Interesi u projektnom finansiranju – tajna sigurnih dobitnika\nutorak, 16 april 2019 17:29\nNakon što je portal Koalicija za transparentnost juga Srbije (KTJS) objavio tekst o udruženjima čiji su projekti iz oblasti kulture budžetskim novcem sufinansirani u 2019. godini, Darko Anačkov, predsednik Bugarsko-srpskog centra (BSC) u Vranju, koji je konkurisao projektom "Veče bugarske kulture u Vranju", redakciji KTJS poslao je pismo koje je prosledio gradonačelniku Vranja Slobodanu Milenkoviću i Gradskom veću. Taj je dopis zapravo prigovor na odluku komisije o dodeljenim sredstvima na ovogodišnjem konkursu za kulturu u iznosu od 5,5 miliona dinara.\nIako je, kako je istakao Anačkov, nerazmatranje projekta organizacije na čijem je čelu potpuno opravdano, budući da je BSC projekat poslao sa zakašnjenjem, dan nakon zatvaranja konkursa, naveo je dve stvari koje koje mu smetaju: najpre što BSC, i on kao potpisnik dokumenta, i dalje čekaju odgovor na pitanja upućena lokalnom veću i gradonačelniku, koja su u pisarnici zavedena 19. marta; a zatim i očigledna politička pozadina pri podeli konkursnih para, vođena isključivo interesima, ličnim ili partijskim.\nAnačkov (Prokuplje, 1991) je za KTJS rekao da je za nepune dve godine funkionisanja BSC-a, na konkursima za sufinansiranje ova organizacija "od Grada dobila ukupno 115.000 dinara". Dodao je da "sa tim parama ne može da se uradi ništa, dok neke organizacije dobijaju milione i stotine hiljada dinara, samo zbog političke pozadine".\n"Prošle godine nismo konkurisali za društveni i humanitarni rad od javnog interesa, za kulturu smo u 2018. godini dobili 40.000 dinara. Ove smo godine odbijeni za kulturu, a sa 75.000 dinara sufinansiran nam je projekat 'Promocija manjinskih prava', za društveni i humanitarni rad", rekao je Anačkov.\nAnačkov je istakao da kompletan proces sufinansiranja projekata mora da bude transparentan, da se jasno i blagovremeno navede koje su se organizacije prijavile, i sa kojim projektima, a ko nije ni razmatran i iz kojih razloga.\n"Bez obzira što je BSC zakasnio sa prijavom i sad, konkretno, nije u pravu, pitanje koje postavljam biće aktuelno i sutra i prekosutra: Kako su neke organizacije koje su, nije tajna, bliske vlasti – a ima ih tri ili četiri, da ih ne pominjem – uvek među pet sigurnih dobitnika? Još je gore što svi znamo za bliskost vlasti i tih organizacija, javna je tajna, a niko ne može ništa da učini", objasnio je Anačkov.\nO dopisu koje je uputio gradonačelniku, političkoj i interesnoj sprezi vlasti i pomenutih organizacija i udruženja, kao i o tome zbog čega je rekao da više neće u politiku, razgovaramo sa Darkom Anačkovim, apsolventom Ekonomskog fakulteta u Nišu, koji je pre stupanja na poziciju predsednika BSC-a, kao volonter bio je angažovan u Kancelariji za mlade u Vranju i Centru E8. Kao dopisnik iz Vranja piše za beogradski portal PortalMladi, a povremeni je dopisnik i GlasPress-a iz Bosilegrada.\nRazgovaramo i o tome da li se boji da ga javnost ne percepira kao promotera probugarskih ideja, o kapitalističkom sistemu u kome se prioritet daje interesima i materijalnom, o neizvesnoj budućnosti BSC-a, o Lokalnom antikorupcijskom forumu (LAF), o zbližavanju srpskog i bugarskog naroda uprkos razlikama i očuvanju nacionalnog integriteta Bugara koji žive u Vranju. Pričamo i o tome zašto neki Vranjanci kriju da, pored srpskog, poseduju i bugarski pasoš, o brizi o deci kao jednom od fokusa delovanja i interesovanja BSC-a u 2019. godini.\nKTJS: Šta ste napisali gradonačelniku Milenkoviću i Gradskom veću u tom pismu i čime ste nezadovoljni?\nANAČKOV: U pitanju je projekat "Veče bugarske kulture u Vranju", kojim je BSC ove godine konkurisao za sufinansiranje projekata iz oblasti kulture. Čim je objavljena lista projekata koji će biti finansirani, a kako nismo bili na tom spisku, reagovao sam, napisao pismo, odnosno dopis gradonačelniku Slobodanu Milenkoviću i Graskom veću. Pitanja su bila o razlozima odbijanja projekta BSC, o tome da se pojedine organizacije finansiraju na svakom konkursu, i pride su uvek rangirane među prvih pet sigurnih dobitnika. Pitanja su uglavnom bila o regularnosti.\nAli, usledila je potom detaljnija odluka o sufinansiranim udruženjima i obrazloženje Gradskog veća.\nDva dana nakon što sam poslao taj dopis, izašla je nova, detaljnija odluka – koji projekti su finansirani, koji neće biti finansirani i oni koji uopšte nisu razmatrani. Naše udruženje je bilo među deset na spisku nerazmatranih zbog neblagovremeno podnete prijave. Iako sam mislio pre toga, nakon prvobitne liste, da smo bili odbijeni. Prijavu sam podneo 12. februara, dok je konkurs bio otvoren do 11. februara. Tu smo se mi prevarili kad smo računali rokove. Shvatio sam da je naše kašnjenje razlog odbijanja onda kada sam video da su među nerazmatranim i projekti organizacija koje su dosad uvek finansirane. Ali, to je u redu, zakasnili smo, zato i nismo razmatrani.\nNEMOJTE SE ČUDITI, SVE SE ZNA\nKako ste znali da su među nerazmatranim projekti udruženja koja su, kako kažete, dosad uvek finansirana?\nInteresantno mi je bilo kada su mi, prilikom mog odlaska za jedan od obrazaca zbog prijave na konkurs za društveni i humanitarni rad, postavili pitanje: "Znate li ko je Anita Stojanović?" Kad sam odgovorio da znam, ta osoba mi je rekla da razlog odbijanja projekta BSC-a uopšte ne treba da me čudi, kad čak i projekat organizacije Anite Stojanović nije razmatran zbog kašnjenja. Tu se zaključuje ko je ko u Vranju i zašto se sve organizacije porede s njenom.\nNapisali ste u tom pismu da je, kako ste rekli, nemoguće da od 5,5 miliona BSC nije dobio nijedan dinar za, citiram, dobar projekat.\nProšle godine smo dobili 40.000 dinara, moglo je i ove toliko – iako je to zaista simbolična cifra – ali je važno da se pokaže volja da se ova organizacija podrži. Retko ko, ne samo grad, prepoznaje naše ideje. Mislim da BSC trenutno podržavaju simboličnim iznosima zbog toga što se bavimo nacionalnim nanjinama. Prošle godine je Grad to lepo izbalansirao, dobili smo i mi i udruženje Makedonaca. Opet, oni uvek odrede da manjinskim organizacijama daju minimalan iznos, da ne ispadne da nas diskriminišu, a opet to nije veliki novac.\nDa li ste do sada imali problema u komunikaciji sa gradonačelnikom ili bilo kojim opredstavnikom lokalne vlasti?\nOd 31. januara i dolaska bugarskog ambasadora u Vranje povodom Dana grada, dvaput sam, nevezano za ovu temu, pokušavao da zakažem sastanak sa gradonačelnikom, o konkretnim pitanjima vezanim za bugarsku nacionalnu manjinu. Opet nije bilo odgovora. Znate, ta pitanja koja sam poslao dopisom su aktuelna. Međutim, nisam si sumnjao da će odgovor izostati. Bez obzira što smo mi pogrešili, trebalo je da pošalju ma kakav odgovor.\nVerujete li u bolji tretman vlasti prema vašem udruženju u budućnosti i da li ćete aplicirati na konkurse koje će nadalje raspisivati Grad?\nKonkurisaćemo i dalje, naravno, ništa ne možemo da izgubimo. A ne verujem da će se išta promeniti u budućnosti sa konkursima i projektima na relaciji BSC – grad Vranje. Verujem da i sledeće godine nećemo od Grada dobiti više od 60.000 dinara. Ipak, bez obzira što, i kad dobijemo to nije veliki novac, ponosno ističem da mi je drago što niko sutra ne može da mi kaže da sam član SNS-a ili da me viđaju u partiji. Nisam trenutno ni u jednoj stranci, i ne planiram da se angažujem, nikad više u budućnosti. Iskreno, ne dobijamo ponude, niti se nad članovima BSC-a vrši pritisak da se priključe nekoj partiji.\nRanije ste, međutim, bili član Socijalističke partije Srbije (SPS)? Otkud taj zaokret i radikalna promena stava?\nRanije sam, 2013. i 2014. godine bio u omladini SPS-a i kada sam video koliko je mladih doktora, pravnika i drugih intelektualaca, bude vas bude sramota šta država radi. Dovela nas je do toga da je stranka jedina adresa za zaposlenje. Sigurno omladina sada ne pristupa stranci zbog neke preterane zainteresovanosti za politiku, nego se nada poslu i boljoj budućnosti. To je opšta politika, sve stranke tako funkcionišu. Zato sam tada rekao sebi da, nakon SPS-a, više neću biti član nijedne od njih.\nSudeći po nepune dve prethodne godine, izgleda da BSC ne nailazi dovoljno na razumevanje lokalne vlasti? Kako vi na to gledate?\nMi konkretnu saradnju sa gradom imamo samo preko projekta. Niti smo pozivani na sastanke, niti smo imali razgovore s njima po nekim drugim pitanjima. Ja tu saradnju vidim na nivou manjinskih prava i nacionalnih manjina. Neka nam opredele i 50.000 ili 75.000 dinara, to je ništa za određeni projekat. Ali nama mnogo znači da se vidi da nas lokalna samouprava koliko-toliko podržava. Prosto mora da bude pomognuta i sagledana i bugarska manjina u Vranju, da bismo zauzvrat mogli da govorimo o nekoj pomoći Bugarske. Kad sam jednom prilikom razgovarao sa gradonačelnikom Milenkovićem i njegovim zamenikom Antićem, rekao sam im da shvate da BSC nije neprijatelj Gradu. Gradonačelnik je to razumeo, a da li je i koliko Antić shvatio, u to nisam siguran. Nadam se da će se ubuduće saradnja intenzivirati, ne samo po pitanju projekata, već i uz postojanje uzajamnog poštovanja.\nGRAĐANI NAS PODRŽALI, GRAD NIJE\nZa šta se BSC, na čijem ste čelu, posebno zalaže? Sa kojim ste motivima osnovali udruženje?\nIdeja o formiranju BSC javila se dve do tri godine pre nego smo 2017. registrovali udruženje u Agenciji za privredne registre (APR). Nije, međutim, bilo podrške, niti od strane grada, niti je bilo zainteresovanih ljudi u Vranju da se formira BSC. Imam informacije da je još 2010. godine bilo pokušaja da se formira Bugarski centar, koji bi bio pandan Kulturno-informacionom centru (KIC) u Bosilegradu. Članovi BSC-a su uglavnom mladi ljudi do 30 godina. Bilo je neke polemike oko samog naziva naše organizacije, zašto se recimo ne zovemo Bugarski centar. Onda bismo, etimološki, više bili orijentisani na bugarsku manjinu, dok se mi zalažemo i za saradnju Srbije i Bugarske i produbljivanje dobrosusedskih odnosa, kao i realizaciju projekata koji doprinose pridruživanju Srbije Evropskoj uniji (EU).\nKako su ljudi u Vranju reagovali na tu vašu ideju produbljivanja dobrosusedskih odnosa?\nBSC se kao udruženje temelji na dva osnovna cilja. Prvi je očuvanje nacionalnog identiteta Bugara u Vranju, očuvanje bugarske kulture, jezika, običaja, folklora ili gastronomije, a drugi je širenje dobrosusedskih odnosa između Srbije i Bugarske. U početku sam bio skeptičan kako će ljudi da private našu ideju. Najpre sam napravio stranicu BSC na Fejsbuku, još pre formalnog osnivanja udruženja i registracije u APR-u. Hteo sam da vidim reakciju građana Vranja na takvu inicijativu. Oni su nam dali punu podršku, videvši da se ne bavimo nacionalističkim ili istorijskim, kao ni pitanjima koji podstiču govor mržnje. Mislim da je to prevagnulo kod ljudi da nas podrže u ovoj ideji.\nBojite li se da vas javnost ne percepira kao promotera nekih probugarskih ideja i stavova?\nNaravno da ima ljudi u Vranju – ne samo među građanima, već i u lokalnoj samoupravi koji me tako posmatraju – jer je nemoguće da vas svi podržavaju, to je normalno. U početku sam dobijao negativne komentare na društvenim mrežama, a interesantno je da su komentari stizali od ljudi koji su najpre nudili saradnju sa našom organizacijom. Nakon što sam im rekao da nismo formirali organizaciju i da ne možemo da se bavimo pitanjima koja su te ljude zanimala, na društvenim mrežama i portalima su počeli da pišu negativne komentare, bez obzira što su pre toga želeli saradnju sa nama. To su ljudi koji su "dežurni policajci" na društvenim mrežama, koji kad vide da ne mogu da ostvare neki interes, unedogled pišu komentare.\nJedan od prioriteta BSC, prema vašim rečima, je i "očuvanje nacionalnog integriteta Bugara u Vranju". Kakvu dimenziju ovo daje u odnosima dva naroda, i konkretno, kako će se ovo odraziti na život Bugara u Vranju?\nU Vranju prema zvaničnom popisu živi oko 600 Bugara. Taj broj je, međutim, mnogo veći, pogotovo ako se u obzir uzmu mešoviti brakovi. Takav je slučaj u mojoj porodici, jer mi je majka iz okoline Vranja, a otac iz Bosilegrada. Sagledamo li sve objektivne faktore, možemo govoriti o cifri od oko 2.000 Bugara koji žive u Vranju, sigurno. Bilo je pitanja da li su oni integrisani u društvo. Moje mišljenje je da jesu, za sada nisam imao problema da budem diskriminisan na nacionalnoj osnovi, ali sigurno da je bilo pojedinačnih slučajeva, posebno prilikom zapošljavanja. Mislim da sad preovladavaju politika, novac, društvena moć i uticaj, i u tom kontekstu se ne postavlja pitanje koje ste vi nacionalnosti ili vere. Stvari se sagledavaju iz pozicije međusobnih interesa koji diktiraju odnose na Balkanu i u Evropi. Danas se takve stvari sve više intenziviraju u ovom kapitalističkom sistemu, materijalne stvari i interesi postaju prioritet svima. Ranije, bez obzira na sankcije i tadašnju političku situaciju, ljudska toplina i međuljudski odnosi imali su prioritet.\nRekli ste takođe, u jednoj od izjava novinarima, da postoji "zajednička briga dve zemlje za ekonomski napredak u oblastima Srbije gde žive Bugari". Da li je taj napredak vidljiv?\nKada je ekonomija u pitanju, ona ne može u kratkom roku dati velike rezultate, a mi kao nevladine organizacije možemo samo da budemo pokretači nečega, poput saradnje između bugarskog i srpskog naroda ili razmene iskustava među privrednicima. Mi samo možemo inicijativama i projektima da podstičemo njih i uvek ih opomenemo na stvari koje treba uraditi. Udruženja, dakle, ne mogu da utiču na taj razvoj, to je već makroekonomska politika. Države Srbija i Bugarska tu imaju ključnu ulogu u ekonomskom razvoju tih pograničnih područja.\nNa ceremoniji otvaranja kancelarije BSC-a, zamenik gradonačelnika Vranja Nenad Antić "izrazio je očekivanje da ćete vi realizovati aktivnosti usmerene ka pomirenju, prevazilaženju svih razlika i zbližavanju dva naroda". Kako vi gledate na to? U kojim su sferama bugarski i srpski narod sada "daleko", odnosno koje su to najveće razlike, i ima li nepremostivih?\nKada je zamenik gradonačelnika to meni rekao, imao sam utisak da mi se ne obraća ni formalno, ni neformalno, što je neprimereno za nekog ko je vlast. Mislim da između Srbije i Bugarske ne postoje prepreke trenutno. Ako nešto negativno može da se uzme u obzir, to je istorija, što je i bugarski premijer Bojko Borisov rekao na odlikovanju kada mu je predsednik VUčić uručio orden na proslavi Dana državnosti Republike Srbije. Rekao je da smo u prošlosti vodili ratove, ali da sad krećemo nekim drugim stazama, putem pomirenja međunarodnih odnosa. Problema, dakle, mislim da nema. A koliko smo daleko? Mnogo. BSC tu daljinu želi da smanji, na početku smo našeg putovanja.\nKad ste spomenuli da je BSC na početku putovanja, rekli ste takođe i da će BSC "do kraja godine možda izgurati, dok ćete o sledećoj ozbiljno da razmislite". Da li je budućnost vaše organizacije dovedena u pitanje, i zbog čega? Da li je BSC na početku ili kraju puta?\nPored lokalnih konkursa, ove smo godine aplicirali i kod Ministarstva kulture projektom "Upoznaj Plovdiv, evropsku prestonicu kulture 2019. godine". Njime je bilo predviđeno da budu uključene sve srednje škole na teritoriji grada Vranja, a da sadržaj projekta čini nekoliko radionica i kviz. Pobednička ekipa, desetak učenika, možda i više, išlo bi u Plovdiv na jednodnevnu ekskurziju. Projekat nije prošao kod ministarstva, zbog, kako su naveli u obrazloženju, malog obuhvata i malog broja učesnika projekta. Nigde nisu zamerku mogli da nađu, ali, eto, prednost je data drugim projektima sa temom bugarskih nacionalnih manjina. Ambasada podržava sve naše aktivnosti, Konzulat takođe. Mislim da je problem što BSC još nije prepoznat u Sofiji. Verujem da je to zato što kod njih, kao i Vranju, postoji politika da se udruženja koja su prvoformirana na svakom konkursu finansiraju.\nKakav je vaš stav o takvom ophođenju grada prema starijim udruženjima i organizacijama?\nJa sam protiv toga, zato što su takva udruženja u prvom periodu svog postojanja napisala dobre projekte, pa ih je posle grad i bez čitanja finansirao. Treba sagledati i ostale organizacije i pripadnike nacionalnih manjina. Ne govorim o BSC, odličnih organizacija ima i u Pančevu, Beogradu ili Novom Sadu. Ljudi neguju tradiciju, a slabo se to prepoznaje.\nProblem je, dakle, nerazumevanje planova i ideja i nepodržavanje projekata kojima BSC konkuriše kod Grada i Republike?\nNaravno. Ako se takav odnos prema BSC nastavi, da nas ni grad, ni države Srbija i Bugarska ne prepoznaju, jasno je da nećemo moći da funkcionišemo. Bugari, kao nacionalna manjina u Vranju, primera radi, sok i kafu mogu da piju i u kafiću, ali nije to cilj. Naše udruženje hoće da nešto napravi i organizuje.\nA kako funkcionišu ostale organizacije nacionalnih manjina u Srbiji? Spomenuli ste one iz Beograda, Pančeva ili Novog Sada kao primere dobre prakse, čije su aktivnosti i delovanje i te kako u funkciji javnog interesa.\nZadržaću se na organizacijama bugarske manjine koje funkcionišu totalno odvojeno, svaka za sebe, što je pogrešno. Ako nevladine organizacije treba da zastupaju javne interese, onda one ne mogu da rade individualno, pogotovo kad se radi o manjinskim organizacijama. Treba da se napravi koncept zajedničkih ideja za pitanja koja su od značaja za bugarsku nacionalnu manjinu, na stranu što će svaka ponaosob realizovati svoje projekte. Svaka organizacija doživljava drugu kao konkurenciju, što ne valja, ali sa druge strane je očekivano i normalno jer svako hoće kolač samo za sebe, niko ne bi da ga deli.\nIzjavili ste da će u fokusu interesovanja BSC-a u 2019. biti deca i briga o deci. Imate li u planu konkretne aktivnosti?\nKrajem 2018. godine, kada smo pravili plan za tekuću, razmatrali smo aktivnosti orijentisane prema deci. Počeli smo da sarađujemo sa humanitarnom organizacijom "Životna pomoć" i gospodjom Ljubinkom Bubom Milovanović, te u dogovoru rešili da organizujemo zajedničku akciju. Odlučili smo da socijalno ugroženoj deci iz Vranja i Bosilegrada podelimo paketiće u vidu zimske garderobe – kape, jakne, šalove – i dogovorili se sa gospođom Bubom da za socijalno ugroženu decu iz Vranja – ne samo bugarske nacionalnosti, već i srpske – bude odvojeno 40 paketića i isto toliko za decu iz Bosilegrada i okolnih sela. Kada sam sa koleginicom iz udruženja posetio Bosilegrad, videli smo totalnu razliku u socijalnom statusu dece iz ova dva grada. U selima u okolini Bosilegrada je, bukvalno, beda.\n"TAKO BLIZU, A TAKO DALEKO"\nRekli ste da je dokumentarni film "Čuvari kulturnog blaga", koji je premijerno prikazivanje imao krajem prošle godine u Vranju, "posebno bitan u kulturološkom smislu". Zbog čega?\nImam lični utisak da Bugari više vode računa o kulturi i zaštiti nacionalnog identiteta od Srba. Ovde u Vranju imamo Beli most koji je išaran grafitima, ružno izgleda. Isti je slučaj sa Mačkinom česmom. Mislim da smo taj deo, baš zbog neuglednosti i bruke, izbacili iz filma. Niko o tome ne vodi računa. Film je rađen u sklopu projekta iz kulture "Tako blizu, a tako daleko". Namerno smo dali taj naziv, jer se Bugari i Srbi nedovoljno poznaju, toliko smo blizu, imamo i pogranične gradove kao što su Ćustendil, Pernik ili Montana, a ne poznajemo se i ne sarađujemo dovoljno. Ne samo na polju kulture, već i na ekonomskom i polju zdravstva ili turizma. Sličnosti dveju kultura, pogotovo na polju gastronomije, su više nego primetna. Kad vidim samo bugarska nacionalna jela, poput sarmi i punjenih paprika, pomislim da sam u Vranju.\nKako je tekao proces snimanja i realizacije ovog dokumentarnog filma?\nMi smo imali malo problema oko angažovanja ljudi u Ćustendilu, jer svi traže da im se plati, što je normalno, a mi nismo imali dovoljno novca. U susret nam je izašla studentkinja bugarskog jezika u Beogradu Aleksandra Ristić, koja nam se javila nakon što se informisala na Fejsbuku. Nismo mogli ni opremu da prenesemo preko granice. U Bugarskoj nismo imali dron, vidi se i taj propust. Završili smo, na kraju krajeva, a uzmemo li u obzir sredstva kojima smo raspolagali, film je ispao fenomenalan. Sami smo se snalazili za lokacije, našli smo najzanimljivije u vodiču Ćustendila, ali smo gledali da se poklope sa onim u Vranju, da su koliko-toliko slične; recimo, snimali smo u Vranju na Pržaru, a u Ćustendilu na brdu Hisarlk. Primetio sam da lokacije u Vranju nisu pristupačne. Nismo mogli da snimimo Hamam, jer je korov srastao sa objektom, vrata su bila polomljena i nije bilo prilaza unutra. Mogli smo da snimamo samo kroz ogradu. I krov. U Ćustendilu su ti kulturni lokaliteti pristupačniji i uređeniji, iako je grad u izumiranju, ljudi se masovno sele, ali je uređen za posetioce.\nKako su Bugari prihvatili "Čuvare kulturnog blaga"?\nPriznajem da nismo bili naročito aktivni sa uspostavljanjem saradnje sa Bugarima povodom filma. Nisam se video sa predsednikom opštine Ćustendil, međutim razgovarao sam sa novinarkom koja tamo radi, sa kojom smo dogovorili da film bude prikazan i u ovom gradu. Zadovoljan sam odzivom ljudi u Vranju, na premijeri filma bila je puna sala Američkog kutka. Bio je prisutan i konzul Bugarske u Nišu Nikolaj Kolev. On je pogledao film i preporučio generalnom konzulu Sugarevu da film bude prikazan na festivalu "Dani bugarskog filma u Nišu". Nisam ni sumnjao da će generalni konzul prihvatiti taj predlog. Za sada nas oni apsolutno podržavaju u svim našim aktivnostima, ne samo Generalni konuzulat, nego i Ambasada Bugarske. To dokazuje i poseta ambasadora, koji je bio gost na otvaranju prostorija BSC-a, ali i na obeležavanju Dana grada Vranja u Domu vojske, 31. januara. Konzulat podržava sve naše ideje koje realizujemo, a i sami potenciraju da su projekti više okrenuti evropskim vrednostima, multietničnosti i multikulturalnosti. Posebno im je interesantno što su u rad udruženja uključeni uglavnom mladi ljudi.\nPomenuli ste da je početkom marta film "Čuvari kulturnog blaga" prikazan na festivalu "Dani bugarskog filma u Nišu". Koliko je to značajno priznanje za BSC?\nTo je tradicionalna manifestacija koja se održava svake godine, u saradnji Kulturnog centra u Nišu i bugarskog Konzulata u Nišu. Konzul Nikolaj Kolev, koji je bio na premijeri filma u Vranju, predložio je generalnom konzulu Edvinu Sugarevu da na toj svečanosti bude prikazan i naš film. Gosti su uglavnom bili ljudi iz Niša, predstavnici drugih organizacija bugarske manjine. Moram da naglasim da naš film nije visokobudžetni, ali je zadovoljavajućeg kvaliteta s obzirom na sredstva kojima smo raspolagali.\nBSC je prisustvovao obeležavanju 140 godina diplomatskih odnosa Srbije i Bugarske. U tom kontekstu, možete li da uporedite odnose dva naroda sada i – da ne idemo toliko daleko – pre 10 ili 20 godina?\nAko bih upoređivao stanje u društvu godinama unazad, morali bismo da govorimo o istoriji, međutim nesumnjivo da odnosi Bugarske i Srbije idu uzlaznom putanjom, o čemu svedoči i odlikovanje premijera Bugarske Bojka Borisova ordenom od strane predsednika Vučića. Ako se vratimo unazad, znamo da su odnosi dva naroda bili promenljivi. Bilo je i dobrih stvari, kao kada smo bili jedinstveni u borbi protiv Turaka. Posle toga dogodile su se neke druge stvari, više političke. Rekao bih da je poenta što se građani slabo slušaju. Tu su i viši interesi obe zemlje koji se nameću građanima. Oni generalno više znaju o nama, nego mi o njima, to je sigurno.\nANTIKORUPCIJSKO TELO O KORUPCIJI\nKako komentarišete najavu da bi najkasnije do sredine 2019. godine Lokalni antikorupcijski forum (LAF) trebalo da bude formiran? Kako vidite uopšte taj kompletan process i da li je LAF potreban Vranju?\nDelimično sam upoznat sa tim, video sam objave u medijima, pročitao i neka dokumenta sa sajta grada koja se tiču LAF-a. Imao sam i vremena da se ponovo prijavim kao kandidat. Ali nisam hteo, možda bi mi ponovo našli neku zamerku. Nisam hteo iz nekoliko razloga. Prvo, nemam više pozitivno mišljenje o tome, ne nadam se ikakvom pomaku. Ako i bude formiran, ne verujem da će to biti nešto drugačije od onoga što je bilo zamišljeno u prvom pokušaju formiranja LAF.\nVi ste bili kandidat za članstvo u LAF, ali su vas diskvalifikovali. Šta se desilo na tom sastanku?\nJa sam posle diskvalifikacije pisao prigovore i Skupštini i Gradskom veću. Kad smo otišli na taj intervju, komisija je bila već formirana i bilo je jasno koga će izabrati. Neki kandidati su došli sa rukama u džepovima, da vide ljudi o čemu se radi, nisu se nadali ničemu. Zato nijedan prigovor nije bio posle tog skupa i intervjua, osim mog i Ivane Stošić. Naime, odgovarao sam na pitanja i rekao da kada jedna partija ima većinu u parlamentu, normalno je da su tu veće šanse za pojavu korupcije. To je logično. Nisam spomenuo niti jednu partiju, niti sam na neku aludirao. Koliko se sećam, bilo je pitanje gde se i usled čega može javiti korupcija, kako preventivno delovati i slično, ja sam rekao šta sam imao, nijednog trenutka ne pominjujući određenu političku partiju. I javlja se Branislav Popović, pita on mene da li ja hoću da kažem da u rukovodstvu SNS-a postoji korupcija. I meni dozlogrdi, pa sam mu odgovorio, upotrebivši samo termin "partija". To je sve. Onda sam mu rekao da on hoće da umeša politiku, a kako je ovo antikorupcijsko telo, ono mora biti potpuno apolitično. Rekao sam Popoviću da onda on ne bi ni smeo da sedi u komisiji. I onda je nastao haos. Još zanimljivija situacija: jedan kandidat se izlanuo i sam mi rekao da je bio većnik u Vranjskoj Banji. Izađe lista kandidata i ovaj što mi se hvalio da je većnik – bio je na toj listi. Ne budem lenj, na internetu nađem tekst kada je taj mladić imenovan na funkciju. Odštampam to i priložim uz prigovor Gradskom veću i Skupštini. Bila je, takođe, na prvom mestu izabrana žena koja je tad bila radno angažovana u tužilaštvu. To je čist sukob interesa. Biro za društvena istraživanja (BIRODI), koji je kontrolisao celu proceduru formiranja LAF-a i sam izveštaj, naveo je da su uočene nepravilnosti i da izveštaj iz Vranja nije bio povoljan. Sama predsednica komisije Danijela Zdravković je rekla da su postojale nepravilnosti i kod odlučivanja.\nOLAKŠICE ZA DOBIJANJE BUGARSKOG DRŽAVLJANSTVA\nKTJS: Od ove godine, tačnije 2. januara, kad je na snagu stupio novi propis, olakšana je procedura za dobijanje bugarskog državljanstva. O kom se propisu radi i kakva sada je procedura za dobijanje bugarskog državljanstva?\nANAČKOV: Postoji nekoliko načina za dobijanje bugarskog pasoša. Jedan od je na osnovu porekla, koji je najzastupljeniji, pogotovu u našem okruženju i pograničnim delovima Srbije – Bosilegradu i Dimitrovgradu – jer se zna da je preko 90 procenata stanovništva u tim opštinama bugarskog porekla. Oni to pravo koriste i lako dokazuju svoje poreklo, na osnovu Uverenja o nacionalnosti koje izdaje svaka opština. Taj dokument se prevodi kod ovlašćenog prevodioca koji ima deponovan potpis u Ambasadi ili konzulatu Bugarske, ne može kod sudskih tumača. Drugi način za dobijanje državljanstva je da se neko javi kao investitor i u Bugarsku unese veliki kapital. Međutim, čujem da se Evropska unija (EU) buni protiv toga. U tom bi slučaju bilo ko mogao da uloži veći novac, što je besmisleno, a znamo ko barata velikim kapitalom. Zatim se prilažu sva dokumenta – preveden i legalizovan izvod iz matične knjige rođenih osobe koja aplicira za državljanstvo, i isti takav dokument nekog njenog pretka: babe, dede, oca ili majke, na osnovu koje se dobija državljanstvo. I dokaz o poreklu na kome mora da piše "nacionalnost: Bugarin". Za drugu fazu dobijanja državljanstva je olakšana procedura. Kada se dobije potvrda o poreklu, ranije je moralo da se ide direktno u Sofiju, predate dokumentaciju i zakažete termin za intervju. Sad se preko Ministarstva pravde elektronski zakazuje termin za predaju dokumentacije i odmah se obavlja razgovor. To bi trebalo da ubrza proces dobijanja pasoša. A trenutno se čeka dugo, samo za potvrdu o poreklu oko godinu dana, cela procedura traje oko tri godine, da dobijete pasoš i ličnu kartu.\nKTJS: Imate li podatak koliko Vranjanaca poseduje bugarski pasoš, a koliko ih je apliciralo pa je trenutno "na čekanju"? Prema vašem mišljenju, zbog čega ima onih koji, kako ste jednom prilikom izjavili, posedovanje bugarskog državljanstva "vešto kriju"?\nANAČKOV: Ovde ima mnogo ljudi koji imaju bugarsko državljanstvo, a ne žele to da kažu, lično poznajem neke ljude, a znam ih i iz priča. Pasoš poseduju i oni od kojih se najmanje nadamo. Recimo, majka je bugarskog porekla, otac Srbin, a sa prezimenom koje zvuči "srpski" nisu "sumnjivi". Postoje ljudi koji se plaše da kažu da imaju bugarsko državljanstvo, boje se osude društva, a deluje mi da je strah motivisan i događajima iz prošlosti, čni mi se potpuno neosnovano. Ja nemam bojazan da se izjasnim da imam bugarski pasoš, imam pravo da ga imam kao pripadnik bugarske nacionalne manjine.\nKTJS: Da li je pomama Vranjanaca za dobijanje bugarskog pasoša posledica njihove želje da se u Bugarskoj zaposle i zadrže duže vreme, ili im je možda ta država samo usputna stanica ka zemljama Zapadne Evrope?\nANAČKOV: Poput Srbije, i Bugarska se suočava sa nedostatkom kadrova upravo zato što, kao članica EU, njeni stanovnici imaju pravo da rade u svim zemljama članicama. Veliki broj Bugara je otišao u Nemačku, Austriju i slične zemlje. Bugarski premijer Borisov, u razgovoru sa novinarkom Mirom Adanjom-Polak pre godinu ili dve, rekao je, parafraziram, da je za Bugarsku Srbija za vreme Jugoslavije bila Zapad, jer su Bugari jedino u Srbiji mogli da popiju koka-kolu. Srbi su u Bugarsku dolazili "zapadnim" kolima, rekao je tada Borisov. Međutim, raspad Jugoslavije doveo je do toga da se uloge promene na nivou ekonomskog razvitka i društvenog proizvoda po glavi stanovnika i drugim makroekonomskim pitanjima. Bugari su zadovoljni platama, ali su im niske penzije, tek do 150 evra. Ne bih želeo da od Bugarske pravim Zapad, ali postoje predrasude. Ne poznajemo se dovoljno, stavili smo čelični zid, a u međuvremenu se Bugarska dosta razvila.


Ana Jelinić: Šprajc nema muda već razvijenu sposobnost preživljavanja Smijenjena urednica Dossiera.hr pita Šprajca zašto Vijeće nije napadao kada su gazili druge kolege.\nČačić o slovenskom otporu Agrokoru: Ekonomska logika prevladat će šumove "Nesporazumi su posljedica manje gospodarskih faktora, a više nekog političkog trenutka u kojem se Slovenija nalazi."\nFrancuski predsjednik Nicolas Sarkozy čestitao Zoranu Milanoviću Francuski predsjednik Nicolas Sarcozy čestitao i Zoranu Milanoviću na dobivanju mandata za sastav nove hrvatske vlade..\nVIDEO Čačić o nesreći: Bio sam pod stresom! Od sad ću 'maltretirati' službene vozače "Pod sresom sam zadnjih mjeseci. Sreća u nesreći je da od sutra imam nekoliko službenih vozača do kasnih večernjih sati."


Ana Brnabić i Siniša Mali na "Kopaonik biznis forumu" poručili: Spremni smo za DIGITALIZACIJU! | Ekonomija | Novosti.rs\nE. R. | 03. mart 2020. 19:49 | Komentara: 2\nKancelarija za IT ima 50 odsto više novca nego lane zahvaljujući uštedi države od 15 miliona evra\nBrnabić na zatvaranju "Kopaonik biznis foruma" poručila: Počinje nova faza razvoja Srbije\nDIGITALIZACIJA donosi velike promene i izazove, a Srbija bi mogla to da preokrene u svoju korist i bude jedan od pobednika četvrte industrijske revolucije. Naša zemlja je navikla na promene i rešavanje raznih izazova i upravo to je naša prednost u svetu četvrte industrijske revolucije. Ovo je danas na "Kopaonik biznis forumu" izjavila premijerka Ana Brnabić, na panelu "Geopolitika u digitalno doba. Može li Srbija da iskoristi šansu?".\nPanelu je prisustvovao i ministar finansija Siniša Mali i poručio da Srbija ima dovoljno novca za ulaganje u digitalizaciju i naveo da projektovani privredni rast od više od četiri odsto godišnje i BDP od 73 milijardi evra do 2025. neće biti moguće ostvariti bez digitalizacije. Po njegovim rečima, kancelarcija za IT ove godine ima 50 odsto više sredstava nego prošle, a zahvaljujući uštedi države od 15 miliona evra.\n- Svet postaje vrlo kompleksno mesto, kako za velike tako i za male zemlje kao što je naša. Srbija se nalazi između istoka i zapada i pokušava da se bavi svojim poslom fokusirajući se na rešavanje problema i poboljšavanje života građana, a u toj političkoj borbi velikih sila pažljivo balansira - rekla je Brnabićeva. - Naša zemlja može da iskoristi šansu koju pruža četvrta industrijska revolucija o čemu govore i dosadašnji rezultati Vlade.\nPo njenim rečima, svet se menja sa digitalizacijom, ali su te promene upravo velika šansa za male zemlje i one koji mogu brže da se prilagode.\nPročitajte i: Mali na Kopaonik biznis forumu: Do 2025. godine BDP Srbije iznosiće 73 milijarde evra\n- U poslovnom svetu male startap kompanije se lakše prilagođavaju od velikih kompanija zato što su fleksibilnije i dinamičnije. U četvrtoj industrijskoj revoluciji, manji mogu da postanu lideri - naglasila je Brnabićeva i istakla da to što je Srbija ranije kasnila u industrijskim revolucijama, sada može da bude njena prednost.\nBrnabićeva je rekla da je Srbija pozvana na svaku značajnu konferenciju o digitalizaciji u svetu.\nPo rečima Siniše Malog, Srbija o ulaganju u digitalizaciju nije mogla da razmišlja 2011. ili 2012. godine zbog problema sa javnim finansijama.\nPRIKLjUČAK 780 EVRA\nPRIKLjUČAK za gas koštaće oko 780 evra, od čega je zarada kompanije 20 evra. Na ovaj energent biće priključeno oko 550.000 građana, a "Srbijagasu" će trošak za priključak moći da plaćaju tri do pet godina beskamatno. Ovo je juče izjavio Dušan Bajatović, direktor "Srbijagasa" na "Kopaonik biznis forumu", govoreći na panelu o restrukturiranju javnih preduzeća. Po njegovim rečima, izmenama pravilnika biće izbačene lokalne samouprave. Kako kaže, nema neizvesnosti oko gasovoda "Turski tok" ističući da je Bugarska počela da nabavlja cevi i da bi platila velike penale kada bi sada odustala od tog projekta.


Svi komentari - NIŠTA OD DOČEKA JOKIĆA U SOMBORU: Svečanost bila zakazana za petak, ali košarkaš i porodica otkazali događaj | Novosti.rs\nMALO JE PRETERANO SVAKODNEVNO PISAT O TOME JOKICU\nImali Srbija drugih problema?\nNe dolazi bolje. Nema potrebe,dok imash vide te kad nemaš netrebash nikome. U Srbiju ne ulaži ništa ,samo dalje ,što dalje\nMaknite ovoga Iz svih vijesti. Ima precih licnosti i sportista.\nOdluke o igranju, i ne igranju, za svoju zemlju su isključivo lične. Primera je mnogo i u jednom i u drugom slučaju. Mislim da bi nešto trebalo da se promeni. Selektori ne bi trebali da pozivaju igrače, nego dati rok igračima, koji žele da igraju za svoju zemlju, da se sami prijave za to. Pa onda selektor da odabere. Ovako bi se izbegle neprijatnosti i išli bi samo oni kojima je čast i želja da predstavljaju svoju zemlju. Ono što ja lično ne razumem, da ti mladi ljudi, čiji je sportski vek do 30,35 godina, propuštaju jedinstvenu priliku da budu deo nečega velikog. Šta ćete reći svojim unucima kada Vas pitaju,zašto niste išli na OI ili SP ? Bili ste umorni ? Konje ćeš jahati i sa 60 godina, šta ćeš tada misliti o ovom trenutku ?\nVidelo se da je Nole daleko veci Srbin i patriota nego ti. Izdao si nas brate. Verovali smo ti i strastveno navijali za tebe a sad niti hoces da te lepo docekamo i proslavimo a jos gore od svega odbio si da igras za reprezentaciju na olimpijadi. Druzi se sa konjima.Cao! ?\nBravo Jokara! Kakav bre docek, covek je dosao da se odmori od novina i laznih prijatelja! Da se odmori i da se vrati jos spremniji da sledece godine odbrani MVP titulu!\nNIKOLA Jokić, MVP ligaškog dela NBA lige, propustio je poslednji meč Denvera protiv Oklahome, a razlog je povreda zgloba.


Pyrrhic victory prevod | englesko-srpski rečnik | onlinerecnik.com\nNaslovna · Rečnik · englesko - srpski · Pyrrhic victory\nPyrrhic victory | englesko - srpski prevod\n1. Pirova pobeda\nSlaba pobeda, sumljiva pobeda koja ne opravdava pretrpljene napore i žrtve i donosi više štete nego koristiti pobedniku (naziv po epirskom kralju Piru, koji je, u 3. veku pre n.e. pobedio Rimljane, ali je iz pobede izišao slabiji od neprijatelja).\nPobeda zadobivena sa ogromnim gubicima, pobeda koja više oslabi pobednika nego pobeđenog; nazvana po pobedi epirskog kralja Pira (306-272 pre n.e.) nad Rimljanima, kod Askuluma, iz koje je izašao oslabljeniji nego Rimljani.


:: Naslovna strana > Glasnik broj 2 > Direkcija - Od aprila kvalitetnija ponuda\nTrećina članova Inženjerske komore Srbije otvorila račune i dobila MasterCard kreditnu karticu Banke Inteza Beograd\n- Miloš Nedeljković -\nZa sada prednjači korišćenje kreditnih kartica, ali se u Banci nadaju da će novina koja na snagu stupa u aprilu, prestižne platne kartice American Exspress, sa benefitima i reputacijom najjače kartice širom sveta, biti veoma popularne kod članstva Komore\nBanka Inteza (Banca Intesa) Beograd svojom poslovnom politikom nudi specijalno povoljnu bankarsku ponudu, usklađenu sa potrebama i zahtevima zaposlenih u konkretnim firmama ili članova udruženja, želeći da maksimalno izađe u susret klijentima. U tom smislu je juna 2005. godine prezentirala specijalnu ponudu i otpočela saradnju sa članovima Inženjerske komore Srbije.\nSaradnja je otpočela otvaranjem računa i izdavanjem MasterCard kreditnih kartica, pod specijalno povoljnim uslovima. Gotovo 5.000 članova postali su klijenti Banca Intesa Beograd. Zahvaljujući dosadašnjoj uspešnoj saradnji i kvalitetnim proizvodima broj članova Komore koji postaju naši klijneti, kao i broj bankarskih proizvoda koji članovi Komore koriste, raste iz meseca u mesec. Od bogate ponude Banca Intesa Beograd, namenjene stanovništvu, među članovima Komore najpopularnije su kreditne kartice.\nBanca Intesa poznata je na tržištu po inovativnosti, stalnom unapređenju i proširenju ponude i prepoznavanju upravo onih oblasti i segmenata klijenata koje domaće bankarstvo ne pokriva, izlazeći baš njima u susret sa novim rešenjima koje plasira. Stalno usavršavanje i ekskluzivnost ponude je oblast u kojoj vidimo prostor za dalje proširenje i intenziviranje saradnje i sa članovima Inženjerske komore Srbije.\nKako za sada prednjači korišćenje kreditnih kartica naše banke, siguran sam da će novina koju će samo Banca Intesa ponuditi domaćem tržištu tokom aprila, prestižne platne kartice American Exspress, sa benefitima i reputacijom najjače kartice širom sveta, biti veoma popularne kod članstva Komore.\nIntesa Hit tekući račun, takođe, je proizvod koji se izdvaja na tržištu jer pruža više mogućnosti zahtevnijim klijentima. Ovaj proizvod podrazumeva opciju Evro Više koja pruža mogućnost da klijent mesečno vrši zamenu dinara u evre po najpovoljnijem kursu, na dva načina. Prvo, da bi sačuvao vrednost novca na tekućem računu klijent samo treba da odredi iznos dinara na svom tekućem računu iznad kojeg želi da se sve uplate/prilivi automatski zamene u evre. Evri su dostupni u svakom trenutku i mogu se podići kad god klijent poželi. Pri opredeljenju za ovu uslugu, sa tekućeg računa se prvo troše dinari, pa tek onda evri, a tek potom se ide u minus. Drugim načinom klijent samo određuje koliko novca mesečno želi da stavi na štednju.\nU bilo kom trenutku, sa bilo kog mesta, klijent može da upravlja svojim novcem elektronskim putem preko Banca Intesa On-line Plus servisa. Radi sigurnosti klijenta Banka omogućava plaćanje elektronskim putem uz poklon mini CD sa digitalnim sertifikatom. Uz trajni nalog, Banca Intesa svakog meseca direktno sa tekućeg računa prebacuje sredstva i, bez provizije, plaća mesečne račune za struju, telefon, komunalije, obdanište, izmiruje rate kredita, plaća obaveze po platnim karticama, vrši prenos novca u okviru računa unutar Banke i umesto klijenta plaća druge usluge koje klijent odabere. Uz Intesa Hit tekući račun, Banka poklanja klijentu i dopunsko zdravstveno osiguranje Delta osiguranja. Ovo osiguranje obezbeđuje novčanu nadoknadu u slučaju teže bolesti, izvršene hirurške intervencije ili invaliditeta kao posledice nesrećnog slučaja. Isplaćena naknada se može koristiti bez uslovljavanja svrhe u koju će biti potrošena. Zatim Maestro debitna kartica, čekovi, plaćanje svih vrsta računa uz minimalnu proviziju. Pri tome, održavanje Intesa Hit tekućeg računa Banca Intesa Beograd, sa svim opisanim korisnim opcijama iznosi 198 dinara mesečno, bez bilo kakvih dodatnih, skrivenih troškova.\nS obzirom na činjenicu da značajan broj članova Komore ima sopstvene firme, a da će Banca Intesa, početkom marta lansirati novu ponudu namenjenu baš tom segmentu pravnih lica, pod nazivom IntesaBiz, siguran sam da će vaši članovi koristiti prednosti i ovog proizvoda kojim unapređujemo uslugu uvodeći Savetnika Za Mali Biznis, kome se klijenti mogu obratiti za otvaranje IntesaBiz računa, pomoć oko korišćenja svih usluga i proizvoda Banke, pogodnosti korišćenja kredita i za sve ostalo značajno za njihovo poslovanje. Zatim, pogodnosti poput popusta na transakcije, dozvoljenog BizMinusa po računu firme, brzih BizKredita i LakiBiz kredita bez žiranata i depozita. Besplatna Visa Business Electron kartica omogućava pristup sredstvima malog biznismena 24 sata dnevno, sedam dana u nedelji uz popust od 40 odsto za plaćanja i podizanje gotovine na bankomatima širom zemlje i u zoni 24 - delu ekspoziture sa idealnim balansom sigurnosti, privatnosti i praktičnosti koji je dostupan 24 sata. U sklopu ove ponude mogu se dobiti i do 10 platnih kartica za zaposlene i to bez ikakvih dodatnih troškova. Besplatno instaliranje e-bankinga koji omogućava upravljanje sredstvima elektronskim putem uz 40 odsto popusta na sve transakcije.


KOH LIPE - UPOZNATE TAJLANDSKE MALDIVE! - SABAI TRAVEL\nKOH LIPE – UPOZNATE TAJLANDSKE MALDIVE!\n10 dana, 8 noćenja\nBundhaya Resort 3*\nDan 1: Polazak sa aerodroma Nikola Tesla iz Beograda, let do Krabija.\nDan 2: Dolazak u Krabi, transfer do ostrva Koh Lipe, prijavljivanje u hotel, slobodan ostatak dana. Noćenje.\nDan 3: SUNSET BEACH ALL DAY TOUR – Odlazimo na ronjenje gde ćemo upoznati živopisan podvodni svet ostrva. Slobodno vreme za uživanje na plaži, kupanje i sunčanje. Povratak u smeštaj. Noćenje.\nDan 4: KAYAKING TOUR – Mogućnost iznajmljivanja kajaka i odlazak u avanturu istraživanja obala ostrva. Ronjenje uz kompletnu ronilačku opremu. Povratak u hotel. Noćenje.\nDan 5-8: KOH LIPE FISHING – U društvu iskusnih ribara odlazimo u dom Chao Ley – morskih cigana koji će nas upoznati sa svojim znanjem i iskustvom koje je sticano vekovima. Nepogrešivo znaju kada je najbolje vreme za pecanje i gde kojih vrsta riba ima. Vode po kojima ribarimo su deo nacionalnog parka i veoma se vodi računa o očuvanju vrsta riba koje su tu nastanjene kako bi u tim prirodnim lepotama uživale mnoge buduće generacije. Povratak u smeštaj. Noćenje.\nDan 6: PATTAYA BEACH ALL DAY – Još jedan divan dan koji možete provesti ronjenjem u tirkiznom plavetnilu i uživati na čuvenoj plaži. Noćenje.\nDan 7 TREKKING IN KOH LIPE – Istražujemo ostrvo u cilju otkrivanja malih skrivenih plaža i uvala. Noćenje\nDan 8: Slobodno vreme za opuštanje. Noćenje.\nDan 9: PLANKTONTRIP – Poludnevna ekskurzija gde obilazimo 3 različita mesta za ronjenje. Idemo do vulkanskih crnih stena. Večeramo i uživamo u čarobnom zalasku sunca na usamljenoj plaži. Noćno plivanje iskustvo je koje nikada nećete zaboraviti kada ugledate prirodnu igru svetlosti vode koja poprima svetlo plavu i zelenu boju. Ovaj efekat poznatiji je pod nazivom bioluminescent plankton. Povratak u hotel. Noćenje.\nDan 10: Odjavljivanje iz hotela, odlazak u Krabi. Let za Beograd.\n-avio karta Beograd-Krabi-Beograd\n-transfer do ostrva\n-transferi od i do hotela\n-smeštaj sa doručkom\nFakultativni izleti iz programa\nREPORTAŽA O TAJLANDU – KUĆA STIL & SABAI TRAVEL:\nZa svako pitanje, sugestiju ili detalje o ponudi možete nas kontaktirati na [email protected]


Diskusija o cenama | Strana 1515 | Benchmark Forum\nPrvo Prethodna 1515 od 1567\nS obzirom da je propao support ( 64k ), verovatno ćemo imati wick ispod 60k, da se rasčiste / likvidiraju longovi.\nMislim da je to too od dipa za sad.\nImali smo malo čišćenje longova, wick ispod 60k, funding se stabilizovao, krenule priče da je bull market gotov 😂 Sasvim dovoljno za novi ATH posle vikenda.\nMoguće da sklizne još jednom sutra, mada teško ali ne i nemoguće naravno.\nIskreno, očekivao sam wick bar do 57-58, ali se brzo pokupovalo sve ispod 60k, što je odlično.\nReagovanja: cryptofreedom, Detector, zoxxy i još 6 osobe\nMa da, to je to. Zacudilo me je sto je uopste i otislo ispod ali moguce je da su samo aktivirali ljudima stop loss na 60K i instant su digli cenu gore. Gledali smo te akcije bezbroj puta. Zato sam ja zagovornik da se stop loss ne koristi dok je bull.\nKupih i ja sad malo BTC-a na popustu..mozda je i poslednji popust pred vatromet\nInace, sve su sanse da Ripple spor okonca u svoju korist. Videcemo samo koliko je vremena jos potrebno da se ro okonca ali opalice 3x za 48h.\nReagovanja: mmarkomarko, cryptofreedom, Medo i još 3 osobe\nznaci predlog pretopiti sve u XRP za prvo vreme da se odmah uzme x2 ili x3 ili se dokupiti samo\nSpor jos nije okoncan i ne znamo kada ce se okoncati. Jos je rano za prelazak ali siguran sam da ce biti instant pumpanja istog trenutka.\nJa ga svakako necu pipati obzirom da sam u LTC-u, poklopice im se termini.\nXRP je jako lep pump & dump coin.\nMože u danu x2 i gore i dole.\nNikad se ne ide u neki shitcoin ape in all in koliko god nisko delovala cena\nPrespavao sam ovaj wick, znaci ne verujem\nVrlo moguce da ce da ode jos jednom, pa cak i do ocekivanih 58k 57k\nXRP me bas smorio, jer ima cap od 50 milijardi. Trebalo bi da se upumpa jos 150 da bi otisao x3\nXLM je tu dosta bolji, jer ima 8M cap i duplo manji supply. Deluje kao bolja investicija\nBenjamin je napravio danas jako lep video oko toga na kojim nivoima ocekuje peek ovog ciklusa i kad bi mogao da se dogodi ..\nOstavljam vam video pa pogledajte ( ko voli naravno )\nReagovanja: VirtualPoP, Sazu, daxon i još jednoj osobi\nTaj je stari snimak Nov 14, 2019\nMislim da si hteo da postavis ovaj:\nReagovanja: Boro, VirtualPoP i Detector\nUpravu si pogledasn link sam ostavio pardon .\nJel mozes ukratko opisati ako ti nije problem kako izgradis ulaz i izlaz za leverage poziciju? Npr na 75k sto si pomenuo, koliko % prodas, koliko % dokupis na dipu itd.\nMeni je ulaz bio cca 43k, i pola zatvorio na 64 a drugu polovinu čekam 73-75k.\nTaj 43k ulaz sam pravio stepenastom kupovinom / dodavao na poziciju po malo kako je padao ( od cca 50 do 38k ).\nI da, koristim cross leverage za perpetual contracts, i trudim se da mi uvek liqvidation price bude ispod 50% od trenutne cene u slučaju flash crash-a.\nZa skalpovanje koristim fjučerse, isto cross leverage, gde uglavnom skalpijem na 1-2% cene i time svakim uspešnim trejdom mi se povećava balans, a samim tim smanjuje liq. price za perpetual.\nInače, trejdujem najviše na bitmex-u, jer mi najviše odgovara samo okruženje i sve opcije.\nNadam se nije objašnjenje bilo previše konfuzno, ali nemere se drugačije objasniti\nNaravno, ne preporučujem novima u kriptu da se ovde igraju, kao i da je ova strategija dobitna. Jednostavno, meni radi i zato je ne manjam.\nAko ima neko bolju, neka napiše, pa da prodiuskutujemo... jer bi to bilo bolje i korisnije za sve od konstantnog prepucavanja i gušenja teme glupostima o balonima i ekonomskim krizama itd... koja nisu baš nikome od ikakve koristi i na šta mi naravno ne možemo nikako uticati.\nReagovanja: nikolaf7, Borat Odorović, ljubisasu i još 10 osobe\nJa koristim samo isolated pozicije umesto cross jer mi onda u slucaju pada nece da povuce i ono sto imam u depozitu. To nadoknadim tako sto budno pratim.. tada nema spavanja... ako je otvorena pozicija i stepenasto dodajem ulog i pomeram cenu likvidacije. Sve radim sa malim vrednostima. Pratim chart. Ako vidim da cena bas ima tendenciju da da ide jos dole onda sacekam skok da prodam deo pozicije i cekam da opet padne i ulozim iste te pare po nizoj ceni i opet pomerim likvidaciju. Uglavnom zna da bude stresno ali vremenom panika nestaje i pogotovo ako su manji iznosi i manji leverage u pitanju...\nReagovanja: frrka, Simke1984 i daxon\nKako možete da pratite tog Bendžamina..način na koji se obraća je pravi manipulatorski..ponavljajući fioskule po par puta za vreme klipa...ja razumem da su većina njegovih sabskrajbera mentoli ali previše mi je to za glavu 🙂\nReagovanja: mmarkomarko, weasel i Nikola2307\nHvala puno na detaljnom odgovoru, razumeo sam sve osim deo za fjučerse, ali pre svega zato što taj deo nisam čačkao/učio.\nKada kažeš od 50 do 38k da si gradio poziciju, da li postoji razlog zašto nisi uzimao ispod 38k (ako se radi o periodu gde je btc išao i do ispod 30k), da li si imao neki stop loss ili plan b šta raditi ako krene i dalje dip?\nI kada imaš toliko dugo vremenski otvorenu poziciju, da li brineš oko visine fundinga, koliko on pojede eventualnu profit?\nI ako nije tajna, koje indikatore sve pratiš, trenutno ovo što si rekao pre par dana da vidiš da će zaroniti malo ispod 60k je ispalo za sada potpuno tačno.\najde 1 po 1\n1: Postoji razlog, trejdovao sam na fjučersima ( septembar i decembar ) i profitom smanjivao liq. price. Kad se trend okrenuo, nastavio sam da dokupljujem na perpetual. Zato mi je uvek na prvom mestu da mi na perpetual contracts liq. price ne bude iznad 50% od trenutne cene.\n2. Funding je najviši bio oko 0.1% na 8h, što mu dođe 0.3% na dnevnom nivou, što mi nije predstavljalo problem da plaćam, jer u toku dana napravim X trejdova skalpovanjem, i na kraju dana uglavnom uvek bude više profita od tih 0.3% koji su trajali svega par dana. Sve ostalo vreme je bilo uglavnom po 0.01%, što je realno ništa.\nInače. ako ti funding " jede profit ", onda ti je over leverage pozicija.\n3: Nije, naravno\nOpen interest najviše, visinu funding-a naravno uglavnom na bitmex binance i bybit, i još par na cryptoquant.com vezano samo za btc. I naravno samo support i resistance / horizontale koje sam nacrtam, ništa komplikovano.\nNema šta, fjučersi su ti isti đavo kao i perpetual, ali imaju premijum cenu ( veću nego što je spot ) i ističu u određeno vreme ( imaš na mesec dana, tri ili 6 ), pa ne možeš držati otvorenu poziciju zauvek ( kao za perpetual contract ), i nema funding-a. I dobra stvar je što kad cena pada, pada dosta više na fjučersima, dok kad raste, premijum isto raste više, a samim tim i profit.\nReagovanja: Borat Odorović, frrka, Bullseye i još 2 osobe\nKonačno ETH / BTC je prebacio preko 0.067 😃\nsta mislite o ETC moze li on malo da se trgne gore\nkoja. je napisao(la):\nPogledajte prilog 321767Pogledajte prilog 321767\nMA 200 mu predstavlja veliki resistance. Sada se sa tim bori. Ako to probije, mogao bi u nekom trenutku kao raketa da lagano ode na preko 100$. Mozda nece bas otici na 179$ kao u zadnjem bumu, ali preko 100$ bi mogao. Jos ako ETH dozivi veliki hajp, npr probije 5.000$, onda bi i ETH za sirotinju tj ETC mogao da ubere plodove hajpa.\nKako znas da ce im se poklopiti termini ako ne znas kad ce se okoncati spor? xD\nPorcitah ovo pre dva dana tako da...\nNe moze da skodi imati na umu ovo ako se razmislja o XRP.\nIma logike 😁 Zato sto ih Ripple stiska rukama i nogama da se okonca pre nego sto se ciklus zavrsi. Frka im je da ne propuste ovo mada ripple i ne stoji uopste lose sko mene pitate. Sudija u postupku je vec poceo da stiska SEC.\nRipple ekipu je bitno da naprave hajp i da ljudi kupuju dok oni opet istovaraj, treba da operu jos nekoliko desetina milijardi.\nNe brojim nego racunam, Pa normalno da cu racunati koliko mi vredi portfolio dok mi coin skace. A kasnije sam ga stepenasto prodavao na 2,5$ i 3$. Ko kaze da sa 20.000$ ulazim u 10 BTCa? Ako vec mene ne mozes da pobedis u debati, nema potrebe da mi inputiras nesto sto nisam napisao, pa da se boris protiv one verzije mene koja ne postoji. 20.000$ je za ulaganje, i to veze nema sa 10 BTCa. I sta tu nije jasno? Cekam 30.000$ da udjem u coine, a na 57.899$ sam izasao iz BTCa. I da, usao sam u jedan alt tj DIAu i profitirao 10%, tako da ispada kao da sam izasao iz BTCa po 64.000$. A koliko je sada cena BTCa? 61.000$! Znaci mogu se vratiti sad odmah u BTC i kupiti vise BTCa nego sto sam ih imao kada sam ih prodao. A pri tome ne treba zaboravati da je DIA skakala na preko 2,1$, mogao sam i daleko veci profit da uzmem od 10%, ali ne treba biti alav. A meni se neki smejali jer ja navodno ispao budala sto sam prodao BTC koji leti u nebo, a onda drugi pisu kako navodno od mene bi se pravili mimovi ali moderator me spasava jer brise moje komentare. A zapravo ja se smejem svima njima jer sam tata igre i opet sam napravio pare. Prodaja BTCa na 57.899$ mi je bila pravi potez. Novac u DIA mi je skakao mnogo vise nego vama u BTCu. I sada imam vise BTCa nego pre prodaje na 57.899$. A vi se samo smejite. I na SFP ste se smejali, a ja napravio pare. Velmajstor sam trgovine.\nPogledajte prilog 321568\nBogu fala, uspeo sam ovo dočitati uz ne malu pomoć teme iz Benny Hill Show. Vi ostali nemojte to nikad pokušavati uz nešto poput Gloomy Sunday ili Prokleta je ova nedelja, moglo bi biti opasno.\nOK, skrušeno priznajem da si me potpuno iskasapio u debati koje nije ni bilo. Pre nego što se odem obesiti, iskoristio bi tako ovu priliku da se ukratko osvrnem na to gde ja mislim da sam napravio kobnu grešku. Kad si u prvom postu objavio da ulaziš premijerno u kripto sa 20k dolara, a par epizoda kasnije imaš 10 btc, pomislih, a mora da ih je kupio...štajaznam... iskoristio crni petak, žalosnu sredu, popust u Lidlu, samting, eniting... Neverovatno, ali ni na kraj pameti mi da si ti prvo obezbedio 10 btc pa se bacio u nepredvidive kripto vode. Prvi put da je neko tako krenuo, a to jasno ukazuje da si ti veliki car svih trejdera i treba te slušati 24/6... Missim, nek bude bar jedan dan odmora.\nEto, pored toga što mi ideš na qrac, sad mi ideš i na ignor. Ajd da probamo svi neko vreme pa ako se na isti način nastavi igrati Džekija svih kripto zanata, jedino ostaje da mu se otvori tema - Kripto zabavnik (samo za decu sa 7 do 107 bitkoJina), i tamo se presele sve njegove črčkarije sa pripadajućim replikama. Ovde se malo pročisti i dobijemo jednu komik rilif temu, vin vin.\nShiba šiba na ath i kao da to nije sve za danas. Fantom i Harmony isto... al to više nije ni vest.\nReagovanja: Avijon, icestorm, Digging Bill i još 2 osobe\nProsli put kad je Shiba skocila k'o luda, desio se slom berze posle 2 dana. Valjda shitovi skacu na kraju ciklusa🤔. A do sada ih je kamara poripala. Je li kraj bulla?\nReagovanja: cakihisar i Detector\nOpet smo pali ispod 60k izgleda sa se svi ispod toga jako brzo pokupuje ..\nInace malo da se prisetimo proslog oktobra smo imali skok od 28% a ovog smo do sada 36% u plusu .. da bi smo zavrsili mesec na 28% treba da zatvorimo oznad ~56k ... ( sto mi ne zvuci mnogo realno ) ...\nNovembar i Decembar su prosle godine bili dosta profitabilniji od Oktobra .. ( 40+% ) ...\nNe verujem da je proslogodisnji ROI moguc samo zelim da pokazem koliko smo zapravo skocili u Oktobru ( do sad )\nPritom se sve ispod 60k kupuje relativno brzo ..\nIzašo iz Šibe na x5. Al nije to zbogom Šibo, to je bon žur\nReagovanja: mmarkomarko, vlado_ns i Detector\nWhales vredno kupuju dip.\nAli mislim da idemo još malo dole pre nego što nastavi, 58-59k.\n100.6 KB · Pregleda: 93\nReagovanja: dbns, Ziclasi i Ateluv\nNiko da pohvali ili bar pomene ovaj danasnji milimetarski pomak DASH-a 😂 Ali ne i LTC-a


Građani masovno pristaju na kupovinu glasova za 50 KM.Pogledajte detaljnije ! - Poštar.ba\nGrađani masovno pristaju na kupovinu glasova za 50 KM.Pogledajte detaljnije !\n← Pacolli pozvao Abazovića da ne ulazi u crnogorsku vladu jer će nanijeti nepopravljivu štetu Kosovu\nDanas se navršava 189 godina od proglašenja bosanske autonomije →\nGola Srpkinja kupuje lubenicu usred bijela dana na putu: Snimak koji je raspametio region\nBosna ima još jednog heroja : Dječak od 14 godina gasio požar kod Konjica pa od umora zaspao na kamenu


Budimpešta Franc List aerodrom | Budapest Ferenc Liszt Airport | Abago\nBudimpešta Franc List međunarodni aerodrom\nBudapest Ferenc Liszt International Airport - red letenja\nBudimpešta Franc List (Budapest Ferenc Liszt International Airport) je najveći aerodrom u Mađarskoj, udaljen 16km od centra Budimpešte. Od nedavno nosi ime po najpoznatijem mađarskom pijanisti, Francu Listu. Ovim aerodromom godišnje prođe od 8 do 9 miliona putnika.\nAerodrom Budimpešta Lounges\nMenzies Lounge – nalazi se kod terminala 2, otvoren je svakog dana do 21h. Prostran i elegantno uređen salon koji nudi širok izbor pića i hrane. U ponudi su takođe i magazini, Wifi kao i mesta gde se mogu puniti telefoni.\nMastercard Airport Lounge – pored SkyCourt salona, kod terminala 2 se nalazi Mastercard Airport Lounge. Putnici koji poseduju Premium ili Personal MasterCard karticu mogu uživati u mnogobrojim ekskluzivnim uslugama koje nudi ovaj salon.\nPlatinum lounge – platinum saloni se nalaze u tranzitnoj zoni kod terminala 2A i 2B. Samouslužni bar ovog salona nudi veliki izbor alkoholnih pića, hrane i sokova. Poslovnim ljudima su obezbeđeni kompjuteri, fotokopir aparat, besplatan internet, itd.\nSkyCourt Lounge– Predstavlja najveći biznis salon na aerodromu, smešten kod terminala 2. U ponudi je veliki izbor jela i pića, mađarske novine i magazini, TV, besplatan WiFi, poseban deo za poslovne ljude (opremljen kompjuterima, štampačima itd).\nUkoliko želite da pogledate kako izgleda unutrašnjost SktCourt Lounge salona, kliknite ovde i otvorite kratak video materijal.\nBesplatan internet pristup je moguć svim putnicima u dolaznim i odlaznim halama terminala 2A i 2B, SkyCourt putničkoj hali, kao i Visitor Terrace kafiću. Naziv wifi mreže je bud:free wifi, može se koristiti 2 sata.\nCheck in šalteri na aerodromu u Budimpešti se nalaze na terminalima 2A i 2B, na spratu za odlaske. Putnicima se preporučuje da dođu na aerodrom 2h pre leta, kako bi se uspešno i na vreme prijavili za svoj let.\nTerminali na aerodromu Budimpešta Franc List\nTerminali za čekiranje na aerodromu (2A i 2B) u Budimpešti se nalaze na spratu za odlaske. Putnici koji su prošli check in, pasošku i sigurnosnu kontrolu, nalaze se u tranzitnoj zoni. Tranzitna zona predstavlja mnogo sadržajnije i udobnije okruženje putnicima zbog velikog izbora restorana, kafića i prodavnica. Putnicima se savetuje da svoj let čekaju u tranzitnoj zoni, jer se putem zvučnika obaveštavaju o početku ukrcavanja, kao i da provere na koji gejt se ukrcavaju jer se to može promeniti zavisno od saobraćaja.\nPrevoz na aerodromu Budimpešta Franc List\nSa aerodroma u Budimpešti do centra grada postoji par načina prevoza:\nTaxi – Főtaxi služba prevozi putnike između terminala i centra grada. Putnici mogu rezervisati svoju vožnju na štandu ovog prevoznika koji se nalazi na izlazu terminala 2A i 2B. Cena prevoza od aerodroma do centra Budimpešte u proseku iznosi 26€ (zavisno od uslova saobraćaja).\nminiBUD – miniBud je oficijalni aerodromski prevoznik koji pruža usluge prevoza. Cena zavisi od broja putnika, tako da se kreće od 7 do 18€.\nVoz – Najbliža stanica od terminala 2 na aerodromu je Ferihegy, koja prevozi do stanice Nyugati u Budimpešti, trajanje vožnje je manje od pola sata.\nAerodrom Budimpešta Franc List – Parking\nBusiness Parking – na raspologanju su 204 parking mesta. Sa parkinga do terminala je besplatan prevoz minibusom. Parking se plaća po danu. U gotovini se isključivo prihvata mađaraska forinta.\nHoliday Parking – ovaj parking je udaljen od terminala na svega 10 minuta hoda, na raspolaganju je preko 2000 parking mesta.\nTerminal Parking – korišćenje ovog parkinga se savetujete pojedincima koji dolaze po nekog na aerodrom ili ga ostavljaju. Nalazi se pored zgrade terminala, na 5 minuta hoda. Prvih 5 minuta zadržavanja na ovom parkingu su besplatni.\nHoliday Parking Lite – parking koji nudi 600 mesta za parkiranje. Udaljen je od terminala 10 minuta hoda.\nPostoji veliki izbor prodavnica na aerodromu u Budimpešti (Budapest Ferenc Liszt International Airport). Poznati svetski brendovi Tissot, Desigual, Calvin Klein, Hugo Boss itd, imaju svoje prodajne objekte na aerodromu.\nBankomati se mogu naći na spratu za dolaske kod dela za preuzimanje prtljaga, terminali 2A i 2B.\nMenjačnice se nalaze u SkyCourt putničkoj hali, kao i kod terminala 2A i terminala 2B u delu za dolaske i odlaske.\nPutnici sa invaliditetom ili smanjenom sposobnošću kretanja o svojim potrebama u vidu asistencije na aerodoromu treba da obaveste nadležne minimum 48h pre leta.\nPo dolasku na aerodrom trebaju pronaći recepciju ili check in šalter svog avio prevoznika, jer će se tu naći sa članom osoblja koji će izaći u susret njegovim potrebama. Pomoć će uvek biti prilagođena putnikovom stepenu mobilnosti. Po potrebi, članovi osoblja prate putnika do i od aviona, a prilikom ukrcavanja putnici sa invaliditetom imaju prednost.\nMapa aerodorma Budimpešta Franc List\nnedostaje malo vise zabave\nReview Franc List Budimpešta. Odustani od odgovora


SAVIĆ IZABRAO "DELFINE" ZA SP! Selektor: Idemo sa najboljim što imamo! - Informer\nBeta | 07. 07. 2017.\nSAVIĆ IZABRAO "DELFINE" ZA SP! Selektor: Idemo sa najboljim što imamo!\nSelektor vaterpolo reprezentacije Srbije Dejan Savić saopštio je danas spisak od 13 igrača koji će braniti titulu na predstojećem Svetskom prvenstvu u Budimpešti\nKako je saopštio Vaterpolo savez Srbije, na spisku su Gojko Pijetlović, Dušan Mandić, Viktor Rašović, Sava Ranđelović, Miloš Ćuk, Duško Pijetlović, Nemanja Ubović, Milan Aleksić, Nikola Jakšić, Filip Filipović, Andrija Prlainović, Stefan Mitrović i Branislav Mitrović.\n- U ovom trenutku, to je naš najbolji tim. Zadovoljan sam kako radimo u Kečkemetu. I igrači koji sada nisu na spisku su potpuno opravdali poverenje i zajedno s momcima koji su ostali u Beogradu pokazali kvalitet i oni su deo reprezentacije. To nije fraza, zaista je tako. Imamo bazu od 22, 23 igrača koji u svakom trenutku mogu da budu u 13 izabranih - rekao je selektor Srbije Dejan Savić.\nPrvi put na Svetskom prvenstvu igraće Viktor Rašović i Nemanja Ubović.\nSvetsko prvenstvo održaće se od 15. do 30. jula u Budimpešti.\nDejan Savić vaterpolo svetsko prvenstvo Reprezentacija Srbije


Okrenite ovaj telefon ako želite da se propisno izvrištite | City Magazine\nOkrenite ovaj telefon ako želite da se propisno izvrištite\nAUTOR: CityMagazine 29 Nov, 2020\nDa li vam se smučila 2020. i sve što je nam je ona donela? Da li ste se umorili od sedenja u kući i želeli biste da negde odete sa prijateljima? Pa, pametnije bi bilo da pričekate još neko vreme pre nego što to uradite, ali dobra vest je da ipak postoji način da izabacite višak energije i besa iz sebe zbog sveopšte situacije.\nDovoljno je da okrenete broj +1 561 567 8431, propisno se izvrištite u slušalicu i mi vam garantujemo da ćete se posle toga osećati bolje. Ako vam pak ni to ne pomogne, svratite do sajta justscream.baby, gde možete čuti svoje vriske, ali i one drugih ljudi koji su pozvali ovaj broj.\nAutor ove ideje, Kris Golmar, koji za sebe kaže da je „učitelj, ponekad umetnik i uglavnom tiha osoba”, kaže da treba da pratite sledeća tri koraka kada koristite njegov servis:\nkorak: Okrenite broj i ne brinite. Niko vas ne sluša.\nkorak: Sačekajte signal a onda se izvrištite koliko vam je volja.\nkorak: Posetite ovaj sajt da čujete svoj vrisak, a ako vam to nije dovoljno poslušajte i vrištanje drugih ljudi.\nGolmar vas takođe ohrabruje da se izvrištite na javnom mestu, osim, možda u punom bioskopu. On garantuje da će vam prijati da izbacite svoju negativnu energiju na ovaj način, zbog čega će telefon za vrištanje (+1 561 567 8431) biti dostupan do 21. januara sledeće godine.\n#bes #negativna energija #stres #vrištanje


Dramatično zagađenje zraka u Sarajevu, zabranjen saobraćaj vozilima sa… – Klik Jajce\nDramatično zagađenje zraka u Sarajevu, zabranjen saobraćaj vozilima sa...\nSarajevo je i večeras najzagađeniji grad na svijetu. Indeks kvaliteta zraka od 19 sati iznosi čak 597 i nosi oznaku opasnog. Dramatično zagađenje razlog je zbog kojeg je Vlada Kantona Sarajevo tokom dana proglasila epizodu “uzbuna” zabranivši u gradskoj A zoni kretanje automobila čiji dizel motori imaju normu EURO3 i manju.\n“Mjere koje se preduzimaju u okviru epizode ‘uzbuna’ su:\n– U zoni A: zabrana kretanja automobila čiji dizel motori imaju normu EURO3 i manju, te zabrana kretanja teretnih vozila čiji motori imaju normu manju od EURO3 u skladu sa članom 95. Zakona o uređenju saobraćaja na području Kantona Sarajevo. Ovo se ne odnosi na vozila policije, inspekcije, ministarstva odbrane, javnog gradskog saobraćaja, javnih komunalnih preduzeća, vozila pravnih osoba koje za potrebe komunalnih preduzeća izvode radove na hitnim intervencijama, vozila sa diplomatskim tablicama, vozila osoba sa invaliditetom, taksi vozila i vozila hitnih intervencija (civilne zaštite, hitne pomoći, vatrogasaca). Napomena: izuzeće za taksi vozila vrijedi godinu dana od dana donošenja plana”, saopćeno je iz MUP-a.\nIz Vlade je rečeno da je odluka o proglašenju epizode “uzbune” donesena kada su mjerenja pokazala da zagađujuće tvari u zraku prekoračuju prag uzbune. Stanovništvo su upozorili da svojim ponašanjem i aktivnostima ne doprinose dodatnom zagađenju zraka, a Zavod za javno zdravstvo je izdao preporuke za samozaštitu.\nPosted by Armin Talić on Saturday, January 11, 2020\nObjava Dramatično zagađenje zraka u Sarajevu, zabranjen saobraćaj vozilima sa normom Euro3 pojavila se prvi puta na Jajce Online.\nRelated Topics:dramatičnofeaturedJajce OnlinesaobraćajSarajevuvozilimazabranjenZagađenjezraka


"PORUKA CRNOGORSKE JE JASNA"\n"Neki građani i kometatori i političke situacije, naprosto zaboravljaju šta je sve Crnogorska uradila u pokušaju da pruži šansu krhkoj parlamentarnoj većini u Budvi", kazao je Bulatović\n12044 pregleda\t56 komentar(a)\nPjerotić, Bulatović i Ivanović, Foto: Vuk Lajović\n30.04.2020. 14:48h Ažurirano: 30.04.2020. 13:43h\nPoruka Crnogorske je jasna. Mi smo te doveli, mi ćemo te i smijeniti. Ne zato što si pripadnik neke partije ili zbog vjerske i nacionalne pripadnosti, nego zato što kršiš zakone, poručio je gradonačelniku Budve, Marku Batu Careviću, potpredsjednik Opštine Budva i predsjednik budvanskog odbora Crnogorske Vladimir Bulatović.\nCarević je prekjuče razriješio dužnosti kadrove Crnogorske, Bulatovića, sekretarku za društvene djelatnosti Ljiljanu Pjerotić, a iz svog kabineta je otpustio i Anđelu Ivanović.\nBulatović je kazao da Carević ne može da ga smijeni, već samo Skupština Opštine.\nPosle 16 mjeseci se sjetili da je nezakonito u fotelji, mora da vrati sve plate?\nCarević otpustio kadrove Crnogorske: Bulatović, Pjerotić i Ivanović razriješeni dužnosti\n"Neki građani i kometatori i političke situacije, naprosto zaboravljaju šta je sve Crnogorska uradila u pokušaju da pruži šansu krhkoj parlamentarnoj većini u Budvi. Nakon izbora iako smo bili pod velikim pritiscima sa više strana nismo dozvolili ponavljanje izbora u Budvi.Dali smo kvorum za konstitutivnu sjednicu SO Budva i glasali za predstavnika DF i njegovo imenovanje za predsjednika SO. Obezbijedili smo neophodan kvorum kada je nedostajalo 15 dana do uvođenja prinudne uprave u Budvi, te je tom prilikom potpisan koalicioni sporazum kao garant poštovanja prije svega države Crne gore i njenih zakonskih propisa", kazao je Bulatović na konferenciji za medije.\nPrilikom rotacije vlasti koja je skoro pa nepoznat model u praksi, kako je dodao, Crnogorska je potpisala iicijativu za imenovanje Carevića, i glasali za njegovo imenovanje.\n“Sve vrijeme od samog početka insistiranje je bilo na poštovanju zakona i ono što smo tražili jeste da imamo uvid u poslovanje opštine kao i poslovanje javnih preduzeća. Nadamo se da građani Budve nisu zaboravili ove činjenice. Dakle sve ukazuje na to da je Crnogorska apsolutno uradila sve da pruži priliku da se opštinom upravlja profesionalno i bez rješavanja partijskih interesa na način koji ne bi bio kontinuitet vladavine koja je epilog imala sudskim presudama", naglasio je Bulatović.\nOn je podsjetio na članove koalicionog sporazuma koji su potpisali svi zajedno i koje su zahtijevali da se poštuju.\n“Mislim da ne treba posenbno obrazloženje koliko je puta prekršen prvi član koalicionog sporazuma. Ovaj član ne da nije ispoštovan, već suprotno njemu svaka odluka se donosila upravo na osnovu politike partijske pripadnosti, a poslJedica je najblaže rečeno preko 100 aktivnih ugovora o privremenim i povremenim poslovima, pa čak i u vremenu otpočinjanja korona krize, o čemu su i mediji pisali u više navrata”, naglasio je Bulatović.\nOn je rekao da je dat preliminarni imovinski karton, lično sa njegove strane.\n"Urađen je uz pomoć zaposlenih koji su dodatno radili pored redovnih aktivnosti sa željom da ostvare nešto što Opština Budva nikada nije uspjela. Dat je i predlog aktivnosti tj daljih koraka ka konačnoj realizaciji i tu se stalo. Nije formirana posebna komisija, nije došlo do reorganizacije u opštinskim organima u skladu sa zakonom, a bogata opština Budva nije bila u stanju da izdvoji novac za softver i obuku ljudi u opštini koji bi koristili isti", istakao je Bulatović.\nOsim navedenog, kako je kazao, Opština Budva nije uskladila pravilnike o unutrašnjoj organizaciji i sistematizaciji u skladu sa zakonom\n"Opština Budva nije donijela ni Strateški plan razvoja grada koji je istekao 2018 godine, a što je bio osnov za potpisivanje inicijative Demokratske Crne Gore, od strane pripadnika DF u Podgorici. Naše viđenje razvoja grada u situaciji kada ne postoji takav strateški plan je dijametralno suprotan, te smo bili prinuđeni da djelujemo amandmanima na budžet, plan investicija i plan uređenja prostora. Tada smo na opštinskom stepeništu zbog iznošenja svojih ideja nonšalantno nausput proglašeni protivnicima vlasti. Napominjem da smo tada tražili više sredstava za zdravsto i obrazovanje, a manje asfaltiranja", kazao je Bulatović.\nPrema njegovim riječima novinski stupci sa aferom "Krimovica" i utajama poreza izvođača najvećih radova u opštini Budva koji su kulminirali u prethodnih par mjeseci takođe im ne ostavljaju prostora da djeluju na drugi način osim inicijativom za smjenu.\n"Radnje koje nisu u skladu sa zakonom jednostavno se moraju prekinuti. Za nas nema razlike, bili pripadnici prethodne ili sadašnje vlasti oni koji krše zakon, od nas neće naići na podršku. Izborna poruka građanima na prethodnim izborima su bile stop besomučnom građenju i stop nezakonitim radnjama. Javnost jasno zna kako je ko glasao i odlučivao po tim pitanjima", kazao je Bulatović.\nOn je naglasio da nijesu istinite tvrdnje da su razriješeni kadrovi Crnogorske.\n"Sekretarki za društvene djelatnosti Ljiljani Pjerotić, rješenje o imenovanju VD sekratara sekretarijata je prestlo da važi 31.03.2020. i od tada ona je u suštini na poslovima koje obavlja već 15 godina u Opštini Budva. Anđeli Ivanović ugovor je istekao 26.12.2019. godine, niti joj je od tog momenta obračunata zarada, a što vrlo je simptomatično da joj od tog datuma do danas, dakle punih šest mjesecca nije vraćena ni lična dokumentacija. Što se tiče mog angažmana, moje imenovanje su potvrdili odbornici u SO Budva i samo me oni mogu i razriješiti. Njihovu odluku, koja predstavlja glas naroda je jedno što uvažavam. Za sami kraj, floskule o uvođenju Crnogorske u vlast su nešto što onaj koga su glasovi Crnogorske postavili gdje jeste, to ne bi smio da kaže, a pogotovo ako hoće da bude objektivan i razmisli o onome što sam rekao na samom početku. Ako se ne desi inicirana smjena, Carević če biti u pravu, ali će se najzad znati u kom grmu leži zec”, poručio je Bulatović.\nIvanović: Blokada je posljedica Carevićeve mržnje prema svemu što se izjašnjava kao crnogorsko\nLiderka Crnogorske Anđela Ivanović kazala je da je danas podnijela inicijativu za razrješenje predsjednika Opštine Budva.\n"Ta inicijativa ima kvalifikovanu većinu i podršku tako da je od danas on za nas odlazeći predsjednik Opštine. Kao što možete da vidjeti odlazeći predsjednik Opštine je na nas iz Crnogorske krenuo srpom i kosijerom sa namjerom da nas razriješi, razvrši kako bi on rekao. Sam je sebe razriješio. Mi nemamo razloga da se pravdamo i dokazujemo, hvala svima koji brinu za nas, ali te njegove odluke su nezakonite i ne znam kako je mogao ljude kojima su angažmani i ugovori istekli da razrijesi i smijeni. Konkretno mene, kojoj je ugovor kao saradniku za evropske projekte istekao 26.decembra 2019.godine", kazala je Ivanović.\nNaglasila je da je blokada nje i njenog profesionalnog napredovanja posljedica njegove mržnje prema svemu što se izjašnjava kao crnogorsko.\n"Tako da ja kao Crnogorka uvijek cu glasno i jasno da kažem da je njegovo ugroženo srpstvo obogatila moja država Crna Gora. Vjerujem da će osnovane sumnje za izvršenje sijaset krivičnih djela koja mu se stavljaju na teret dobiti svoj sudski epilog, a suočavanje u Skupštini Opštine nas svakako čeka. Naši dojučerašnji koalicioni partneri svjesni su istinitosti i osnovanosti svih naših tvrdnji, i umjesto da imamo mehanizam smjene potencijalnog korumpiranog predsjednika Opštine odmah, mi imamo kukavičluk da se to ne može uraditi jer ćete biti optuženi da ste sarađivali sa DPS. Od našeg osnivanja do danas bili smo milovci, udbaši, ratni profiteri, sateliti, korumpirani, ravnogorci, srbogorska, gejevi i slično. Mislim da smo do dana današnjega pokazali da smo slobodni ljudi koji misle svojom glavom i rade najbolje za svoj grad i svoju državu", istakla je Ivanović.\nPrema njenim riječima ko gubi ima pravo da se ljuti.\n"Tako da me neće iznenaditi nikakav loš i vrijeđajući sadržaj sa druge strane. Očekujemo to svi, posebno gospodin Bulatović na koga će iz svih oružja da krenuti da mu unište ugled i reputaciju i da ga onemoguće da preuzme upravljanje Opštinom nakon smjene Marka Carevića. U tome nece uspjeti", naglasila je ona.\nSekretarka Ljiljana Pjerotić negirala je da je sminjena, navodeći da joj je ugovor krajem marta istekao.\nNavela je da nije bilo politickog zapošljavanja.\nCrnogorska BudvaCrnogorskaLjiljana PjerotićVladimir BulatovićOpština BudvaBudvaMarko Bato CarevićMarko Carević\n17.10. 10:26 h\t83\t45537\n17.10. 11:45 h\t178\t37272\n17.10. 16:20 h\t52\t30175\n16.10. 21:11 h\t65\t25585\n17.10. 09:36 h\t57\t24443\n17.10. 11:45 h\t85\t178


Plemići 2009. godište osvojili prvo mjesto i plasirali se na završni turnir u Sarajevo\n/Plemići 2009. godište osvojili prvo mjesto i plasirali se na završni turnir u Sarajevo\nObjavljeno: Ponedjeljak, 26 Ožujak 2018 08:20\nJučer su se u Arena sport centru u Mostaru odigralo nekoliko zanimljivih utakmica DFA lige za dječake rođene 2009. godine.\nNajzanimljivija utakmica bila je ona u kojoj su se sastali mladi nogometaši HŠK Zrinjski i HNK Višići. Tijekom cijelog održavanja lige ove dvije ekipe su pokazale najviše i njihova utakmica odlučivala je o prvaku za regiju Hercegovina,a pobjednik će sudjelovati na završnom turniru u Sarajevu.\nUtakmica je krenula izuzetno loše za male Plemiće. Nakon tri odlične prigode koje su propustili realizirati Buhovac i Krešić uslijedila su dva pogotka malih igrača iz Višića. Na odmor se odlazi rezultatom 2:0 za Višiće.\nU drugo poluvrijeme Zrinjski ulazi dosta odlučno. Najprije mrežu Višića odličnim pogotkom trese Domagoj Matić, a onda sa tri pogotka Josipa Buhovca, Zrinjski dolazi u prednost od 4:2 koju drži do kraja utakmice.\nNakon ove utakmice mali Plemići morali su odigrati i utakmicu protiv ekipe Stari Grad. Mladi Plemići su i ovu utakmicu riješili u svoju korist. Krajnji rezultat glasio je 4:0 za Zrinjski, a pogotke su postigli: Sandro Zovko dva gola i po jedan gol su postigli David Džidić i Ivan Miletić.\nOvom pobjedom Zrinjski se plasirao na završni turnir u Sarajevo. Ova ekipa i prošle godine je nastupila na završnom turniru na kojem je zauzela 2. mjesto.\nNakon utakmice dodjeljene su medalje i pehari za najbolje ekipe cijele lige.


Velika Britanija najavljuje plan infrastrukture od 760 milijardi evra | Gradimo zajedno\nNaslovnaBuildingVelika Britanija najavljuje plan infrastrukture od 760 milijardi evra\nVelika Britanija najavljuje plan infrastrukture od 760 milijardi evra\nNajveći deo ulaganja je namenjen transportnom sektoru, koji će dobiti oko 82 milijarde evra do 2025. godine, dok će više od 60 milijardi ići na energetske projekte.\nNeki od najvećih stručnih projekata u Velikoj Britaniji spadaju u ove kategorije, uključujući železničku mrežu, nuklearne elektrane „Hinkley Point C“, kao i tunel u donjem delu prelaza Temze. Dokument navodi da će više od 35 milijardi evra biti dodeljeno socijalnim i ekonomskim projektima.\nPo prvi put, u dokumentu ističu potrebu da više projekata nastavi sa modernim metodama izgradnje (MMC) – shvata se da su održivije od tradicionalnih metoda.\nDokument takođe uključuje prognozu potražnje radne snage, procene su da će se stvoriti 425.000 novih radnih mesta.\nPotrebnan je kolosalan postupak zapošljavanja\nHelen Iulet, direktor obuke i veština udruženja „Besa“, odgovorila je na objavljivanje dokumenta rekavši da su „vladini infrastrukturni planovi izuzetno uzbudljivi, ali će još veći napor radnoj industriji biti dodatni pritisak da donesu novu radnu snagu u sektor i unaprede veštine postojećih radnika.“\nDodala je „verovatno će nedostatak radne snage biti problem duže vreme. Ovo se ne odnosi samo na Brexit. Videli smo pomak u ekonomiji, koju je ubrzala pandemija i dovela je do rekordnih paketa plaćanja za ljude koji rade u transportu, logistici i ugostiteljstvu.“\n„Na drugoj strani, takođe je pokrenula pitanje ravnoteže u odnosu na slabije plaćene poslove. Poslodavci u našem sektoru moraju da uvere radnike da su uslovi koji se nude privlačni“, dodala je ona. „Takođe moraju biti sigurni da će pošteno tretirati svoje radnike i imati jasan plan za napredovanje u karijeri kako bi doveli nove ljude sa pravim veštinama, da nas vuku napred.“\nPodizanje nivoa i jačanje unije\nDejvid Meknot, menadžer Instituta građevinskih inženjera (ICE), naveo je kako je plan naftovoda usklađen sa prethodno objavljenom nacionalnom strategijom infrastrukture vlade (NIS).\nRekao je: „“NIS“ nudi strateški pogled plana naše infrastrukture, kao i način planiranja i dostavljanja, bavi se kratkoročnim i dugoročnim izazovima zemlje.“\n„NIS ima za prioritet podizanje nivoa, jačanje unije i dostizanje neto-nule. Obećanje je da će prebaciti investicije iz Londona i jugoistoka do ostalih regiona i nacija u Velikoj Britaniji i omogućiti više lokalnih donošenja odluka.“\n„Naftovod uključuje mnoge ključne projekte i obećanja. U pogledu višeg nivoa i povezivanja, postavlja glavne investicije za poboljšanje digitalnog povezivanja kroz „zajedničku ruralnu mrežu“ i programe projekta Gigabit. „\nPrethodni tekst7 najvećih projekata ove godine\nSledeći tekstStopirana izgradnja trećine metro stanica


Izraelski naseljenici pucali po Palestincima, vojnici gledali – Minber\nsvi. 21, 2012 at 2:15 pm\nIzraelski naseljenici pucali po Palestincima, vojnici gledali\nJevrejska organizacija za ljudska prava Becelem objavila je sinoć video snimak na kojem se vidi kako jevrejski naseljenici pucaju na Palestince na Zapadnoj obali, dok vojnici stoje skrštenih ruku.\nBecelem navodi da je jedan 24-godišnji Palestinac pogođen u glavu i da je prenesen u bolnicu u stabilnom stanju. Organizacija tvrdi da snimak podstiče ozbiljne sumnje da vojnici nisu ništa učinili da spriječe pucnjavu, prenose agencije.\nSve je počelo kada je grupa jevrejskih nasljenika iz obližnjeg jevrejskog naselja Icar došla je u subotu popodne u palestinsko selo i počela da baca kamenice na seoske kuće i stanovnike i pali travnata polja u blizini. Seoska omladina im se usprotivila i na obje strane su letjele kamenice.\nUbrzo potom začula se pucnjava u pozadini i stigli su vojnici koji su stali pored naseljenika. Na snimku se vidi da su dva naseljenika naoružana – jedan ima pištolj, a drugi automatsku pušku M-16, javljaju izraelski mediji. Vidi se također kako upiru oružje u Palestince i kako jedan puca. U incidentu je petero Palestinaca zadobilo također povrede od kamenica.\nNa osnovu snimka incidenta izgleda da vojnici koji su bili prisutni nisu preduzeli nikakve mjere da zaustave naseljenike u bacanju kamenja, paljenju vatre i ispaljivanju pravih metaka na Palestince. Vojnici nisu pokušali da otjeraju naseljenike i zapravo su stajali pored njih, naveo je Becelem.\nVojni portparol je izjavio da je pucnjava počela za vrijeme sukoba između naseljenika i žitelja sela Asira al Kiblija i da su obje strane bacale kamenice, a da su bezbjednosne snage stigle na poprište sukoba u pokušaju da ih razdvoje.\nTakođer je rečeno da se istražuje pucnjava, ali da i da video ne predstavlja cijeli incident. Jevrejski naseljenici su rekli da su Palestinci podmetnuli vatru u njihovim poljima i da to čine treći put zaredom, a da su čuvari naselja pucali, jer su bili u životnoj opasnosti.\nTalibani: NATO treba napustiti Afganistan\nSirija: Više od 80 mrtvih za dva dana


Pridružite se pametnom medi koji je rešio da malo zaradi! Šumski video slot Broker Bear Blast vas čeka!\nPozadinu slota čini umirujuća šuma puna zelenila, a audio zapis će učiniti da se osećate kao da ste zaista u mirnoj šumi. Rilovi su smešteni na providnu tablu, sa leve i desne strane možemo videti isplatne linije, a simboli su veoma jasno predstavljeni.\nIspod rilova se nalazi komandna table koja vam je neophodna za igranje ovog slota. Na njoj možete pronaći različite vrednosti – možete podesiti broj linija za igranje, od 1 do 20, kao i veličinu novčića i visinu uloga po spinu. Tu se takođe nalazi i vaš trenutni saldo, a obračunata je i visina uloga po liniji. Postoji i taster Autoplay, koji služi za automatsko okretanje spinova, kao i taster Max, koji služi za brzinsko podešavanje maksimalnog uloga. Ostalo je samo da pritisnete plavo dugme sa strelicama koje označava polje za pokretanje spinova i krenuli ste u avanturu!\nOd regularnih simbola srećemo kartaške simbole A, J, Q i K, kao i brojeve 9 i 10, koji su prozračni, šareni i predstavljaju različite nijanse boja šume. Tu su takođe i različiti plodovi šume, poput orašastih plodova, pečuraka, divljih bobica i cveća na dnu svakog simbola.\nSimboli nešto više vrednosti su izuzetno simpatične šumske životinje zec, lisica i rakun.\nDžoker simbol video slota Broker Bear Blast je sam Broker Bear, tj. poslovni meda! Broker Bear nosi kravatu, sunčane naočare i cigaretu ustima i izgleda poprilično cool. Ovaj simbol se pojavljuje na rilovima jedan, tri i pet i zamenjuje sve simbole, osim scatter simbola.\nTri medveda na ovim rilovima će pokrenuti 15 besplatnih spinova tokom kojih će svaki dobitak biti utrostručen! Drugim rečima, tokom besplatnih spinova sledi vam multiplikator x3. Ovu funkciju možete pokrenuti više puta, osvajajući po 15 besplatnih spinova.\nScatter simbol je predstavljen u vidu metalne mašine koja pretvara simbole u novac! Dobijanjem tri ili više scatter simbola, pokrećete The Investment Machine Bonus Feature. Jako je važno da vam ti simboli budu poređani sleva, počev od prvog rila. U suprotnom, neće se računati dobitak.\nU okviru ove funkcije će vam biti ponuđeni šumski plodovi i na vama je da izaberete koja tri ploda koja će ući u mašinu, gde će se utvrditi njihova trenutna vrednost. Zatim će uz pomoć vaših krznenih prijatelja i malo sreće mašina temeljno obraditi plodove i pretvoriti ih u zlato tj. vaš dobitak. Proces ovog kruga je jednostavan, zabavan, a i dobici su prilično dobri.\nPtice pevaju, insekti puštaju zvukove, a javljaju se i zvuci životinja, u zavisnosti od toga simbol koje životinje je napravio dobitnu kombinaciju.\nZabavite se uz poslovnog medu koji je rešio da u doba ekonomske krize stvar preuzme u svoje ruke i u promet pusti mašinu za proizvodnju novca! Združite se s njim i podeliće sa vama lepe dobitke. Prošetajte šumom i igrajte Broker Bear Blaster čak i preko telefona!\n10 meseci ago 22 243\n22 Replies to “Broker Bear Blast donosi mašinu za pravljenje novca!”\nMa bezi navukla sam se opasno na ovaj slot.Jeste da placa al ja ne umem da stanem\n07/07/2020 at 17:02\tReply\n08/07/2020 at 02:42\tReply\n07/07/2020 at 22:49\tReply\n07/07/2020 at 23:56\tReply\n08/07/2020 at 00:02\tReply\nPa sta te cudi, to uvek tako\n08/07/2020 at 22:15\tReply\nPa hoces da se kladis, sad trpi posledice\n08/07/2020 at 22:16\tReply\n08/07/2020 at 00:03\tReply\nDobra grafika a ume i lepo da plati ulazi u moje favorite.\n08/07/2020 at 02:43\tReply\n08/07/2020 at 03:49\tReply\n08/07/2020 at 08:04\tReply\nMultiplikator *3 i 15 besplatnih spinova.. Nista lepse za moje usi i oci.. 😁😁 Lepp da se opremim j dodjem jestii hahahah\n08/07/2020 at 08:08\tReply\n08/07/2020 at 14:02\tReply\nTri medveda na ovim rilovima će pokrenuti 15 besplatnih spinova tokom kojih će svaki dobitak biti utrostručen!\nZabavite se uz poslovnog medu koji je rešio da u doba ekonomske krize stvar preuzme u svoje ruke i u promet pusti mašinu za proizvodnju novsa\n08/07/2020 at 16:19\tReply\nKlasican slot sa tri reda, pet rila i besplatnim igrama, kije ja licno ne volim jer su skejteri na prvom, trecen i petom rilu. Grafika i zvuk okej. Za ubijanje vremena sasvim korektno\n22/07/2020 at 11:15\tReply\nOdlicna igra,zanimljiva i lepo placa\n27/07/2020 at 20:28\tReply


Revija KOLUBARA - Januar 2004 > dodatak\nPribližilo se vreme da Revija „Kolubara” izabere - deseti put - VALJEVCA LIČNOST GODINE. Po ustaljenoj praksi, to će biti učinjeno 11. januara, na dan osnivanja Izdavačkog preduzeća „Kolubara”. Ustaljen je i sastav žirija - novinari i saradnici Revije „Kolubara” i drugi novinari Valjeva.\nDobitniku ovog počasnog zvanja dodeljuje se, kao trajan spomen, plaketa sa likom Ljubomira P. Nenadovića, rad keramičara Milovana Blažića.\nMiodrag Pešić Peša (Foto: Ljuba Rankovic)\n1. Pošto je godina bila verolomna, i to izrazito i odozgo, prilika je da se pohvali neprofitni sektor koji čine domaći eksperti u domaćim partijama i domaćim nevladinim organizacijama. Kad tamo, međutim, ovlašan, ili će biti letimičan, pogled kazuje da tu nema zašto da se u‘vati. Dvoumicu izaziva i pojava „Crne ovce”, i to sa neočekivane, novodemokratske, strane. Ali, da budem ozbiljan, to bi bio pravi pelcer kad ovca ne bi imala pridev. Toliko, svih ovaca što se tiče. Ajde i ja da kažem „Sablja” - da presečem, neka bude slikar Miodrag Pešić Peša. Zašto, zato što je crna ovca, ali prava.\nDragan Todorović, Vreme\n2. Malo je onih koji dobro grade, još je manje onih koji ne misle uvek samo na profit. Najmanje je onih koji spajaju u sebi ove obe vrline. Jedan od takvih je Aleksandar Aca Mitrović, vlasnik građeinskog preduzeća GATE. Njegov tim kreativnih, sposobnih i vrednih ne odustaje od nauma da svojim graditeljstvom ulepša Valjevo. A grad se ne ulepšava samo gradnjom novih, nego sređivanjem i obnavljanjem vremešnih zdanja.\nNove zgrade netipičnih linija i boja u Pantićevoj i Hajduk Veljkovoj ulici zalog su novog, lepšeg i modernijeg Valjeva. Želeći da i od starog napravi novo, gospodin Mitrović je pokrenuo zanimljivu akciju, koja nažalost nije baš naišla na veliki odziv ni kod stanara, a ni opštinara. No, to ga nije sprečilo da, uz pomoć vlasnika stanova, podari „zdrav” i koloritan izgled pola veka staroj zgradi na uglu Karađorđeve i Hajduk Veljkove. Stoga moj glas Aleksandru Mitroviću.\nVeroljub Veca Andrić (Foto: Ljuba Rankovic)\n3. Umesto onog klasičnog zašto i zato, pretpostavimo veoma izglednu situaciju da će u ovom Izboru za Valjevca, ličnost 2003. godine, Andrić postati laureat i šta time ovdašnja javnost dobija.\nNe samo činjenično stanje da ga, eto, i Valjevci na ovaj način zvanično imenuju najboljim glumcem-amaterom u vasceloj Srbiji, pošto su oni najstručniji za „daske koje život znače”, to već i potvrdili prestižnom nagradom na ovogodišnjem „Joakimu”, onomad. Treba gospodinu Andriću to jasno i glasno reći na ovaj način, jer mi Valjevci u proglašavanju i počastima, ne daj Bože, nikad nismo bili drugi. Šalu na stranu, Veroljub je da bude laureat zaslužio, čini mi se skromno, mnogo ranije iako mu ni sada nije kasno. Uostalom, posle tolikih nagrada i potonje verovatno najznačajnije, još jedna mu neće biti mnogo i, koliko je znano, neće se uobraziti – nije u tim godinama. Imati u vidu i to da je naš čovek uspešan privatnik, čemu se, valjda, teži u ovim tranzicionim vremenima. Lično smatram da je njegovo PP „Mala scena” mnogo bolji valjevski brend, nego što mnogi drugi pokušavaju. Ko god je bar jednom prob’o Vecinu rakiju i slatko, može da kaže da je čovek i domaćin... Malo li je, na ovaku slabu godinu uopšte?\nVeroljub Andrić, nesumnjivo, stvari koje radi – radi dobro, pošteno i svim srcem. U ovoj zemlji i ovom gradu vajkada je bilo onih koji glume da znaju to što im je dato da rade. Veca, ako je ikada i bilo da je loše odglumio, znao je svoj posao uvek dobro.\nPredrag Vujanac, novinar Radio Patka\n4. Za graditelje se opredeljujem i ovaj put. Ne izdvajajući nikoga posebno, pomenuću poznata imena naših arhitekata po kojima će biti obeleženo ovo vreme: Jasmina Popović, Ružica Maksimović, Anđelka Mandić... Svaki Valjevac, verujem, odvrednovao bi u svojoj ličnoj listi njihova zdanja koja već obeležavaju gradske prostore. U listu treba upisati i ovaj put Milana Maksimovića i Milorada Miška Obradovića čijim zalaganjima je Valjevo otvoreno za javne konkurse...\nAleksandar Mitrović (Foto: Ljuba Rankovic)\nNeizostavan je na toj listi i Aleksandar Aca Mitrović, građevinski inženjer. Predajući nakon dve godine dužnost prvog čoveka Društva građevinskih inžinjera i tehničara Valjeva, mogao je sa ponosom reći da se strukom ali i javnim govorom brani grad od ishitrenih i nepromišljenih poduhvata (ranžirna stanica). Pozivom (gradska uprava nije imala sluha) da obnovimo fasade upozorio je da se svaki problem i nevolja moraju rešavati a ne prećutno gledati kako propada najvrednije svakog grada - stambeni fond. Dokaz, kuća Jovanovića u Tešnjaru i ugaona stambena zgrada preko puta Beograd kafane.\nI još jedan predlog za graditelja ali neviđivih putanja nauke u planetarnim razmerama - Marko Raković. Čitaoci Revije prate ga godinama, od prvih istraživanja valjevskih zeba do projekata regitrovanja ptičijeg sveta Dokmira, Divčibara, Gradca, Valjevskih planina. Danas je Marko kao student stalni saradnik Prirodnjačkog muzeja i redovan član ekspedicija na svim kontinentima koje povezuju ptice selice. Biti u sastavu jedne takve prirodnjačke ekipe na projektu čuvenog univerziteta Jel u SAD ovog leta, san je koji je dostigao na uzlaznim putevima naučne posvećenosti, Marko Raković.\nLjiljana Ljiljak, Radio Valjevo\n5. Ne bih mogla kategorično da se opredelim za jednu ličnost koja bi ponela titulu Valjevca godine. Ali, svakako svoj glas bih dala dvema damama. Dve izuzetne žene učinile su nekoliko izuzetnih poduhvata.\nDvomesečni program preventivne zdravstvene zaštite žena idejni je projekat psihologa Miroslave Maksimović. Iza tog projekta, u koji se uključio veliki broj sugrađanki, ostao je i najsavremeniji kolposkopski aparat, podignut je nivo svesti o značaju ranog otkrivanja malignih oboljenja i verovatno predupređena opaka bolest u više slučajeva.\nNataša Perišić - Pavlović je druga Valjevka koja bi se mogla nazvati ličnošću godine. Zasluge: od organizovanja edukativnih seminara, do projekata prekvalifikacije i osposobljavanje žena za bavljenje sopstvenim biznisom. Poslednji u nizu njenih poduhvata je donacija Gimnaziji, nemerljivo vredan poklon - Enciklopedija Britanika. Tako je Valjevska gimnazija postala jedan od retkih valjevskih vlasnika ove izuzetne edicije.\nArgumenata ima i više, verujte!\nTatjana Manojlović, RTS\n6. Uprkos poodmaklim godinama, sve je vredniji i sve zapaženiji fotoreporter DragiŠa Medenica. Ima li ove godine izložbe, a da na njoj nije bio dobitnik nagrade?\nI tako godinama. Njegove fotografije o Valjevu i Valjevcima baš su valjano reprezentovale ovaj kraj i njegove ljude.\nKonačno, on će na svoj način, približiti Srbiji Ameriku i Amerikance i učiniti ih neobičnim i interesantnim, nama i stranim diplomatama. Dragiša Medenica tako postaje još jedan od Valjevaca, priznatih umetnika u svetu. Možda je baš on Valjevac - ličnost godine?\nRadovan Lazarević, novinar RTS-a\n7. Neke vrednosti su neprolazne i bez obzira na njihovu komercijalnost, pre ili kasnije nađu put do širokog kruga ljudi. Da li je džez muzika bila toliko popularna u gradu na Kolubari i pre Jovana MaljokoviĆa znaju oni malo stariji od mene, ali sigurno da je sa njegovim pojavljivanjem džez postao zaštitni znak našeg grada.\nOsim što je pokretanjem džez festivala u Valjevu, popularisao ovu vrstu muzike, Jovan Maljoković, naročito poslednjih godina, sa svojim Blakan salsa bendom džezom je „zarazio” i ostale sredine u Srbiji. Uspehe beleži i u inostranstvu, gde su mnogi malo duže „zaraženi” ovom muzikom.\nPriznanja mu ne manjkaju, ali posle nekoliko kandidatura u ovom izboru, Jovan Maljoković je zaista zaslužio i ovo priznanje. Teška je borba u „večitoj borbi protiv šunda”, a Jovan Maljoković se zaista uspešno bori!\nSvetlana Marković, Radio Patak


Dan: 1. Oktobra 2013.\nKrajem augusta tekuće godine na evidenciji Službe za zapošljavanje Zeničko-dobojskog kantona bilo je 71.753 lica koja traže zaposlenje, što je za oko 1.000 osoba više nego mjesec ranije. Tokom augusta na evidenciju su prijavljena 2.352 lica, radni odnos je prekinut sa 1.086 osoba,dok je sa evidencije zaposleno 914 lica. Sa evidencije je brisano 1.347 lica. Pravo na …\nAhmed Žilić počasni građanin Tennesseeja\n1. Oktobra 2013. Arhiva Visoko.co.ba\nUgledni sarajevski advokat visočkog porijekla Ahmed Žilić, koji je dobar dio svoje bogate karijere posvetio zaštiti i poštovanju ljudskih prava, boraveći u službenoj posjeti SAD-u za svoj angažman na tom polju dobio je i nesvakidašnje priznanje. Naime, 20. septembra Predstavnički dom američke države Tennessee Ahmeda Žilića proglasio je počasnim građaninom te države, a isti dan …\nU porazu Juanfersa Grupo Fegara Amir Čakić postigao tri pogotka i zbog povrede ranije napustio susret\nNakon trećeg kola španske Asobal lige Amir Čakić nekadašnji član RK Bosna, a danas igrač Juanfersa Grupo Fegara u svojoj ekipi je rukometaš sa najboljim procentom šuta od 72%. Pored zavidne šuterske statistike, Čakić bilježi 4,5 asistencija po utakmici. U utakmici trećeg kola na domaćem terenu ekipa Juanfersa Grupo Fegara doživjela je poraz od Fraikin BM Granollersa …\nSaopćenje uoči popisa stanovništva u BiH\nStranka demokratske aktivnosti Bosne i Hercegovine poziva građane da se odazovu popisu stanovništva u našoj zemlji i dostojanstveno obave svoju građansku dužnost kada ih posjete popisivači. Svim Bošnjacima preporučujemo da ne dozvole bilo kakve rasprave i dileme o tome ko su i šta su. Ime Bošnjak je jedino drevno i u historiji zapisano, a svaki …\nBosna protiv Goražda za prvo mjesto\nSerijom dobrih rezultata, nogometaši Bosne su se probili na drugo mjesto tabele Druge lige Centar i sada imaju priliku zasjesti na samo čelo, jer ove srijede u vanrednom kolu dočekuju u derbiju ekipu Goražda. Stari rivali iz Prve lige Federacije odmjeravaju snage u momentu kada je Bosna u sjajnoj formi, a Goraždani baš i nisu, …\nTematski događaj “Moć/noć antistigme”\nUdruženje „Damar omladine“ u saradnji sa Udruženjem „PROI“ iz Sarajeva organizuje tematski događaj „Moć/noć antistigme“ koji će biti realizovan 09. oktobra 2013. godine, u periodu od 17.00 h do 20.00 h, u gradskoj Galeriji „Likum 76“, u Visokom. Ovaj događaj ima za cilj doprinijeti podizanju svijesti javnosti o mentalnom zdravlju i problemima koje imaju osobe …\nJutros u 9 sati počeo je popis stanovništva, domaćinstava i stanova u Bosni i Hercegovini 2013. godine, koji će trajati do 15. oktobra. Nakon 22 godine, koliko je prošlo od prethodnog popisa 1991. godine, država Bosna i Hercegovina dobit će konkretnu demografsku i ekonomsku sliku stanovništva, kao i brojne druge statističke podatke potrebne za razvoj države. …\nGlasnogovornica Međunarodnog aerodroma Sarajevo Sabina Džaferbegović-Kovač potvrdila je da je jutros u deset sati avion BH Airlinesa sa hadžijama poletio sa sarajevskog aerdroma. Ove godine petu islamsku dužnost, hadž, obavit će 1.133 vjernika iz Bosne i Hercegovine. Najstariji ovogodišnji hadžija iz BiH je osamdesetpetogodišnji Derviš Izet Riđanović iz Sarajeva, a najmlađa buduća hadžinica je Munira …\nAsocijacija srednjoškolaca u Bosni i Hercegovini je održala VI GENERALNU SKUPŠTINU, ovaj put u hotelu ”Nebojša” na Jahorini. Generalna skupština je trajala tri dana, 27.09.-29.09.2013., i već drugi dan je odlukom delegata Skupštine Asocijacije srednjoškolaca u BiH izabran novi Upravni odbor Asocijacije srednjoškolaca u BiH koji će ovu organizaciju voditi naredne dvije godine. Novi Upravni …


Preko Uvca pod kišom raketa i uz - aplauz - Užičanstveno\nPreko Uvca pod kišom raketa i uz – aplauz\nPrenosimo tekst Svetislava Tijanić, objavljen u „Ekspresu“ 5. maja 1999. god.\nVozač kamiona Miodrag Milivojević, jedan od najboljih radnika GP „Zlatibor“ – Mehanizacija – iz Užica, za volanom je pune tri decenije i nikada za to vreme nije imao udes. I ovih dana je imao sreće. Našao se sa svojim šleperom na mostu u Kokinom brodu, kada su ga pogodili NATO projektili, i ne samo što je prošao bez ozleda, već je dovukao u Užice 23 tone uglja, koje je vozio iz Pljevalja.\nMiodrag Milivojević je krenuo iz Pljevalja prema Užicu nešto posle 10 časova pre podne, iako su već u to vreme NTO avioni parali nebo iznad naše zemlje. Zaustavio se u kafani „Sveti Nikola“ na Kokinom brodu, kako bi svojim pretpostavljenima saopštio da dolazi na vreme i da se sve pripremi za istovar. O onome što se dogodilo samo nekoliko minuta nakon toga priča mirno i staloženo:\n– Čuo sam snažan prasak, kamion se zaneo, i pomislio sam da su ekplodirale gume. Taman kada sam počeo da kočim na kraju mosta, odjeknula je još jedna eksplozija. Tada mi je bilo jasno da gađaju most, i da su moje gume u redu. Nije mi bilo svejedno, oznojio sam se, ruke drhte, ali se nisam zaustavljao.\nDok sam prolazio pored autobusa, oni najpribraniji su ga pozdravili glasnim povicima i aplauzom!\n– Tada sam shvatio šta je moglo da mi se dogodi. Ljudi iz autobusa, kao na filmskom platnu, gledali su predstavu uživo. Očigledno da su gađali mostove baš u trenutku kad su na njima vozila, ali sam ja imao sreće. Jeste da ne treba izazivati sudbinu, ali, ako mi je suđeno, raketa će me naći i kući na mojoj Carini u Užicu – priča mirno Miodrag Milivojević.\nMost na Kokinom brodu je uništen. Ne predaje se, međutim Milivoja – kako popularno zovu poznanici ovog hrabrog vozača. Već danas on će krenuti svojim šleperom u pravcu Pljevalja, zaobilaznim putem svakako, jer tamo GP „Zlatibor“ – Mehanizacija“ iz Užica ima svoje gradilište.\nMilorad Paovica, direktor ovog kolektiva, o svemu tome kaže:\n– Milivojević, kao i ostali naši vozači, stalno su na točkovima i u vreme vazdušnih napada. Posao je takav, ali moram reći da me posebno raduje što je baš u ovom slučaju sve prošlo bez posledica. Milivoju bi teško palo da mu je kamion i ogreban, jer ga on baš dobro pazi. U GP „Zlatibor“ mu, uostalom, radi kompletna porodica, a ni rat ga neće zaustaviti da zadati posao uradi kvalitetno i na vreme.\nPrethodni članakMifke Stanišić zvani „Mifa Šerif“, užički šeret\nSledeći članakKako je započeo karijeru užički, a svetski, vrhunski foto reporter „Cvekla“?