijala od interesno povezanih lica i bliskih srodnika, čime su ostvarivali nezakonitu imovinsku korist.\nMektić je optužen da je zloupotrijebio položaj, Golijanin u svojstvu šefa Mektićevog kabineta, Agić kao pomoćnik ministra, dok je Garaplija optužen kao odgovorna osoba i vlasnik Instituta za zaštitu od požara i eksplozija "Inza" Sarajevo.\nRočište je zakazano za 13 sati.\nNovaković-Bursać: Ponosim se što ne pripadam istoj vertikali s nekim ko je Dragan Mektić\n25.10.2021 u 14:59


Dijelimo odgovornost – promocija politika rodne ravnopravnosti!\nImajući u vidu strateške ciljeve Crne Gore i obaveze u primjeni standarda Evropske Unije u ovoj oblasti, projekat ima za cilj podizanje svijesti šire javnosti o značaju rodne ravnopravnosti i promociju veće zastupljenosti i učešća žena u političkom i javnom životu Crne Gore, kroz pružanje teorijskog i praktičnog znanja mladim kadrovima (članovi/članice poltiičkih partija, novinari/ke, pravnici/ce i diplomate) kao i predstavnicima/cama sudstva i tužilaštva o značaju rodne jednakosti, poboljšanje položaja i zastupljenosti žena na visokim pozicijama na lokalnom nivou i razvijanje lokalnih politika za borbu protiv diskiminacije žena, podsticanje razvijanja koherentnije i djelotvornije rodne politike kroz jačanje svijesti o problemu rodne neravnopravnosti šire stručne i laičke javnosti i podizanje svijesti javnosti o svim oblicima nasilja nad ženama, u cilju smanjenja nasilja.\nOvaj projekat je posebno usmjeren na: 1) predstavnike/ce sudstva i državnog tužilaštva (stručni saradnici/e i savjetnici/e sa posebnim akcentom na zaposlene u Osnovnim sudovima, Višem sudu, Ustavnom sudu, Vrhovnom sudu, osnovnim državnim tužilaštvima i advokatskim kancelarijama) iz cijele Crne Gore, sa fokusom na opštine sa sjevera; 2) predstavnike/ce lokalnih samouprava iz cijele Crne Gore ( koordinatori/ke za rodnu ravnopravnost u opštinama, predstavnici lokalnih Savjeta za rodnu ravnopravnost i/ili Kancelarije za rodnu ravnopravnost ili ukoliko nisu imenovani, predstavnici/e Sekretarijata društvene i pravno-normativne djelatnosti); 3) mlade lidere/ke političkih partija u Crnoj Gori (DPS, SD, URA, Demokrate, Bošnjačka stranka, HGI, Demos, Albanska Alternativa, itd..); 4) apsolvente/kinje smjera Novinarstvo u okviru Fakulteta političkih nauka Univerziteta Crne Gore; 5) apsolvente/kinje smjera Međunarodni odnosi i diplomatija Fakulteta političkih nauka Univerziteta Crne Gore i Univerziteta Donja Gorica; 6) apsolvente/kinje Pravnih fakulteta Univerziteta Crne Gore, Univerziteta Donja Gorica i Univerziteta Mediteran i 7) širu javnost.\nProjektne aktivnosti će se sprovesti u Podgorici, Žabljaku i Beranama, a ukupan i traženi budžet neophodan za implementaciju projektnih aktivnosti iznosi 17.920,50 €. Projekat je finansiran iz sredstava Ministarstva za ljudska i manjinska prava Crne Gore.


Nastavljeni protesti u Tirani\nTanjug 14. decembra 2020. 07:34\nTIRANA – Albanski demonstranti nastavili su u nedelju svakodnevne proteste zbog smrti Klodijana Raše, koga je ubio policajac jer je prekršio policijski čas.\nSkup je počeo mirno od Skenderbegovog trga u Tirani, do sedišta vlade premijera Edija Rame, a demonstranti su skandirali: „Nema pravde, nema smirenosti!“ i „Pravda za Klodijana!“, prenosi AP.\nDemonstranti su tražili ostavku šefa policije i puštanje onih koji su uhapšeni u višednevnim sukobima sa policijom. Kasnije su neki bacali kamenje na policijsku stanicu u Tirani, gde je policija odgovorila suzavcem i vodenim topovima. U drugim gradovima održani su manji protesti.\nDemonstranti su prkosili zabrani javnih okupljanja i sukobili su se sa policijom poslednjih dana nakon što je Klodijan Raša (25) ubijen u Tirani usred policijskog časa rano u utorak. Policija navodi da je ignorisao pozive policajaca da se zaustavi i pobegao. Policajac koji je pucao na njega i ubio ga, uhapšen je i vodi se istraga zbog `ubistva koja prelaze nužnu samoodbranu.\nPremijer Rama se izvinio zbog, kako je rekao, „neobjašnjive i potpuno nerazumne“ pucnjave na Rašu i njegov ministar unutrašnjih poslova je u četvrtake podneo ostavku.\nMnogo ljudi je uhapšeno za pet dana protesta, a skoro 300 je optuženo za održavanje ilegalnog protesta tokom pandemije, kao i za podmetanje požara i kršenje javnog reda. Vlasti kažu da je u sukobima povređeno 26 policajaca i najmanje četiri demonstranta.\nRama je optužio opozicione političare, kao i predsednika Ijira Metu, za podsticanje nasilnih protesta. Opoziciona stranka desnog centra Demokratska stranka krivi Ramu za Rašinu smrt i obećava da će srušiti premijera na parlamentarnim izborima u aprilu.\nSAD i Evropska unija pozvale su albanske političke stranke na uzdržanost usred protesta.


Foto: Srna | Ivanić: Čvršća kontrola granica rješenje za migrantsku krizu\nSrna 21.08.2018 20:05\nBIJELJINA - Srpski član Predsjedništva BiH Mladen Ivanić izjavio je da je čvršća kontrola granice jedino rješenje za migrantsku krizu u BiH.\nMigranti Izbjeglice Migrantska kriza Izbjeglička kriza Mladen Ivanić\nOvaj Ivanić se mesec dana pred izbore setio da su ga izabrali građani Republike Srpske a ne Bakir i njegov lobi. Pa je okrenuo ploču i počeo da oponaša Dodika i priča u korist Srpske. Samo Ivaniću, to se mora raditi celog mandata, a ne samo mesec dana pred izbore. I gde ti je sada osuda izdajnika Mektića? O njemu i dalje ćutiš. Da se ne bi zamerio efendi Bakiru, jer on treba da te plaća i posle izbora, ako bi ne daj bože prevario dovoljno birača da te opet izaberu. A granice RS treba svakako čvršće kontrolisati, ali pre svega prema FBiH. Sa Srbijom se uvek može dogovoriti, sa FBiH nikako.


Šta je potrebno za putovanje automobilom u inostranstvo – Radio Televizija Novi Pazar\nJuly 17, 2018 July 17, 2018 Galib Gicic 627 Views\nAko ovoga leta putujete u inostranstvo automobilom pored vozačke dozvole trebaće vam i druga dokumenta. Za neiskusnije vozače neophodno je upoznavanje sa rutom i pravljenje plana putovanja. Važno je upoznati se i sa propisima i zaprećenim kaznama u zemlji u koju putujete.\nVećina zemalja kroz koje naše turiste vodi put priznaje našu novu vozačku, biometrijsku dozvolu, ali neke evropske, poput Nemačke, Italije, Francuske i Španije, ipak traže međunarodnu vozačku dozvolu, koja se izdaje na osnovu Međunarodne konvencije o saobraćaju na putevima.\nKazne za iste saobraćajne prekršaje razlikuju se od zemlje do zemlje ali računajte na to da su znatno više nego kod nas. Kako se ponašati kada nas zaustavi saobraćajna policija.\n„Treba zadržati mir, otvoriti prozor automobila do pola, sa rukama na volanu. Nemojte izlaziti iz vozila dok se to od vas ne zatraži. Policija je tu da kontroliše ali i da radi u cilju naše bezbednosti u saobraćaju“, kaže Vedad Prušević, predavač teorijske nastave u više auto-škola.\nZa učinjene prekršaje u saobraćaju kazne se obično ne naplaćuju na licu mesta već je neophodno da to uradite u banci ili pošti. Kod lakših saobraćajnih nezgoda popunjava se Evropski izveštaj, a kod svih situacija u kojima niste sigurni šta da radite pozovite policiju.\n← Kvartet u Novom Pazaru\nSaradnja u interesu pacijenata →


Novi detalji slučaja koji je potresao Srbiju, uhapšeni učitelj glume imao "debela leđa" s obe strane zakona - alo.rs\nAUTOR: Alo!/E. S. DATUM I VREME: 23.01.2021. 07:00 - 23.01.2021. 07:13\nNaime, kako otkriva naš izvor blizak istrazi, Aleksić je tokom godina izgradio kult ličnosti na osnovu toga što je imao zaštitu s obe strane zakona, što je bilo poznato devojkama koje su trpele seksualno nasilje, kao i njihovim roditeljima.\n- Prvo, Aleksić nije bilo ko. Stalno je bio okružen moćnim ljudima iz svih sfera, koji su se gurali da budu viđeni sa njim, a što su njegovi učenici znali. Takođe je stvorio sliku nedodirljivog i svemogućeg, čime je svojim učenicama poljuljao samopouzdanje i sebe izdigao u njihovim očima ubedivši ih da mu je sve dopušteno, jer navodno radi u njihovu korist, odnosno sprema ih za život - objašnjava naš izvor i dodaje da su ga se žrtve bojale iz više razloga.\n- Jedan od njih je bio i strah da bi mogao da dođe do informacije da ga je neka od njih prijavila. Da je to tada uradila samo jedna, bez konkretnih dokaza, on bi odmah reagovao i, kako su žrtve verovale, uz pomoć svojih veza slučaj preokrenuo u svoju korist. U to vreme je imao kontakte sa ljudima sa svih strana, i u policiji i u svetu kriminala. Postojao je i strah da bi se u slučaju prijave protiv njega svetio njihovim porodicama i ukaljao im ugled - priča naš izvor.\nPovodom ovog slučaja oglasio se i predsednik Srbije Aleksandar Vučić. - Ne vidim da bih imao pravo bilo šta da komentarišem o slučaju Miroslava Aleksića, sada je na sudu red da donese pravu odluku, ne smem da se mešam i da oskrnavim pretpostavku da je svako nevin dok se suprotno ne dokaže, ali kao otac jednog ženskog deteta, ne mogu da ne kažem da ne postoji ništa odvratnije od tog nedela - rekao je predsednik Srbije Aleksandar Vučić, odgovarajući na pitanje novinara o slučaju Mike Aleksića.\n- Jednostavno, napravio je od sebe kult da niko pojedinačno protiv njega nije imao šanse. Ipak, njegova nedela su ostavila trag i ujedinila žrtve koje su se poznavale i nisu želele da on dalje zlostavlja druge. To potvrđuje hrabri potez glumice Milene Radulović, koja je više godina nagovarala svoje prijateljice da zajedno pokrenu slučaj - dodaje naš sagovornik.\nKako kaže, one su se navodno raspitivale šta je potrebno da bi ga prijavile i čak su išle do raznih advokata i razgovarale i s nekim ljudima iz policije. Tako su i pre dve godine posećivale advokate, koji su ih ubedili da od slučaja nema ništa. Međutim, od januara ove godine glumica Iva Ilinčić (24) smogla je snage i ocu otvorila dušu i tada je slučaj počeo da se gradi. Sada se veruje da će se policiji i tužilaštvu javiti još njegovih žrtava.\n- Sada, kada je slučaj pokrenut, sve je na veštacima i sudu, jer se treba dokazati silovanje koje je bilo pre više godina - zaključuje naš izvor.\nInače, Aleksić je trenutno pritvoru u karantinu s nekoliko cimera, s kojima ima pravo da jedan sat dnevno provede u šetnji krugom. Kako saznajemo, on pred njima nije pričao o ovim slučajevima, već samo sa svojim advokatom, s kojim aktivno priprema odbranu. Navodno, on ima snimke sa svojih časova, koje će iskoristiti da pokuša da obori optužbe.\nPriča mladih srpskih glumica o seksualnom zlostavljanju žestoko odjeknula u regionu\n"Stalno je bio okružen moćnim ljudima iz svih sfera, koji su se gurali da budu viđeni sa njim" ...hajde neimenovani "znalci", dodajte jos nesto da bude sto uverljivije... ...obznanite da ga je stitila sicilijanska mafija, da je srpska policija cvikala od njegove moci, da su se politicari tresli od njegovog imena... ...zamisli, tako mocan covek se zadovoljava vodjenjem neke skolice za glumce umesto da sedi na celu 'Ndranghete... ...zaplaseni roditelji salju decu u skolu jer im preti mafija...\nGde su mu sad ta leđa, ako ih je umao?Sad kad mediji i plebs presuđuju pre suda?\n27 + 139 -\nOvo sve objasnjava, i ovo je odgovor na pitanje zasto se cekalo....\n181 + 24 -\nRoditelji su znali za to, nisu smeli da ga prijave... To je donekle razumljivo, ali nije razumljivo da su i pored tih saznanja decu slali "mečki na rupu". Nikome od njih, ni slučajno nije palo na pamet da ispišu dete iz škole? To su mogli uvek da urade, a nisu!!! Zbog čega?\n211 + 22 -\n23/01/2021 - 17:47\ni ti stvarno verujes u to sto si napisao.hajte molim te\n19 + 115 -\nRAD - PARTIZAN Idealan početak crno-belih u drugom poluvremenu! (VIDEO)


Pozovi MMF i SB radi samoubistva | Naša Revolucija\nPrevious Article Nato ? Hvala, nisam budala\nNext Article I Z M E ( T ) Ć A R I\nIdeja KPS-a za privredni preporod Srbije se zasniva pre svega na promeni društveno političkog uređenja kako bi se srpsko društvo podiglo kako iz ekonomskog tako i društvenog beznađa u koji nas je gurnuo podanički kompradorski režim udvornički i bezpogovoprno služeći interesima krupnog zapadnog kapitala.\nU Srbiji su retki iole ugledni ekonomista koji smatraju da je za dobro njene ekonomije najbolje ili bar najmanje štetno preduzeti put privrednog razvoja zasnovan prevashodno na sopstvenim sredstvima i moćima umesto stranim kreditima i “strukturalno prilagođenim” zahtevima Međunarodnog monetarnog fonda (MMF). Međuostalim „ozbiljnim“ srpskim ekonomistima preovladava „mišljenje“ da nije moguć privredni oporavak bez masovnih investicija stranog kapitala i bez strukturalnih prilagođavanja kakva zahteva MMF, isključivo zato jer su prodane duše koje će za bednu crkavicu prodati i rođenu majku, a ne ekonomiju kao struku.\nKoliko su pomenuti ekonomisti “ozbiljni”,bar u očima pisca ovih redova, svedoči činjenica da su donedavno listom bili protivnici“kapitalističke eksploatacije proleterijata” i zagovornici ili propovednici svih manje ili više uspešnih eksperimenata realnog socijalizma, od dirigovane privrede do “dogovorne” i “samoupravne ekonomije”. Danas su pak jednako gorljivi zagovornici ili propovednici divljeg,liberalnog kapitalizma i njegovih globalističkih posledica. Toliko o moralnom liku većine srpskih ekonomista koji se bez prestanka vrte na svim režimskim medijima. Dakle, u pitanju je sasvim ozbiljni simptom intelektualne i moralne prevrtljivosti od koje hronično pate ovdašnje bilo političke, bilo ekonomske pseudoelite.\nU domenu o kome je reč istrajno i jednako usamljeno zastupamo mišljenje zasnovano na brojnim primerima istorijskog iskustva da je najbolji ili bar najmanje štetni put srpskog odgovora na izazove ekonomske krize onaj zasnovan na praksi samoodbrane posredstvom odlučnog ostvarenja i razvoja svih privrednih potencijala i oblika samodovoljnosti, uz rehabilitaciju usmerivačke uloge države, odnosno okretanje ka socijalizmu kao jedinom načinu opstanka Srbije kao države. Naravno, apsolutno je potrebno poverenje svih građana Srbije u državu i takođe apsolutnu odgovornost i stručnost državne uprave, naročito u domenu poreske politike i izvršavanja preuzetih obaveza. Sadašnje stanje u Republici Srbiji je potpuno naglavačke postavljeno u odnosu na ono što je potrebno kako bi se Srbija očuvala kao država, jer ovu kompradorsku vlast i lažnu opoziciju ništa drugo ne zanima osim bezpogovornog služenja zapadu kako bi zajednički pelješili sve siromašnije građane Srbije. Koliko poštovanje ima ova kolonijalna tvorevina koja se zove Srbija među građanima Srbije, kao i „poštovanje“ koje ima u svetu, vidimo i sami. Kao jedan od primera pretvaranja Srbije u koliniju, uzećemo sudbinu srpskog bankarstva.\nNaše najveće banke su najpre uništene, a preostale su gotovo poklonjene, uz masnu proviziju kompradorskom sloju, stranom kapitalu. Od 34 banke 26 je u rukama stranog kapitala sa gotovo 90 posto bankarskog potencijala. Strane banke svakako neće da razvijaju našu privredu, osim što će izvlačiti profit u inostranstvo i promovisati tuđe privatne interese. Bez domaćih banaka i štednje bez simbioze domaće industrije i banaka, kao i bez državnog podsticanja investicija ne može biti dinamičnog, zdravog razvoja. No, to je potpuno drugi model i koncepcija razvoja, koja podrazumeva sasvim drugačiju društveno – ekonomsku postavku, otvoreno reći SOCIJALIZAM kao humano, demokratsko i nadasve pravedno društvo.\nPrvi predočeni nedostatak, stvaranje srpskih banaka mora se rešiti tako što će se stvoriti i obnoviti domaće banke za potrebe pokretanja domaće proizvodnje kao i povraćaja bar jednog dela opljačkanih sredstava. S obzirom na to da postoji prilično dobra evidencija o tome ko je sve i koliko opljačkao srpski narod te gde je sve locirano oteto, nadležne službe mogle bi lako i brzo preobraziti narodnu pasivu u aktivu. Ipak, za tako veliku akciju nedostaje ono što je bitno: promena društvenog-ekonomskog sistema kako bi se donela skupštinska odluka i naredba da se vrati sve što je oteto. Za sada, otome možemo samo da maštamo. Ipak, bar da ne zaboravimo imena ljudi koji su uništili srpsku ekonomiju, a to su svi oni koji su se nalazili u rukovodećim strukturama ove zemlje posle 2000.god. Sadašnja rukovodeća ekipa je nedorasla ogromnim razvojnim, finansijskim i socijalnim problemima. Rezultati su do sada stvarno poražavajući. Na postojećem modelu i makroekonomskoj politici ne može se izaći iz krize i rešiti nagomilani problemi.\nFaktori krize su se gomilali na jednom pogrešnom modelu razvoja i stabilizacije koji uništava privredu, stvara veliku prezaduženost i ogromne socijalne razlike. Bilo je samo pitanje trenutka kada će doći do otvorene duboke krize i u Srbiji jer je odabran sasvim pogrešnom modelu razvoja.Ovaj užasni izabrani model (privatizacija, liberalizacija, monetarizam, decentralizacija i dr) koji je nametnut od strane zapada, a uglavnom je sprovođen preko MMF i Svetske banke.\nIzabrani model je zasnovan na privatizaciji i rasprodaji svega vrednog u zemlji, nagloj liberalizaciji uvoza i tržišta, restriktivnoj monetarnoj politici i ekspanzivnoj fiskalnoj politici. Privreda i društvo su dovedeni u potpunu zavisnost od uvoza kapitala. Nagla liberalizacija i politika precenjenog kursa su ugušili domaću proizvodnju i doveli do eksplozije uvoza i deficita spoljne trgovine, ali je naša kompradorska „ elita“ nastavljala po starom. Domaći faktori razvoja su uništeni. Poljoprivreda prepuštena sama sebi, bez sigurnosti u otkupu, niskim cenama, bez prave kreditne podrške banaka i fiskalne politike, nije mogla da iznese krizu i da se brže razvija – ako se uopšte može govoriti o bilo kakvom razvoju. Ekonomski rast je ostvaren u sferi finansijskih usluga i trgovine, dok je realni sektor (proizvodnja) gotovo uništen.\nTreba konačno reći da je privatizacija pretvorena u običnu pljačku preduzeća, a privatizacijom banaka finansijski potencijal zemlje je stavljen u ruke stranog finansijskog kapitala. Stvarni vlasnici, do sada zaposleni, koji su godinama stvarali taj kapital i razvijali preduzeća, izbačeni su na ulicu. Ološ na vlasti i uz vlast kao i njihovi strani nalogodavci su se obogatili na neviđenoj pljački suštinski radničkog kapitala. Taj tako oteti kapital je otišao je u sferu spekulacija, trgovine ili je iznet u inostranstvo.\nUveli su kapitalizam primitivnog oblika, gotovo prvobitne akumulacije kapitala. Mnogi idioti iz vlade se otvoreno hvale „povratkom u kapitalizam“, kao da ne vide da tim oblikom kapitalizma uništavaju ukupno društvo. Naravno da vide, ali ih to uopšte ne interesuje.\nCILJ: UNIŠTITI SRBIJU\nOsnovni cilj zapada je uništenje Srbije. To se najlakše postiže ekonomskim merama, jer bez narodne ekonomije nema ni države. Kada je zapad 2000.god. instalirao marionetsku vlast u Srbiji, na čelo državnih ekonomskih institucija je doveo svoj proveren kadar. Ti „stručnjaci“ su imali samo srpska imena i ništa više sa Srbijom nisu imali. Lišeni bilo kakvih patriotskih osećanja, bili su samo obične propalice. Zbog toga su bili idealni za realizaciju ciljeva MMF-a i Svetske banke koje su u suštini osnovna poluga delovanja zapadne plutokratije.\nJedan od ciljeva ,ali ne i konačni cilj katastrofalnih učinaka operacije zvane\n“strukturalno prilagođavanje” je uzurpacija državne vlasti u domenu ekonomije od strane domaćih agenata pod kontrolom Svetske banke i MMF. To je perspektiva koju je danas zapadna plutokratija preko Svetske banke i MMF-a ostvarila u Srbiji, a njihovo telo (sastavljeno od domaćih i stranih „stručnjaka“) preuzelo upravu nad Centralnom bankom i monetarnom politikom, od emisije novca i finansiranja poslovnih banaka do državnog budžeta, čime je Srbija izgubila svaki suverenitet i postala kolonija zapada.\nUniverzalna formula tobožnjeg ekonomskog napretka koju MMF nameće svuda,bez obzira na civilizacijske i kulturne, političke i etničke specifičnosti “pacijenata”, sastoji se od nekoliko elemenata čiju razornost znatno uvećava njihova sprega. Po hronologiji “terapije”, prvi element je obično zahtev da se po načelima slobode, odnosno “slobodnog tržišta”, uklone ili sruše sve državne zaštite domaće proizvodnje, od carinskih barijera do subvencija privrednih grana i subjekata od vitalnog značaja za nacionalnu ekonomiju. Uz retoriku slobodarstva, taj element biva reklamiran kao idealno sredstvo podsticanja i jačanja domaće proizvodnje posredstvom “zdrave konkurencije”. U stvarnosti, lišena zaštite, domaća proizvodnja skoro redovno biva uništena agresijom stranih roba, često nižeg kvaliteta, čije su i cene niže silom kvantiteta. Uostalom, nije potrebna velika pamet da bi se pogodio ishod sukoba između domaćih proizvođača i stranih multinacionalnih kompanija koje poseduju i odgovarajuće razmere kapitala za investiranje u propagandu svojih proizvoda ( vidite samo reklame koje se vrte na „našim“ televizijama). Uzgred rečeno, najveće ekonomske sile sveta, poput SAD, Japana i Evropske unije raspolažu značajnim zaštitama sopstvenih proizvodnih snaga i tržišta. Tim silama ne pada na pamet da dosledno primenjuju recepte “slobodnog tržišta” već revnosno nastoje da sve odgovarajuće obaveze, u okviru Svetske trgovinske organizacije izbegnu ili relativiziraju. Zahtev za otvaranjem domaćeg tržišta redovno prati i nalog da se ukinu ili bar drastično smanje sva ograničenja spram operacija stranih investitora. Taj element se obično reklamira kao mera koja će “privući strani kapital”. U suštini, reč je o meri koja cilja da olakša osvajački i pljačkaški nastup stranog kapitala što svuda cilja da ostvari idealnu jednačinu: minimalna investicija - maksimalni profit.\nSvuda gde su uklonjene sve prepreke liberalističkom razmahu amoralnosti izložene jednačine divljeg kapitalizma očituju se galopirajući procesi razaranja društvenog tkiva i prirodnog ambijenta. To su zone doslovnog širenja pustinja nihilizma, zone sumraka ljudskog i ekoloških katastrofa. Kada iskoristi sve što može i sve otruje i zagadi strani kapital napušta proizvedenu pustinju i seli se ka novom plenu.\nZa zemlje postkomunizma, zvane “u tranziciji”, MMF svojoj formuli dodaje i element koji nalaže privatizaciju društvene,odnosno državne imovine, dakle u pravcu jednoobraznog tipa vlasništva. Taj zahtev cilja da rasprodaju narodnog bogatstva, odnosno materijalne osnove nezavisnosti, učini obaveznom. S obzirom na to da u “tranziciji” ne postoji stvarno tržište vrednosti koje su relativizovane kriznim, vanrednim uslovima one bivaju određene ad hoc i arbitrarno, po pravilu daleko ispod stvarnih nivoa iz prethodnog perioda ili potencijalnih u normalnim okolnostima. Osim toga, ni u jednoj zemlji koja prolazi kroz “tranziciju” nema mase slobodnog finansijskog kapitala kakvu iziskuju naloženi procesi privatizacije. Stoga se privatizacija tu vrši obično na veresiju. Tako pripadnici domaćih političkih nomenklatura i mafija postaju vlasnici narodne imovine takoreći za badava, i time se izjednačuju sa najobičnijim kriminalcima.\nNaravno, najveći plen u velepljački zvanoj “privatizacija” stiču strani učesnici nameštenih „tendera“ i „aukcija“ jer raspolažu finansijskim sredstvima za otkup i podmićivanje lokalnih političkih struktura. Često oni kupuju veoma profitabilne industrije čiji su proizvodi odavno osvojili strana tržišta samo zato da bi ih zatvorili i izjalovili konkurenciju. Jednaku nihilističku svrhovitost ima i univerzalni zahtev MMF da “pacijenti” prepuste nacionalne monete “kliznom kursu”, odnosno stalnoj devalvaciji. Taj element formule MMF za samoubistvo nacionalnih ekonomija biva reklamiran kao idealno ili nužno sredstvo “poboljšavanja kompetitivnosti” domaćih proizvoda na stranim tržištima. U stvarnosti, s obzirom da formula MMF uništava iole ambiciozniju proizvodnju i onemogućava privredni razvoj “pacijent” obično nema šta da ponudi stranim investitorima i stranim tržištima izuzev sopstvene zemlje i sirovina, polufabrikata i jeftine radne snage kao i masovnih emigracija, izazvanih rastućom bedom. Prinudna devalvacija nacionalne monete cilja da nacionalna dobra i ljudske potencijale “pacijenta” obezvredi do bescenja i tako učini lakim plenom za pljačkaške pohode internacionale finansijskog kapitala. Posebno pogubi element formule MMF je zahtev da “pacijent” drastično smanjuje javne izdatke za društvene potrebe , kao i da takođe drastično snižava i ograničava zarade. Taj element cilja, pored ostalog, da drastično smanji ulogu države i da državu svede u razmere pukog servisa stranih naloga. Izlišno je isticati da takva politika povećava razmere bede i nezadovoljstvo masa. Izložena rastućem pritisku masovnog nezadovoljstva a lišena prihoda silom “podsticajne poreske politike” koja strane ulagače često i dugoročno oslobađa poreskih obaveza država je prinuđena da budžetske deficite namiruje pozajmicama koje uvećavaju njenu prezaduženost i podložnost ucenama i diktatima MMF i Svetske banke.\nNa ovom mestu izlazimo pred glavni oblik novog kolonijalizma koji nameće MMF i SB. Reč je o takozvanoj “dužničkoj ekonomiji”, čiji parazitizam obuhvata već ceo svet, dakle ne samo nerazvijene veći mnoge razvijene zemlje koje su i najveći dužnici. Širom sveta “dužnička ekonomija” proizvodi socijalna raslojavanja i bedu i pokreće mase gladnih ka razvijenim zemljama. Kako je dobro opazio Džon Galbrajt, u pitanju je “đavolski krug”: kreditiranje izaziva bedu što iziskuje nova zaduženja, koja produbljuju bedu. Taj mehanizam Galbrajt uspelo prikazuje posredstvom cinične metafore:\n“S obzirom da smo posedovali vakcinu (čitaj: finansijski kapital, stvoren pukim štampanjem moneta bezikakvog stvarnog pokrića) izmislili smo boginje (čitaj: bedu)”.\nMMF je glavni policajac lihvarske internacionale i “zajmodavac poslednje instance” koji svako kreditiranje uslovljava izvršavanjem “strukturalnih prilagođavanja” privrede i politike zajmotražioca što ciljaju da ga učine sve slabijim, odnosno sve podložnijim parazitskoj eksploataciji kao i ekonomskim i političkim ucenama. Što je veća slabost države čijom ekonomijom, posredno ili neposredno, upravlja MMF i SB to su slabije njene odbrane od parazitizma. Za razliku od starog kolonijalizma, “novi kolonijalizam” je okupacija koju vrše globalne kompanije bez država ili državljanstva pod zaštitom i uz pomoć MMF, Svetske banke i Svetske trgovinske organizacije. Strani investitori su pokupovali ono što ih je od privrednih kapaciteta interesovalo, ali često samo iz razloga prodaje u bescenje, a kasnije te fabrike kao konkurentske zatvorili i radnike poslali na ulicu. Preduzeća su oteta i prodata tajkunima, čije poreklo kapitala nije proveravano ni traženo, pa se sada otkriva da je to najvećim delom kapital iz kriminogene zone. Najveći deo tih preduzeća je mrtav ili potpuno devastiran. Da li je to koncept razvoja, „restrukturisanja“ i tranzicije?\nKao svima razumljiv zaključak sledi da je jedini izlaz Srbije iz ovog kapitalističkog ludila hitna promena društveno – ekonomskog uređenja, odnosno uspostavljanje socijalizma. Najvažnija stvar je osvešćavanje ljudi koji velikim delom nisu svesni u šta su ih srpski kompradori gurnuli i kakva im je perspektiva života u Srbiji. Samo promenom svesti i uspostavljanjem socijalističkih društveno-ekonomskih odnosa, građani Srbije mogu očekivati ponovni procvat države Srbije kojoj pod vlašću sadašnje koalicije i lažne opozicije, sledi neminovni nestanak. Globalni ekonomski rat je već davno pokrenut, gutajući čitave narode hipnotisane snom o "demokratiji" i zemlji dembeliji, svetski moćnici stiču enormna bogatsrva. Mladi naraštaji bivaju gurani u mrak neznanja, perfidnim obrazovnim sistemom čiji i jedini cilj da mlade ljude oblikuje onako kako to i odgovara centrima ekonomske moći a i njihovim slugama u Srbiji, stvarajući tako čitave generacije robova.\nDOĐITE I PRIDRUŽITE NAM SE


Izvor: B92, 08.Nov.2018, 15:42\n"Smatram da ste mi ovim izborom poslali jasnu poruku. U toku sutrašnjeg dana sva odeljenja će dobiti moju ponuđenu ostavku na mestu predsednika Srpske akademije nauka i umetnosti", rekao je Kostić nakon što je predsednik Izborne komisije akademik Dejan Popović saopštio rezultate današnjeg glasanja - >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << da je u redovne članove od 18 kandidata primljeno 16, a u dopisne 14 od 26 kandidata.\nNOVOSTI SAZNAJU: Kostić ponudio ostavku!\nPredsednik SANU, akademik Vladimir Kostić, na upravo završenoj Izbornoj skupštini najavio je da će sutra svim odeljenjima SANU ponuditi svoju ostavku Predsednik SANU, akademik Vladimir Kostić, na upravo završenoj Izbornoj skupštini najavio je da će sutra svim odeljenjima...


GUDŽIĆ: JOŠ JEDNA USPEŠNA GODINA ZA DOM KULTURE GRAČANICA - Kosova Info\nHome SRB-BIH GUDŽIĆ: JOŠ JEDNA USPEŠNA GODINA ZA DOM KULTURE GRAČANICA\nGUDŽIĆ: JOŠ JEDNA USPEŠNA GODINA ZA DOM KULTURE GRAČANICA\n2019 12 30 no comment No tags\nIstoričar Aleksandar Gudžić rekao je u emisiji Slobodno srpski da se poslednjih decenija suočavamo sa revizijom istorije i pokušajima menjanja istorijskih činjenica.\n„Imamo navalu revizionističke literature kojom se želi da se prošlost prikaže drugačijom nego što ona zapravo jeste. Naročito se tu na udaru našao Prvi balkanski rat, zatim i oba svetska rata, a i ne samo to, nego i daleko dalja prošlost naroda koji žive na Kosovu i Metohiji. Glavni argument, zapravo optužba, revizionista je da je Srbija u Prvom balkanskom ratu okupirala Kosovo i Metohiju. To naravno ne odgovara istini i iskrivljuje istinu. Ne možemo govoriti da je Srbija 1912. okupirala Kosovo i Metohiju kao jednu albansku celinu. To se naime plasira u alabanskim udžbenicima. Prvo zato što Kosovo i Metohija tada nije bila albanska država, drugo Kosovo i Metohija je tada deo jedne turske administrativne oblasti koja se zove Kosovski vilajet, koji pored Kosova i Metohije uključuje u svoj sastav i delove Makedonije i Severne Albanije i treće, Srbija 1912. godine ne ratuje protiv Albanca, ona ratuje protiv Osmanskog carstva kao deo jedne koalicije balkanskih država“.\nGovoreći o dijalogu Beograda i Prištine u Briselu Gudžić smatra da se istorija ponavlja, samo su, kako kaže, imperije druge ili se drugačije nazivaju.\n„Kao istoričar imam negde i tu profesionalnu deformaciju da pravim izvesne komparacije sa sadašnjim trenutkom, sadašnjim vremenom, sa nekim događajima koji su se odvijali u prošlosti. Mene situacija danas na tom post-jugoslovenskom prostoru neodoljivo podseća na sliku Balkana poslednjih decenija 19. veka, kada nakon Berlinskog kongresa Austrougarska dolazi na Balkan i dobija od velikih sila zadatak da ona reši i uredi balkansko pitanje. I šta radi tada imperija Austrougarska? Ona uređuje čitav prostor Balkana i deli ga na niz malih državica zavisnih od Austrougarske međusobno zavađenih, kojii zavise od imperije, međusobno se svađaju i prepucavaju. Tako je Austrougarska kontrolisala ovaj prostor. Ideolog takve austrijske politike na Balakanu toga vremena je bio Benjamin Kalaj. To je mađarski diplomata koji je jedno vreme bio diplomatski predstavnik „dvojne monarije“ u Beogradu, a kasnije je bio upravnik u Bosni i Hercegovini. On je ideolog bošnjačke nacije. On je takvu austrijsku politiku nazvao „program za budućnost“. Umesto Austrougarske danas imamo Evropsku uniju i Sjedinjene Američke Države koje su ovaj prostor podelile na slabe i međusobno zavađene države koje zavise od Evropske unije. I dok se naši političari međusobno prepucavaju i podižu stanje borbene gotovosti ogroman broj mladih odlazi na zapad uslovljen teškom ekonomskom situacijom u kojoj živimo“.\nJoš jedna uspešna godina za Dom kulture Gračanica\nAleksandar Gudžić, koji je i urednik istorijsko – dokumetarnih programa i tribina u Domu kulture Gračanica, kaže da ova ustanova završava još jednu uspešnu godinu.\n„Ove godine smo imali 252 događaja i to su događaji različitog programskog sadržaja. Naime, kada početkom godine pravimo naše planove i programe nastojimo da godišnji plan i program Doma kulture Gračanica bude tako koncipiran da tu bude za svakog po nešto i mi smo premašili te naše planove. Tu je bilo pozorišnih predstava, koncerata, likovnih kolonija, izložbi slika… Ono na šta smo mi iz Doma kulture najponosniji to su punktovi kulture koje je Dom kulture unazad nekoliko godina negde osnovao i održava. Dom kulture je danas kulturni centar ne samo Gračanice, nego i svih srpskih sredina južno od Ibra. Dakle mi smo u jednoj, kako bih rekao, humanoj misiji i stvaramo za publiku različite programske sadržaje u gotovo svim srpskim sredinama koje nemaju često prilike da odgledaju film, pozorišnu predstavu ili neki koncert“.\nSve više mladih napušta Dobrotin\nGudžić koji živi u Dobrotinu kod Lipljana, selu koje pripada opštini Gračanica, kaže da sve više mladih ljudi napušta ovo mesto.\n„Od 1999. godine do danas Dobrotin je napustilo 263-oje ljudi. To su uglavnom ljudi mlađeg i srednjeg životnog doba koji su pre svega u potrazi za poslom otišli, a kuće nisu prodali“, rekao je Aleksandar Gudžić u emisiji Slobodno srpski.\nEmilija Redžepi/ Nekada optuživala zbog zloupotrebe fondova Rasim Demirija, koji su sada zajedno u savezu.\nTAČI POZIVA KURTIJA NA SASTANAK PO TREĆI PUT\nPutin i Bajden razgovarali telefonom\nBiden će obnoviti diplomatske odnose i pomoć Palestincima\nJa kur do të vijnë në Kosovë vaksinat kundër Covid-19


Priroda stvara čuda na svakom koraku, ali nisu sve prirodne lepote stvorene jednake. Za neke se treba dobro pomučiti da bi se videle i doživele, a neke su nam praktično na dohvat ruke.\nIako je danas istražen skoro svaki kutak ove naše planete, začuđujuće je koliko u prirodi još uvek postoji skrivenih bisera, mestâ izuzetnih po mnogo čemu, koja zaslužuju ogromnu pažnju, a poznata su samo malom broju znatiželjnika.\nAko u Srbiji postoji jedno takvo mesto, to je definitivno Niševačka klisura, pravi dragulj prirodnih i kulturno-istorijskih vrednosti, tako lako dostupan a opet najširoj javnosti - potpuno nepoznat...\nSvrljiška tvrđava, kako se u literaturi obično naziva, prvi put se pominje početkom XI veka, ali je sudeći po ostacima rimskog puta (čijom trasom danas ide pešačka staza kroz klisuru) očigledno i starija.\nU rukama Istočnog rimskog carstva ostala je sve do kraja XII veka, kada je prvo nakratko zauzima Stefan Nemanja, a ubrzo potom pada pod vlast bugarskog cara Jovana Asena, mada većinsko stanovništvo ostaje srpsko.\nSredinom XIV veka tvrđavu zauzimaju Turci, koji će ovde ostati do početka XIX veka, kada ih je prvo desetkovala kuga a potom i srpski ustanici...\nDo početka XX veka, od grada kom su se svojevremeno divili čuveni putopisci Evlija Čelebija i Feliks Kanic, ostali su samo donji delovi zidina i dve kule visine po desetak metara.\nJedna od ovih kula nestala u zemljotresu 1904. godine, a druga je pod još uvek nerazjašnjenim okolnostima srušena tokom bombardovanja 1999. godine; da li su joj presudile bombe, udarni talas probijanja zvučnog zida aviona, gromovi, ili dinamit bahatih tragača za blagom, do danas nije utvrđeno.\nInače, tragači za blagom i pljačkaši grobova do danas haraju ovim krajevima kao pošast, pa tako ne postoji istorijski spomenik koji nisu prerovarili u potrazi za dragocenostima...\nRelativno skoro prekopani su i grobovi na crkvištu preko puta tvrđave, i to toliko bezobzirno da se u gomilama razbacane zemlje mogu videti i fragmenti ljudskih kostiju... Jezivo i tužno u isto vreme...\nAdekvatna zaštita ovog neprocenjivog arheološkog bogatstva još uvek se čeka...\nPa ipak, arheološke vrednosti samo su jedan delić onoga čime Niševačka klisura ima da se podiči.\nOno što ovde najviše ostavlja bez daha ipak je priroda, koja nije škrtarila kad je ovo mesto darivala lepotom. A da li je Svrljiški Timok lepše gledati odozgo sa vidikovaca ili neposredno sa obale, nemoguće je oceniti.\nMeštani Niševca su uz reku uredili nekoliko simpatičnih mesta kao izletišta, a podno same litice Kule smestilo se i kupalište poznato kao Banjica, sa kraškim izvorištem tople mineralne vode u čijim blagodetima su uživali još i Rimljani i Turci.\nProlazeći između stena, Svrljiški Timok pravi i čitav niz meandara, kojih ima više nego na čuvenom Uvcu, ali nisu toliko primetni zbog nižeg nivoa vode.\nKad bi se zajezerila, kažu lokalci, bila bi to najlepša klisura u Srbiji. Kao da već nije u samom vrhu te liste, a lepota je ionako u oku posmatrača.\nPoslednji detalj koji sklapa nesvakidašnju slagalicu Niševačke klisure je železnička pruga, koja bi na nekom drugom mestu možda ubadala oči ali ovde savršeno dopunjava sliku prepunu kontrasta, posebno što i sama predstavlja komad istorije.\nTrasirana još za vreme kralja Milana Obrenovića, zvanično je otvorena 1922. godine, a predstavljala je važnu saobraćajnu arteriju između Niša i Prahova na Dunavu sve do početka ove godine, kada je zbog nekoliko uzastopnih nezgoda izazvanih lošim stanjem infrastrukture privremeno zatvorena zbog rekonstrukcije.\nKada će ponovo biti otvorena, ne zna se, ali dok se to ne dogodi namernici mogu da prolaze i kroz tunele bez bojazni od vozova.\nA duž celog toka Svrljiškog Timoka ima čitava 32 tunela i još toliko mostova, od čega se na dva kilometra Niševačke klisure nalazi osam tunela i jedan most.\nOsim po živopisnom prizoru koji čini, ovaj most je značajan i po tome što su tu snimane scene partizanskog filma "Dvoboj za južnu prugu", ali više po činjenici da ga je projektovao Milutin Milanković, svojevremeno najveći domaći stručnjak u oblasti izgradnje mostova od armiranog betona.\nSve ovo spakovano je u krugu manjem od pet kilometara, pa tako šetnja Niševačkom klisurom i obilazak svih njenih znamenitosti može da traje i samo dva sata...\nAli, preći celu tu stazu za tako malo vremena potpuno je besmisleno, a čini se da nije dovoljno ni posvetiti joj čitav dan... Naročito u pratnji stručnog lokalnog vodiča, kakav je Nenad Ranđelović, profesor geografije rodom iz Niševca, čije udruženje Terra Incognita poslednjih godina intenzivno radi na popularizaciji i očuvanju Niševačke klisure, ali i vrednosti celog ovog kraja.\nKoliko je udruženje Terra Incognita uspešno u tome što radi, najbolje svedoči sve veći broj radoznalih ljubitelja prirode, ali i istorije i arheologije, koji dolaze u timočki kraj isključivo zbog Niševačke klisure.\nUostalom, dobar glas daleko se čuje, a teško da će neko odavde poneti bilo kakve utiske osim onih najlepših.\nA ćutati o ovakvim lepotama i čuvati ih ljubomorno samo za svoje oči, bilo bi sebično i kvarno. Zato i treba očekivati da će Niševačka klisura u godinama koje dolaze postati veliki turistički adut ovog kraja, i cele istočne Srbije. Sve drugo bi bilo nepravda.\nAli, sa većim brojem posetilaca biće potrebno i bolje čuvati ovo prelepo mesto, a to je već zadatak svih nas. Planinara, avanturista, istoričara, arheologa, ili samo slučajnih prolaznika.\nNiševačka klisura pripada svima nama. I ne treba nam bolji povod za posetu.\nAko do sada i niste znali da postoji, sada više nemate izgovor.


Vulin: Formiranje vojske napad na mirovne napore Vučića\n13.09.2018 / 17:32 Regija - Ministar odbrane Srbije\nMinistar odbrane Srbije Aleksandar Vulin poručio je danas da je za Srbiju sasvim neprihvatljivo formiranje tzv. kosovske vojske i pozvao međunarodnu zajednicu da obezbijedi poštovanje rezolucije 1244 i ne dozvoli formiranje nelegalne oružane formacije koja će ugroziti mir i bezbjednost na KiM i regionu.\n"Upozoravamo i međunarodnu zajednicu da obezbijedi poštovanje rezolucije 1244 i da ne dozvoli formiranje nelegalne oružane formacije koja će ugroziti mir i bezbjednost na Kosovu i Metohiji ali i u regionu. Odluka Prištine o pokretanju postupka za formiranje tzv. vojske Kosova je planiran pokušaj onemogućavanja sporazuma i napad na mirovne napore predsjednika Vučića", izjavio je ministar Vulin, prenosi tanjug.\n"Jedina svrha formiranja vojske je sukob sa Srbijom i mi nećemo dopusiti da se priprema formacija koja po riječima Haradinaja i Veseljija treba da stigne do Niša", izjavio je Vulin povodom usvajanja Prijedloga zakona o transformaciji KBS u Oružane snage Kosova od kosovske vlade.\nVulin je poručio i da je Vojska Srbije sposobna da odbrani sve svoje građane i njihov način života bez obzira na to ko nam prijeti.


Judo club Zvijezda | rekreacija.ba | Pronađi mjesto za rekreaciju, klub ili sportsku aktivnost\nJudo club Zvijezda\nPostani i ti Judo zvijezda\n066 600 126, 066 207-546\nJudo klub "ZVIJEZDA" je osnovan u decembru 2008.godine na ideju Prof. Đurđević Stojanke i Delić Jasenka,uz veliku pomoć judo kluba"Kozara Željezničar" iz Prijedora,te uz pomoć porodica Vjestica, Garic, Dobrijević i Berić,kao i našeg dugogodišnjeg klubskog kolege mr.sc. Nenada Rađevića bez čije podrške naš nastanak i sadašnji rad nebi bio moguć!\nKlub trenutno broji oko 40 članova,svih uzrasta.\nTreninzi se odražavaju u školi za djecu sa posebnim potrebama, centar "ZAŠTITI ME" koja se nalazi u Poljokanovom parku,naselje Hiseta.\nPonosno se možemo pohvaliti da naš klub ima veoma bogat stručni kadar.U svojim redovima brojimo tri Profesora sporta i fizičkog vaspitanja ,kao i jednog Magistra iste struke ( prof. Stojanka Đurđević crni pojas 1. dan, mr.sc.. Nenad Rađević crni pojas 1. dan, prof. Saša Trivić crni pojas 1. dan i prof.Mile Crnobrnja crni pojas 1. dan ).\nGore navedena elita učestvuje u svim izradama planova i programa treninga,kao i u samom vođenju treninga, što našim učeniciima garantuje kvalitetan i profesionalan rad.\nTreninzi se održavaju u slijedećim terminima:\nKADETI,JUNIORI I SENIORI\nSrijeda 20:00h (trčanje)\nTreninzi su otvorenog karaktera i ovim putem pozivamo sve koji su voljni da nam se pridruže u treniranju. Posebno mislimo na naše stare klubske kolege i sve mlade iz našeg grada koji se bave judom ili koji žele da se počnu baviti. Dođite bez ikakvog ustručavanja i obaveze prema našem klubu,uvijek ste dobrodošli !!


Spajić: Američke investicije realne | MINA\nNaslovnicaGlavna vijestSpajić: Američke investicije realne\nPodgorica, (MINA-BUSINESS) – Sjedinjene Američke Države (SAD) mogle bi da ulažu u više sektora u Crnoj Gori, naročito u infrastrukturu, energetiku i visoku tehnologiju, ocijenio je ministar finansija i socijalnog staranja, Milojko Spajić i dodao da su američke investicije jako realne.\nOn je rekao u intervjuu za Glas Amerike da će to biti u fokusu njegove prve zvanične posjete Americi i razgovara sa američkim investitorima i kompanijama, među kojima je i investiciona banka Goldman Sachs.\n“Mi smo već neko vrijeme geopolitički okrenuti prema Vašingtonu i Briselu. Međutim, ekonomski smo više kao centralnoazijska zemlja zato što imamo investicije primarno sa Bliskog istoka, iz Turske i Rusije. Turisti primarno dolaze iz drugih zemalja, a ne Evropske unije i Amerike. Imamo infrastrukturu koju nam prave Kinezi“, rekao je Spajić.\nOn je ocijenio da je sad pravo vrijeme da se spoji geopolitika i ekonomija. Jedan od primarnih ciljeva ove posjete je upravo to – da ekonomija počne da se naslanja na ona težišta na koja je trebalo uvijek da se naslanja, a to je, kako smatra, primarno Vašington i naravno Njujork.\nSpajić je, na pitanje koje američke investicije želi da privučete i koliko je realno da Amerikanci investiraju u Crnu Goru, odgovorio da su američke investicije jako realne, naročito investicije u infrastrukturu, energetiku i visoku tehnologiju.\n„To su tri primarna fokusa ove moje posjete. Naročito kada je riječ o infrastrukturi. Ubrzo ćemo najaviti jednu vrlo interesantnu platformu na kojoj ćemo raditi zajedno sa našim američkim partnerima – za izgradnju infrastrukture, ne samo u Crnoj Gori već i u čitavom regionu Zapadnog Balkana. Tu bi Crna Gora zajedno sa Amerikom trebalo da ima jedan liderski položaj, gdje bi bila ta vrsta američkog reprezenta u tom dijelu svijeta i neko ko bi zajedno sa američkim partnerima bio prva instanca za pravljenje takvih projekata“, naveo je Spajić.\nOn je rekao da je putna interkonekcija jako loša u Crnoj Gori i to je prva stvar koja treba da se poboljša.\n„Postoji i lučka interkonekcija koja je dosta slabašna u odnosu na kapacitete koje recimo Luka Bar može mnogo bolje da iskoristi. Takođe, druge međukonekcije, kao što su manji putevi i aerodromi, to su sve stvari o kojima ćemo razgovarati sada u Vašingtonu i u Njujorku“, rekao je Spajić.\nPrema njegovim riječima, energetsku budućnost Crne Gore vidi potpuno kao zelenu.\n„Međutim, svjedoci smo da Amerika ove godine koristi 23 odsto više uglja nego bilo kad i da je ova godina rekordna što se tiče uglja. Ugalj je jedan od lokalnih energenata kojeg nećemo moći da se otarasimo tako lako neko vrijeme“, smatra Spajić.\nOn je kazao da će imati sastanke sa najeminentnijim američkim investitorima, kao što su Blekston, Karlajl i KKR.\n„Sa tim ljudima ćemo razgovarati sljedeća tri dana i to je fokus ovih sastanaka. Nas raduje što je moj dragi prijatelj Gabrijel Eskobar takođe vrlo fokusiran na ekonomiju na Zapadnom Balkanu i da je fokus ove administracije ekonomija u regionu, jer je to ono što treba da iznjedri perspektivu, prvenstveno za mlade ljude. Mi smo upravo prije desetak dana imali inicijativu Evropa sad koja je prvenstveno upućena mladim ljudima da ostanu u Crnoj Gori i da vjeruju u njenu bolju budućnost“, kazao je Spajić.\nSAD i Crna Gora su prije nešto više od mjesec održali prvi ekonomski dijalog tokom kojeg su potvrdile da teže novim ekonomskim, trgovinskim, investicionim i komercijalnim prilikama.\n„To je jedna makro priča koja je više okrenuta nekim generalnim temama, kako da se ekonomski približimo. Međutim, praktične stvari se dešavaju na sastancima kao ovi sada, ova tri dana. Ti sastanci vjerovatno ne bi imali tu težinu bez ekonomskog dijaloga koji trenutno vodimo. Ta praktična strana mora da prati tu makro priču“, dodao je Spajić.\nPrema novom izvještaju Evropske komisija, u Crnoj Gori su usporene reforme, izneseni su brojni problemi u oblasti vladavine prava i ocijenjeno da je korupcija rasprostranjena.\nNa pitanje koliko će to uticati na kapacitete Crne Gore da privuče zapadne investicije, Spajić je odgovorio da su to neke stvari koje su problematične sa strane zapadnih investitora i na to su upozoravali mnogo puta.\n„Vladavina prava i sigurnost imovine su ključna stvar na koju zapadni investitori obraćaju pažnju. Međutim, postoji jedan kvalitativni rez u odnosu na ono što se dešavalo ranije u Crnoj Gori i investitori to prepoznaju. Mi imamo Blekrok koji je prvi put investirao u Crnu Goru po smjeni vlasti“, rekao je Spajić.\nOn je objasnio da je Blekrok investirao u crnogorske obveznice – prvi put ikada. Oni su sedam godina razmatrali investiranje u crnogorske obveznice, ali nikada investirali. Prvi put su investirali i to ne malo. Imali su jednu vrlo značajnu investiciju.\n„Takođe Pimko – najveći svjetski investitor u obveznice – uzeo je izloženost prema Crnoj Gori od nekih 300 miliona, takođe kroz neke derivate. Imamo pozitivne vjetrove sa zapada, jer su ti ljudi počeli da vide kvalitativne pomake od onoga što je bilo prije. Ovo je jedna godina velike tranzicije poslije 30 godina vlasti“, naveo je Spajić.\nOn smatra da je izvještaj dobar, naročito za ekonomski i finansijski dio, gdje su pohvaljene razne reforme koje se sprovode.\n„Imamo situaciju gdje je Crna Gora vjerovatno jedina zemlja u Evropi koja smanjuje dug u odnosu na bruto domaći proizvod (BDP), dok svaka druga zemlja u Evropi ima obratan trend“, dodao je Spajić.\nOn je naveo da će Crna Gora ove godine imati najmanji fiskalni deficit u Evropi, jedina koja će imati u okviru master kriterijuma za priključivanje Evropske unije onih tri odsto, jedina koja će smanjiti svoj dug po BDP-u sa nekih 89, 90 odsto neto duga po BDP-u na kraju prošle godine do, kako očekujemo do kraja godine, nekih 76 odsto.\nTo su, kako ocjenjuje, veliki pomaci.\n„Imamo hedžing ugovor koji je prethodna vlada radila od 2014. godine, a mi smo uspjeli da za šest mjeseci to završimo. Imamo četiri ili pet uzastopnih mjeseci budžetskog suficita, što se nikada nije dešavalo u Crnoj Gori, i on je produkt jednog mukotrpnog rada oko programskog budžeta koji smo imali u martu ove godine i predali“, podsjetio je Spajić.\nCrna Gora je, kako je precizirao, prvi put imala potpuno programski budžet.\n“Prethodne vlade su to radile devet godina, vršile njegovu reformu, a mi smo to uradili za tri mjeseca. I to se prepoznaje. Ovako veliki investitori, kao što sam već nabrojao, ne bi nas ni razmatrali da nijesu to vidjeli. To su neki kvalitativni pomaci koje oni vide”, poručio je Spajić.\nOn je rekao da postoje mnoge stvari koje ne mogu da kontorlišu, kao što su sudski i tužilački dio koji je potpuno odvojena grana vlasti.\n“I to je jedan od ogromnih problema s kojim se strani investitori konstantno susrijeću. Naš Privredni sud je vrlo problematičan i stavljen je kao jedan od najkorupmiranijih u Evropi“, rekao je Spajić.\nSpajić je, odgovarajući na pitanje kako planiraju da odgovore na primjedbe u pogledu vladavine prava, koja će na kraju uticati i na sposobnost Crne Gore da privuče investicije, kazao da je vladavina prava veliki problem, ne samo u Crnoj Gori već i problem Zapadnog Balkana.\n„To je jedan naslijeđeni problem koji neće biti lako riješiti. Neke duboke reforme su očekivane – kao što je Tužilački savjet. Ja nijesam ekspert za taj dio, imamo druge ljude koji se u Vladi bave tom tematikom i ja sam ubijeđen da oni već intenzivno rade na svim tim poljima. Ne samo mi u Vladi, nego čitava Crna Gora pomno prati dešavanja u poglavljima 23 i 24 koja su vrlo bitna za sve nas. Ne samo za ulazak u Evropsku uniju, već je bitnije da se građani osjećaju sigurno u svojoj zemlji, da je njihova imovina zaštićena. Na Zapadu su to osnovna ljudska prava“, smatra Spajić.\nOn je, govoreći o ratama duga Kini za izgradnju auto-puta, kazao da su oni kao odgovorna Vlada ušli jako u jedan vrlo težak proces pregovora sa kineskim kreditorima.\n„Kao rezultat toga smo počeli da smanjujemo izloženost Crne Gore prema takvom kreditoru, time što smo uspješno krenuli sa otplatom u julu ove godine, takođe u januaru ćemo bez ikakvih problema imati drugi dio tog kredita, otplate. Imamo rizik izloženosti prema dolaru zbog kojeg smo štetovali 130 miliona EUR do dana današnjeg, što je vrlo bitno pomenuti“, rekao je Spajić.\nTaj ugovor je od jula ove godine, takozvani hedžing ugovor, koji je potpisan sa dvije američke i jednom francuskom i jednom njemačkom bankom.\n„Imamo izloženost prema dolaru koja je potpuno kontrolisana trenutno. Naš dug je zbog toga potpuno održiv, imamo i pohvale i od agencija za kreditni rejting i drugih organizacja kao što su Međunarodni monetarni fond (MMF), Svjetska banka (SB) i Evropska komisija (EK), koji su pohvalili takav hrabar potez“, rekao je Spajić.\nOn je naveo da prethodne dvije vlade nijesu ništa uradile po tom pitanju.\n„Sedam godina se čekalo na taj ugovor, mi smo to završili za šest mjeseci. Time pokazujemo odgovornost prema tako jednom kompleksnom problemu. Ta prioritetna dionica je samo jedna od dionica autoputa. Nastavićemo razgovore sa našim internacionalnim partnerima, prvenstveno sa partnerima u Vašingtonu i Njujorku oko opcija za završavanje tog i svih bitnih infrastrukturnih projekata u Crnoj Gori“, kazao je Spajić.\nSpajić je, govoreći o programu ekonomskih reformi nazvan Maršalov plan – Evropa sad, kazao da je glavna intencija plana da mladi ljudi ne idu u Amerike i EU, nego da ostanu tu gdje jesu, što je i predstavljeno na sjednici Socijalnog savjeta.\n„Tu je bila jedna vrlo intenzivna diskusija koja je završena sa jednoglasnom odlukom da podrže plan Vlade Evropa sad. Duboko su razumjeli samu intenciju plana – da naši mladi ljudi prvenstveno ostanu u Crnoj Gori, da ne idu u Amerike i EU, nego da ostanu tu gdje jesu. Druga intencija je da pokrenemo privredu, i da ti radnici koji budu uključeni u to pokretanje privrede, budu adekvatno plaćeni za to“, naveo je Spajić.\nTo, kako je kazao, nije bio slučaj u prošlosti. Prethodnim vladama je trebalo deset godina da povećaju minimalnu zaradu sa nekih 196 EUR na 222 EUR.\n„Mi smo za tri mjeseca povećali sa 222 na 250 – primjena tog pravila kreće od oktobra. Ako bi se usvojili ovi zakoni, a ja sam siguran da hoće, jer nema razloga da bilo ko iz skupštinske većine glasa protiv ovih mjera i ovakvog budžeta, mislim da ćemo imati od januarske plate povećanje za sve radnike u Crnoj Gori u prosjeku 17 odsto“, kazao je Spajić.\nOn je precizirao da će za radnike sa manjim primanjima ta povećanja biti značajno veća. Za radnike sa minimalnim primanjima to će biti 80 odsto skok zarade, sa 250 na 450. Za radnike sa nekim malo nižim primanjima, oko 400, 500 EUR, biće povećanje od preko 20 odsto.\nSpajić je, na pitanje kako će obezbijediti sredstva za veće plate, odgovorio da u Crnoj Gori postoji jedan fenomen keša na ruke.\n„Siva ekonomija na tržištu rada je vjerovatno najgora i najizraženija. I s tim smo kuburili decenijama. Ja ne bi rekao da je to od juče problem. Ne krivim ni prethodnu vladu za to. To je jedan fenomen koji je trajao dugo vremena. Mi želimo da prekinemo jednu takvu praksu – upravo sa mjerama koje smo predstavili Vladi“, kazao je Spajić.\nOn je rekao da time produbljuju poresku osnovicu, prikazuju je realnim i samim tim mogu da oporezuju mnogo veći broj ljudi. S druge strane, ovakvim mjerama podstiču i zapošljavanje jer su poslodavci ti koji će mnogo laganije ući u proces zapošljavanja, znajući da nameti na rad nijesu na onom nivou kao ranije.\n„Znači, to je neko smanjenje od oko 40 do 50 odsto zavisno o kolikoj zaradi je riječ, ali je to značajno smanjenje. Dovodi nas na nivo Švajcarske – među najnižim u Evropi i time šaljemo signal za jedno agresivno zapošljavanje naših ljudi u Crnoj Gori“, poručio je Spajić.\nOn je rekao da uvodie i niz drugih stvari, kao što su akcize, koje su već predlagali, na nezdrave prozvode.\n„Nažalost, Skupština ih nije razmatrala zbog bojkota pojedinih članova većine. Zbog toga su te akcize na čekanju i sigurno će dopuniti jedan dobar dio. Te akcize su logičan slijed ukidanja zdravstvenog osiguranja radnika u Crnoj Gori“, saopštio je Spajić.\nOn je kazao da je apsurdna situacija gdje radnici – koji su možda četvrtina stanovništva Crne Gore – plaćaju zdravstveno osiguranje, a korisnici su svi ljudi u Crnoj Gori. To ne postoji nigdje u svijetu.\n„Mi smo zato ukinuli to zdravstveno osiguranje za radnike. Ljude koji pretjerano koriste nezdrave proizvode i koji su statistički rečeno najvjerovatniji korisnici zdravstvenih usluga u budućnosti, njih ćemo indirektno da oporezujemo tako što ćemo oporezovati alkohol, cigarete, druge duvanske proizvode. To je jedna mjera koja će sigurno da doprinese“, smatra Spajić.\nTakođe, imaju i veliku reformu u igrama na sreću, što već odavno čeka.\n„Imamo niz drugih malih zakona. Izračunali smo da će efekat na budžet biti minimalan, ispod jedan odsto BDP-a, oko 30 miliona EUR na godišnjem nivou. To je za ovako jedan veliki korak apsolutno ništa za Crnu Goru“, kazao je Spajić.\nNa pitanje kako će taj plan uticati na mala i srednja preduzeća, Spajić je odgovorio da je iz privrede prvenstveni zahtjev za očuvanjem mladih ljudi u Crnoj Gori. Oni najviše brinu zbog toga. Kad se kovid kriza razriješi, svi očekuju proces odseljavanja mladih ljudi.\n„Ti mladi ljudi kada odluče da će da idu na Zapad i kad krenu da uče jezike, da se pripremaju da putuju, da traže konekcije, njih Crna Gora više ne interesuje. Oni ne traže zaposlenje u Crnoj Gori, ne žele da napreduju na poslu koji trenutno obavljaju. Mi želimo da njihov fokus vratimo na Crnu Goru, da vratimo na poslodavce pred njima, da im kažemo: tražite sreću u svojoj domovini. I to je ključna poruka koju mu šaljemo“, kazao je Spajić.\nOn je dodao da su i poslodavci prezadovoljni tom porukom. Iako je za njih to možda bio iznenađujući proces, oni sa punom podrškom stoje iza Vladinih mjera jer shvataju da će bez ovakvog jednog poteza naši mladi otići iz Crne Gore i neće imati radnu snagu, čak da ih plaćaju hiljadu EUR.\nNa pitanje da li će preduzeća finansijski trpjeti više zbog povećanja zarada, Spajić je odgovorio da je ubijeđen da velika većina neće trpjeti neke dugoročne posljedice.\n„Naravno, kratkoročno uvijek imate neke posljedice poslije primjena nekih mjera – poreskih ili drugih regulativnih. Međutim, ubijeđen sam da će ove mjere imati jako pozitivan efekat na privredu i da će generisati zaposlenje. Na papiru vi imate veliku nezaposlenost, ali imate svjedočanstva privrednika koji ne mogu da nađu radnu snagu. I to je jedna diskrepanca koja u Crnoj Gori postoji već neko vrijeme i mislim da će biti sve gora. Tako da je naša intencija da zadržimo mlade ljude u Crnoj Gori, da se obučavaju i da imaju fokus prema Crnoj Gori“, rekao je Spajić.\nPojedini poslanici Demokratskog fronta kritikovali su mjere predložene u planu Evropa sad. Na pitanje da li ima dovoljno glasova za usvajanje predloženog u Skupštini, Spajić je odgovorio da je potrebna podrška Skupštine, pošto se te mjere zasnivaju na promjeni par zakona.\n„Opozicija je naravno tu da uvijek bude protiv onog što Vlada radi, ali imali smo neke glasove iz skupštinske većine koji su izrazili neke vrste zabrinutosti. Ja primarno govorim o ljudima koji su parlamentarci. Ja sam već u intenzivnim razgovorima sa tim ljudima, mislim da idemo u jako dobrom pravcu. Optimista sam. Oni to pomalo vežu i za neke druge političke teme kao što je rekonstrukcija Vlade – hoće li se desiti ili ne, ali što se tiče ove mjere mislim da u biti niko nije protiv njih“, smatra Spajić.\nU Crnoj Gori rastu cijene goriva, a sa tim i ostalih proizvoda. Na pitanje kako planiraju da pomognu građanima da podnesu te dodatne troškove, Spajić je odgovorio da će sa povećanjem plata sa 250 na 450 EUR, što će za većinu biti u prosjeku od 100, 150 EUR, amortizovati sva moguća povećanja i cijena i goriva.\n„Ta povećanja će biti već u januaru, to stupa na snagu već za dva tri mjeseca. Ja vozim i svjestan sam povećanja goriva, trošim 60, 70, 80 EUR mjesečno. Svako povećanje akcize – dva, tri centa – sigurno utiče na cijenu. Ali vam je to na mjesečnom nivou dodatnih tri, pet, deset, 15 EUR. Mi podižemo plate 100, 150 EUR. Ja se slažem da je to jedan od problema i već smo kao Vlada ušli u jedan komplikovan proces“, naveo je Spajić.\nOn je kazao da Ministarstvo kapitalnih investicija već vodi to neko vrijeme. To je premjerevanje koliko se u stvari goriva prometuje u Crnoj Gori.\n„Mi ne znamo. Naslijedili smo taj jedan sistem koji je porozan i gdje je švercovanje goriva vrlo jednostavno. Moramo da uvedemo hemijske akcizne markice, odnosno markiranje goriva, da bi smo tačno znali koliko se goriva prometuje. Kada se to desi, biće mnogo lakše da na održiv način razgovaramo o akcizama i sigurno će biti prostora za smanjenje akciza tada“, zaključio je Spajić.


Da li je zakonita naplata troškova obrade kredita? - Penzin\nStavovi klijenata i banaka o tome imaju li banke pravo na naplatu tih troškova potpuno su suprotni. Međutim, sudovi su već doneli više rešenja u korist građana, napominju u udruženju Efektiva.\nU NBS ne žele da komentarišu odluke sudova. Ali navode da je Vrhovni kasacioni sud zauzeo stav da „banka ima pravo na naplatu troškova i naknada bankarskih usluga, pa odredba ugovora o kreditu kojom se korisnik kredita obavezuje da banci plati troškove kredita nije ništavan pod uslovom da ponuda banke sadrži jasne i nedvosmislene podatke o troškovima kredita“.\nNaplata troškova obrade kredita – nezakonita?\nDejan Gavrilović iz Efektive, udruženja koje se bavi zaštitom klijenata banaka kao potrošača, tvrdi da banke te troškove naplaćuju nezakonito.\nSrpskim sudovima je, prema podacima kojima raspolaže Gavrilović, podneto više od 30.000 tužbi.\n„Neka javnost sama kaže na čijoj je strani zakon ako sudovi presuđuju u korist građana“, kaže.\nNeke banke su već posle prvostepenih presuda isplaćivale novac, želeći, kako misli Gavrilović, da izbegnu prinudno izvršenje. Do toga bi moglo da dođe ako bi u drugostepenom sudskom postupku banke izgubile spor i presuda postala pravosnažna.\nTroškovi obrade kredita naplaćuju se procentualno. Procenti se kreću od 0,5 do 1,5 odsto od iznosa kredita kod stambenih, do čak 15 odsto kod keš i gotovinskih kredita. Nije jasno gde je trošak banke oko obrade kredita. Banka bi klijentu prilikom naplate trebalo da objasni da je obrada kredita koštala toliko i toliko papira, struje, tonera i slično, ako trošak postoji.\nAko dva klijenta uđu u banku i jedan uzme kredit od 1.000 evra, a drugi od 10.000, pa banka prvom naplati 20 a drugom 200 evra, gde je logika, pita Gvarilović. U čemu je tolika razlika tokom obavljanja posla sa jednim i drugim klijentom?\nNaplata troškova obrade kredita – zakonita?\nNarodna banka Srbije naglašava da je Zakonom o zaštiti korisnika finansijskih usluga propisano da ugovor o kreditu mora da sadrži vrstu i visinu svih naknada koje padaju na teret korisnika kredita.\n„Važno je ukazati da naknade i troškovi u vezi sa realizacijom kredita, kao što su troškovi obrade, praćenja i administriranja kredita, koje banka naplaćuje od korisnika, ulaze u obračun efektivne kamatne stope.“\nBanke su dužne, navode u NBS, da efektivnu kamatnu stopu obračunavaju na jedinstven propisani način radi poređenja istovrsnih ponuda različitih banaka.\nNBS je propisala da su banke obavezne da korisnicima daju potpune i jasne informacije i objašnjenja o uslovima koji se odnose na ugovor o kreditu.\nU Udruženju banaka Srbije kažu da banke nemaju nikakvu dilemu oko toga da su naknade za troškove obrade kredita zakonite.\nKampanja za podizanje tužbi protiv banaka\nSrbija je jedina zemlja u kojoj je u toku kampanja za podizanje tužbi protiv banaka, kažu u UBS. Naplata za obradu troškova kredita se vrši i u drugim zemljama.\n„Naknada za bankarske troškove nije nikakvo otkriće banaka u Srbiji, jer ta odrednica postoji u bankarskoj praksi i u međunarodnim relacijama. Recimo, država prilikom zaduživanja kod međunarodnih institucija, plaća i naknadu za troškove.“\nU UBS ocenjuju da je u pitanju organizovana kampanja. Zastupanje je, kažu, daleko od besplatnog. U praksi, na jedan dinar dodeljen klijentu koji tuži banku, 24 dinara ide nekom drugom.\n„Na strani tih drugih, naravno, postoji interes da se ovo stanje masovnih tužbi nastavi. Jer reč je o nekoj vrsti alternativnog tržišta vrednog više miliona evra“, zaključuju u UBS.\nTags:bankarske uslugebankekreditiNarodna banka Srbije NBSUdruženje banaka Srbije


Opširnije: Srbija i kosmos\nPrva kosmička lansiranja 2019.\nDatum kreiranja: četvrtak, 17 januar 2019 09:30\nKina i kompanija SpaceX, kojisu obeležili astronautiku 2018, obavili su prva kosmička lansiranja 2019. Treće lansiranje je obavljeno u Iranu, ali nažalost bez uspeha.\nOpširnije: Prva kosmička lansiranja 2019.\nOpširnije: Za delove, NASA 'ladno ide... na eBay\nOpširnije: Kosmička panorama u 2018.\nOpširnije: Kosmos 2018 - godina Kine i Ilona Maska\nSrećan Praznik! NASA je zatvorena!\nDatum kreiranja: četvrtak, 27 decembar 2018 11:37\nPreti li opasnost ISS i 'New Horizonsu'?\nU petak 21. decembra 2018, NASA i ostale velike federalne agencije ostale su zatvorene zbog političkog neslaganja oko Trumpovog predloga za finansiranje pograničnog zida prema Mehiku. Trump je tražio odobrenje za $5 milijardi za zid, pa pošto su se Demokrate pobunile, on je jednostavno zatvorio – državu! Odluka Senata je odložena zbog Božića, tako da se nastali ćorsokak produžava najmanje do četvrtka 27. 12. Nasi je ovo treće zatvaranje ove godine...\nOpširnije: Srećan Praznik! NASA je zatvorena!\nI Kina bira parcelu na Marsu\nDatum kreiranja: četvrtak, 22 novembar 2018 10:21\nNajverovatnije pročitavši najnoviji text na našem sajtu o Nasinom roveru i Jezeru, javili su se i Kinezi: i oni traže lokaciju za spuštanje svog rovera na Mars!\nOpširnije: I Kina bira parcelu na Marsu\nOpširnije: Kosmički oktobar 2018 1 komentar\nJuče smo objavili vest iz magazina Astronomy o nameri kineskih stručnjakada u nisku orbitu oko Zemlje postave veštački mesec koji bi noću reflektovao Sunčeve zrake na neko, odabrano mesto na Zemlji, čime bi se napravile znatne uštede u električnoj energiji. Ceo projekat treba da se realizuje do 2020. godine, nakon čega bi bila postavljena još tri satelita – meseca (do 2022), a dalji razvoj razbijanja noćnog mraka, u slučaju ovog početnog uspeha, bio bi sigurno neslućen.\nOpširnije: Hoće li raditi kineski veštački mesec? Komentara (4)\nZvuči interesantna ideja da se u orbitu oko Zemlje ubaci satelit koji reflektuje Sunčevo svetlo i usmerava ga, gde već želite. Kinezi žele da to bude Čengdu, glavni grad pokrajine Sičuan, koji inače ima blizu četiri miliona stanovnika. Kinezi bi rekli: gradić.\nOpširnije: Kina pravi veštački Mesec\nNovi planovi i novi problemi sa Nasinom raketom 'SLS'\nKuda vodi Mesečeva “Kapija”?


Majka Kacinjskog na čelu inicijative za podizanje spomenika – Nadlanu.com\nMajka Kacinjskog na čelu inicijative za podizanje spomenika\nVARŠAVA, 10. avgusta 2010. (Beta) – Majka pokojnog poljskog predsednika Leha Kačinjskog, Jadviga Kačinjska na čelu je inicijative opozicionih konzervativaca da se njenom sinu i njihovom lideru što pre podigne pravi spomenik u centru Varšave, a privremeni drveni krst preseli u crkvu svete Ane.\nPristalice Leha Kačinjskog, koji je poginuo u padu aviona 10. aprila u Smolensku u Rusiji, ne dozvoljavaju da se ukloni takozvani krst Kačinjskog koji su izviđači privremeno podigli ispred Predsedničke palate.\nSledbenike pokojnog predsednika zdušno podržava lider konzervativaca njegov brat blizanac Jaroslav, dok su se protivnici, posebno mladi Poljaci, gnevni zato što vlasti nisu u stanju da zbog šačice čuvara uklone krst, organizovali na Fejsbuku.


MWC 2014 – Huawei | Tech Lifestyle\nPočetna Broj 165 MWC 2014 – Huawei\nHuawei se predstavio u Barseloni kao veoma snažan „igrač“, od kojeg se svakako mogu očekivati značajni rezultati u bliskoj budućnosti. Njihovi kratkoročni ciljevi (od 2012. do 2016. godine) se ostvaruju – od ODM proizvođača već su postali OEM, prešli su sa običnih (featured) telefona na smartfone, a najavili su i povećanje prodaje na otvorenom tržištu.\nSvi premijerni uređaji podržavaju LTE, što je i logično za jednog od vodećih proizvođača opreme.\nHuawei E5786 je najbrži MiFi („mobilni WiFi“) uređaj na svetu, koji podržava LTE kategorije 6 mrežu uz maksimalnu brzinu prenosa od 300 Mbps. Za deljenje konekcije sa do deset uređaja koristi 802.11a/b/g/n/ac konekcije. Autonomija mu omogućava oko 10 sati rada, a ugrađena baterija, kapaciteta 3.000 mAh, ima „reverse charging“ mogućnost dopune drugih uređaja. Posebno nam se dopala daljinska kontrola uređaja preko aplikacije za smartfone.\nJedini zvanično predstavljeni smartfon nosi oznaku Ascend G6. U pitanju je telefon dizajnerski veoma sličan prošlogodišnjem modelu P6, sa aluminijumskim kućištem debljine 7,9 mm. Od tehničkih karakteristika izdvojićemo nekoliko: ekran je dijagonale 4,5 inča i rezolucije 540×960 piksela, kamere su od 8 i 5 Mpx, a očekivani procesor je četvorojezgarni na 1,2 Ghz. Telefon stiže sa preinstaliranim „dvostrukim“ korisničkim okruženjem.\nIz MediaPad serije stižu dva modela – M1 i X1. Dok je M1 tablet srednje klase sa ekranom od 8 inča i rezolucijom od 1280 x 800 piksela, X1 je model o kojem će se daleko više pričati. Huawei ga je smestio među fablete, gde i pripada zahvaljujući veoma malim dimenzijama (širina samo 104 mm i masa 239 grama), zbog čega je ovaj model poneo titulu najmanjeg 7-inčnog FullHD tableta na svetu, koji je ujedno i lakši od iPada mini 2 za čak 30%. Foto-modul, ugrađen sa zadnje strane, je Sonyjev Exmor RS BSI od 13 Mpx. Srce mašine čini četvorojezgarni Kirin 910 čipset sa 2GB RAM-a i 16 GB prostora, koji je moguće proširivati microSD karticama. Ugrađena baterija ima kapacitet od čak 5.000 mAh.\nHuawei je predstavio i prvu „pametnu narukvicu“ – TalkBand B1. Na zakrivljenom 1,4-inčnom OLED ekranu je moguće pratiti brojne informacije, ali se može koristiti i za razgovore, jer centralni deo predstavlja Bluetooth slušalicu. TalkBand poseduje IP57 sertifikat (otpornost na vodu i prašinu).\nPrethodni članakMWC 2014 – Sony\nSledeći članakMWC 2014 – Ostali proizvođači


„Nišlije hrabro kreću napred“, ovako je Mirko Alvirović najavio prvi Sajam automobila u Nišu - Auto Moto Fest Niš 2021.\nAuto Moto Fest, City Marketing Centar, Mirko Alvirović, otvaranje, Premijera, Sajam automobila, Sajmovi\nNiš se davne 2009. godine upisao u listu gradova u kojima se održavaju Sajmovi. Delovalo je nestvarno i nemoguće, ali ipak, uspelo je. Veliki broj atraktivnih automobila, ogromno interesovanje posetilaca pokazalo je da je ovom gradu, koji slobodno može da se okarakteriše kao centar jugoistočne Srbije bila potrebna ovakva privredno turistička manifestacija.\nPrvi Sajam automobila u Nišu\nJubilarni X po redu Auto moto fest svečano će biti otvoren u petak 04. oktobra u 11 časova u hali „Čair“ i ponovo će Niš svrstati na mapu velikih evropskih gradova u kojima se održavaju sajmovi. Sajam će otvoriti Mladen Alvirović, urednik i voditelj decenijama najgledanije emisije o automobilizmu kao i revije „SAT”. Medijima će se obratiti i gradonačelnik Niša Darko Bulativić i direktor Sajma Oliver Paunović.\nZa tri dana održavanja Sajma zainteresovani posetioci imaće prilike da vide čak 5 automobila koji će premijerno biti prikazani u Srbiji i veliki broj četvorotočkaša koji još uvek Nišlije nisu videle.\nŠkoda će da predstavi Skalu i Superb face lift, nacionalna premijera rezervisana je i za Nissan – Micru 1.0, X-trail kao i Ford – Mondeo, Mazda CX-30.\nOno što će svakako obeležiti ovaj sajam su svakako i električni automobili, koji će se po prvi put naći pred publikom ovog dela Srbije.\nVrata sajma biće otvorena za posetioce od 4. do 6. oktobra od 10 do 20 časova.\nViše informacija o održavanju Sajma automobila u Nišu možete naći na sajtu sajamautomobila.com.


ZLATIBOR VRŠAC 85:81\nU 24. kolu KLS-a košarkaši Zlatibora savladali su na parketu dvorane „Sportskog centra Čajetina“ ekipu Vršca sa 85:81, posle velike neizvesnosti, došavši do 15. pobede u ligi. Čajetinski tim na ovom meču bio je oslabljen neigranjem Dragoslava Papića.\nZlatibor je skoro čitav meč proveo u vođstvu, ali izuzev viška od 11 poena razlike u prvom poluvremenu, gosti su im stalno „disali za vratom“. Vršac je u 24. minutu prvi i jedini put na meču poveo, a do kraja utakmice viđena je veoma izjednačena borba. Presudne poene postigao je Pavlović „iz popravke“ na 20 sekundi pre kraja utakmice, čime je domaći tim poveo sa 83:80. U penal završnici Zlatibor je bio prisebniji tim.\nNajefikasniji u pobedničkom timu bio je Nemanja Protić (20 poena), Nikola Pavlović je imao 16 poena i devet skokova, Petar Vorkapić 15 poena, a poen manje postigao je Stefan Mitrović (14). Publika je posebno pozdravila „minijaturu“ Stefana Milovanovića, koji je imao jedno zakucavanje i jednu veoma efektnu blokadu, kojom je sprečio protivnički pokušaj zakucavanja. Kod gostiju Gabrijel Alen Biler je prednjačio sa 32 poena, Mladen Grušanović postigao je 14, a Nikola Đurić 12 poena.\nUtakmici je prisustvovao i reprezentativac Srbije u basketu 3h3, Dejan Majstorović.\nKK Zlatibor: Mitrović 14, Riznić, Vorkapić 15, Stanojević 9, Pavlović 16 p. 9 sk, Stamenić, Ostojić, Protić 20, Vesović, Milovanović 7, Marojević 4. Trener: Strajin Nedović\nKK Vršac: Dimić 9 p. 7 sk. 8 as, Adžić, Gazibegović 6, Savović 5, Biler 32, Milošević, Dukić, Ćirković 3, Grušanović 14, Đurić 12, Vranes. Trener: Zoran Todorović


sistem - Vokabular - Srpski rečnik\nPronađeno pojmova: 9\nsistem (grč. systema)\nono što je sastavljeno, sastav, sustav, celina; prema izvesnom gledištu uređena i od raznovrsnih stvari ili saznanja sastavljena celina, skup uređenih delova npr. u matematici po logičkim načelima urađena raznovrsnost matematičkih tvorevina kao: jednačina, tačaka, krivih, površina; oblik uređenja i upravljanja državom; način rada, način postupanja; zgrada, građevina, plan, celishodno sastavljena celina (npr. sistem sveta, Sunčani sistem, notni sistem itd.); bez sistema bez veze, bez plana, nenaučno.\nSistem jedinica (skr. SI od fr. Systeme International d`Unites)\nMeđunarodni sistem mernih jednica usvojen na XI generalnoj konferenciji za mere i tegove 1960. god.; obuhvata 7 osnovnih mernih jedinica: za dužinu metar (m), masu kilogram (kg), vreme sekunda (s), jačinu električne struje amper (A), temperaturu kelvin (K), svetlosnu jačinu kandela (cd), i količinu supstance mol (mol), i sve izvedene merne jedinice.\nsistematika (grč. systematikos u celinu spojen, u celinu sređen)\n1. veština planskog i naučnog izlaganja, prikazivanja; plansko, naučno prikazivanje; 2. razvrstavanje i grupisanje izvesnih stvari i pojava; 3. biol. grana biologije koja razvrstava i grupiše organizme prema njihovoj sličnosti u: vrste, rodove, familije, redove, klase,odeljke i kola.\nsistematizacija (grč. systema gen. systematos)\n1. razvrstravanje, klasifikovanje i grupisanje predmeta i pojava; 2. utvrđivanja radničkih i službeničkih mesta u privrednim i drugim organizacijama prema vrsti i opsegu poslov kojima se bave.\nsistematizam (grč. systema sistem, celinski sastav, celinski s)\nsređivanje (ili: izgrađivanje) po strogo naučnim metodama; načela po kojima se ovako radi; sklonost ovakvom načinu rada.\nsistematizovati (grč. systema celinski sastav, celinski sklop)\nizvoditi (ili: izvesti) nešto tako da predstavlja skladnu celinu, srediti naučno, sređivati po logičnom načelu, urediti u sistem.\nsistematičan (grč. systematikos)\nkoji je u skladu sa nekim utvrđenim sistemom, koji odgovara jednom utvrđrnom sistemu.\nsistematomanija (grč. systema, mania pomama, strast)\npretvaranje u težnji da se sve dovodi i sređuje u naučne sisteme.\nsistematski (grč. systematikos u celinu spojen, u celinu sređen)\nuređen u obliku sistema, planski, metodičan, uređen prema utvrđenim gledištima (načelima, principima), naučno obrađen; dosledan.\nNaslovna strana - Postanite saradnik - Forum - IE8 akcelerator - O projektu\n© 2006 Vokabular, verzija 0.2.10


Lideri G20 obećali pravednu distribuciju vakcine | Novosadski informativni portal 021\nInfo 22.11.2020. | 19:28\n22.11.2020 • 20:01\nNema od toga ništa. Raspodela će biti-ko plati više dobiće dobre. Ko plati manje-dobija reslove.


TUŽILAŠTVO reagovalo po prijavi: PROVJERIĆE da li je profesorica Pravnog fakulteta PLAGIRALA RAD\nPetak, 12.07.2019 | 08:44\nVanredna profesorica na Pravnom fakultetu Bojana Lakićević Đuranović prekjuče nije željela za Pobjedu da komentariše optužbe ove nevladine organizacije.\nČITAJTE JOŠ - Drinčić o naučnom radu profesorice: Rad je moj, očekujem odgovor nadležnih\nIgalo: Policajac RANJEN u PUCNJAVI\nNedjelja, 15.12.2019 | 15:50\nKako se sumnja, njega je iz vatrenog oružja ranio jedan od trojice muškaraca koji su privođeni jer nisu posjedovali identifikaciona dokumenta.\nVečeras: OTKAZAN program na podgoričkom pazaru\nNedjelja, 15.12.2019 | 15:16\nGlavni grad je saopštio da je večerašnji program na Podgoričkom prazničnom pazaru na Trgu nezavisnosti otkazan.\n"BOL i praznina će zauvijek ostati...": Jadranka Barjaktarović se prvi put OGLASILA nakon SMRTI oca\nNedjelja, 15.12.2019 | 14:49\n- Neka ti je vječna slava i hvala... - napisala je pjevačica.


Kupci se žale na neispravne mobilne telefone i tehniku - B92.net\nTrgujem u Holandiji i èesto mi ostanu viškovi obuæe itd. Poklonio sam dosta prvoklasne obuæe u Srbiji. Neverovatno koliko ljudi bi to kupovalo a i ja bih bio jeftiniji mnooogo od onog što viðam po izlozima u Srbiji. Ali monopoli i razni birokratski propisi to èine nemoguæim ili neisplativim. O razlici u kvalitetu da ne pišem. U Srbiju se uvozi najgora klasa ili veæ otpisana roba.\n(Hollandjanin, 1. februar 2019 08:35)\nТреба држава и надлежне институције да реагују а не да нас упућујете на 8 удружења и савете где да кликћемо. Стручњаци иза монитора!\n(Пера, 1. februar 2019 06:24)\nMa kakav CIS i ostale tzv strucne laboratorije. Oni rade za trgovce jer ih trgovci i placaju i namerno odbijaju svaku reklamaciju jer znaju da kupci nemaju para za skupe parnicne postupke. Meni su napisali kad su mi pukle skupe cipele da ne znam pravilno da hodam. Jos nas prave budalama.Trzisni inspektori su korumoirani i nece po Zakonu o zastiti potrosaca da podnesu prekrsajne i krivicne prijave protiv trgovaca koji krse zakon. Telenor VIP i MTS prodaju gradjanima Srbije nove a pokvarene telefone a CT Komjuters kao tzv glavni servis napise nema kvara a oprave telefon. Krivicno delo prevare ocigledno, tako su i meni uradili. Trgovci su prema clanu 13. stav 5 Zakona o zastiti potrosaca odgovorni za svu nesaobraznost robe ugovoru i moraju na zahtev kupca u prvih sest meseci da vam daju nov telefon ili nov par obuce ili da vam vrate pare. To je pravo kupca na osnovu clana 52. stav 7 istog zakona.Medjutim korumpirana drzava samo konstatuje stanje a u sustini stiti preko korumpiranih tuzilaca velike trgovce i strane kompanije i dozvoljava im da rade sta hoce. Kupci u Srbiji su "poslednji u lancu ishrane!"\n(Milorad, 1. februar 2019 05:22)\nSvratis do njih, zapretis inspekcijom, jer odgovor nije validan. Ne postoji obrazlozenje. Svakojaki defekti na necemu podlezu reklamaciji.\n(NoName, 31. januar 2019 23:57)\nJa sam letos preko online prodavnice kupio patike (koje nisu bile nimalo jeftine). Nakon samo par nosenja pocele su da skripe kao da su stare 10 godina i oprane 50 puta... Poslao sam ih na reklamaciju koju su oni lagano odbili, uz obrazlozenje da "razlozi zbog kojih reklamiram obucu ne podlezu reklamaciji"... Zamislite, to sto su se patikama razlepili slojevi djona vec posle par nosenja, ne podleze reklamaciji... Naravno, nikog zivog nisam mogao da dobijem telefonom posto im je u funkciji samo 0800 broj na koji odgovara automat (bez mogucnosti biranja opcije da razgovarate sa zivom osobom). Molim ljude koji imaju,iskustva sa ovakvim prodavcima da me upute sta da radim...\n(True Batman Fan, 31. januar 2019 21:52)\nTako je to kada bata drzi monopol u svemu sto se uvozi u ovu zemlju a najvise na tehniku i to losu za siroke narodne mase. Zato ja lepo odem u Madjarsku,vratim porez,kupim kvalitetnu stvar i cao zdravo\n(WALDEMAR, 31. januar 2019 21:39)\n(Olivera sa iPhoneX, 31. januar 2019 20:28)