"S istražiteljem Gradyjem odranije imam dogovor" - Klix.ba\n10.2.2010. u 14:41\nGojko Kličković, optužen za zločin počinjen 1992. na području općine Bosanska Krupa, kazao je danas pred vijećem Suda BiH da je s istražiteljem Haškog tužilaštva ranije postigao dogovor o neobjavljivanju pojedinih dokumenata, prenosi BIRN-Justice report.\n“Paul Grady, istražitelj tužilaštva u Haagu, i ja imamo odranije neke džentlmenske dogovore da ne objelodanjujemo pojedine dokumente. Želim da se sastanem s njim i da mu saopštim šta ću da uradim s tim dokumentima. Smatram i da je njihovo ponašanje bilo onakvo kakvo ne treba”, rekao je Gojko Kličković obraćajući se sudskom vijeću i iznoseći pojedina “neriješena pitanja svoje odbrane”.\nPrvooptuženi je dodao da su Radovan Karadžić i Momčilo Krajišnik “iskazali volju” da pred Sudom BiH daju iskaz kao svjedoci njegove odbrane.\nGojko Kličković, bivši predsjednik Ratnog predsjedništva Srpske opštine Bosanska Krupa, skupa s Mladenom Drljačom i Jovanom Ostojićem tereti se za niz zločina počinjenih na području Bosanske Krupe 1992. godine. Optuženi se zajedno s Karadžićem i Krajišnikom terete za sudjelovanje u udruženom zločinačkom poduhvatu koji je počeo u ljeto 1991. radi stvaranja zasebne države bosanskih Srba.\nKaradžić, bivši predsjednik Republike Srpske, pred Međunarodnim krivičnim sudom za bivšu Jugoslaviju (MKSJ/ICTY) očekuje nastavak suđenja za zločine počinjene na području BiH, dok je Krajišnik, bivši predsjednik Skupštine Republike Srpske, u martu 2009. pred MKSJ-om pravomoćno osuđen na 20 godina zatvora zbog zločina počinjenih u BiH i nalazi se na izdržavanju kazne u Velikoj Britaniji.\nPod šifrom A7 iskaz u korist Kličkovićeve odbrane dao je svjedok koji je govorio o događajima 1992. godine u Bosanskoj Krupi.\nOdbrana prvooptuženog ga je pozvala da govori o evakuacijama Bošnjaka iz Krupe u maju 1992., ali je pred kraj njegovog ispitivanja shvatila da je pozvala pogrešnu osobu.\n“Očito je da je razlika u imenu, pa ćemo drugog svjedoka morati pozvati na okolnosti evakuacije u maju 1992. godine”, rekao je Kličković, nakon čega je svjedok A7 kazao da je moguće da je odbrana mislila pozvati njegovog brata, ali da je on u međuvremenu preminuo.\n“Možda je moj brat tada dolazio u Krupu dok su bile evakuacije, ali ja ne znam”, objasnio je A7 i dodao da on nije bio upoznat s evakuacijom Bošnjaka, ali da je kasnije čuo da je “dio muslimana prešao na lijevu obalu Une”.\nOvaj svjedok se prisjetio “haosa” koji je vladao u Krupi pred početak sukoba 21. aprila 1992. te “velikog broja nepoznatih i naoružanih ljudi”.\n“Smatram da je netrpeljivost u Krupi krenula od momenta kada je Milan Martić bio uhapšen u Bosanskoj Otoci. To je bio uzrok problema u tom gradu”, rekao je A7.\nMilan Martić, bivši predsjednik, ministar odbrane i ministar unutrašnjih poslova u takozvanoj Srpskoj autonomnoj oblasti (SAO) Krajina i Republici Srpskoj Krajini (RSK), u oktobru 2008. je pred MKSJ-om osuđen na 35 godina zatvora zbog zločina počinjenih na području Republike Hrvatske. Nalazi se na izdržavanju kazne u Estoniji.\nNastavak suđenja je 16. februara.\nPronađena druga crna kutija srušenog aviona Ethiopian Airlinesa\n10.02.2010. u 15:11\n10.02.2010. u 14:30


FIFA 18 bez Bundesligi? Decyzja w czerwcu! Transfery.info


... za prebrojavanje divljih svinja na području dobra Greußenheim. To plaši životinje i ljude. Očigledno je da hoćete pripremiti nov nalog za masakr životinja.Najodlučnije protestvujem protiv toga i prija ...\n... i . Zbog mesa im oduzimamo sunce, svetlost i život koji im od rođenja pripadaju . Ako sada hoćete da tvrdite da je priroda za vas takvu hranu predvidela, on ...


Nedjeljom će raditi pekarnice, benzinske crpke, obiteljske trgovine? - Index.hr\nNedjeljom će raditi pekarnice, benzinske crpke, obiteljske trgovine?\nNEDJELJOM bi iznimno mogle raditi i specijalizirane prodavaonice kruha i drugih pekarskih proizvoda, kao i specijalizirane prodavaonice za prodaju tiska, cvijeća, svijeća, benzinske postaje, te obiteljske trgovine koje ne zapošljavaju tuđu radnu snagu.\nPrijedlog je to Državnog inspektorata iznesen na današnjoj Vladinoj koordinaciji za gospodarstvo koja je razmatrala provedbu Zakona o trgovini.\nDržavni inspektorat predlaže i da se izmjenama pojedinih članaka Zakona o trgovini predvidi kao izuzetak mogućnost rada benzinskih postaja u radne dane i iza 21 sat, odnosno da mogu raditi i 24 sata, ali prema potrebama opskrbe na određenim područjima.\nTakođer kroz izmjene Zakona o trgovini trebalo bi odrediti što se podrazumijeva pod radnim vremenom odnosno da se radno vrijeme nedjeljom, u dane državnih blagdana i neradne dane određuje rješenjem o dozvoli rada. Potrebno je propisati raspon radnog vremena jer važećim propisima nije određeno kada se može najranije započeti, kao ni kada treba najkasnije završiti rad u te dane.\nZabrana rada nedjeljom, po mišljenju Državnog inspektorata, trebala bi se odnositi i na trgovine na veliko - skladišta (kao što je primjerice Metro).\nInspektorat smatra i da je potrebno točno odrediti što se smatra turističkom sezonom kako ne bi dolazilo do različite primjene kod propisivanja radnog vremena od strane lokalne samouprave.\nDo takvih su prijedloga u Državnom inspektoratu došli nakon provedbe nadzora primjene odredbi Zakona o trgovini, od 1. do 11. siječnja. Inspektori, njih između 300 do 500 dnevno, u tom su razdoblju obavili 10.652 kontrole, nakon čega je pokrenuto 297 prekršajnih postupaka.


NOVO ISTRAŽIVANJE: Kafa vodi ka belim zubima! | Najnovije vesti - Srbija danas\n04.09.2014. • 18:09\nNOVO ISTRAŽIVANJE: Kafa vodi ka belim zubima!\nPored toga što vam ulepša svako jutro, kafa je napitak koji čuva naše desni i zdravlje belih zuba.\nNedavno istraživanje objavljeno u najnovijem izdanju časopisa "Journal of Peridontology" pokazalo je da je kod muškaraca, koji su redovno pili kafu, zabeleženo smanjivanje broja zuba sa gubitkom periodontalnog ligamenta i alveolarne kosti.\nČasopis "Applied Microbiology" je takođe objavio rezultate istraživanje, govoreći da jaka i gorka crna kafa može da održava zube kristalno belim. Ovaj trik se objašnjava činjenicom da kafa sa visokim procentom kofeina uništava bakterije koje prouzrokuju zubne naslage, koje vode karijesu i čestim posetama stomatologu.\nStomatolozi su pozvali na studiju rađenu od 1968. do 198. godine, eskperimentišući sa 1 152 muškarca. Ove godine su hteli da prošire činjenice na celu populaciju, odnosno na ljubitelje ovog (ne)delotvornog napitka.\nNaučnici napominju da kafa mora da se pije bez mleka, slatke pavlake ili šećera, kako bi ovo istraživanje imalo smisla, napominje nadlanu.com.\nizbeljivanje kafa zubi\n08.04.2020. • 17:14\n08.04.2020. • 13:38\nSVAKO NOSI SVOJ KRST: Marko NE veruje ŠTA je Gagi rekao za Luninog VELIKOG NEPRIJATELJA! Plaši ga se?


Da li može postati donator s hipertenzijom, Transplantacija pluća / Transplantacija / Centri A-Z - thesunsetstriponline.com\nDetaljna tabela kontraindikacija za privremeno i trajno odbijanje za davanje krvi\nDa li može postati donator s hipertenzijom, Transplantacija pluća\nPlućna hipertenzija se javlja kada se krvni tlak u plućnim arterijama postupno povećava, što uzrokuje oštećenje srca i može posljedično dovesti do srčanog zatajenja i smrti. Blokatori kalcijevih kanala su lijekovi koji mogu opustiti plućne arterije i smanjiti otpor i tlak u tim žilama, što može biti korisno pacijentima s plućnom hipertenzijom.\nU ovom Cochrane sustavnom pregledu literature pretražena je literatura kako bi se pronašle randomizirane kontrolirane studije u kojima su blokatori kalcijevih kanala da li može postati donator s hipertenzijom s placebom. Ključni rezultati Pronađena je samo jedna studija.\nStudija nije objavljena u cijelosti, nego je prezentirana kao sažetak na konferenciji. Stoga su samo ograničeni podaci iz te studije bili dostupni za razmatranje.\nDebljine u krvi hipertenzije studiji je ispitivana upotreba blokatora kalcijevih kanala za plućnu hipertenziju i nije pokazan nikakav pozitivan učinak blokatora kalcijevih kanala na pacijentov kapacitet vježbanja primarni ishod ovog sustavnog pregleda.\nPotrebno je još istraživanja, i to randomiziranih kliničkih studija na tu temu.\nTo je zato što dokazi iz nekoliko nerandomiziranih kontroliranih studija upućuju na moguće koristi, ali ne možemo biti sigurni u te rezultate bez randomiziranih kontroliranih studija. Bilješka o prijevodu: Hrvatski Cochrane Preveo: Adam Galkovski Ovaj sažetak preveden je u okviru volonterskog projekta prevođenja Cochrane sažetaka. Uključite se u projekt i pomozite nam u prevođenju brojnih preostalih Cochrane sažetaka koji su još uvijek dostupni samo na engleskom jeziku.\nMjerenjem tlaka izbjegnite komplikacije hipertenzije Hipertenzija piće više vode Stimulansi za potenciju u hipertenzije Uzroci hipertenzije u žena 40 godina Kako poboljšati vid nakon 50 - 55 godina\nPečenje s hipertenzijom\nKako bi se smanjila izloženost ftalatima u kućanstvu, autori preporučuju...\nNesvjestica s visokom temperaturom 38 i curenjem iz nosa - Hematom - February\nKruh od pšeničnog brašna trebao bi preferirati žito ili mekinje....\nNeki imaju dobru dokaznu programsku bazu, ali su istovremeno i...\nJe li moguće masaže pomoću eteričnih ulja? Ovo nije odobreno...\nHipertenzija; hladne noge; hladne ruke; hleb; holesterol; hranljive materije; s...\nBolesti su popraćene pojavom suhoće rodnice, kapanjem krvi ili iscjedkom...


milos radicevic Arhiva - PRess Serbia | PR PRess team\nIako leto još nije blizu ni po prognozama, ni kalendarski, popularni sastav Kruševac Geto i foto model Miloš Radičević snimili su duet koji će vas nasmejati i...\nNakon što su u kampanju promocije Egipta u svetu uključene svetske zvezde Vil Smit i Lionel Mesi, ista “sudbina” zadesila je i manekena, i bivšeg...\nCompany • Lifestyle • News • Travel • VIP\nODRŽAN PREMIUM DAN MAĐARSKE U HOTELU RADISSON BLU OLD MILL GDE SE MEĐU BROJNIM GOSTIMA POJAVIO I MILOŠ RADIČEVIĆ Srpski top model i učesnik rijaliti šoua...\nPREMIJERA: Miloš Radičević izbacio komičan spot prvenac “PROVINCIJALAC”!(VIDEO)\nNakon nekoliko meseci snimanja Miloš je večeras izbacio komičan spot ” PROVINCIJALAC “ Top model i bivši “farmer” Miloš Radičević...\nClubbing • News • Sport • VIP\nEkskluzivno: Babacar tukao po rakiji i pevao narodnjake!(FOTO)\nFudbaler Fiorentine, Babacar Khouma, izašao je sa društvom u provod u srpsku prestonicu, i to, ni manje-ni više nego na narodnjake. Babacar i družina...\nHealth and beauty • News • Parovi • VIP • Zanimljivosti\n45 days Challenge se nastavlja,izazvan bivši farmer i fitness model Miloš Radičević Internetom se širi novi izazov, ali ovoga puta nije u pitanju polivanje...\nPobedu na ovogodišnjoj manifestaciji TOP INTERNATIONAL MODEL OF THE WORLD odneo je Brazilac Frank William dok je predstavnik Srbije Miloš Radičević zauzeo...\nCaca u krevetu sa devojkom, evo šta je farmer Miloš Radičević rekao na to?! Dok Miloš predstavlja Srbiju na “TOP INTERNATIONAL MODEL OF THE WORLD...\nMILOŠ RADIČEVIĆ PREDSTAVNIK SRBIJE NA ” TOP INTERNATIONAL MODEL OF THE WORLD 2016 “!\nMiloš Radičević i Amanda Manasievski predstavljaće Srbiju na prestižnoj manifestaciji ” TOP INTERNATIONAL MODEL OF THE WORLD 2016 ” koja se ove...\nMILOŠ I DUŠICA ZAJEDNO U SLOBINOM SPOTU!\nFinalista prve sezone “Pinkovih zvezda”, Sloba Radanović snimio je spot za svoju drugu pesmu “U porocima”. U spotu koji je sniman u kamenolomu, između ostalih...\nŠOK: MILOŠ RADIČEVIĆ NAPUSTIO FARMU !\nŠOK: MILOŠ RADIČEVIĆ NAPUSTIO FARMU ! KOJA ĆE DEVOJKA NAJVIŠE DA PATI ZA NJIM?[divider] Zadruga rijalitija Farma 7 odlučila je da učesnicima priredi malo...\n[highlight]NE GUBI VREME, UHVATIO CECU[/highlight] Ceca provela noć sa Milošem Radičevićem![divider] Miloš Radičević, trećeplasirani takmičar “Farme...\nGLEDACI MOLILI PRODUKCIJU DA PONOVO U RIJALITI “FARMA” UBACI MILOŠA RADIČEVIĆA I TO BAŠ VEČERAS[divider] Kako saznajemo iz izvora bliskog...\nMiloš Radičević i Aleksandar Aca Živanović zajedno proveli Vaskrs u Vili Balkan u Aleksandrovcu[divider] Kako dolikuje na jedan od najvećih pravoslani praznika...\n[highlight] Da li je farmer promenio zanimanje? Da li je Zorica Brunclik pronašla zamenu za Kemiša ?[/highlight] Farmer Miloš Radičević bio je gost na jednoj...\nPevačica i starleta Sexy Sandra odlučila je da osvoji bivšeg “farmera” manekena Miloša Radičevića, pa se bacila u “lov”. Tako se tokom...\nFARMER ZAVRŠIO U BOLNICI! Učesnik šeste po redu sezone rijaliti šoua Farma, maneken Miloš Radičević hospitalizovan je nakon pregleda i nije poznato koliko će...\nODE MILOŠ U GLUMCE! Radoš Bajić uskoro će da nastavi snimanje popularne serije “Selo gori a baba se češlja“, a jedna od uloga najverovatnije će...\nMORALNI POBEDNIK FARME PROSLAVIO USPEH! Miloš Radičević osvojio je treće mesto u šestoj sezoni rijaliti šoua Farma, ipak za većinu gledalaca, ako je po...


pink.rs | RASTE BROJ ŽRTAVA ZEMLJOTRESA U MEKSIKU! Najmanje 226 osoba POGINULO\nNajmanje 226 osoba je poginulo u snažnom zemljotresu jačine 7,1 stepeni Rihtera koji je pogodio centralne delove Meksika, saopštila je danas vlada, javio je AFP.\nPrethodno Agencija za civilnu zaštitu objavila da je najviše ljudi, njih 55, poginulo u meksičkoj državi Morelos, južno od Meksiko Sitija, objavio je na Tviteru šef agencije Luis Felipe Puente. On je naveo da je u Meksiko Sitiju poginulo najmanje 49 osoba.\nU državi Puebla, takođe južno od Meksiko Sitija, poginule su 32 osobe, a 10 u državi Meksiko.\nTri osobe su izgubile život u državi Gerero, na obali Pacifika, preneo je Rojters. Na hiljade ljudi je u panici izašlo na ulice kada je u utorak zemljotres pogodio centralni Meksiko, na dan kada je pre 32 godine hiljade ljudi stradalo u razornom podrhtavanju tla u toj zemlji.\nGradonačelnik Meksiko Sitija Migel Anhel Mancera je rekao da su se u prestonici na 44 mesta srušile zgrade. Spasioci i dalje tragaju za ljudima zatrpanim ispod ruševina, a u Meksiko Sitiju dosad je izvučeno 50 do 60 ljudi.\nZEMLJOTRES JAČINE 7,1 STEPEN POGODIO MEKSIKO SITI! Najmanje 42 MRTVIH! (FOTO+VIDEO)\nKako se navodi, u glavnom gradu povređeno je najmanje 70 osoba koji su smešteni u bolnicu, prenosi AP. Zemljotres, koji je pogodio centralni Meksiko, izazvao je urušavanje zgrada i paniku među 20 miliona stanovnika prestonice Meksiko Sitija.\nZvaničnik službe civilne zaštite rekao za jednu lokalnu televizijsku stanicu da ima zarobljenih ljudi u više zgrada, u kojima je posle zemljotresa izbio požar. Na slikama objavljenim u medijima vide se oblaci dima u Meksiko Sitiju.\nEpicentar se nalazio na osam kilometara jugoistočno od grada Atensingo, u državi Puebla na dubini od 51 kilometar, navodi se u saopštenju američkog Geološkog instituta. Guverner Pueble naveo je na Tviteru da ima oštećenih zgrada u blizini grada Čolula, među kojima i urušenih crkvenih stubova, navodi AP.\nNajmanje šest osoba poginulo u zemljotresu u Indiji\nSNAŽAN ZEMLJOTRES U POZNATOM TURISTIČKOM CENTRU: Ima mrtvih!


Objavljeno: Petak, 29 Travanj 2022 09:11\nNapisao/la Dragan Francuz/Marijan Antolović\nVALPOVŠTINA Zajednica tehničke kulture Valpovo-Beliš će organizira radionice modelarstva, a do danas je modelarsku radionicu u Valpovu, Koški i Belišću prošlo 328 učenika.\nUčenike za ovu tehničku aktivnost pripremaju nastavnici tehničke kulture, a samu radionicu vode mentori iz CTK Valpovo-Belišće Zvonimir Hajnc i Marijan Antolović.\n-Aktivnosti smo započeli 25. travnja 2022. u 5b, 7b i 7c razredu (ukupno 52 učenika), OŠ Ivana Kukuljevića Belišće pod blok satom tehničke kulture. Sve je organizirao nastavnik Velimir Kunzinam, izvijestio je Dragan Francuz, tajnik ZTK Valpovo-Belišće.\nModelarstvo u ovoj radionici je rad na Unimat strojevima i izrezivanje modela čaše za olovke od 3 mm šperploče po isprintanom nacrtu na samoljepivom papiru. Dva učenika moraju što kvalitetnije obraditi materijal i spojiti ga u zadani model. Nakon svih održanih radionica ocjenjivačko povjerenstvo izabrati će najbolji rad koji će natjecatelje odvesti na županijski nivo natjecanja.\n"Modelarstvo 2022." će se nastaviti do kraja školske godine u razredima koje će organizirati nastavnici tehničke kulture (Vanja Vujnović i Velimir Kunzinam) u Belišću i Veliškovcima.\nViše fotografija: https://www.facebook.com/CTKVB/photos/pcb.3278453609050211/3278442769051295/\nDostava vode cisternom - 1041 hits\nLinkovi partnera - 995 hits


Dodik: Ne šalim se, mi smo već napravili neki naš "non paper" | Novi.ba\nPripadnici 'Zelenih beretki' odali počast stradalim saborcima i građanima "Crni jastrebovi" sletjeli na tlo Bosne i Hercegovine: U narednim danima oček...\nDodik: Ne šalim se, mi smo već napravili neki naš "non paper"\nObjavljeno:03.05.2021 - 15:15\n"Svašta se piše, ali ako je to pomodarstvo, evo, ne šalim se, mi smo već napravili neki naš non-paper, pa ćemo ga jednog dana, kada to odlučimo, isto tako poslati svima", dodao je on.\n"Sve se to govorilo ranije, a sada to neki i potvrđuju, ranije su nas krivili kao one koji remete nešto, a danas to čujemo iz usta važnih ljudi u svijetu", rekao je Dodik.\n"To što u Federaciji BiH Bošnjaci govore da su BiH patriote, neka misle šta hoće, ali za BiH je potreban neki drugi patriotizam, a ne samo bošnjački, a srpskog i hrvatskog patriotizma, koliko vidim, nema i zato se tu ne može izgraditi ništa", zaključio je Dodik.\nOn je naveo da je za BiH, odnosno Republiku Srpsku predviđena podrška za neka četiri projekta, od čega i za Koridor 5c - od Doboja prema Vukosavlju, odnosno Orašju.\n"Tu treba da dobijemo znatnu donaciju, što je za nas veoma važno jer je dio trase kojom želimo da spojimo Banjaluku sa Beogradom", rekao je Dodik.


Demonstracije u Egiptu uz političke imaju i ekonomske posljedice\nPijaca u Kairu\nSa inflacijom od blizu 13 procenata i stopom nezaposlenosti od 20 procenata, stanovnici Egipta žive ispod linije siromaštva, a mnogi jedva preživljavaju. Kako protesti traju situacija postaje teža.\nMasovne demonstracije u Egiptu nemaju samo političke nego i ekonomske posljedice. Tržište dionica i mnoge banke su zatvorene, vladino blokiranje interneta otežava trgovinu, mnoge kompanije ne rade ili rade smanjenim kapacitetom, što otežava i onako tešku ekonomsku situaciju u zemlji.\n"Mi satima čekamo u redu da dobijemo malo hljeba. Ljudi se oko toga tuku. Oni nisu zadovoljni Mubarakom. Vidite u šta su nas doveli", kaže jedan od stanovnika Egipta.\nKairo tokom demonstracija\nMada neki za nestašicu hrane okrivljuju demonstracije, više je onih koji okrivljuju politiku Hosni Mubaraka za smanjivanje sradnje klase.\nElliott Abrams, analitičar u Vijeću za medjunarodne odnose, kaže da su dugogodišnji problemi doveli do krize:\n"Ljudi u osnovi traže dvije stvari. Oni traže slobode i hljeba. Egipat je ostvario znatan porast ekonomije, tržište dionica je u porastu, ima mnogo inostranih ulaganja, ali se to neravnomjerno rasporedjuje, bogati postaju bogatiji, a siromašni ostaju siromašni."\nUprkos ekomonskoj refomi koja je od 2004. godine udvostručila egipatski nacionalni dohodak, blizu 40 posto stanovnika Egipta prima manje od jednog dolara na dan.\nDavid Ottaway je bivši šef dopisništva Washington Posta u Kairu:\nHljeb je medju glavnim artiklima vladine pomoći siromašnim\n"Obično je bilo da se ljudi koji završe fakultet zaposle i dobiju neku bazičnu platu od vlade, a onda traže drugi posao kako bi podmirili troškove. Sada, ljudi koji su diplomirali jako teško mogu zaraditi da plate za stanovanje i pristojan život. To nezdovoljstvo ekonomijom se nalazi iza ovog političkog nezadovoljstva koje je sada zahvatilo Egipat."\nNemiri, takodjer, prijete glavnom izvoru prihoda u Egiptu - turizmu, koji podržava gotovo svako osmo radno mjesto u zemlji.\nNa hiljade turista su otkazali posjete, a avioprevoznici kažu da su letovi iz Egipta prebukirani jer sve više ljudi pokušava napustiti zemlju.\nBrodovi za sada nesmetano plove kroz Sueski kanal\nAli na jednom od naprometnijih kairskih bazara, turista iz Kanade, Gary Lion kaže da ih demonstracije za sada ne uznemiravaju:\n"Naravno nije kao što obično izgleda, ali bazar je još uvijek priličito živ. Ljudi nas primaju sa dobrodošlicom, jako su prijateljski, i rado pomažu, tako da nismo osjetili nikakve probleme."\nIzvan trurističkih područja, egipatsko tržište dionicama je zatvoreno, a banke su u ponedjeljak ostale zatvorene. Analitičari kažu da vladino zatvaranje interenta nastavlja ometati trgovinu, nanoseći štetu hiljadama kompanija koje koriste internet za kupovinu i prodaju.\nZa sada, uprkos masovnim protestima u zemlji, egipatski Sueski kanal, ključni prolaz za oko 10 procenata svjetske nafte i drugih dobara, ostaje otvoren. Ali, monogi se u strahu pitaju do kada?


Trenutni odnos snaga Microsoft - Linux - Seminarski Diplomski Radovi\nDatum i vreme: 02-03-2021, 05:26 AM Dobro došli, Gost! (Prijava — Registracija)\nGotovi Seminarski Diplomski Maturalni Master ili Magistarski / Obrazovanje / Društvene nauke / Trenutni odnos snaga Microsoft - Linux\nTrenutni odnos snaga Microsoft - Linux\nRačunar je vrlo kompleksan skup elektronskih elemenata I sklopova, ali sam hardver ne znači ništa ako pomoću njega ne možemo rešavati probleme. Kako bi na njemu mogli nešto i raditi, potrebna nam je programska podrška, aplikacije koje će nam omogućiti unos i obradu informacija i ispis rezultata. Operativni sistem je jezgro svega, mora aplikaciji i korisniku omogućiti najjednostavniji pristup do svih delova računara, osigurati ispravno funkcionisanje svih sklopova i prijaviti moguće greške u radu. Na onome što danas podrazumevamo za PC, prvi operatvni sistem je bio DOS, koji se na tržištu pojavio instaliran na prvom računaru kompanije IBM. DOS je prema današnjim standardima bio jako jednostavan, nametao je svojim korisnicima niz ograničenja, koja su uglavnom bila posledica dizajna, na primer ograničenje pristupa memoriji od 640 KB, a istovremeno pokretanje više programa je bilo moguće samo uz upotrebu specijalnih dodatnih aplikacija, koje nisu bile standardni deo DOS-a.\nDanas su najrašireniji operativni sistemi Microsoft Windows, koji zavisno od analitičara i analiza zauzimaju preko devedeset posto ukupnog tržišta. Windows je nastao davne 1985 godine i tada je bio jednostavna nadogradnja na DOS, ali nisu bili posebno popularni, MS–DOS je u to vreme bez problema držao tržište. Dve godine kasnije se pojavljuje Windows 2.0, koji donosi novinu jako bitnu za njihov razvoj, a to su Exel i Word koji su radili u grafičkom okruženju. Osim ove dve aplikacije koje su definitivno zainteresovale korisnike u to vreme, bitan trenutak je bio i objava Pagemakera za Windows kompanije Aidus, aplikacije do tada dostupne samo na Macintoshu. Prvi “ozbiljni” Windows je bio 3.0 koji je korisnicima omogućavao da na svojim računarima pokrenu više aplikacija istovremeno i pristupaju većoj količini memorije nego što je bilo moguće iz DOS-a.\nTrenutni odnos snaga Microsoft - Linux.pdf (Veličina: 2.39 Mb / Preuzimanja: 842)\nMICROSOFT OFFICE Autor1 0 2,619 12-04-2010 09:40 PM


„Daj krv-probudi heroja u sebi“- U Gacku prikupljeno 117 doza krvi\nU današnjoj akciji dobrovoljnog darivanja krvi pod sloganom „Daj krv-probudi heroja u sebi“ koju je organizovalo Udruženje dobrovoljnih davalaca krvi Gacko u saradnji sa Udruženjem Hercegovaca i prijatelja u Srbiji-Novi Sad, prikupljeno je 117 doza dragocjene tečnosti.\nPredsjednik Udruženja Hercegovaca u Novom Sadu, Marko Nikčević kaže da učestvuju u humanitarnim akcijama dobrovoljnog darivanja krvi, pomoći za djecu na Kosovu i dosta sličnih akcija.\n„Ove godine smo odlučili da organizujemo akciju darivanja krvi u svim gradovima Hercegovine. Do sada smo imali akciju u Bileći gdje je prikupljeno 40 doza i u Nevesinju 27. Na ideju smo došli jer u ljetnom periodu iz Srbije dolaze studenti u svoje rodne gradove i ovim želimo pokazati da nismo zaboravili svoje Gacko i svoju Hercegovinu“, kaže Nikčević.\nOn je podsjetio da Udruženje Hercegovaca u Novom Sadu, u novembru, organizuje akciju darivanja krvi, koja će biti posvećena Mitrovdanskoj ofanzivi i svim borcima Republike Srpske i pozvao sva Hercegovce da budu njihovi gosti.\nPredsjednik UDDK Gacko, Miroslav Vuković kaže da ovo je druga redovna akcija ove godine i zahvalio se svima koji su došli da daju dragocjenu tečnost.\n„Bili smo na desetak akcija do sada i dali smo preko 200 doza krvi. U Plužinama smo bili 3. avgusta i od 16 naših članova 15 je dalo krv, što je veliki uspjeh. Na naše zadovoljstvo svaki put imamo nove članove. Ova akcija je u saradnji sa studentima iz Novog Sada, a većinom su to sve naši članovi. Čak 144 člana su se prijavila, a 15 ih je vraćeno“, ističe Vuković.\nAkcija „Daj krv-probudi heroja u sebi“ nastavlja se 14. avgusta u Trebinju i 15. avgusta u Foči.\n10.08, 2017\tby Opština Gacko in Novosti


BENOA IV FRANSIS Žilijen (Benoit Yves Francis Jullien, 1971), francuski pesnik bretonskog porekla koji živi u Švajcarskoj, krenuo je stazom neobičnom, ali ne i nelogičnom; prvu zbirku poezije, pod naslovom „Poèmes serbes” (Srpske pesme), odlučio je da objavi ne u Ženevi, ne u Parizu, nego u - Smederevu. Jednostavno, a veoma lepo opremljeno dvojezično izdanje Žilijenovih pesama do naših (i svih frankofonih) čitalaca stiže pod uredničkim nadzorom Katarine Ješić, a za bilingvalni ukus ove male pesničke gozbe zaslužan je – kako i koliko, proceniće poklonici poezije – potpisnik ovih redova.\nŽilijen je pesnik starinskog manira, strog prema sebi i zahtevan prema čitaocu. Koje god teme da se dotakne, a najviše upravo onda kad nam se, na prvi pogled, učini da je naumio da kroči nekim od prepoznatljivih, dobro utabanih puteljaka - on će nas iznenaditi svojom saturnovskom ozbiljnošću, neočekivanom slikom, nenaslućenom sinkopom, pa i nepredvidivim političkim „stavom”, pri čemu reč „stav” namerno stavljam pod navodnike jer ako postoje ljudska bića kojima sâm pojam i diktat „stava” mora biti stran i nužno biva stran, onda su to svakako one duše koje se za vazduh bore brekćući stihove, koje se napajaju na izvorima rime i metra, koje u muzici i matematici poezije traže red i olakšanje kojeg, za njih barem, pod olovnim ovozemaljskim svodom možda nikad i neće biti.\nBenoa Žilijen: „Poèmes serbes” (Srpske pesme) Samizdat, Smederevo, 2019. Urednik: Katarina Ješić. S francuskog prepevao: Vladimir D. Janković\n„Školjkama je čelo ukrašeno tvoje, / Sjakti sad na suncu koje sve osvaja; / Rado, tvome carstvu neće biti kraja, / Na vetrova juriš ono otporno je”, peva Benoa u pesmi „Rada”, evocirajući klasik dvadesetog veka „Cigani lete u nebo”, da bi u pesmi „Ljubav”, opirući se jurišu beznađa kojim preti rastanak od voljenog bića, tonom u u isti mah bolnim i zapovednim zavapio: „Da od sveg tek ne ostane nada, / Nemoj rukom krhkom pravit znak O, / U progon tužan gura slovo to, / Drskost da od sveg pretekne tada.”\nI u antički zvezdoznanoj pesmi „Ne boj se”, i dok sastavlja vickast akrostih u razigranoj „Nemir i strast u nama (Nimbostratus u pantalonama)”, pa i kad, poput zaglušenog biblijskog propovednika, poručuje: „Ne praštati ništa od strahota ljudskih” – Benoa Žilijen stihom barata kao da u sebi nosi neoskvrnutu sintezu povređenog dečaka, algoritmičnog pragmatika i doživotnog nomada koji „zbunjen pije sa izvora večnosti”.\nBenoa uveliko radi na drugoj knjizi pesama. Da li će i ona, u dvojezičnom ruhu, svetlost dana prvo ugledati na srpskom tlu - videćemo. Kao što se dan po jutru poznaje, tako će se, može biti, i jedno pesničko nebo poznati po prvom oblačku ili prvom sunčevom zračku; a tama i sjaj ove poezije već su se naselili u visine koje se vide s ovog, balkanskog parčeta zemaljskog šara.\nGojko Božović: Danas je najređe i najteže biti slobodan i nezavistan, poezija to jeste\nPOSLE SEDAM MESECI U Milanskoj Skali održan prvi koncert za javnost (FOTO)\nMilanska Skala otvorila je u ponedeljak uveče svoja vrata za javnost spektakularnim koncertom pod dirigentskom palicom Rikarda Chajlija.


Kako da sakrijete od drugih šta ste lajkovali na FB-u? » m:blog – blog.mtel.ba\nKako da sakrijete od drugih šta ste lajkovali na FB-u?\nApril 7, 2017| kako? lako!| Views: 5013\nFacebook nam danas daje nevjerovatne mogućnosti povezivanja, dijeljena sadržaja, izražavanja mišljenja, ali mnogi ne razmišljaju koliko smo otvoreni i vidljivi prema Facebook prijateljima. Osim što svi, koje smo nekada dodali na listu prijatelja, mogu vidjeti naše objave, mnogo veći kroj korisnika ove društvene mreže je u toku o našim Facebook aktivnostima i možda znaju o nama više nego što biste željeli.\nKroz naše objave, lajkove i „šerovanje“ pokazujemo šta nas intererusuje, šta volimo, a šta ne i generalno otkriva mnogo od samog ponašanja na najvećoj društvenoj mreži. Zbog toga je važno da na Facebooku podesite, kako bi ova društvena mreža i njeni korisnici, ukoliko vi to želite, imali što manje informacija o vama.\nKada lajkuje nečiji post, velika šansa je i da će prijatelji osobe čiju ste osobu lajkovali da vide informaciju da je post lajkovan. Osoba koja nešto objavi nešto ima kontrolu nad publikom koja ga može vidjeti. Ipak, postoje podešavanja privatnosti koja može napraviti kako biste ograničili vaše Facebook aktivnosti i sadržaj koji ste lajkovali, komentarisali itd.\nKliknite na “Settings” u gornjem desnom uglu, a potom izaberite Privacys, gdje će vam se otvoriti novi prozor u kome možete podešavati profil.\nPodesite ko smije vidjeti vaše buduće objave, a ovaj korak možete i obaviti svaki put „ručno“ prilikom same objave posta.\nOvdje se nalaze sve vaše aktivnosti, odnosno šta su to sve vaši prijatelji ili javnost vidjeli od vaših komentarisanja, lajkova, tagovanja i slično. Ukoliko želite možete sakriti ili obrisati ono što ne želite da bude vidljivo.\nLimit the audience for posts you’re shared with friends od friend or Public\nOvdje možete sve vaše objave koje ste ikada objavili javno, ili sa prijateljima vaših prijatelja, limitirati samo i isključivo na vaše prijatelje, a ne da ih cijeli svijet može vidjeti.\nKako zavijek nestati sa društvenih mreža?\nKako da najlakše konvertujete PDF dokument u Word?


Film Marte Popivode "Pejzaži otpora" na festivalu u Parizu\nFilm Marte Popivode „Pejzaži otpora“ na festivalu u Parizu\nTanjug 10. marta 2021. 12:04\nPARIZ – Nakon uspešnog ućešća i svetske premijere u glavnom takmičarskom programu jubilarnog, 50. Međunarodnog filmskog festivala u Roterdamu (IFFR), dugometražni dokumentarni film Marte Popivode, „Pejzaži otpora“, narednih dana biće prikazan i u međunarodnom takmičarskom programu festivala dokumentarnog filma Cinema du Reel u Parizu u Centru Pompidu.\nFestival, 43. po redu, održava od 12. do 21. marta ove godine.\nFim „Pejzaži otpora“ beleži putovanje kroz sećanja antifašističkog borca Sonje (97), jedne od prvih partizanki u Srbiji, koja je bila i među vođama pokreta otpora u Aušvicu.\nProtagonisti filma su Sofija Sonja Vujanović, Ivo Vujanović i Ivanka Maksović.\nNakon pomenute svetske premijere u sklopu festivala u Roterdamu, kritičar Nil Jang u svom prikazu Popivodinog filma istakao je da iako bi svedočanstvo glavne junakinje bilo upečatljivo i u radijskom mediju.\nNikol Sante u prikazu za Busineš Doc Europe je napisao da je to univerzalna priča o rođenju i procvatu, o snazi i rastu, o propadanju i uništenju.\nAli to je istovremeno i veoma lična i bolna priča.


#challengeaccepted #womansupportingwomen 💪#womantakecareofeachother 👌 Nominujem @farastojanovic @majdastojanovicdeck @d.sto @karleusastar @severina @sanjadjordjevicofficial @mirjanabobic @aleksandra__official @pcelica_jovana @miletic_v @bekvalceva @dragana_mirkovic @serifovic @viki_miljkovic @anabekuta1 @gocatrzan @badrich @senida_h @dragana_katic @sanja_kuzet @kata_kety @corallo_verde @ivanadelta #janemamdrugidom #udjislobodno #hajdedasevolimo\nBrena je, naime, na fotografiji stavila animaciju frizure i tako je fotošopirala, te izgleda potpuno drugačije, tako da je dobila sve više komentara da "ne liči na sebe".\nLepa Brena je nominovala nekoliko žena uz poruku da bi žene trebalo da vode računa jedna o drugoj, uz haštagove sovjih hitova.\nInače, ovaj izazov se širi društvenim mrežama od juče, a Lepa Brena ga je prihvatila čak iz Monte Karla gde uživa na skupocenoj jahti sa porodicom.\nBrat Lepe Brene, Faruk, godinama se bavi muzikom i nedavno se pojavio u jednom muzičkom takmičenju - više o njemu pronaći ćete OVDE.


Autor P.U.L.S.E, objavljeno 21/11/2014 Nema komentara\nDvadeset pesama je malo da predstavi raskošnu, besnu, emotivnu i intimnu karijeru nedavno preminule legende Lu Rida, ali se magazin “Rolling Stone” ipak odlučio da napravi svoj izbor.\nSmrt legendarnog Lu Rida, pionira rok muzike i jednog od ključnih muzičara kada je popularna muzika XX veka u pitanju, ostavila je proteklog vikenda ceo svet bez reči. U znak sećanja na njegove pesme i uticaj koje su one izvršile na ostale muzičare i Ridove slušaoce razbacane po svim krajevima sveta, magazin Rolling Stone priredio je listu 20 ključnih pesama u Ridovoj karijeri.\nPesma sa prvog Velvet Underground albuma “The Velvet Underground & Nico (1967) kojom je Rid objavio svetu kakva će biti njegova muzika i kakva će biti njegova karijera: sirova, urbana, peotična i sa mnogo tabu-tema.\nPesma sa drugog Velvet Underground albuma “White Light / White Heat”, kojom je Rid pomerio granice svog benda – sedamnaest i po improvizovanih minuta koji su inspirisali generacije.\nKao naličje njegovim pesmama punim otrova, došla je ova neverovatna balada koju su obradili R.E.M, Hole i Peti Smit, ali je originalna verzija sa albuma “Velvet Underground” (1969) ostala je neprevaziđen do danas.\nKada je krenuo u solo vode sa albumom “Transformer” (1972), koji su producirali Dejvid Bouvi i Mik Ronson, Rid je na spisak pesama dodao i ovu, koja je nakon više od četiri decenije zadržala epitet nedokučene enigme popularne kulture.\nRidova najpoznatija pesma, takođe se našla na albumu “Transformer”. Nostalgična priča o transvestitu koji dolazi u Njujork u pratnji Endija Vorhola, ujedno je i njegov jedini hit na američkoj top 40 listi. S obzirom na to koliko je pesma tranagresivna i na koliko različitih načina, pravo je čudo što su radio-stanice prihvatile da je emituju.\nJoš jedan trag neobičnog druženja između Vorhola i Rida je i ova pesma sa čuvenim stihom “Vicious / You hit me with a flower”, koji je navodno izvučen iz konverzacije dva umetnika.\nI dok su mnogi muzičari snimali albume o Berlinu, Ridov “Berlin” (1973) je album o Berlinu čiji su status svi želeli da postignu. Album zatvara upravo ova balada posle tokom koje se čini kao da se ceo svet polagano gasi.\nOva “live” verzija pesme iz 1974. bila je praktično “silovana” na američkim radijskim stanicama godinaam, uglavnom zbog neverovatnog instrumentalnog uvoda za koji su zaslužni Dik Vagner i Stivi Hanter.\nNakon što je objavio svoj, sudeći prema uspehu na top listama, najuspešniji album “Sally Can’t Dance”, Rid je na sebi svojstven način okrenuo leđa i fanovima i izdavačkoj kući, i objavio album “Metal Machine Music” (1975) za koji je legendarni kritičar Lester Bengs napisao da “nijedna živa osoba nije sposobna da napusti prostoriju u kojoj se čuje neka od melodija sa tog albuma“.\nMinijaturna rok opera sa Ridovog istoimenog albuma (1978), počinje neobičnom gudačkom orkestracijom da bi potom prerasla u čistokrvni rok. Priča o požudi, smrti, mizoginiji i lažima uključuje čak i monolog Brusa Springstina, koji doduše nije bio potpisan na zvaničnom albumu.\nNakon što je proveo godine kako bi igradio lik antisocijalnog rokenrol čudaka, Rid je snimio album “The Blue Mask” (1982) i predstavio se svetu kao sasvim običan čovek. Ova pesma koja govori 22. novembru 1963, predstavlja odlično skiciranje neizbežne i tako stvarne smrti.\nNa “The Blue Mask” albumu Rid je uvrstio i ovu četvorominutnu psihotičnu histeriju: dok se bend polako gasi, Rid i dalje viče: “Crazy with sweat / Spittle on my jaw.”\nSa ovom pesmom na albumu “New Sensations” (1984), Rid je prihvatio ulogu zabavne pop zvezde, koju potom, samo kako on ume, vodi u sasvim novi pravac pevajući: “You try anything once / You try anything twice.”\nPriča o dva drugara, Njujorku i Ridu, nastavila se i na albumu “New York” (1989), a “Strawman” je svakako najbesnija i najbolja pesma sa albuma, puna stihova o društvenoj nejednakosti i nepravdama.\nRid se za potrebe albuma “Songs for Drella” (1990) povezao sa Džonom Kejlom iz Velvet Undergrounda, snimajući izvanredan album u slavu Endija Vorhola. Većina pesama snimljena je iz Vorholove perspektive, što nije slučaj sa ovom koju je Rid direktno posvetio svom dugogodišnjem prijatelju.\nJoš malo nostalgije za Bruklinom i još malo klasičnog Ridovog gitarskog zvuka servirano je publici kroz ovu pesmu sa albuma “Set the Twilight Reeling” (1996).\nOva pesma prvo je objavljena na B-strani singla “Walk on the Wild Side”, ali je renesansu doživela tokom devedesetih kada je postala deo filma “Trainspotting”. Godinu dana kasnije, 1997, BBC je okupio Eltona Džona, Bona Voksa, Suzan Vegu, Dejvida Bouvija i mnoge druge kako bi snimio novu verziju pesme. Gle čuda, vrh top lista bio je osvojen na prečac.\nCentralno mesto Ridovog albuma “Ecstasy” (2000) zauzima ova osamnaestominutna pesma o životinjskim instinktima i potrebama čoveka, i njegovim ograničenjima. Dok Rid peva o još jednoj beskorisnoj noći, gitare slikaju njegove emocije tako jasno, kao na platnu.\nPre dve godine Rid je sarađivao sa Metallicom na albumu “Lulu”, izazivajući razdor među fanovima kao kada je 1984. snimio reklamu za Hondine skutere. Ali najbolje pesme sa ovog albuma, poput “The View”, jasno pokazuju da je i u 69. godini Rid neprevažiđeni muzičar.\nZa Bouvijev 50. rođendan, proslavljen 1997, Rid je ponovo izašao na scenu i legendarni dvojac je zajedno izveo pesme “Dirty Blvd.” (sa albuma “New York) i “White Light / White Heat” (sa istoimenog druggo albuma Velvet Underground), razmenjujući osmehe i upadice, pokazujući kako Ridova muzika, uprkos svemu, može biti izvor duboke i iskrene radosti.\nLou Reed, Muzika\nNajvažnije pesme Lu Rida napisao/la P.U.L.S.E dana 21/11/2014


pink.rs | Grčić: Uskoro ujednačen kvalitet uglja iz Kolbare (FOTO)\nGrčić: Uskoro ujednačen kvalitet uglja iz Kolbare (FOTO)\nU Rudarskom basenu Kolubara u drugom kvartalu 2019. biće završen projekat koji ce obezbediti ujednačen kvalitet uglja za termoelektrane, što će omogućiti značajnu uštedu od 10 odsto, izjavio je danas v. d. direktora EPS-a Milorad Grčić.\n- To su značajne uštede i nijedna država ne sme sebi da dozvoli taj luksuz da ih izgubi - istakao je Grčić, prilikom obilaska površinskog kopa Tamnava zapadno polje, Kontrolnu sobu i montažni plac deponijskih mašina.\nObjasnio je da je reč o Projektu energetska efikasnost upravljanja kvalitetom uglja u EPS-u i RB Kolubara - Zeleni projekat.\n- Ono sto je rak rana RB Kolubara i EPS-a jeste nedostatak upravljanja kvalitetom, odnosno nedostatak tzv. homogenizacije uglja ili izjednačavanje kvaliteta uglja i kalorijske vrednosti, u odnosu na to sa koje se tačke u Kolubari ugalj vadi iz zemlje i proizvodi - rekao je Grčić.\n- Ovaj projekat je u okviru Zelenog projekta, paketa C, njegova ukupna vrednost je nesto ispod 180 miliona evra, a vrednost samog projekta homogenizacije je 54 miliona evra, zajedno s deponijom koja je neophodna za funkcionisanje. Trenutno smo na nivou od 85 odsto realizacije projekta - rekao je Grčić.\nPrema njegovim rečima, projekat značajno kasni zbog problema koje ima jedan od izvođača - Energoprojekt.\n- Nadamo se i verujemo da ćemo u prvoj polovini sledeće godine, tačnije u drugom kvartalu 2019, imati završen projekat i da će iz Kolubare ka elektranama poteći ugalj istog kvaliteta - naveo je Grčić.\nOn je ukazao da je to važno zbog ujednačavanje kvaliteta izraženo u kilodzulima, pošto se stedi ugalj, jer se za istu količinu dobija veća količina energije, navodeći da je studija pokazala da je na 10 godina rada termoelektrana sa odredenom količinom ugllja izgubili celu jednu godinu.\nDrugi aspekt je svakodnena razlika u kvalitetu uglja, što pravi strašne probleme na termoelektranama: neefikasnost, zastoje kvarove i guitak vremena.\n- Izraženo u novcima, strahovito mnogo sredstava gubimo godišnje - dodao je Grčić i naglasio da je zato to jedan od najvažnijih projekata u RB Kolubara, ali i za proizvodnju struje u TENT-u u Obrenovcu. Kolubara će konačno u 2019. biti na najvišem nivo i biti rame uz rame sa zapadnoevropskim kopovima - naglasio je Grčić.\n- U svakom trenutku mi znamo koje od ova dva preduzeća bolje napreduje i drži se plana i uspeva da ispoštuje rok, trenutno Energoprojekt ima značajna kašnjenja zbog problam unutar firme. Ali, imamo obećanje od Energoprojekta da će svi ti problemi biti rešeni i da će nastaviti s realizacijom, neke naznake na terenu pokazuju da će tako i biti - kazao je Grčić.


Piercing - Urban Tattoo - Tattoo & piercing studio, Beograd\nPirsing body art Urban Tattoo salon tattoo pirsing\nPirsing (engl. Piercing) ili busenje tela je vid bodi arta, koji se sastoji u busenju koze radi ugradjivanja ukrasnih predmeta. Pored tetoviranja, pocetkom 21. veka popularan kao modni detalj ili nakit.\nKao sto kod odredjenih zivotinja, muzjaci ili zenke su, pogotovu u vreme parenja, posebno atraktivnog izgleda (paun, papagaj...) i kod ljudske rase postoji potreba za isticanjem. U primitivnim zajednicama gde novac, luksuzni automobili i ostali oblici modernog standarda ne postoje, mladi pripadnici oba pola da bi privukli drugi pol, buse razne delove tela, mazu se blatom u vidu sara, tetoviraju... Kod nekih plemena postupak busenja koze i ukrasavanja imaju i religijski smisao, stite od zlih duhova i sl.\nPirsing kao moda, pre svega kod mladih, se pojavio kod nas i na zapadu krajem 20. veka. Metalni predmeti u vidu sipki, prstenova i drugih slicnih oblika se ubacuju u izbusenu kozu.\nPirsing se primenjuje na raznim delovima tela kao sto su obrve, usi, nozdrve, usne, jezik, bradavice na grudima, pupak, polni organi. Postoji poseban nakit za pirsing. Nazivi pirsinga se daju u zavisnosti od mesta na kom se nalaze.\nU principu pirsing ostalih delova osim uha se radi iskljucivo u posebnim radnjama za pirsing. Higijena mora da bude na viskom nivou, osoba koja izvodi pirsing ima rukavice i instrumenti bi trebali biti sterilni. Koza na mestu predvidjenom za pirsing hvata se i povlaci od tela instrumentom u vidu makaza sa zatupljenim vrhom, i tada se iglom vrsi busenje.\nZarastanje rane traje tri do sest meseci, zbog prisustva vlage, odsustva vazduha i mogucih infekcija delova tela koja su pod odecom!\nNarocito je opasno busenje pupka jer su tu vazni nervni centri, dok je busenje bradavica posebno bolno.


Bogdan Brukner — Википедија\nBogdan Brukner (Zagreb, 13. maj 1931 — Sremska Kamenica, 8. januar 2006) bio je arheolog, akademik i profesor na Filozofskom fakultetu u Novom Sadu.\n13. maj 1931.\n8. januar 2006.\n2.1 Monografija i knjige\n2.2 Članci i studije\nU Beogradu je završio osnovnu školu i gimnaziju. Takođe u Beogradu, na Filozofskom fakultetu, 1954. godine diplomirao je arheologiju. Doktorsku disertaciju „Neolit u Vojvodini“, odbranio je na ovom fakultetu 1965. godine. Kao kustos u Vojvođanskom muzeju u Novom Sadu, bio je zaposlen osam godina (od 1960 do 1968). Za naučnog saradnika na Institutu za izučavanje istorije Vojvodine, izabran je 1968. godine, a te godine počeo je i da predaje arheologiju na Filozofskom fakultetu u Novom Sadu kao docent. Godine 1972. je izabran za višeg naučnog saradnika Istorijskog instituta. Kao vanredni profesor počeo je da predaje 1973. godine , a kao redovni 1984. godine. Tokom 1971. i 1972. godine je kao stipendista Humbeltove fondacije boravio u SR Nemačkoj, na kome je radio na temi „Panonija i srednja Evropa u neolitu“. U publikaciji „Die illustrierte Weltgeschichte der Archäologie” u Minhenu (1979), objavljen je deo ovih is-traživanja.\nU Berkliju u SAD, na odseku za antropologiju, održao je nekoliko predavanja o problematici neolita i eneolita između decembra 1979. i februara 1980. godine. Predavanja je takođe držao i na Institutu za praistoriju i ranu istoriju na “Slobodnom univerzitetu” u Zapadnom Berlinu, u zimskom semestru 1981/90. Između 1970. i 1991. držao je predavanja u Njujorku, Los Anđelesu, i u većim evropskim centrima: Kelnu, Krakovu, Minhenu, Bazelu, Cirihu, Bernu itd. Pored ovih predavanja, učestvovao je i na kongresima, simpozijumima i “okruglim stolovima” u Austriji, Bugarskoj, Češkoj, Slovačkoj, Ggruziji, Rumuniji, Mađarskoj, SAD, Francuskoj, Italiji, Ne-mačkoj, Holandiji i Švajcarskoj. 22. novembra 1984. godine, izabran je za dopisnog, a 12. decembra 1991. za redovnog člana VANU. Funkciju predsednika izdavačkog saveta VANU, obavljao je od 1983. do 1988. godine. Za redovnog člana SANU, primljen je 29. maja 1991. godine. Bio je aktivan učesnik u radu stručnih arheoloških istraživanja u Jugoslaviji i inostranstvu. Bio je i član Pripremnog komiteta za formiranje Arheološkog društva Evrope (ASE).\nKao naučnik, bavio se istraživanjima u oblasti praistorijske arheologije, sa naznakom na zemljo-radničke i stočarske zajednice panonskog i balkanskog prostora. Rani i pozni neolit balkanskog i srednjevropskog basena je oblast čijim se istraživanjima najviše bavio.\nU okviru saradnje Mađarske akademije nauka i Vojvođanske akademije nauka i umetnosti, bio je rukovodilac jugoslovenskog dela teme „Rane zemljoradničko-stočarske zajednice u Panoniji“. U jugoslovensko-američkom arheološkom projektu istraživanja kod sela Opovo, takođe je bio rukovodilac u jugoslovenskom delu. Sa N. Tasićem i B. Jovanovićem, dobitnik je Oktobarske nagrade Novog Sada za knjigu „Prais-torija Vojvodine“ (1974).\nMonografija i knjigeУреди\nArcheologia«, cultura e civilta del passato nel mongo europeo ed extraeuropeo, Mondadori, Verona 1978 (Grupa autora); Contribution Bogdan Brukner, 101-118\nBalkan i srednja Evropa u praistoriji, (Der Balkan und Mitteleuropa in der Urgeschichte Aehnlichkeiten und Unterschiede in der Entwicklung, u Akademske Besede, Knjiga 35, VANU,Novi Sad, 1992, 9-48\nDie illustrierte Weltgeschichte der Archaeologie, Suedwest-Verlag, Muenchen, 1979, 101-119\nKoeroes grupa, u Praistorija jugoslovenskih zemalja, (Die Körös Gruppe, Urgeschichte der jugoslawischen Laender) Bush II (Neolithikum), Sarajevo 1979 (Grupa autora); Contribution Bogdan Brukner, 213-226.\nNeolit u Vojvodini, (Das Neolithikum in der Vojvodina), u Dissertationes, V, Beograd-Novi Sad 1968, T. I-VII, 9-95.\nPraistorija Vojvodine (Die Urgeschichte Vojvodinas); Monumenta Archaeologica, I, Novi Sad 1974 – Doprinos Bogdan Bruknera, 1-152, 337-364\nPraistorija, Arheološki deo, u Istorija medicine i zdravstvene kulture na tlu današnje Vojvodine, Tome I tom, Novi Sad 1994,(Grupa autora), Contribution Bogdan Brukner, 11-37\nPraistorijske i protoistorijske kulture Vojvodine (pilot volume), SANU, Ogranak u Novom Sadu, Novi Sad 2004, doprinos Bogdan Bruknera, 9-32.\nČlanci i studijeУреди\nA Contribution to the Investigation of similarities and differences between Problemes de la néolithisation dans certaines régiones de l`Europe, Krakow, 1980, 49-55\nAlternatives to Neolithization of Southeast Pannonia with Reflections on broader Iron Gate Zone, in Antidoron 114.\nAn Archaeological Reflection on the Labyrinth, ReVision, Summer 2000, Volume 23, Number 1, Washington 2000, 23-26.\nArheologija (Vojvodina), 2nd edition of Encyclopaedia Jugoslavije, (ABiz), Zagreb 1980, 234, 235 (Archaeologie; Vojvodina)\nArheološki nalazi (Vojvodina), 2nd edition of Encyclopaedia Jugoslavije, (A-Biz), Zagreb 1980, 247-250 (Archaeologische Funde; Vojvodina)\nBalkankomponenten im Neolithikum des jugoslawischen Donaugebiets, in Godišnjak, XIV, knjiga 12, Centar za balkanološka ispitivanja, Sarajevo, 1975, 25-23\nBeitrag zum Studium synchroner Beziehungen zwischen der Karanovo Periode in: Stefan, H., und Vassil, N: Karanovo III, Internale Symposium »Tell Karanovo 1947-1997. Das\nNeolithikum in Südosteuropa«, Karanovo 6-9. Oktober 1997, Phoibos Verlag, Wien 2000, 287-294.\nBeitrag zur Erforschung der Desintegration der spaetneolithischen undfruehaeneolithischen Kulturgruppen im jugoslawischen Donauraum,\nArchaeologica Iugoslavica, XX-XXI, Beograd, 1980-1981 (1983), 16-26 Beitrag zur Erforschung der Migrationskomponente bei der Formierung des Fruehneolithikums im nordoestlichen Teile Jugoslawiens, in Sbornik Filozofickej fakulty University Komenského, Musaica XVIII (VII), Bratislava 1967, 15-24\nBeitrag zur Erforschung der Beziehungen zwischen Makedonien und dem mitleren Donaugebiet um cca. 3000 v. Chr, in Festschrift für Gheorghe Lazarovici zum 60. Geburtstag.\nBeitrag zur Feststellung der Grenze zwischen den Vihgeschichte, 10, Oesterreischische Arbeitsgemeinschaft fuer Ur- und Fruehgeschichte, Wien 1978, 19-21\nBeitrag zur Feststellung des Beginns der Metallurgie und der Aeneolithisierung, in Archaeologica Iugoslavica, XIX, Beograd, 1977-1978 (Beograd 1981), 9-12\nBeziehungen zwischen den autochthonen Kulturen un den Steppenvoelkern im Aenneolithikum im suedoestlichen Winkel Pannoniens, al XIV – lea Simpozion de Tracologie, Relatii Traco-Schito-Helladice, Baile Herculane Drobeta Turnu Severin, 14-19 Septembrie 1993, 27-31\nBoundary line between the West-Mediterranean and Balkan-Anatolian Complex, in Actes du IX Congres UISPP, Nice, 1976, VI, 349, 350\nBoundary line between the West-Mediterranean and Balkan-Anatolian Complex, in Balcanica, VIII, Belgrade, 1977, 17-21\nContribution to the investigation of connection and relationship among the populations of southeast Panonnia, the central part of the north Balkans, and the area north of the Black Sea between 3800-3200 B.C., Internationales Symposium ueber die Beziehungen zwischen Kaukasus und Suedost-Europa in der Metallzeit, Telavi 1983, 30, 1987, 33-42\nContribution to the Study of Establishment of the Ethnic and Cultural (dis) International Symposium »Current Problems of the transition period from Definicija termina »Naseobinska arheologija«, (Die Definition des Begriffes »Ansiedlungsarchaeologie«), Simpozijum Arheologija i prirodne nauke, SANU-VANU, Beograd-Novi Sad, LXIV, and Odeljenje istorijskih nauka, 21, Beograd, 1992, 11-15\nDie Donauregion – Abgrenzungs- und Verbindungsbruecke zwischen Mittel- und Suedosteuropa in der Vorgeschichte, 1-14 Die Donau, Verkehrsweg europaeischer Zivilisation-Kulturaum mittlere und untere Donau, in\nTraditionen und Perspektiven des Zusammenlebens, Baile Herculane 3-5. 9.HüLta, 1995. Die genetischen Grundlagen der Fruehbronzezeit in der Vojvodina, in Acta\nArchaeologica Carpathica, Tom XV, Cracoviae, 1975, 225-226 Mai 1991 (1992), in Banatica 1992, 200-209\nDie Nekropole in Vajska, ein neuer Beitrag zur kulturellen und chronologischen Determinierung des Aeneolithikums Suedostpannoniens, in\nArchaeologia Iugoslavica, XI, 1970 (1973), Beograd 1973, 1-14\nDie Resultate des Studiums ueber das Neolithikum im nordoestlichen Debiet Jugoslawiens, in Actes du VII Congres UISPP, Prague 1966, 401-406\nGruppe auf Gomolava und der Wohnohorizont des »Aeneolithischen Humus«, Internationales Symposium Gomolava, 1986, in, special edition, Balkanološki institut, Sveska 33, Novi Sad, 1988, 19-39\nPalanka uns das Problem der Beziehungen zwischen dem Mesolithikum und praekeramischen Neolithikum im Donaugebiete, in Archaeologica Iugoslavica, VII, Beograd 1966, 1-12\nGruppe und die spaetneolithische und aeneolithische Kulturen im XI Internationales Symposium in Xanthi 1981 (Griechenland), Archaeologica Iugoslavica, XXII-XXIII, 1985, 1-14\nKultur in Raum und Zeit, in Godišnjak Akademije nauka i umetnosti Bosne i Hercegovine, XXII, Centar za arheološka ispitivanja, knjiga 30, Sarajevo – Frankfurt a/M. – Berlin – Sarajevo, 2002, 61-103.\nDiskussion zum Referat des M. Garašanin »L`ethongenése des peuples paléobalkaniques«, in Révue des études sud-est Européénes, Tom XIV – 1976\nDunav i njegove pritoke – granica pojedinih neolitskih kulturnih grupa u(Die Donau und ihre Nebenfluesse – Grenze einzelner neolithischer Kulturgruppen im suedoestlichen Pannonien), in Simpozijum o plovidbi Dunavom od praistorije do savremenih dana, Srpska akademija nauka, Knjiga XV, Beograd, 1983, 63-67\nEarly Copper Age and the Beginning of the Middle Copper Age in Yugoslavia, Congresso International L`ata´ del Rame in Europa, Viaregio 1986\nEarly Copper Age and the Beginning of the Middle Copper Age in Yugoslavia, in Balkanica, XXI, 1990 Belgrade, 129-138\nEin Beitrag zum Studium ueber die Neolithisierung Suedostpannoniens, in Godišnjak, XVI, knjiga 14, 1978, 75-80\nActa Antiqua et Archaeologica, T.X. Szeged 1966, 7-10 Glasnik, 3, Humboldt Klub Srbije, Beograd 1997, 11-17.\nForschungsstand des Aeneolithikums in Ostjugoslawien, Symposium in Verona, 1980, (1982), 77-79\nFotomonografija Vojvodine, (Photomonographie Vojvodinas), Jugoslavenska revija – Pokrajinski sekretarijat za informacije, Novi Sad, 1980 (Group of authors), Contribution Bogdan Brukner, 38-48, Novi Sad, 1980)\nGruppe in der Vojvodina, 5, Novi Sad, 1976, 27-31\nGesellschaftlich-oekonomische Grundlagen praehistorischer Gemeinschaften im jugoslawischen Donaugebiet vom fruehen Neolithikum zum mittleren Aeneolithikum, Sarajevo, 1990, 17-24.\nGomolava - višeslojno nalazište u jugoslovenskom Podunavlju, (»Gomolava« - mehrschichtiger Fundort im jugoslawischen Donaugebiet), univerzitet, Beograd 1974, 19-24\nGrupa Vajska-Hunyadihalom, (Die Vajska-Hunyadihalom Gruppe), in Matica srpska, Zbornik za istoriju sv., 16/1979, Novi Sad 1979, 61-86\nHausformen im spaeten Neolithikum und fruehen Aeneolithikum des Zentralbalkan und des oestlichen Pannonien, Symposium der Alexander von Humboldt Stiftung »Palast und Heutte«, Berlin, 1979, Ph. v. Zabern 1982, 77-97 Körös-Cris kompleksa, Novi Sad 1965, 5-14\nKeramik der juengeren Eisenzeit (Gomolava 1965-1966), Novi Sad 1965, 237-239\nThe Late Neolitic of the Middle Danube Region, International Symposium on the Problems of the Transition from Middle to Late Neolithic in the Middle Danube Region,\nProblemi i perspektive, Od srpskenarodne zbirke do Muzeja Vojvodine, Novi Sad 1998, 245-248. Neolitski i ranoeneolitski sloj na Gomolavi, (Die neolithische und fruehaeneolithische Schicht von Gomolava – 1965-1966), Novi Sad 1965, 137-175 International synposium »Signs and civilisation«, Novi Sad, 24-29. 5. 2004 International meetig, Gomolava u vremenu i prostoru, Novi Sad, 24-27. novembar 2004\nBeitrag zur Beziehungserforschung Bosniens und des jugoslawischen Donaugebiets, u Godišnjaku, XII, knjiga 11, Centar za balkanološka ispitivanja, Sarajevo, 1976, 45-56\nBeitrag zur Erlaeuterung einiger Eigenschaften der, Materijali Arheološkog društva Jugoslavije, I, Beo-grad 1964, 57-62, Novi Sad 1979, 309-315\nProblem zaštite višeslojnog lokaliteta Gomolava kod Sela Hrtkovaca u Sremu, (Das Beuschuetzungsproblem der mehrschichtigen Lokalitaet Gomolava beim Dorfe Hrtkovci in Srem), in Zbornik Zavoda za zaštitu spomenika kulture, knjiga XXII-XXIII, 1972-1973, Novi Sad, 1973, 120-121\nProblemi periodizacije neolita u jugoslovenskom Podunavlju, (Probleme der Periodisation des Neolithikums im jugoslawischen Donaugebiet), in\nMaterijali Arheološkog društva Jugoslavije, IV, Beograd-Herceg Novi, 1967, 197-201\nZbornik radova, 2. International Danube conference on history an culture, Kulturni centar Beograd, Beograd 2004, 54-55.\nKanelovana keramika Gava kompleksa umetnost-kultura, jun 2000, 215-217.\nRefleksije o lavirintu, (Nachdenken ueber das Labyrinth), Delo, XXVII, 1-2, Beograd, 1981, 100-107 Gomolava 1967-1976. godine, Siedlung am Tell Gomolava 1967-1976), 26, Novi Sad, 1980, 5-55 (Ergebnisse der Schutzausgrabung an der Lokalitaet »Baštine« beim Dorfe Similarities and Differences between Apennines and the Balkans in the Development of the Early Neolithic, XIII UCPPS Forly 1996 Colloquia, in Colloquium, XVII, 85-89, Forli 1996.\nStratigraphie von Gomolava, ein Vorschlag zur relativen Chronologie am Uebergang vom Endneolithikum zum Aeneolithikum in Suedostpannonien, in Actes du VIII Congres UISPP, Actes II, Beograd, 1973, 317-324\nThe Opovo Project: a study of socio-economic change in the Balkan Neolithic; second preliminary report, in Journal of Field Archaeology, 19, 1992, The Opovo project: a study of socio-economic shange in the Balkan Neolithic, in JFA, Vol. 12, 425-444, first preliminary report by R. Tringham, B. Brukner, B. Voytek, 1985\nThe Possible Influences and Consequences of the Black Sea Flood on the – kulture, »The First International Symposium on the\nInterdisciplinary Reserch of Significance of the Black Sea Flood cca 5600-5500 BC«. Liguria Study Center, Bogoliasco, Italy, June 3-7, 2002\nThe same paper in Grusinian, printed by the Grusinian Academy of Sciences, Tringham-Brukner and the Excavation at Opovo 1985-1987; Socioeconomic Change in the Balkan Neolithic, in Journal of Field Archaeology, Vol. 19, No. 3, 1992, 351-386\nPannonia, in Internationales Symposium, special edition, International Symposium 1988, Belgrade – Smederevska Palanka 1988, Beograd, 1990, 79-83\nDie Beziehung des slawonischen Gebietes mit dem westlichen Teil der Vojvodina im fruehen Neolithikum), in Simpozijum o neolitu i eneolitu u Slavoniji, Vukovar 1969, 97-105\nKultur un der Zivilisationskomplex der aeneolithischen Kulturen des Teils des Schwarzen Meeres, 32, Novi Sad, 1989-1990, 11-15, Rad Muzeja Vojvodine, 43-45, Novi Sad, 2001-2003, 7-28.\nVojvodina (Praistorija i antika), in Dnevnik, Novi Sad, 2005\nVojvodina u bakarnom i ranobronzanom dobu, (Die Vojvodina in der Kupfer- und Fruehbronzezeit), (Catalogue of exhibition, group of authors), Novi Sad, contribution Bogdan Brukner, 1974, 5-7\nVon Vorurbaner zu Protourbaner Gesellschaft in Suedosteuropa, Zbornik Balkanica, 23, Beograd, 1991, 181-185\nZur Chronologie der Kostolacer-Gruppen, in Historica, Zbornik Filozofickej Fakulty, XXIX-XL, Bratislava, 1989 (1991), 35-45\nZur Chronologie der Kostolac-Gruppe, in Archaeologica Iugoslavica, XIX 1978 (1979), Beograd 1979, 8-13\nBaštine Srem-naselje, Arheološki pregled, 2, Beograd, 1960, 18-24\nBeletinci Arheološki pregled, 3, Beograd, 1961, 17-22\nDonje Branjevine, Deronje, naselje starijeg neolita, Arheološki pregled, 9, Beograd, 1967, 171-172\nArheološki pregled, 8, Beograd, 1966, 12-13\nGomolava à Hrtkovci – site préistorique à plusieirs couches, Epoque préhistorique en Yugoslavie, Beograd, 1971. Gomolava, Hrtkovci – višeslojno nalazište, in Arheološki pre-gled, 14, Beograd, 1972, 25-31\nGomolava, Hrtkovci – višeslojno nalazište, in Arheološki pregled, 15, Beograd, 1973, 14-15.\nGomolava, Hrtkovci – višeslojno nalazište, in Arheološki pregled, 16,\nBeograd, 1974, 27\nGomolava, Hrtkovci, praistorijsko višeslojno naselje, in Arheološki pregled, 9, Beograd, 1967, 45-47\nGomolava, Hrtkovci, Ruma, višeslojno nalazište, in Arheološki pregled, 10, Beograd 1968, 18-20\nGomolava-Hrtkovci-višeslojno nalazište, neolitski i stariji eneolitski horizont na Gomolavi, 1965. godine, in Arheološki pregled, 7, Beograd, 1965, 16-31 halštatskog perioda, in Arheološki pregled, 7, Beograd, 1965, 45-47\nKamendin-Sirig-Temerin, naselje prelaznog perioda u bronzano doba,\nArheološki pregled, 5, Beograd 1963, 21-22\nProblem zaštite višeslojnog lokaliteta Gomolava kod sela Hrtkovci u Sremu,\nZbornik zaštite spomenika kulture, XXII/XXIII, 1972-1973, Novi Sad, 1973, 120-121\nПреузето из „https://sr.wikipedia.org/w/index.php?title=Bogdan_Brukner&oldid=23030661”\nПоследња измена на дан 6. април 2020. у 10:26 ч.\nДатум и време последње измене странице: 6. април 2020. у 10:26


URA: Novi snimci Tare pokazuju nesumnjivu devastaciju - Vijesti.me\n"NIKO NE SNOSI ODGOVORNOST"\n"Sve to rade ljudi koji ne vole svoju zemlju. Ljudi kojima očuvanje prirodne sredine, našeg najvrednijeg resursa, nije na listi prioritenog djelovanja" Edit\n5224 pregleda 16 komentar(a)\n"Nesumnjivo došlo do ekocida" (Foto: Screenshot)\nVijesti online 12. septembar 2019, 08:55\n"Na snimcima koje dajemo javnosti na uvid jasno se primjećuje, čak i laički, da je došlo do devastacije korita rijeke Tare i to suženjem korita rijeke zbog stvaranja vještačkih nasipa, pretežno od šuta i građevinskog materijala na obije strane obale a došlo je i do promjene toka rijeke tako da ona u jednom dijelu potpuno mijenja tok i nastavlja da teče pod pravim uglom od 90 stepeni . Sa takvim stanjem nedavno smo upoznali i delegaciju Zelenih Evrope koja je boravila u Crnoj Gori i koji su istakli da će pomno u Evropskom parlamentu pratiti dešavanja i situaciju oko devastacije Tare“, poručuju iz Građanskog pokreta URA.\n"Sve to rade ljudi koji ne vole svoju zemlju. Ljudi kojima očuvanje prirodne sredine, našeg najvrednijeg resursa, nije na listi prioritenog djelovanja. To su oni koji su najodgovorniji za devastacije prirodnih resursa širom Crnee Gore a čine aktuelnu vladajuću većinu“, navode iz URE.\nZaključuju da će stati u odbranu svakog parčeta prirode Crne Gore jer neće dozvoliti da nešto što je vlasništvo svih građana bude dato na upravljanje "grupici nezasitih profitera, korumpiranih funkcionera i kriminalaca".


Futsaleri poraženi u Zrenjaninu | Boom93\nU okviru 13. kola Druge futasl lige Srbije ekipa KMF Požarevac putovala je u Zrenjanin gde se sastala sa ekipom SAS-a.\nFutsaleri Požarevca su prikazali dobru igru protiv trećeplasirane ekipe na tabeli. Posle 1:1 na poluvremenu ekipa Požarevca je na početku drugog dela igre primla i drugi gol. Požarevljani do kraja meča nisu uspeli da ponovo poravnaju rezultat pa je ekipa SAS-a pobedila sa 2:1. Oba gola za ekipu SAS-a postigao je Aleksandar Tomnin, dok je strelac za Požarevljane bio Milašinović.\nU sledećem kolu ekipa Požarevca će ugostiti tim KMF Bečej.


Džingis-kan: najveći osvajač srednjovekovnog sveta\nJedna od najintrigantnijih ličnosti svetske istorije, osoba koja se često smatra osnivačem Mongolskog carstva i njegovim prvim velikim kanom, zavojevač, ratnik, surovi vladar – sve je to u jednom Džingis-kan.\nRođen je navodno u selu Dulüün-Boldog/Delun-Boldog, nedaleko od današnjeg Ulan Batora, i dobio je ime Temudžin (Temüjin, po nekima to znači kovač). U najvažnijem izvoru za njegov život – Tajnoj istorijiMongola, navedeno je kako se rodio sa ugruškom krvi u ruci – znakom da će postati veliki ratnik i osvajač. Njegovog oca Jesugeja, predvodnika Halag Mongola,hranom su otrovali Tatari kad je bio kod njih; majka se zvala Hoelun. Posle očeve smrti zapao je u siromaštvoi sukobio se sa polubratom koji je smatrao da njemu pripada zapovedništvo nad plemenom. Mladi Temudžin je potom pao u zarobljeništvo, ali je pobegao. S druge strane, Tajna istorija Mongola svedoči da je sa majkomOelen-Eke nastavio da živi u plemenskoj zajednici, ali na marginama, jedva preživljavajući skupljanjem gomoljika i čuvanjem stoke.\nSa 12 godina, sledstveno običajnom pravu i tradiciji mongolskih plemena, oženio se sa Borte/Berte, koja mu je bila namenjena još po rođenju. Postoje tvrdnje da gotovo 1% populacije nosi nekakve Džingis-kanove gene, ali to nije tačno. Nasledila su ga deca iz braka sa Borte. Ona se smatrala glavnom ženom, čak jepo nekim tradicijama prisutnim u istoriografiji proglašena za nekakvu caricu Mongolskog carstva. Morganatske žene, kojih je bilo mnogo i među kojima je bila i kineska princeza Ćiguo iz dinastije Džurčen Đin, bile su ipak u senci Borte.\nKada je Borte dopala zarobljeništva, Temudžin i Togrul (krvni brat odnosno anda njegovog oca) keraitski krenuli su da je spasu. Prema rečima velikog šamana Večno plavo nebo, odnosno Tengri, bilo je na Temudžinovoj strani te je on 1186. godine postavljen da bude kan. Međutim, već naredne godine izbio je žestoksukob sa Džamukom, koji mu je takođe bio anda, zakleti, krvni brat. Po mongolskom običaju to je značilo da nikada ne smeju da iznevere jedan drugoga, ali Džamuka je težio da osvoji vlast i pobunio se protiv Temudžina. Džamukina vojska teško je porazila Temudžinove trupe kod Dalan Baldžuta. Tadašnji glavni Temudžinov saveznik, pomenuti keraitski vladar Togrul, pobegao je i Temudžin je morao da traži sklonište u Kara Kitaju. Narednih deset godina gotovo da ne postoje nikakvi izvorni podaci o Temudžinu, njegovoj delatnosti ili vojnim pohodima. Očigledno mu je trebalo neko vreme da se oporavi posle teškog poraza i vrati na istorijsku scenu nepreglednih azijskih prostranstava srednjega veka.\nDeceniju docnije, 1197. godine, Temudžin i Togrul pružili su pomoć dinastiji Đin i njihovoj državiprotiv Tatara, dotadašnjih vazala ove Đurčen dinastije, sino-tibetanskog porekla. Kao nagrada za pomoć usledila je restauracija Temudžina kao kana. Videvši Temudžinov uspon, njegovi doskorašnji zaštitnici i najbliži saveznici keraitski vođa Togrul (koji je nosio kinesku titulu vang) i njegov sinSenggum ustali su protiv njega, ali je on uspeo da savlada i ove neprijatelje i da još više ojača svoju poziciju.\nNajteži i najdugotrajniji je ipak bio sukob sa njegovim doskorašnjim prijateljem, andom, odnosno sa Džamukom. Čitavih pet godina, od 1201. do 1206, trajao je žestok rat sa Džamukom, koji je bio proglašen za Gür Khan-a. Kada je Džamuka poražen i zarobljen, Temudžin mu je ponudio svoje prijateljstvo, ali je on to odbio i zahtevao da bude pogubljen, po mongolskom običaju, bez prolivanja krvi, odnosno da mu bude polomljena kičma. Temudžin je ispunio ovu želju svom nekada bliskom prijatelju i andi. Istovremeno, Temudžinov general Subutaj pobedio je još jedno pleme – Najmane, i time se stiču uslovi za ujedinjenje svih plemena pod mongolskom vlašću.\nVojna snaga Mongola predstavljala je glavni oslonac u osvajanjima koje je preduzeo Džingis-kan. Usvajanje opsadnih sprava od Kineza zajedno s kineskim stručnjacima i inženjerima pojačalo je najznačajniji vid mongolske vojske –konjicu. Konjica i strelci na konjima bili su glavnina vojske i uporište ogromne vojne snage mongolske armije. Zatim, uvedeni su specijalni kuriri nazivani strele. Bili su visokorangirani u vojnoj stratifikaciji mongolskog društva. Jahali su najbrže konje i ukoliko bi im se konj zamorio mogli su bilo kome uzeti najbržeg konja i nastaviti put.\nOdređivanje koji će civili biti ubijani bila jeposebna metoda. Korišćena je tako što bi bio zakucan jedan klin iza bornih kola i svi zarobljenici koji su bili viši bili bi ubijani. Špijunaža i jam sistem snabdevanja bili su posebna odlika mongolske vojske. Može se reći da su patentirali i neku vrstu psihološkog ratovanja preko širenja glasina i izazivanja sukoba među neprijateljima, zapravo neku vrstu mongolske varijante čuvene rimske „Zavadi pa vladaj”. Tumeni su bili najznačajnije mongolske vojne jedinice, imali su 10.000 ljudi, a postojali su i gurani i manje jedinice. Taktika namamljivanja korišćena je ponekad, kada je neprijatelj bio brojčano nadmoćniji. Takva taktika je primenjena tokom opsadeJinčuana, glavnog grada Zapadnog Sjaa, još jedne kineske države koju je Temudžin osvojio.\nKonačno, 1206. godine, sva mongolska plemena, među kojima su bitni Melkiti, zatim sami Mongoli, Tatari, Ujguri, Najmani, Keraiti, na kurultaju (velikojmongolskoj skupštini) proglasila su Temudžina zaDžingis-kana. Iako se radilo o državi različitih plemena, zbog mongolske dominacije ustalio se naziv i u istoriografiji i među običnim ljudima za ovu državu mongolska, za sva ta plemena Mongoli. Često se ova država pominje i kao Mongolsko carstvo, koje je bilo najveće u istoriji. Iako su ovakve apodiktične tvrdnje istoriografski teško održive, ipak svedoče o ogromnom značaju Džingis-kana u istoriji.\nPitanje porekla titule i imena pod kojim je Džingis-kan zapamćen u istoriji je otvoreno. Jedna je teza da potiče od reči Tenggis – okean, ali je ta teza lingvistički gotovo neodrživa. Najpoznatija etimologija Džingis-kanove titule jeste da potiče od kineske reči Ching – snaga, koja bi se po svemu uklapala u njegovu reputaciju koju je stekao i za života, a i u istoriji čovečanstva. Međutim, poznavaoci azijskih jezika smatraju da ni ova teorija ne može biti sasvim tačna. Kineska reč Zhèng – pravi, odnosno istiniti, jeste još jedna u nizu etimoloških pretpostavki koje se mogu naći u istoriografiji, ali i među jezičkim stručnjacima koji se bave mongolskim i sličnim jezicima. U epohi u kojoj je Temudžin – Džingis–kan, živeo njegovo ime izgovarano je najpribližnije kao Chinggis. Na kineskom, na kome je i najveći broj izvora, ono se pisalo 成吉思汗 – odnosno izgovara se kao Chéngjísī Hán. Kada je nastala Kublaj-kanova država Juan u Kini, Džingis–kan je smatran njenim osnivačem i nazvan je u izvorima ove dinastije Yuan Taizu – 元太祖. Drugi veliki i ključni korpus izvora za doba Džingis-kana i Mongola jesu persijski istorijski izvori gde se on najčešće navodi kao Čingiz–han, odnosno چنگیز خان.\nSa godinom proglašenja Džingis-kana, 1206. godine,došao je na red početak osvajanja tangutskog Zapadnog Sjaa, kineske države koja se nazivala još i Sji Sja. Osvajanje ove zemlje značilo je u to vreme i osvajanje i zaposedanje karavanskih ruta Puta svile. Država Sja se nije lako predavala. Iako je isprva osvojena, njeni stanovnici su se bunili i ustajali su protiv mongolske vlasti pa je sve do 1227. godine trajalo osvajanje ove zemlje, dakle bukvalno do Džingis-kanove smrti.\nMeđu osvajanjima ovog znamenitog mongolskog zavojevača naročito se ističe veliki poduhvat iz 1211.godine, odnosno napad na kinesku državu Džurčen Đin. Ova velika i moćna država pokoravana je decenijama, ali je upravo u ovom ratu Džingis-kan ostvario najveći uspeh – pad Džongdua 1215. godine, odnosno današnjeg Pekinga. Država Đin osvojena je tek 1234. godine, a u njenom osvajanju istakao se mongolski general, vojskovođa Mukali. Do 1218. godine još jedan znameniti mongolski vojskovođa u službi Džingis-kana po imenu Džebe Strela sa dva tumena osvojio je Kara Kitaj. Ova država je poznata i kao Zapadni Lijao,kineska država nastala od ostataka dinastije Lijao. Prilikom osvajanja ove zemlje, budući da je vojska bila malobrojnija od one iz Lijaoa, primenjena je taktika izazivanja pobune u neprijateljskim redovima.\nDžingis-kan je održavao dobre veze sa Hvarezmom. Iako se ne zna da li je direktno planirao da je osvoji, isprva im je slao izaslanstva, od kojih su neka prošla vrlo teško i poslanici su ubijani, a u nekim karavanima su izgleda nađeni i mongolski špijuni koji su odmah pogubljeni. Kao reakciju na to, Džingis-kan je postavio sina Ugedaja za naslednika, a s drugim sinom Džučijem i nizom vojskovođa pripremio je neviđeni pohod od deset tumena na Hvarezm i osvajao ga je dve godine, od 1219. do 1221. Redom su padali veliki i značajni gradovi ove države. Taktika kleštaprimenjena je na Samarkandu a osvojena je i Buhara. Surovo osvajanje hvarezmijske države ogledalo se u tome da su zanatlije slate u Mongoliju, žene i deca su pohvatani i predati u roblje, a svi ostali sumasakrirani.\nSledeći je bio Kavkaz. Pred silnim naletima mongolskih trupa pale su Gruzija i Jermenija, a mongolska je armija izašla na Crno more i razorila đenovljansku koloniju Kafu. Ovo je, na neki način, bio i prvi dodir Mongola sa zapadnoevropskim državama i narodima. U povratku u oblasti Povolška Bugarska Mongoli su izgleda doživeli poraz. Tada im se na putu našla Kijevska Rusija. Prvi dodir sa vojskom koju su predvodila dva ruska kneza, oba po imenu Mstislav,bila je bitka na reci Kalki 1223. godine. Iako je ruska vojska bila dominantna, taktikom klešta ipak je razbijena i Mongoli su odneli prvu u nizu pobeda nad Rusijom i ruskim vladarima.\nOsvajanje Zapadnog Sjaa nastavljeno je 1226–1227.godine. Pod Jinčuanom Džingis–kana je u avgustu 1227. godine zatekla smrt. Kao što i o njegovom rođenju postoje mitovi, tako postoji i nekoliko verzija o njegovoj smrti. Infekcija od rane strelom je najpoznatija jer ju je prepričavao Marko Polo, a smrt u borbi navodi jedan ruski izvor, Galičko-volinski letopis. Postoji i priča da je neka princeza sakrila bodež i ubila velikog mongolskog vođu, ali to je legenda iz XVII veka.\nDžingis-kanov grob takođe je ostao obavijen velom misterije: da je po tradiciji zakopan u ravnici, da su konji izgazili to mesto te da su svi očevici pobijeni.\nNjegovo nasleđe izaziva posebna pitanja. Jasa, odnosno navodni zakoni koje je doneo, predmet su za brojne kontroverze i recepcija tih zakona se ogleda uglavnom u kasnijim izvorima, pošto ne postoji nikakav kodeks, nikakva jasa kao jedinstven dokument. Verska tolerancija, kao i meritokratija odnosno vlast najboljih a ne klanova i rodova, najpoznatiji su delovi tog zakonika. Činjenica je da se mnogi kasniji mongolski vladari pozivaju na odredbe Džingis-kana po kojima budisti, daoisti, muslimani i hrišćani imaju versku slobodu i izuzeti su od dažbina.\nMongolska imperija se nakon Džingis-kanaprostirala od Japanskog do Kaspijskog mora. Izvršena je invazija na Japan i kamikaze (božanski vetar),odnosno oluja, spasavaju ovo ostrvo od invazije. Naslednici Džingis-kana izvršili su invaziju i na Evropu i tad su stradale Rusija i Bugarska. Neke posledice osetila je i Srbija. Teško razaranje doživela je i Ugarska pa u okviru nje i delovi Srema, čime je indirektno, putem svojih naslednika, veliki Džingis-kan došao i do naših krajeva.


Ovo su dve najveće muške nedoumice - Lifestyle - Ljubav & Sex - Vesti - Svet Plus\nOvo su dve najveće muške nedoumice\nIako važe za jači pol, to ne znači da muškarci nemaju strahove. Postoje dve misli koje im svakodnevno prolaze kroz glavu, a naročito tokom seksualnog odnosa sa svojom jačom polovinom.\n22:13 5. SEP 2014.\nEpitet jačeg pola ne znači ujedno i hrabrost, naprotiv u većini slučajeva se pokazalo da u muško-ženskim odnosima, upravo jače polovine imaju veće strahove od žena. Ovo su dve najveće muške nedoumice:\n1. Stalno se pitaju da li su njegove seksualne želje normalne\nMuškarci žele seks na drugačiji način u odnosu na žene - na svakom mestu, sa ovom ili onom ženom...Kao što je poznato, veliki su uživaoci pornografije, a scene iz tih filmova ostaju u njihovoj glavi i u nekom trenutku žele da ih "odigraju". Međutim, duboko u sebi muškarci se plaše da svojim seksualnim apetitima ipak traže previše, pa se ustručavaju da pred ženom otkriju sve svoje fantazije.\nŽena može da pomogne muškarcu da se među njima razvije poverenje do tog nivoa da se on oslobodi i po tom pitanju. To, naravno, ne znači da ženamora ili treba po svaku cenu da učini sve što muškarac poželi, već možerazgovarati sa svojim partnerom o njegovim željama i fantazijama, pa dazajedno odluče da li se to može ispuniti.\nOsim toga, ove vrste razgovora podižu seksualnu energiju između partnera i dodatno ih zbližavaju, pa ne treba da čudi ako nakon razgovora "sasvim slučajno" doživite najlepše seksualno iskustvo do sada.\nImajte na umu da svaki muškarac želi da seksualno zadovoljiti svoju partnerku, pa je vrlo preporučljivo i da se žene otvore, iskažu svoje želje i fantazije i na kraju svom muškarcu daju do znanja da je u tome uspeo.\n2. Kakav je u očima drugih muškaraca\nStereotipno verovanje da je muškarac taj koji treba da ima dobru platu, izdržava celu porodicu, uvek bude jak i nikada ne pokazuje svojestrahove, prilično opterećuje jači pol na psihološkom polju.\nIako su takva očekivanja gotovo nemoguća, muškarci se plaše da će, ukoliko ne ispunjavaju ove uslove, u drušvu biti poniženi, nesposobni, manje vredni i slično. Ego ovoga puta ide na sasvim drugu stranu - ne plaše se šta će žene misliti o njima, već kakav je njihov odraz u očima drugih muškaraca.\nDame, možete im pomoći i kod ovog problema! Pokažite im svoju podršku, podstaknite ga da razgovara o tome, uverite ga da je takvo mišljenje besmisleno, istaknite sve njegove kvalitete. Iako neće priznati,muškarcima će značiti razgovor o ovoj temi sa nežnijom polovinom.


Kneževo - Srpskainfo\nregioni 3 sedmicu\nPoslanici SDS i PDP podržali su Milana Sukura, kandidata SDS za načelnika Кneževa\nU saobraćajnoj nesreći koja se večeras dogodila na putu Banjaluka-Kneževo u mjestu Javorani nije bilo povrijeđenih, ali je pričinjena materijalna šteta na automobilima.\nTITOV “ŠEVROLET” NEMA CIJENU Zaljubljenik u oldtajmere iz Kneževa ima SJAJNU DRUŽINU VOZILA\n"ZVIJER SE VRATILA" Medvjed na imanju kod Kneževa UBIO SVINJU tešku 150 kilograma\nU selu Kostići na području Kneževa medvjed je na porodičnom imanju Blagoja Budića ubio svinju tešku 150 kilograma.\nDvadesetčetvorogodišnji Dragomir Makarić iz Kneževa poginuo je u nedjelju kada je sletio automobilom u Imljanima, kod Kneževa.\nDragomir M. (24) poginuo je u saobraćajnoj nesreći koja se u sinoć dogodila na lokalnom putu u selu Imljani kod Kneževa, saznaje Srpskainfo.\nDOMOVI ZA STARE NISU ŽARIŠTA ZARAZE Gdje je otkriveno 13 SLUČAJEVA korona virusa\nIako su u posljednjih nekoliko dana u domovima za starije osobe u Republici Srpskoj otkriveni prvi slučajevi korona virusa, situacija je i dalje neuporedivo bolja nego u susjednim zemljama i razvijenim evropskim državama, gdje su ovakve ustanove žarišta zaraze i gdje se oboljeli i umrli broje stotinama.\nU požaru koji je izbio danas u naselju Ugorski put u Kneževu, izgorjela je porodična kuća porodice Marić.\nJedna osoba povrijeđena je u požaru koji je noćas izbio na porodičnoj kući u selu Rađići kod Kneževa, potvrđeno je za Srpskainfo.\nDVA MUŠKARCA POZITIVNA NA KORONA VIRUS U Kneževu do sada zabilježeno pet slučajeva opake zaraze\nDva muškarca su novooboljeli od virusa korona u Kneževu, tako da je u ovoj opštini sada inficirano pet ljudi, rečeno je na današnjoj sjednici opštinskog Štaba za vanredne situacije.\nHAPŠENJE U KNEŽEVU Sugrađanina udario lopatom, pa mu onda prijetio\nM.B. iz Kneževa uhapšen je juče zbog sumnje da je počinio kriivčna djela ugrožavanje sigurnosti i tjelesna povreda, saznaje Srpskainfo.\nPolicija je uhapsila Slavka Đukarića u okviru istrage šokantnog slučaja prostitucije u selu kod Kneževa, a žrtva je 22-ogodišnja djevojka iz Gradiške, saznaje Srpskainfo.\nSTRAVA U KNEŽEVU Uhapšen jer je ženu OMETENU U RAZVOJU navodio na prostituciju\nOsoba čiji su inicijali S.Đ. uhapšena je zbog sumnje da je počinila krivično djelo navođenje na prostituciju, saopšteno je iz Policijske uprave Banjaluka.\nOsobu S.Đ. juče su identifikovali i uhapsili policijski službenici Policijske uprave Banjaluka.\nPUNE RUKE POSLA ZA VATROGASCE U Kneževu zapaljena štala, u Laktašima izgorjela kuća (FOTO)\nPolicija traga za nepoznatim osobama koje su u selu Kobilja kod Kneževa zapalili štalu vlasništvo M. G, saopšteno je iz Policijske uprave Banjaluka.\nDJEČAK POGINUO, TRI OSOBE POVRIJEĐENE Stravična nesreća na putu Banjaluka - Kneževo\nPOŽAR IM UNIŠTIO DOM Višečlanoj porodici iz Kneževa potrebna pomoć\nUSPJEH KLUBA IZ KNEŽEVA Progres zaslužio jesenju titulu\nFudbaleri Progresa su prvi prošli kroz jesenji cilj u Trećoj ligi Republike Srpske, regionalna grupa Zapad.\nOdržana prva ENDURO TRKA u Kneževu: Bajkeri oduševljeni stazom i prirodom (VIDEO)\nČlanovi Moto kluba „Plutoni“ organizovali su proteklog vikenda u Kneževu druženje za ljubitelje kros motora i enduro trku za sve zaljubljenike ove adrenalinske vožnje.


Održan prvi No Nation Fashion Pop-Up Shop: IOM podržao Udruženje “Renesansa” - Gracija\nOdržan prvi No Nation Fashion Pop-Up Shop: IOM podržao Udruženje “Renesansa”\nUz veliki interes javnosti i medija u Sarajevu je održan prvi No Nation Fashion (NNF) Pop-Up Shop, kojeg je povodom predstojećeg Međunarodnog dana žena organizirala Međunarodna organizacija za migracije (IOM). Na ovom događaju, upriličenom u restoranu 4 sobe gospođe Safije, posjetitelji su imali priliku pogledati i kupiti odjevne predmete i modne dodatke iz prve kolekcije brenda NNF, koji je uz podršku Evropske unije nastao u IOM-ovim modnim ateljeima privremenih prihvatnih centara u Bosni i Hercegovini.\nSredstva prikupljena od prodaje prve kolekcije NNF, koju su izradili miganti i migrantice uz pomoć koordinatorice, modne dizajnerice Aleksandra Lovrić, ravnopravno će se podijeliti za podršku Udruženju Renesansa, koje se bavi pružanjem pomoći oboljelim i liječenim od raka dojke u BiH, te za potrebe migranata angažiranih u pomenutim modnim ateljeima.\nNa ovaj način brend No Nation Fashion, satkan od emocija i snova ljudi u pokretu, nastavlja svoje putovanje i plemenitu misiju kao simbol nade za društvo u kojem će svaki pojedinac biti prepoznat i prihvaćen kao ravnopravan i koristan član zajednice.\n“Nakon osam mjeseci rada u privremenim prihvatnim centrima Blažuj, Miral i Ušivak, danas imamo prvi Pop-Up Shop, koji je isključivo humanitarnog karaktera. Sretni smo što ćemo polovinu od ukupnog iznosa od prodaje donirati udruženju Renesansa, ženama koje su oboljele od karcinoma dojke. Iskreno se nadamo da će im ova sredstva pomoći u oporavku i osnaživanju. Druga polovina sredstava će se donirati modnim ateljeima u migranstkim centrima, kako bi naši dragi i vrijedni korisnici nastavili ispunjavati svoju viziju vezanu za modu koja nema nacije, No Nation Fashion”, kazala je Aleksandra Lovrić, IOM koordinatorica modnih ateljea.\nOsim ljubitelja mode iz cijele BiH i građana Sarajeva, prvom NNF Pop-Up Shopu su prisustvovali brojni ambasadori, predstavnici UN agencija, visoki zvaničnici, prijatelji i partneri IOM-a, te veliki broj predstavnika medija.\n“Danas smo tu da slavimo 8. mart, da slavimo žene i da pokažemo potencijal migranata za bh. društvo, te potencijal bh. tekstilne i modne industrije. Važno nam je pokazati da su migranti u BiH potencijalni resurs, da ovdje dolaze sa vještinama i kreativnosti i da ne predstavljaju problem. Njihovi radovi su na nivou visoke mode, koja ima potencijal za međunarodne scene gdje na najbolji način može predstaviti kvalitet migrantskih i bh. kreativaca. Ovaj projekt IOM-a, koji podržava Evropska unija, također nastoji podržati lokalnu industriju i dodatno promovirati koncept društveno odgovornog poslovanja putem donacije Udruženju Rensansa. Naša vizija za budućnost je da ovaj brend postane nezavisna samoodrživa firma, koja će moći da zapošljava migrante i tražioce azila koji ostvare pravo na boravak i rad ovdje, te da promovira BiH na međunarodnom planu”, istakla je Margherita Vismara, programska koordinatorica IOM-a.\nHaljine, odijela, suknje, majice, hlače, torbe, turbani i brojne druge NNF kreacije, koje predstavljaju spoj različitih kultura i kreativnosti nastao uz mnogo ljubavi i truda, našle su svoj put do srca posjetitelja Pop-Up Shopa. Uskoro ćete ih moći vidjeti i na ulicama bh. gradova, gdje će nastaviti rušiti predrasude i pričati priču o kulturnoj saradnji, društvenoj inkluziji, ali i humanosti, na koju se osvrnula i Enida Glušac, predsjednica Udruženja Renesansa.\n“Kada se postavi dijagnoza karcinoma, ona ne podrazumijeva “samo” rak već i druge probleme s kojima se žene suočavaju. To je dijagnoza koja se nosi kroz cijeli život, osim borbe s bolešću mi moramo raditi na prihvatanju svog tijela i novog načina života i za to nam je, pored medicinske pomoći, potrebna ogromna psihološka i podrška cijelog društva. Potrebno nam je i mjesto gdje se možemo okupljati, razmjenjivati iskustva, hrabriti jedna drugu. Iako je naše udruženje od velike važnosti, mi nemamo apsolutno nikakvu podršku vlasti, tako da nam mnogo znači podrška organizacija kao što je IOM. Donacija Pop-Up Shopa bit će od velike koristi Udruženju i našim korisnicama i za to smo veoma zahvalne. Ne sumnjam da će ova prodajna izložba jako dobro proći, jer sve one kreacije koje sam imala priliku danas vidjeti, zaista mogu parirati kreacijama na svjetskim modnim pistama,” kazala je Enida Glušac.\nNo Nation Fashion\nPrethodni članakKONFERENCIJA SPARK.ME U JUNU PONOVO U PORTO MONTENEGRU\nNaredni članakSvaki karakter ima svoj čaj: otkrijte koji je vaš


Sve što ste hteli da znate o pivu - činjenice i zanimljivosti\nSve što ste hteli da znate o pivu – činjenice i zanimljivosti\nKrstarica 5. juna 2014. 15:55\nPostoji legenda koja govori i o tome kako su ljudi otkrili pivo. Naime, jedan pekar je zaboravio testo koje je napravio na suncu i ono se pretvorilo u tečnost. Ukus ove tečnosti, koji je bio kiselogorak se veoma dopao pekaru.\nPrema mišljenju nekih naučnika, pivo je uticalo na prekid nomadskog života ljudi. Otkrićem piva, bilo je potrebno da se gaji žito, što ne bi bilo moguće uz neprekidne seobe. Ovi događaji se vezuju za same početke ljudske vrste.\nPivo je alkoholno piće koje se pravi od kvasca, hmelja, ječma i vode. Ubraja se u slabija alkoholna pića, sa 3 – 13 procenata alkohola. Jedno je od najstarijih pića na svetu.\nPrema starim iskopinama i zapisima arheolozi su utvrdili da su stari Vavilonci proizvodili pivo u domaćinstvu još 7.000 godina p. n. e. Imali su 16 sorti piva, a za vrenje su koristili ječmeni šećer i pšenicu.\nU Vavilonu je postojao običaj da mesec dana posle venčanja nevestin otac svog zeta snabdeva sa onoliko medovine koliko on može da popije. Medovina je u starom Vavilonu u stvari bilo pivo od meda. Pošto su Vavilonci koristili lunarni kalendar, ovaj mesec se nazivao „mesec meda“. Odatle i potiče današnji „medeni mesec“.\nI u sumersko-vavilonskom epu o Gilgamešu se pominje pivo.\nMa kakve klinke, mladići vole starije dame – 5 je presudnih…\nSvaka peta žena vara muža, skoro polovina i ne zna da su prevareni\nNajstarija slika koja prikazuje ljude kako piju pivo potiče baš iz Egipta, 3.400 godina p. n. e.\nOvo piće, za koje mnogi tvrde da je zapravo jelo, koristilo se već u praistorijskom razdoblju. Proizvodili su ga i Kelti, Germani, Sloveni i Skiti. Tada se pravilo iz ječma, pšenice, zobi i heljde, a mnogi stari narodi su dodavali i začine: mirođiju i med. Današnji glavni sastojak hmelj počeo je da se koristi tek u 13. veku. Pivopijska središta u starom veku bila su u Jermeniji, Mesopotamiji i Egiptu. Iz tih područja pivo su posle preuzeli Grci i Rimljani.\nPivo se našlo i u prvom pisanom zakoniku na svetu – Hamurabijevom zakoniku. Hamurabi, vavilonski kralj (1729 – 1686. p. n. e.) kaže: “Pivo ne sme da sadrži previše vode i ne sme se prodavati po previsokoj ceni”.\nKopači kanala i muškarci zaposleni u polju dobijali su dnevno do pet litara piva, a žene koje su obavljale teže fizičke poslove dve do tri litre.\nNajjače pivo na svetu je škotsko pivo “Snake Venom” (zmijski otrov) i sadrži neverovatnih 67,5 odsto alkohola, što je više čak i od votke ili viskija!\n“Pivo je dokaz da nas Bog voli”, izjavio je Bendžamin Frenklin.\nZitologija je nauka o pivu i proizvodnji piva, uključujući i ulogu koju pojedini sastojci imaju u proizvodnji.\nNajstariji pisani zapis o proizvodnji piva star je oko 5.000 godina, a napisan je na kamenoj ploči u obliku pesme.\nNajstarija reklama za pivo ima velike sličnosti s današnjim. Iako je nastala 4000 godina pre nove ere, prikazuje ženu velikih grudi koja drži dva pehara i tvrdi: “Pijte Ebla pivo – pivo sa srcem lava”.\nPrvi profesionalni pivari bile su – žene.\nBiljka hmelj koja se nalazi u pivu je iz iste porodice kao i marihuana.\nPrvi pijani vozač zabeležen je još u staroegipatskoj mitologiji. Legenda govori o kočijašu koji je pijan pregazio sluškinju boginje Hator pa je nakon toga bio prikovan za vrata pivare gde se opio. Njegovo telo je tamo ostavljeno dok ga nisu dovršili lešinari.\nPostoji više od 400 vrsta piva, a najviše registrovanih marki ima Belgija.\nCenosillicaphobia (Kenosilikafobija) je strah od prazne pivske čaše.\nNajskuplje pivo je “Vielle Bon Secours”. Boca košta oko 1000 dolara a prodaje se samo u Birdromeu u Londonu.\nPlug, točak i navodnjavanje navodno su izumljeni su kako bi porasla proizvodnja piva.\nDevojčice od 8 do 10 godina za vreme starih Inka žvakale su kukuruz i pljuvale ga u velike kotlove pune tople vode, od čega bi nakon par nedelja nastalo pivo.\nNajstarija pivara je “Bayerische Staatsbraueire Weihenstephan” kraj Minhena, osnovana 1040. godine.\nPivo sadrži sve minerale koji su nam potrebni za preživljavanje. U srednjem veku čak su i deca pila pivo kako bi preživela glad.\nStudija objavljena u čaopisu “New England Journal of Medicine” otkrila da je umerene količine piva podižu dobar (HDL) holesterol, snižavaju rizik od srčanih bolesti i poboljšavaju funkcionisanje mozga.\nIsto tako, svaka flaša piva smanjuje mogućnost nastanka bubrežnog kamenca za četrdeset posto.\nPivo štiti kosti i poboljšava apsorpciju kalcijuma.\nProizvodnja piva je nekada smatrana izuzetno važnim i časnim poslom za žene, a u Peruu, samo su najlepše i najuticajnije žene mogle biti izabrane za tu poziciju.\nU 19. veku dojilje su morale dnevno da popiju barem sedam krigli piva jer se smatralo kako je dobro za mleko.\nU antičkom Egiptu postojao zakon koji je muškarcima branio prozivodnju i prodaju piva.\nIsto tako, vavilonske žene mogle su da bidu utopljene ako bi poslužile loše pivo.\nNajviše piva po stanovniku popije se u Češkoj, a slede Kina i SAD.\nPrve limenke proizvedene su 1935. godine a izrađivale su ih pivare kao “pivo za poneti”.\nZabluda je da je crno pivo obavezno jače od svetlog – boja piva nema nikakve veze sa količinom alkohola već isključivo sa načinom vrenja slada.\nTakođe, netačno je da su boljeg ukusa piva iz zelenih flaša – naprotiv, tamnije staklo bolje štiti pivo od svetlog.\nI na kraju, ključ uživanja u svemu, naročito u alkoholu, jer pivo je ipak alkohol je – umerenost.\nMaksimalna preporučena količina za pivopije je tri čaše za muškarce a dve za žene.\nNaučnik tvrdi: „Otkrio sam život na Marsu pre 43 godine, a NASA to…\nZagreb dobija stalnu postavku železničkih maketa –…\nSablasna zona: Tamo ne funkcionišu ni radio uređaji ni…\nVeličantven prizor: Pogledajte kako izgleda kraj duge…


Mladoženja na vjenčanju: Opalio joj šamar jer se “pogrešno” našalila s njim – Haber.ba\nSve što je mlada željela jeste našaliti se sa novizabranim suprugom dajući mu tortu, nakon čega je očekivala osmijeh, a on je odregovao tako da su svi gosti ostali u šoku\nSnimak pokazuje tradicionalan običaj kada mladenci jedno drugo hrane mladalačkom tortom, ali niko od prisutnih nijeni slutio šta će se desiti kroz par sekundi. Mladoženja je prvi komad torte dao mladoj, dok je ona primakla tortu njegovim ustima, te u zadnji tren izmakla, očekujući njegov osmijeh, a upravo taj potez izazvao je suprotnu reakciju, piše “Tuzlanski“.\nVideo je ubrzo postao viralan na društvenim mrežama, a mladoženja je izazvao bijes javnosti, te se svi nadaju da ga je mlada nakon ovoga ostavila.\nTeme:mlada, mladoženja, šamar, vjenčanje


Tri savjeta kako poboljšati energiju u timu - ebbe comms\nTri savjeta kako poboljšati energiju u timu\nU prethodnom postu smo pisali o pet team building koraka za produktivnost tima. Nadamo se da ste pronašli odgovore kako timu vratiti fokus, motivaciju i osnažiti komunikaciju, u cilju veće produktivnosti i bolje energije unutar tima.\nOve sedmice vam pišemo upravo o tome koliko je važna energija u timu za produktivnost, odnosno, kako menadžer može identifikovati pad energije, sposobnosti članova tima, te poboljšati rad.\nAnaliza sposobnosti tima\nEnergija u timu ovisi o svakom članu zasebno. Koliko puta ste mogli primijetiti kako jedna radišna i kvalitetna osoba na pravoj poziciji može da pokrene ostatak ekipe.\nSvaka osoba je potencijal da osnaži tim i pristupi problemu i prilikama na drugačiji način. Ostali članovi tima trebaju znati šta čini svaku osobu kvalitetnom tako da međusobne razlike mogu biti iskorištene da se postigne maksimum u izvedbi posla. Ponašanje članova tima može biti upotrebljeno za ocjenjivanje njihovih radnih sposobnosti, sposobnosti rizikovanja, komunikacijskih i drugih vještina. Stoga, prije planiranja korisno je napraviti analizu i sagledati sposobnosti svakog člana tima posebno. Obična SWOT (Strengths, Weaknesses, Opportunities, Threats) analiza će omogućiti uvid u to da li je potrebno dodatnog ulaganja u vještine i znanje članova tima kako bi se ostvario zacrtani cilj, što naknadno utiče na energiju u timu.\nDa bi radio energično, posvećeno i sa entuzijazmom, tim mora znati smjer kojim se kreće. Vizija tima mora biti u skladu sa misijom i ciljevima organizacije. Tim također treba razumjeti svoju svrhu - šta je to što ga čini drugačijim u odnosu na druge timove, koji su rezultati kojima teži. Kako bi se vizija pretvorila u realnost, neophodno je da se sistematski postave ciljevi, planovi akcije te izvedbene mjere. Važno je planirati putanju od sadašnjeg trenutka pa do situacije u kojoj se želi biti, kroz sagledavanje zadataka. Ljudima je uglavnom teško raditi ako im nije sasvim jasno šta treba da rade. U veoma energičnom timu, svi članovi potpuno razumiju opis zadatka, svoju ulogu u timu, svoje odgovornosti, i šta je najvažnije, ono šta mogu uraditi najbolje.\nPravila ponašanja u timu\nRazvijanje osnovnih pravila ponašanja koja su u skladu sa dogovorenim i zajedničkim vrijednostima u timu, također je vrlo važno kako bi se osigurali opstanak i efikasnost tima. Jednom kada tim nađe odgovore na ova pitanja, može se fokusirati na to šta je potrebno kako bi se postigli rezultati. To znači izvođenje treninga a razvoj zahtijeva procjenu te uspostavu sistema za timsko učenje na način da svi članovi tima kontinuirano mogu usavršavati svoje vještine.\nKorporativni team building treninzi idealan su način da ojačate svoj tim, uvedete promjene u navikavama uposlenika i poboljšate energiju u timu.\nOjačajte svoj tim. Povećajte produktivnost svog tima za 100% team building treningom, koji za Vas žele organizovati Agencija za komunikacije EBBE COMMS u saradnji sa Hito Skills platformom.\nKontaktirajte nas, ideje o osnaživanju vašeg tima ćemo rado podijeliti na sastanku sa Vama.


Kina podržava Rusiju po pitanju nedeljivosti bezbednosti - 03.02.2022, Sputnik Srbija\nKina podržava Rusiju po pitanju nedeljivosti bezbednosti\nKina podržava stav Rusije o nedeljivosti bezbednosti, rekao je šef kineske diplomatije Van Ji tokom sastanka sa ruskim ministrom Sergejem Lavrovom u Pekingu. 03.02.2022, Sputnik Srbija\nTakođe je saopšteno da će se Rusija i Kina zajednički suprotstavljati politizaciji sporta.„Obe strane su se jednoglasno složile da razvijaju olimpijski duh, da se zajednički suprotstave politizaciji sporta i da podržavaju uspešno održavanje Zimskih olimpijskih igara u Pekingu“, navodi se u saopštenju kineskog Ministarstva.Rusija i Kina se zalažu za mir i stabilnost u azijsko-pacifičkom regionu, a takođe istupaju protiv blokovske konfrontacije u regionu, precizirano je u saopštenju.Ministri su razgovarali i o situaciji u Ukrajini, Avganistanu, na Korejskom poluostrvu, o saradnji u okviru BRIKS-a, kao i o drugim međunarodnim i regionalnim pitanjima od zajedničkog interesa.U saopštenju se ističe da je Kina spremna da nastavi da „produbljuje prijateljstvo i stratešku saradnju sa Rusijom na osnovu sporazuma koje su sklopili lideri dve zemlje, a takođe da brane međunarodnu pravdu za dobrobit naroda obe zemlje i celog sveta“.Nakon sastanka strane su potpisale dokument o saradnji ministarstava spoljnih poslova dve zemlje.Zimske Olimpijske igre održaće se u Pekingu od 4. do 20. februara. Otvaranju će prisustvovati i ruski predsednik Vladimir Putin.\nrusija, rusija – politika, politika, kina, sad, nato\n15:35 03.02.2022 (Osveženo: 15:36 03.02.2022)\n© Press-služba MID RF / Uđi u foto-galerijuMinistar spoljnih poslova Rusije Sergej Lavrov i šef kineske diplomatije Van Ji\nKina podržava stav Rusije o nedeljivosti bezbednosti, rekao je šef kineske diplomatije Van Ji tokom sastanka sa ruskim ministrom Sergejem Lavrovom u Pekingu.\n„Ruska strana je izvestila kinesku stranu o najnovijim dešavanjima u odnosima između Rusije i SAD i Rusije i NATO-a, ukazavši na nepromenjiv stav o nedeljivosti bezbednosti. Kina razume i podržava taj stav“, navodi se u saopštenju koje je objavilo Ministarstvo spoljnih poslova Kine.\nTakođe je saopšteno da će se Rusija i Kina zajednički suprotstavljati politizaciji sporta.\n„Obe strane su se jednoglasno složile da razvijaju olimpijski duh, da se zajednički suprotstave politizaciji sporta i da podržavaju uspešno održavanje Zimskih olimpijskih igara u Pekingu“, navodi se u saopštenju kineskog Ministarstva.\nRusija i Kina se zalažu za mir i stabilnost u azijsko-pacifičkom regionu, a takođe istupaju protiv blokovske konfrontacije u regionu, precizirano je u saopštenju.\nMinistri su razgovarali i o situaciji u Ukrajini, Avganistanu, na Korejskom poluostrvu, o saradnji u okviru BRIKS-a, kao i o drugim međunarodnim i regionalnim pitanjima od zajedničkog interesa.\nU saopštenju se ističe da je Kina spremna da nastavi da „produbljuje prijateljstvo i stratešku saradnju sa Rusijom na osnovu sporazuma koje su sklopili lideri dve zemlje, a takođe da brane međunarodnu pravdu za dobrobit naroda obe zemlje i celog sveta“.\nNakon sastanka strane su potpisale dokument o saradnji ministarstava spoljnih poslova dve zemlje.\nZimske Olimpijske igre održaće se u Pekingu od 4. do 20. februara. Otvaranju će prisustvovati i ruski predsednik Vladimir Putin.\nLavrov pisao zapadnim kolegama: Stvari tako ne funkcionišu...\n1 Februar, 22:30


Blamaža "Azura", "Lale" cvetaju pred SP! - Sportske.net\nBlamaža "Azura", "Lale" cvetaju pred SP!\nOsam dana pre početka Svetskog prvenstva u Brazilu reprezentacije učesnice obavile su poslednje kontrole a selektori testirali ekipe za start Mondijala.\nReprezentacije učesnice predstojećeg Svetskog prvenstva u Brazilu nastavile su sa odigravanjem kontrolnih utakmica koje selektorima služe kao odlična prilika da uklope poslednje kockice pred početak planetarne smotre.\nEvropski vicešampion večeras je u Peruđi ugostio selekciju Luksemburga protiv koje se očekivala lagana pobeda i dobar trening za napadače ali je umesto toga stadion zanemeo nakon poslednjeg sudijskog zvižduka.\nUmesto ubedljive pobede kojom bi Italija napravila dobru uvertiru pred prvi duel na SP, izabranici Ćezarea Prandelija remizirali su 1:1 (1:0) sa 120. reprezentacijom na FIFA rang listi!\nPrandeli je u odnosu na duel sa Republikom Irskom napravio veliki broj promena u startnoj postavi a Italija je do vođstva stigla već posle 9. minuta igre i pogotka koji je postigao Markisio na asistenciju Marija Balotelija.\nOčekivalo se tada da će "Azuri" napuniti mrežu Luksemburga do vrha ali je raspoloženi golman gostiju i loša realizacija reprezentativaca Italije omogućila selekciji Luksemburga da na odmor ode sa minimalnim zaostatkom.\nTokom drugog dela susreta Prandeli je napravio pet promena a prilike su umesto Veratija, Pirla, Bonućija, Kandreve i Balotelija dobili Kasano, Akvilani, Darmijan, Insinje i Ćerći.\nPostavka sa dva klasična napadača nije donela Italijanima željeni rezultat a izostao je i minimalni trijumf jer je Bufon savladan pet minuta pre kraja susreta od strane defanzivca Kortrijka Šanoa.\nOvo je drugi uzastopni remi Italijana na pripremama za SP jer su pre samo nekoliko dana odigrali bez golova protiv Republike Irske. Italija se nalazi u grupi "D" sa selekcijama Urugvaja, Engleske i Kostarike.\nZa razliku od Italijana, Holanđani su napravili dobru uvertiru za početak SP pobedom nad selekcijom Velsa na "Amsterdam Areni".\n"Lale" su golovima Robena i Lensa slavile (2:0) protiv Velsa u čijoj ekipi nije bilo najskupljeg igrača sveta Gereta Bejla.\nHolandija će prvu utakmicu na SP u Brazilu igrati već 13. juna protiv aktuelnog prvaka Sveta, što će biti repriza finala sa prethodnog Mondijala.\nPored Holandije i Španije u grupi "B" nalaze se još reprezentacije Čilea i Australije.


“Solidarnost na djelu” naziv je predblagdanske humanitarne akcije prikupljanja odjeće, obuće i igračaka za djecu koju danas i sutra organiziraju Forum mladih SDP-a i Gradsko društvo Crvenog križa. Predmeti se prikupljaju u prostorijama SDP-a na Vijencu kardinala Alojzija Stepinca od 16 do 19 sati, a pomoć će biti proslijeđena obiteljima slabijeg imovnog stanja.\n← Prethodna vijest Prekograničnom suradnjom i sredstvima EU do vlastitog prostora\nNovija vijest → Uspjeh đakovačkih vatrogasaca