Zdravlje Archives - Užicka Republika Press\n„Zavodu za javno zdravlje“ u Užicu distribuirano je 8 000 doza četvorovalentne „Vaksigrip“ vakcine protiv sezonskog gripa. Iz ove zdravstvene institucije ističu da se pomenuta vakcina preporučuje trudnicama, osobama starijim od 65 godina, licima sa hroničnim oboljenjima, kao ...\n„Zavod za javno zdravlje Užice“ počinje sa distribucijom vakcina TorVaxFlu, protiv sezonskog gripa koja je proizvedena u „Institutu Torlak“. Obavezna imunizacija ovom vakcinom može se sprovesti kod lica uzrasta od 18 do 65 godina u posebnom riziku, kao i kod zaposlenih u zdr ...\nSvim građanima Srbije omogućeno je da putem portala eUprava iskažu interesovanje za vakcinisanje protiv sezonskog gripa i tako izbegnu gužvu u svom domu zdravlja. Popunjavanjem jednostavnog upitnika na portalu eUprava< ...\nU cilju prevencije raka dojke i promocije zdravlja, od 3. avgustra na Gradskom trgu u Užicu žene starosne dobi od 50 do 69 godina starosti, moći će da obavi preventivni pregled na mobilnom mamografu. Iz užičkog Zdravstvenog centra navode da će mamograf biti stacioniran na Gradskom ...\nPovećana potrošnja krvi tokom proteklog vikenda dovela je do deficita krvi u Službi za transfuziju Užice. U ovu nedelju ulazimo sa minimalnim količinama O+ (pozitivne) krvi, ali i zalihe krvi ostalih krvnih grupa su znatno smanjene, ističu iz Službe za transfuziju krvi OB Užice. ...\nGoran Stamenković, pomoćnik ministra zdravlja za inspekcijske poslove kaže da će od sutra biti mnogo intenzivniji nadzor inspekcije. Epidemijska situacija je pod kontrolom, jer je broj zaraženih u odnosu na broj testiranih i dalje oko jedan posto. Ipak, mnogi se ponašaju kao da korone nema ...\nNedovoljan broj mesta za decu u užičkim vrtičima je višegodišnji problem ovog grada. Trenutno na mesto čeka oko 400 dece a rešenje problema najavila je pomoćnica ministra za brigu o porodici i demografiju Aleksandra Čamagić. Ministarstvo će podržati izgra ...


Evropska nedelja mobilnosti u Rožajama: Redovnim pješačenjem do boljeg zdravlja | Kodex.ME\nSa jedne od akcija\nEvropska nedelja mobilnosti u Rožajama: Redovnim pješačenjem do boljeg zdravlja\nPovodom Evropske nedjelje mobilnosti, u cilju promovisanja zdravog načina života, Zajednica opština Crne Gore i Opština Rožaje uz podršku Njemačke razvojne agencije - GIZ realizuju se sedmodnevne akcije pod sloganom “HODAJMO ZAJEDNO”.\n20. 09. 2019 - 10:04 Autor: Kodex\nOvim akcijama se animiraju građani svih generacija da sistematskim, redovnim pješačenjem utiču na poboljšanje svog zdravlja jer ljekari preporučuju da se pješači svakodnevno 30 do 60 minuta.\nOd 16. septembra se organizuju ciljane pješačke ture u park-šumi ”Brezovačko Brdo” uz animaciju i motivaciju što većeg broja ljudi da se priključe hodanju radi zdravlja kako bi se stekle svakodnevne navike.\nPješačenje treba da bude podsticaj svim starosnim kategorijama na fizičku aktivnost u svakodnevnom životu, piše Avlija.me.\nEvropska nedjelja mobilnosti ima za cilj da svaki dan, posebno vikend bude ispunjen zdravijim koracima života.\nTokom prethodnih dana trajno je zatvoreno pet ulaza za automobile kroz gradski park Brezovačko Brdo tokom i poslije Evropske nedjelje mobilnosti, ukupno oko 10 km puteva, organizovana pješačka trka, čišćena buduća trim staza, postavljeni vezovi za bicikla, postavljeno osam znakova USPORI VOŽNJU sa fokusom na bezbijedno pješačenje i vožnju bicikla pored osnovnih i srednjih škola.\nDok će se u subotu organizovati akcija postavljanja tampona na trim stazi i organizovanje biciklističke trke, a 22. septembra na Svjetski dan bez automobila-izvođenje slobodnog dana bez automobila i zatvaranje ulice Maršala Tita (od MUP-a do pravoslavnog groblja) za saobraćaj osim za pješake i bicikliste.\nU Crnu Goru se vraća poslednja grupa pomoraca\n28. 05. 2020 - 20:18


UKC Republika Srpska – Posjeta prof.dr Petera Friga iz Klinike AKH Beč i profesora Medicinskog univerziteta u Beču\nPosjeta prof.dr Petera Friga iz Klinike AKH Beč i profesora Medicinskog univerziteta u Beču\nUskoro projekat vantjelesne oplodnje u UKC RS\nProf.dr Vlado Đajić, generalni direktor Univerzitetskog kliničkog centra Republike Srpske i prof.dr Peter Frigo iz univerzitetske klinike “Algemajnes krankenhaus” – AKH u Beču najavili su realizaciju projekta vantjelesne oplodnje u našoj ustanovi. Kako je najavljeno jedan od saradnika na tom projektu biće i eminentni stručnjak iz Beča koji boravi u višednevnoj posjeti UKC RS.\nU okviru posjete, Frigo je održao predavanje ljekarima UKC-a tokom kojeg je predstavljena saradnja AKH Beč sa našom zdravstvenom ustanovom, te predavanje o temi “Menopauza, osteoporoza i karcinom dojke” namijenjeno specijalistima ginekologije i akušerstva i svim zainteresovanim ljekarima, kao i svim specijalizantima. Najavljeno je proširenje saradnje kao i realizacija novih projekata dviju ustanova.\nProf.dr Vlado Đajić, generalni direktor UKC RS istakao je da je saradnja sa univerzitetskom klinikom “Algemajnes krankenhaus” – AKH u Beču nemjerljivo doprinijela razvoju UKC-a. On je istakao da je još u februaru prošle godine započeta kontinuirana medicinska edukacija kadra UKC-a koja podrazumijeva da svakog mjeseca dva ljekara ove ustanove idu na jednomjesečnu edukaciju u Beč.\nPosjeta dr Friga je dokaz da je saradnja dva zdravstvena centra na visokom nivou sa jasnim ciljem unapređenja rada i zdravstvenog sistema Republike Srpske, a dogovoreno je da još dva ljekara idu na ciljane edukacije u trajanju od tri mjeseca, tako da će se svakog mjeseca četiri ljekara iz UKC-a edukovati u Beču.\nKako je istakao prof.dr Vlado Đajić, oni koji su završili edukaciju već uvode nove terapijske i dijagnostičke metode i već su doprinijeli razvoju UKC-a”, a cilj rukovodstva UKC-a da ima najbolji kadar koji će koristiti najsavremenije metode. On je naglasio da je planirano da se vantjelesna oplodnja vrši i u UKC-u, te da će Frigo biti jedan od saradnika na ovom projektu. Potrebno je obezbijediti sve zakonske preduslove za ovaj projekat, sastaviti plan opreme, te raspisati međunarodni tender i obezbijediti sredstva”, rekao je Đajić i dodao da su ljekari spremni za ovaj projekat.\nProf.dr Peter Frigo, specijalista ginekologije i supspecijalista endokrinologije u bečkoj klinici AKH rekao je da je zadovoljan projektom razmjene dva centra. On je dodao da se uspješna saradnja ogleda i u predavanjima koja drži u Banjaluci, te da austrijski ljekari dolaze u Banjaluku s ciljem razmjene stručnjaka.\nZapočeli smo i naučni program, a nakon toga slijede međunarodne multicentrične studije koje ćemo raditi zajedno, rekao je Frigo koji je i profesor na Medicinskom univerzitetu u Beču.\nOn je naveo da je više od 20 ljekara iz UKC-a završilo edukaciju u Beču.\nFrigo je pohvalio doktore naše ustanove, a koliko ima vjeruje govori činjenica da se njegov rođak trenutno nalazi na operaciji u našoj ustanovi.


Zabraniti izgradnju mini hidroelektrana na teritoriji Valjeva | Kolubarske\nGradac u srednjem toku (foto: Đorđe Đoković)\nOdbornici Stranke moderne Srbije (SMS) u Skupštini grada Snežana Spajić i Rafailo Mitrović podneli su predlog odluke o zabrani izgradnje derivaciono-gravitacionih mini hidroelektrana (MHE) na teritoriji grada, saopšteno je na konferenciji za novinare.\nKao razlog za upućivanje ovog predloga Skupštini grada naveli su da je "voda osnovno ljudsko pravo, ona mora biti dostupna svima bez obzira na imovinski status, zatim da MHE ugrožavaju reke i njihovu gradnju treba zabraniti, kao i da je Srbija zemlja sa najmanje autohtonih površinskih voda u regionu".\nOdbornik Snežana Spajić je podsetila da je na teritoriji Valjeva planirana izgradnja 12 MHE, od kojih šest na reci Gradac, koja je zaštićeno prirodno područje, i šest na Jablanici. Naglasila je da zaštićeni područja u Srbiji ima svega oko devet posto.\n- Poznato je da zbog potpunog dislociranja reke iz vodotoka u cevovod rečno korito nizvodno od vodozahvata ostaje suvo, čime se trajno prekida proces prihranjivanja podzemnih pukotinskih izvora pitke vode. Kaptiranjem svih značajnih manjih i većih voda neminovno će na područjima gde se grade MHE u bliskoj budućnosti doći do naglog i potpunog presušivanja izvora pitke vode – rekla je Spajić naglašavajući da su podzemni izvori pitke vode jedini način snabdevanja stanovništva u najvećem broju valjevskih sela.\nPrema njenim rečima na do sada izgrađenim MHE u Srbiji uočeni su degradacija eko sistema, smanjenje biodiverziteta, fragmentacija staništa riba, kao i pojačana erozija zemljišta.\n- Upravo zbog malog energetskog doprinosa, a fatalnih ekoloških posledica, mnoge države, kao što su Francuska, SAD, Nemačka, Španija, uklonile su ili rade na uklanjanju MHE na svojim teritorijama - rekla je Snežana Spajić.\nU Evropi je do sada srušeno preko 400, dok je u SAD do 2017. godine srušeno oko hiljadu mini hidroelektrana.\nSpajić je podsetila na izjavu ministra zaštite životne sredine Gorana Trivana da on podržava pravo lokalnih samouprava da zabrane izgradnju MHE na svojoj teritoriji.\nSpajić je navela da je u pripremi izmena Zakona o zaštiti prirode kojim se predviđa zabrana izgradnje mini hidroelektrana u zaštićenim oblastima, među kojima je i Gradac. Kako je rekla zabrana će se najverovatnije odnositi na izgradnju novih objekata tog tipa, ali smatra da bi trebalo sprečiti izdavanje lokacijskih uslova za izgradnju ukoliko je već neko podneo zahtev za građevinsku dozvolu kako bi gradio MHE.\nOdbornik Snežana Spajić je objasnila da su predlog odluke o zabrani izgradnje derivaciono-gravitacionih mini hidroelektrana (MHE) na teritoriji grada uputili ranije, po principu bolje sprečiti nego lečiti, kako Grad ne bi došao u problem ukoliko bi se neko odlučio za izgradnju mini hidroelektrana.\nRafailo Mitrović i Snežana Spajić (Foto: Kolubarske.rs)\nOdbornik Stranke modern Srbije u Skupštini grada Rafailo Mitrović kaže da su mnogi saglasni sa činjenicom da korist od izgradnje MHE imaju samo investitori.\n- Dok izgradnju MHE derivacionog tipa političari pravdaju obavezom da moramo proizvesti određeni procenat električne energije iz obnovljivih izvora, stručna javnost je na stanovištu da ovakav vid proizvodnje električne energije pravi veliku i nemerljivu štetu, dok je korist veoma mala – rekao je Mitrović.\nOn je objasnio da su MHE derivacionog tipa štetne iz više razloga, a pored ostalog i zbog toga što se prilikom njihove izgradnje raskopa rečno korito i voda se "ugura" u cevi u dužini od tri do pet kilometara tako da reke ostanu i do 70 posto bez vode, što je zakonom dozvoljeno, ali u praksi to izgleda drugačije.\n- U letnjem i jesenjem periodu rečna korita ostaju bez vode od 90 do 100 odsto, što znači da reke ostaju suve u dužini postavljenih cevovoda i tu više nema ni biljnog ni životinjskog sveta. Lokalno stanovništvo ostaje bez turističkih destinacija, dolazi do gubitka podzemnih voda, presušuju bunari. Stručne studije su pokazale da je količina pastrmke smanjena za 50 do 80 posto tamo gde su mini hidroelektrane u odnosu na reke gde nisu izgrađene. Upravo ovaj podatak je važan za građane Valjeva jer se u našoj okolini nalazi jedna od najlepših reka na Balkanu - Gradac. Da li treba da dozvolimo da se ovakav biser prirode uništi radi nečijeg profita - upitao je Mitrović i podsetio da je nekoliko gradova u Srbiji već donelo odluku o zabrani gradnje MHE na svojoj teritoriji poput Užica, Bora, Pirota, Kraljeva...\n- Niko u gradu nema pravo da uništava prirodna dobra. Svakako bi bolje bilo da čuvamo i unapređujemo ono što nam je priroda dala, nego da to uništimo zarad neznatne količine električne energije koju možemo dobiti i na drugi način - poručio je odbornik SMS u Skupštini grada Rafailo Mitrović.\nTrupni portret Pre 1 sati 31 minuta\nTri meseca rupa u Uzun Mirkovoj ulici Pre 3 sati 28 minuta\nSaopštenje Železnica Srbije Pre 21 sati 11 minuta


Privođenje u Gračanici\nPredsednik privremenog organa opštine Priština Ljubinko Karadžić priveden je u policijsku stanicu u Gračanici.\nVest o privođenju Karadžića za našu redakciju nije želeo da komentariše komandant policijske stanice u ovom mestu Bratislav Trajković. On nas je uputio na glavni štab Policije Kosova u Prištini.\nIz policije u Prištini je saopšteno da im treba vremena da ustanove o čemu se radi, te da će informacije o ovom privođenju biti dostupne kasnije tokom dana.\n26.09.2021 Zajednica srpskih opština je na Кosovu zabranjen termin (203)


Konferencija u Beču “Alijansa za obrazovanje zasnovano na radu na Zapadnom Balkanu” / 18.05.2016. godine/\nDualno obrazovanje smanjuje nezaposlenost mladih i povećava konkuretnost privrede, poruka je konferencije "Alijansa za obrazovanje zasnovano na radu na Zapadnom Balkanu", koja se 18. i 19. maja održavala u glavnom gradu Austrije. Uspješan austrijski model, kao i pozitivni primjeri iz drugih država Evropske unije, bili su predmet razgovora na skupu u Privrednoj komori Austrije u Beču, uz ocjenu da bi taj primjer mogao da bude od pomoći u primjeni dualnog sistema obrazovanja u zemljama Zapadnog Balkana.\nPredstavnici Privredne komore Kantona Sarajevo, koji su učestvovali u radu ovog skupa, složili su se sa konstatacijom da bi primjena dualnog obrazovanja kroz saradnju između javnog i privatnog sektora, mogla značajno povećati konkurentnost privrede, te smanjiti nezaposlenost, ali je za to potrebna uključenost svih nivoa vlasti. Također, ovom prilikom prisutni predstavnici javnog i privatnog sektora iz država Zapadnog Balkana i jednog broja država Evropske unije, predstavnici Evropske komisije, međunarodnih financijskih institucija i drugih ustanova najavili su uskoro i potpisivanje zajedničke izjave u Parizu, s ciljem uspostavljanja intenzivnije saradnje između javnog i privatnog sektora, boljeg razumijevanja i doprinosa tržištu rada i razvoju društva, kroz primjenu visokog kvaliteta strukovnog obrazovanja i osposobljavanja mladih. Predstavnici Privredne komore Kantona Sarajevo su prilikom svoje posjete Beču obišli i nekoliko austrijskih srednjih škola i kompanija, koji vrlo uspješno primjenjuju ovaj model obrazovanja u svom poslovanju. Ono što je posebno isticano tokom konferencije jeste i ključna uloga komorskog sistema u implemenetaciji dualnog obrazovanja.


Kako se sluša koncert - Dan u Beogradu\nNaslovna » Porodica » Deca » Kako se sluša koncert\nAh Neša 25. avgust 2011. Deca Postavite komentar\nNova serija edukativnih programa „Mala škola bontona za decu“ biće nastavljena 27. avgusta (11.00 i 12.00) u Zadužbini Ilije M. Kolarca (Studentski trg 5).\nU organizaciji Centra za muziku, kao deo akcije „Beogradizacija Beograda“, Miloš Milovanović držaće predavanje na temu „Kako se sluša koncert“.\nKlincezama i klincima pokazaće holove i garderobe Kolarca, izvodiće ih na binu u toku priprema generalne probe, upoznaće ih sa instumentima na sceni, pratiće generalnu probu koncerta. U programu učestvuje kvartet Metamorfozis sa specijalno pripremljenim programom.\nCilj projekta jeste da se kod najmlađih sugrađana razvije kultura slušanja i posećivanja koncerata bez obzira na muzičko obrazovanje a prvenstveno je namenjen deci predškolskog i mlađeg školskog uzrasta ali su, naravno, svi sugrađani dobrodošli. Edukativni program traje 45 minuta, a ulaz je slobodan. (DuB)\nTagovideca klasika kolarac muzika za dž\nPrethodni „Leri Kraun“ od 1. septembra u bioskopima\nSledeći Avgustovska pijaca organske hrane


LJAJIĆ: Pozivni za Kosovo samo uz saglasnost Srbije! - Informer\nLJAJIĆ: Pozivni za Kosovo samo uz saglasnost Srbije!\nPotpredsednik Vlade Srbije i ministar trgovine, turizma i telekomunikacija Rasim Ljajić izjavio je danas da je na sastanku u Ženevi zatraženo da se ispoštuje sporazum u oblasti telekomunikacija, koji je u Briselu postignut između Beograda i Prištine i precizirano da je za dobijanje trocifrenog koda važna saglasnost Srbije\nLjajić je za RTS rekao da su tri strane u sporazumu važne za njegovu implementaciju, a to su Međunarodna unija za telekomunikacije (ITU), Srbija i Austrija, kao strana koja će podneti zahtev u ime Kosova, odnosno u ovom slučaju EU.\nLjajić se sastao juče u Ženevi sa generalnim sekretarom ITU Haulinom Džaom koji je rekao da će ITU pomoći implementaciji sporazuma u oblasti telekomunikacija, koji je u Briselu postignut između Beograda i Prištine.\nAustrija još nije podnela zahtev, istakao je Ljajić i dodao da je rok za podnošenje zahteva 15. novembar.\nNa pitanje ko će biti vlasnik broja 383, Ljajić je rekao da je sporazumom definisano, da u biltenu, gde su sadržani svi kodovi za geografske teritorije, "Kosovo bude sa zvezdicom".\nGovoreći o osnivanju ćerke firme Telekoma, Ljajić je istakao da se čekaju još dva-tri dana i da se nada da neće biti opstrukcija.\nLjajić je ukazao da se ćerka firma registruje na Kosovu i APR-u i da će Telekom dobiti punu trajnu licencu za fiksnu telefoniju i privremenu licencu za mobilnu telefoniju.\nOn je dodao da neko ko ima ovu dozvolu može da učestvuje na tenderu koji će biti raspisan 2017. godine.\n- Ukoliko se Telekom eventualno ne bi prodao, onda se produžava privremena dozvola, ali je važno da se u slučaju prodaje, povećava vrednost Telekoma i omogućava kompaniji da učestvuje na tom tenderu - objasnio je Ljajić.\n- VIP i Telenor su najavili i već traže razgovor, vezano za njihove licence na Kosovu s obzirom da Telenor ima šest baznih stanica, a VIP ima jednu baznu stanicu i oni traže licence za svoje bazne stanice - rekao je Ljajić.\nGovoreći o interesovanju za privatizaciju Telekoma, Ljajić je dodao da ima osam zainteresovanih strana i uputio poziv da otkupe dokumentaciju.\n- U toku je proces otkupa te dokumentacije što traje sedam dana - poručio je Ljajić i dodao da će početkom novembra biti otvaranje obavezujućih ponuda.\nRasim Ljajić Sporazum u Briselu ministar za telekomunikacije primena\n17:03 Srbija 0\n(FOTO/VIDEO) RASIM LJAJIĆ U POPLAVLJENOM NOVOM PAZARU: Najvažnije je da nema ljudskih žrtava!


EVROPSKA UNIJA: Johanes Han zauzima važnu funkciju? | Happy BSC portal\nEVROPSKA UNIJA: Johanes Han zauzima važnu funkciju?\nJohanes Han koga je Austrija ponovo predložila za evropskog komesara mogao bi u novoj Evropskoj komisiji preuzeti resor migracija.\nZa Hanov dosadašnji resor proširenja EU još nema kandidata.\nZasad nijedna zemlja nije istakla kandidata za resor politike susedstva i prijema novih članica, ali se nezvanično spominje Mađarska, mada se smatra da je ta politika već dobila ozbiljan oslonac u izboru iskusnog šefa španske diplomatije Žozepa Borela za šefa Evropske službe za spoljne poslove (EEAS).\nUrsula fon der Lajen je vrlo sažeto iznela kako gleda na proširivanje i Zapadni Balkan, rekavši da "EU mora i dalje imati pruženu ruku prema tamošnjim zemljama". "Delimo isti kontinent, istu istoriju, mi smo susedi", rekla je.\nČelnica EK je stavila do znanja da je za to da se Severnoj Makedoniji i Albaniji odobre datumi početka pregovora o članstvu s EU. "Ako zalupimo vrata tom regionu, samo sebi nanosimo štetu", navela je.\nPoruka Ursule fon der Lajen je da će "podržati što je više moguće veću saradnju sa Zapadnim Balkanom" i nemački nedeljnik Špigel navodi da "sličan stav ima i kancelarka Angela Merkel".\nŠpigel napominje da "svakodnevni zahtevi unutar EU mogu brzo izazvati stres u odnosima kancelarke i predsednice Evropske komisije… Angela Merkel i dalje uživa znatan autoritet u Evropi, ali u najmanju ruku od izbegličke krize je njen oreol svenuo".\n"Tvrdoglavo zastupana zamisao", dodaje nemački nedeljnik,"da imigranti moraju u slučaju krize biti podeljeni među članicama EU, pokazala se kao neuspeh koji je Nemačku koštao mnogo razumevanja, posebno na istoku EU".\nMigracije su, po opštem uverenju, krajnje složen i stalnim razmimoilaženjima bremenit resor u EK i ozbiljan su razlog dubokih podela unutar EU, posebno Italije, Mađarske, Poljske, Slovačke i naročito Nemačke i drugih članica Unije.\nHan izgleda želi da dobije taj pun izazova komesarski položaj i, kako piše briselski portal Politiko, "Han ima nužno iskustvo za tako teško pitanje, a njegova zemlja je savršeno geografski i politički postavljena i može biti most između Mađarske i Italije".\nMađarska i članice na istoku EU i dalje odlučno odbijaju da prihvate ilegalne, naročito muslimanske imigrante, ali isto kao i Italija u suštini zahtevaju da se granice EU potpuno zatvore za priliv ilegalnih imigranata jer to smatraju pre svega ogromnim biznisom organizovanog kriminala.\n- Potrebna nam je i nova politika prema izbeglicama, novi pakt o migraciji i azilu - poručila je predsednica EK što je protumačeno kao približavanje stavovima francuskog predsednika Emanuela Makrona.\nUrsula fon der Lajen založila se i za to da se u spoljnoj politici EU uvede i glasanje "kvalifikovanom većinom", umesto sada nužnog jednoglasja.\nAnalitičari i komentatori su saglasni da će uspešnost delovanja nove predsednice EK "u mnogome zavisiti od veza i odnosa koje ona i komesari uspostave međusobno, ali i od saveza sa Parizom i Berlinom".


Stefanović najbolji na streličarskom memorijalu Mihajlo Čolović – Čole | Grad\nStefanović najbolji na streličarskom memorijalu Mihajlo Čolović – Čole\nMemorijal Mihajlo Čolović – Čole, tradicionalni streličarski turnir u organizaciji Streličarskog kluba Niš održan je juče, a poslednjih nekoliko godina ima međunarodni karakter. Nikola Stefanović, streličar iz Niša poneo je prvo mesto, a OVO su ostali rezultati po kategorijama.\nfoto: SK Niš (arhiva)\nI ove godine bio je veliki odziv takmičara, 70 sportista, pa je sala OŠ „Miroslav Antić“ bila puna a nije manjkalo ni podrške sa tribina. Takmičari su došli iz Bugarske, Crne Gore i Bosne i Hercegovine.\nMi naravno želimo posebno da istaknemo učinak našeg Stefanović Nikole koji je bio prvi kako u kvalifikacionom tako i u finalnom delu takmičenja pa je na kraju turnira dobio posebnu nagradu za najbolji rezultat. Ovo je bio veoma važan turnir provere za Nikolu jer on koliko noćas putuje u Sjedinjene Američke Države gde će učestvovati na svetskom dvoranskom prvenstvu od 14. do 18. februara. Očekujemo da Nikola i tamo postigne što bolji plasman i vrati se sa novim uspesima, navode u klubu.


UNDP i Vlada Švajcarske u kampanji za veće učešće gradjana Srbije u upravljanju lokalnim budžetima | Novinska agencija Beta\nEKONOMIJA | 18.09.2018 15:00\nUNDP i Vlada Švajcarske u kampanji za veće učešće gradjana Srbije u upravljanju lokalnim budžetima\nProgram Ujedinjenih nacija za razvoj (UNDP) i Vlada Švajcarske započeli su nacionalnu kampanju u Srbiji "Da se upoZnamo", kojom će se promovisati primeri dobre prakse iz lokalnih samouprava o učešću gradjana u planiranju i raspodeli budžeta, rečeno je danas u Beogradu.\nProjekat "Unapredjenje revizije na opštinskom nivou u cilju jačanja odgovornosti i efikasnosti u upravljanju javnim finansijama", čiji je cilj uključivanje gradjana u rad lokalne samouprave, sprovodi se od 2016. godine i u njemu je učestvovalo 15 opština.\nMenadžer projekta Vera Kovačević rekla je na konferenciji za novinare da program doprinosi podizanju svesti gradjana o tome zašto je važno da učestvuju u donošenju odluka o planiranju i raspodeli lokalnog budžeta.\n"Rezultati poboljšane saradnje gradjana i 15 lokalnih samouprava su obnovljeni dečiji parkovi, izgradjene biciklističke staze, obezbedjen prevoz za osobe sa invaliditetom i podignuta prihvatilišta za žrtve nasilja", rekla je Kovačević.\nOna je istakla da je, zahvaljujući većem učešću gradjana u kreiranju budžeta, izdvojeno više novca i za izgradnju lokalne infrastrukture i sportskih klubova u mesnim zajednicama.\nGeneralni sekretar Stalne konferencije gradova i opština (SKGO) Djordje Staničić rekao je da ta organizacija godinama insistira na učešću gradjana u projektovanju budžeta "jer je to jedini put da se javna sredstva koriste u skladu sa njihovim potrebama".\n"Da bi obezbedili veće učešće gradjana u kreiranju i raspodeli budžeta izmenili smo Zakon o lokalnoj samoupravi, koji je na snazi od juna ove godine, a do kraja godine lokalne samouprave treba da izmene statute i pravilnike", rekao je Staničić.\nOn je podsetio da su izmenom tog zakona odredjeni početak i dužina trajanja javne rasprave, utvrdjen je fiksni procent gradjana za pokretanje neke inicijative od pet odsto, dok je ranije to bio minimum.\nVažna novina je i to, kako je rekao, što sada više lokalnih samouprava mogu da organizuju zajedničku službu jer "sve nemaju dovoljno kapaciteta da mogu da odgovore na zahteve gradjana".\nKoordinator projekta "Lokalne samouprave, organizacije civilnog društva i mediji za odgovornije javne finansije" Bogdan Urošević rekao je da je i pored postavljenog pravnog okvira da gradjani učestvuju u donošenju i trošenju budžeta potrebno uložiti i dodatni napor da bi se to sprovelo u praksi.\nNačelnik uprave u opštini Ruma Dušan Ljubišić rekao je da je ta lokalna samouprava uvela "participativno budžetiranje", odnosno učešće gradjana u planiranju budeta 2015. godine i za poslednje tri godine na projekte koje su predložili gradjani potrošeno je 40,6 miliona dinara.\n"Ove godine na predlog gradjana u tri projekta biće uloženo 15 miliona dinara", rekao je Ljubišić.\nDodao je da se predlozi pretvaraju u projekte i vrednuju, zatim gradjani glasaju, a usvajaju se projekti sa najviše glasova.\n"Gradjani su sve zainteresovaniji da učestvuju u donošenju odluka kako će se koristiti sredstva iz budžeta jer je 2015. u glasanju učestvovalo 500 ljudi, a prošle godine više od 3.000", rekao je Ljubišić.


Bogdanović: Ministarstvo kulture vodeći partner na evropskom projektu - CdM\nBogdanović: Ministarstvo kulture vodeći partner na evropskom projektu\nKontinuiranim radom, jačanjem sopstvenih kapaciteta, ali prije svega međunarodnim djelovanjem Ministarstvo kulture je postalo vodeći partner na projektima čije finansiranje se ostvaruje iz pretpristupnih fondova Evropske unije.\nCrna Gora je na regionalnom, evropskom, ali i svjetskom nivou, prepoznata kao atraktivna turistička destinacija, te je stoga od posebnog značaja valorizacija resursa kulture, pogotovo onih koji su manje poznati široj javnosti, ističe u razgovoru za Vikend novine ministar kulture u Crnoj Gori Aleksandar Bogdanović. Na tom putu, od velikog značaja je realizacija IPA projekata Evropske unije, koji za cilj, između ostalog, imaju i očuvanje prirodne i kulturne baštine.\nVN: O značaju IPA sredstava se puno govori. Kako sagledavate mogućnosti koje pružaju fondovi Evropske unije u oblasti kulture, i koliko će u perspektivi ta sredstva olakšati rad?\nBOGDANOVIĆ: Ministarstvo kulture je kontinuiranim radom, jačanjem sopstvenih kapaciteta, ali prije svega međunarodnim djelovanjem stvorilo sve neophodne preduslove i postalo vodeći partner na projektima čije finansiranje se ostvaruje iz pretpristupnih fondova Evropske unije.\nUpravo zahvaljujući tim naporima otpočeće realizacija dva projekta čija je vrijednost čak dva miliona eura. S posebnom pažnjom ističem da je Crne Gora u jednom od projekata vodeći partner, što predstavlja veliku čast, ali i odgovornost. Činjenice o kojima sam govorio daju mi za pravo da vjerujem da Ministarstvo i sektor kulture imaju sasvim dovoljno resursa da obezbijede dodatna sredstva, i mimo onih opredijeljenih državnim budžetom, za realizaciju projekata kojima će kulturu Crne Gore učiniti ne samo snažnijom, već i vidljivijom za sve koji tek treba da upoznaju kulturno blago naše zemlje, ali i domete naših stvaralaca.\nVN: Ministarstvo kulture Crne Gore je prvi put vodeći partner u okviru Interreg IPA prekograničnog programa saradnje Italija-Albanija-Crna Gora. Kako je došlo do te inicijative, ali i kakve su prednosti učešća u pomenutom programu?\nBOGDANOVIĆ: Ministarstvo kulture Crne Gore j e u prethodnom periodu realizovalo više IPA projekata saradnje iz oblasti kulturne baštine, ali i savremenog stvaralaštva. Cijeneći da smo u okviru finansijske perspektive 2007-2013 ostvarili značajne rezultate i izgradili kadrovske kapacitete za implementaciju međunarodnih projekata, procijenili smo da je došlo pravo vrijeme da u svojstvu lidera realizujemo projekat “MONET Culture in Motion in Adriatic Networks of Museums”. Ovaj projekat će zajedno sa projektom “HaMlET” u kojem Ministarstvo kulture takođe učestvuje doprinijeti osnaživanju saradnje na programskoj teritoriji, koja obuhvata Crnu Goru, Albaniju, Regiju Pulja i Regiju Molize, kao i jačanju regionalne pozicije Crne Gore u kontekstu korišćenja pretpristupnih fondova Evropske unije. Trajanje oba projekta je do 2020. godine.\nVN: Šta predstavlja definisani cilj samog projekta i ko su partneri Ministarstva kulture?\nBOGDANOVIĆ: Projekat podrazumijeva uspostavljanje mreže muzeja koji će biti uključeni u novi prekogranični model saradnje sa ciljem obogaćivanja kulturne i turističke ponude i povećanja broja posjetilaca. Aktivnosti se zasnivaju na više segmenata, a njihov koncept zamišljen je na principima održivosti, kao i potrebi za privlačenjem nove publike i unaprijeđenjem znanja u oblasti kreativnih industrija, valorizacije kulturne baštine i muzejskog menadžmenta.\nPored Ministarstva kulture Crne Gore, partneri na projektu su Muzej Pino Pascali, ARATRO Univerzitet Molize, Regija Pulja, Nacionalna galerija umjetnosti iz Tirane i Muzej fotografije Marubi, dok su pridruženi partneri Ministarstvo kulture Republike Albanije i Opština Leće.\nVN: Sudeći prema navedenom, stiče se utisak da će ovaj projekat imati snažnu materijalnu podršku. Da li je to tako, i kolika je procijenjena vrijednost?\nBOGDANOVIĆ: Budžet projekta iznosi približno milion eura, od čega će Ministarstvu kulture Crne Gore pripasti oko 200.000 eura. Sredstva će biti opredijeljena za kreiranje web platforme za plasiranje zajedničkih ulaznica za muzeje iz programske teritorije, organizaciju programa razmjene za mlade umjetnike i izložbu njihovih radova, proizvodnju suvenira koji će promovisati spone između lokalnih kultura, jačanje kadrovskih kapaciteta u oblasti upravljanja muzejima i obezbjeđivanje opreme koja će omogućiti savremenu prezentaciju muzejskih kolekcija.\nVN: Koliko će učešće u ovim projektima doprinijeti međusektorskoj saradnji i promociji kulturnog turizma u Crnoj Gori?\nBOGDANOVIĆ: Turizam i kultura su neodvojive oblasti u kontekstu održivog korišćenja kulturnih dobara i promocije savremenog stvaralaštva. Cijeneći da je Crna Gora na regionalnom, evropskom, ali i svjetskom nivou, prepoznata kao atraktivna turistička destinacija, valorizacija resursa kulture, pogotovo onih koji su manje poznati široj javnosti, od posebnog je značaja. U skladu sa programskim ciljevima, realizacija oba projekta doprinijeće razvoju nove publike, promociji kulturne baštine kroz kontekst savremenog stvaralaštva i kreativnih industrija, ali i regionalnom umrežavanju institucija i lokaliteta koji imaju srodne potencijale.\nProjekat “Hamlet” i kulturna posebnost\nVN: Pomenuli ste već projekat “Hamlet”. Možete li nam reći nešto više o tome?\nBOGDANOVIĆ: Projekat “Hamlet” baziran je na promociji manje poznatih turističkih destinacija koje baštine ruralnu arhitekturu i kulturnu posebnost. Izabrani lokaliteti u Crnoj Gori koji su obuhvaćeni projektom su prostor Skadarskog jezera i Bihorska oblast, a glavne aktivnosti projekta odnose se na promociju materijalne i nematerijalne kulturne baštine, posebno tradicionalnih zanata, sa ciljem turističke valorizacije. Ministarstvo kulture Crne Gore na ovom projektu učestvuje kao projektni partner, a Zajednica opština Crne Gore kao pridruženi partner. Vodeći partner na projektu je Ministarstvo kulture Republike Albanije, a odobreni budžet je nešto manje od milion eura.\nTagoviAleksandar Bogdanović kulturni turizam Ministarstvo kulture predstava\n9 Komentara na "Bogdanović: Ministarstvo kulture vodeći partner na evropskom projektu "


Početak/Društvo/Ekonomskim osnaživanjem žena protiv porodičnog nasilja\nSonja Šćekić, direktorka Sigurne kuće u Nišu; Foto: Privatna arhiva\nU okviru projekta Konferencija Jaka žena, Sonja Šćekić, direktorka Sigurne kuće u Nišu jedan od aktivnih učesnika panela pod nazivom “Socijalno preduzetništvo i nasilje nad ženama”, priključujući se tako eminentnim stručnjacima koji su izabrani da održe predavanja na ovu temu. Sigurna kuća u Nišu postala je primer dobre prakse na polju ekonomskog osnaživanja žena koje su smogle snage da izađu iz kruga porodičnog nasilja, a praksa je zasnovana na izvedenim istraživanjima.\n“Dosadašnja istraživanja kao i iskustvo u praksi pokazuju nam da treba imati na umu da je ekonomska zavisnost žrtve porodičnog nasilja od partnera jedan od glavnih uzroka zbog kojeg žene ne mogu izaći iz kruga porodičnog nasilja. Iz tog razloga, neophodno je kontinuirano pronalaziti načine za njihovo ekonomsko osnaživanje, pa tako, iako to ne spada u našu primarnu delatnost, nakon psihološkog osnaživanja, stručni tim Sigurne kuće na čelu sa rukovodstvom, radi i na ekonomskom osnaživanju žena žrtava porodičnog nasilja smeštenih u ustanovi, kako bi mogle da planiraju i organizuju svoj dalji život nakon napuštanja Sigurne kuće”, kaže Sonja Šćekić.\nStatistika pokazuje da je više od 80 procenata korisnica u trenutku prijema u našu ustanovu bilo bez zaposlenja, a mnoge od njih nisu ni imale radno iskustvo, dodaje Sonja Šćekić.\n“To nas je navelo da organizujemo različite edukacije za naše korisnice, a među njima održana je edukacija Uvod u preduzetništvo, edukacija dekupaž tehnike, edukacija za pustovanje vune, kurs šivenja, edukacija za rad na računaru, kurs engleskog jezika, edukacija za profesionalnog šminkera i manikir – pedikir”, dodaje Šćekić.\nOsim organizovanja edukacija sa ciljem dodatne dokvalifikacije, stručni tim Sigurne kuće u Nišu takođe pruža pomoć i pri izradi radne biografije korisnica.\n“Kontaktiramo potencijalne poslodavce, pružamo im pomoć pri apliciranju za subvencije pri samozapošljavanju preko Nacionalne službe za zapošljavanje i trudimo se da ostvarimo kontakt sa drugim insitucijama i organizacijama koje bi im u procesu pronalaženja zaposlenja mogu pomoći”, objašnjava Sonja Šćekić.\nU Sigurnoj kući oformljena je i informatička soba za korisnice kako bi one imale redovan uvid u postojeće konkurse i oglase za posao.\n“U cilju ekonomskog osnaživanja korisnica, poptpisani su i brojni protokoli o saradnji sa Nacionalnom službom za zapošljavanje, Regionalnom privrednom komorom i Narodnim univerzitetom u Nišu, Turističkom organizacijom grada Niša, a održan je i niz humanitarnih akcija kao na primer humanitarna modna revija realizovana uz podršku načelnice Nišavskog upravnog okruga, kao i humanitarna akcija „Srcem za žene“ . Na ovaj način, obezbeđena su sredstva pomoću kojih smo naše korisnice uputili na različite obuke i kurseve u skladu sa njihovim interesovanjima”, zaključuje Sonja Šćekić.\nekonomsko osnaživanje Sigurna kuća Sonja Šćekić Štićenice žrtve porodičnog nasilja


Političarka koja je kaznila Gugl i Fejsbuk postala EU komesarka za digitalno doba - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Političarka koja je kaznila Gugl i Fejsbuk postala EU komesarka za digitalno doba\n0Piše: Beta 12. septembra 2019. 12.50 Izmenjeno: 12.50\nPosle pet godina istraga i visokih novčanih kazni velikim tehnološkim kompanijama, drugi mandat evropske komesarke za zaštitu konkurencije uz veća ovlašćenja za digitalnu politiku EU potvrda je da je Vestager postala jedna od najpoznatijih i najmoćnijih političarki u Evropi ali i da borba evropskog bloka u regulisanju velikih tehnoloških kompanija tek počinje.\nDanska političarka bila je jedna od najistaknutijih članica aktuelne vlasti EU ali je prepoznata i izvan Brisela, pošto je kaznila Epl, Amazon, Gugl i Fejsbuk, ističe list Gardijan.\nOsvojila je međunarodno priznanje i naljutila Donalda Trampa kada su istrage EU utvrdile da su tehnološki giganti zloupotrebili tržišne moći ili da nisu plaćali porez.\nNjeno imenovanje najavila je predsednica Evropske komisije Ursula fon der Lajen koja je rekla da Evropa mora uhvatiti korak s nekim aspektima digitalne tehnologije – maksimalno iskoristiti veštačku inteligenciju, poboljšati sajber bezbednost i naporno raditi na tehnološkom suverenitetu.\nŠefica za zaštitu konkurencije u EU dobija novi mandat s proširenim ovlašćenjima, što je potez koji podvlači da borba evropskog bloka u regulisanju velikih tehnoloških kompanija tek počinje, ocenjuje Vašington post.\nOtkako je preuzela dužnost 2014. godine, Vestager je stekla reputaciju neprijateljke Silicijumske doline zbog niza teških odluka protiv tehnoloških firmi – Gugl koji je morao platiti novčanu kaznu od 8,25 milijardi evra zbog zloupotrebe monopolskog položaja svog pretraživača, ilegalnih radnji sa operativnim sistemom Android i zloupotreba prilikom reklamiranja.\nRezultat koji Vestager voli da naglašava odnosi se na slučaj Android, gde je Gugl morao napraviti izmene tako da korisnici pametnih telefona u EU mogu birati pretraživače. Takođe je, ukazuje Vašington post, naložila Eplu da plati do 13 milijardi evra zaostalih poreza Irskoj, posle čega ju je Tramp nazvao „poreskom damom“.\nOvog leta Vestager je preduzela mere protiv još dve američke tehnološke kompanije, navodi vašingtonski list. Kaznila je američkog proizvođača čipova Kvalkom s 271 milion dolara, optuživši ga za „predatorsko određivanje cena“ kako bi isterali konkurenta s tržišta pre gotovo deset godina.\nOtvorila je zvaničnu istragu da li Amazon koristi podatke nezavisnih trgovaca kako bi stekao nepravednu prednost nad trgovcem treće strane. Takođe, nedavno je izjavila da trenutno prati nove usluge i prije njihovog uvođenja, odnosno da pažljivo razmatra libru – novu digitalnu valutu Fejsbuka.\nNjene akcije su, ukazuje Vašington post, možda nadahnule američke vlasti koje su donedavno dizale ruke od velikih tehnoloških kompanija, ali su prošle nedelje otvore istrage u Guglu zbog navodnog „potencijalnog monopolističkog ponašanja“ i dominacije Fejsbuka na tržištu.\nImenovanjem za izvršnu potpredsednicu Evropske komisije za digitalni razvoj i za komesarku za zaštitu konkurencije, Vestager dobija moć upravljanja širom evropskom politikom na digitalnom frontu, što će je sigurno vratiti na put na kojem će se sudarati s najmoćnijim divovima iz Silicijumske doline, piše Politiko.\nVestager će sada morati da ograniči tehnološku dominaciju istovremeno gurajući Evropu na čelo digitalnog regulisanja u vreme kada SAD i nekoliko zemalja Azije počinju da preispitivuju svoj pristup regulisanju s ciljem pridruživanja industrijskoj politici, zaštiti konkurencije i potrošača, ocenjuje Politiko.\nTakođe, Vestager će biti zadužena da region „prilagodi digitalnom dobu“ širokom odgovornošću koja odražava trenutni prioritet Komisije za jačanje tehnološke moći Evrope – područje gde blok zaostaje za Kinom i SAD i gde su rivalstva među državama članicama često otežavali da Evropa govori jednim glasom.\nOdluka sledeće predsednice Evropske komisije da zadrži Vestager kao komesarku za zaštitu konkurencije , istovremeno joj dajući širi portfelj za digitalnu politiku, upozorenje je da Brisel ne odustaje od nadzora velikih tehnoloških kompanija, ocenjuje Volstrit žurnal.\nVestager, za koju zvaničnici kažu da tokom diskusija često izvlači svoje igle za pletenje, prvo se istakla kao ministarka ekonomije u Danskoj, gde je preuzela vodeću ulogu u Evropi za vreme finansijske krize. Ekonomistkinja po struci koja dobro poznaje danski višestranački sistem, Vestager je bila inspiracija za TV političku dramsku seriju u svojoj domovini.\nU poslednjih pet godina Vestager je bila bič u Silicijumskoj dolini, naplativši milijarde eura novčanih kazni i pokrećući istrage protiv Gugla, Epla i Fejsbuka zbog kršenja antimonopolskih zakona i nanošenja štete potrošačima. Sada je preuzela više moći nego ikad proširivši svoj portfelj i time postala ekvivalent digitalnom caru Evropske unije, napisao je Njujork tajms.\nBolji status Vestager odražava ambiciju Evropske unije da postane najaktivniji tehnološki regulator u svetu, stvarajući dalekosežnu ulogu za sebe u globalnoj ekonomiji. Evropski zvaničnici to vide kao mogućnost da postanu svetski regulator od poverenja, pogotovo jer su njihove američke kolege kritikovane zbog toga što čine premalo.\nOsim divova iz Silicijumske doline, Vestager će nadgledati tehnički težak i politički kontroverzan razvoj dogadjaja o 5G tehnologiji širom Evropske unije, gde je kineski proizvodjač Huavej, uprkos tome što je u SAD zabranjen, i dalje moćan igrač.\nAmazon, Epl, Evropska unija, Gugl, Margret VestagerBeograd


Šeranić Zolaku: Prestanete sa uznemiravanjem javnosti i omogućite nesmetano snabdijevanje kiseonikom - FILTER\nŠeranić Zolaku: Prestanete sa uznemiravanjem javnosti i omogućite nesmetano snabdijevanje kiseonikom\nMinistar zdravlja i socijalne zaštite Republike Srpske Alen Šeranić uputio je dopis Agenciji za lijekove i medicinska sredstva BiH i njenom direktoru Aleksandru Zolaku, upozoravajući ga na „pogubnost njegovih upornih tvrdnji kojim se dovodi u pitanje ispravnost kiseonika u zdravstvenim ustanovama Srpske“, te zatražio od njega da iznađe rješenje za nastali problem.\n-Imajući u vidu da je javnost Republike Srpske u proteklim danima značajno uzmenimirena tvrdnjama da se u zdravstvenim ustanovama u Republici Srpskoj pri liječenju pacijenata primjenjuje štetan kiseonik, ovom prilikom, prvenstveno kao zdravstveni radnik, građanin Republike Srpske i u konačnici Ministar zdravlja i socijalne zaštite Republike Srpske upozoravam Vas na pogubnost Vaših upornih tvrdnji se dovodi u pitanje ispravnost kiseonika – istakao je Šeranić u dopisu.\nNapominje da je Vlada Republike Srpske preduzela sve aktivnosti, zajedno sa zdravstvenim ustanovama, kako bi građanima, a u prvom redu pacijentima i njihovim porodicama, dokazali da je kiseonik koji se primjenjuje u liječenju, dokazane bezbjednosti, kvaliteta i koncentracije kiseonika, koji odgovara lijeku.\nKonkretno, dodaje, uzeti su uzorci kiseonika koji se primjenjuje u liječenju u Univerzitetskom kliničkom centru Republike Srpske i Bolnici „Dr Mladen Stojanović“ Prijedor, od strane laboratorije „Linde Gas“, Srbija Industrija gasova a.d. Bečej, koja je akreditovana za obavljanje poslova ove vrste ispitivanja.\n-Napominjemo da je pomenuta laboratorija akreditovana od strane Akreditacionog tela Srbije, osnovanog odlukom Vlade Republike Srbije. Prema rezultatima analize uzorkovanog kiseonika, koji su dostupni javnosti, jasno je da se radi o kiseoniku koji ima kvalitet, bezbjednost i koncentraciju kiseonika, koja je i viša od minimalnog procenta standarda za lijek. Obzirom na paniku i strah, koje ste prouzrokovali svojim javnim istupima, bili smo primorani da u interesu naših građana, zatražimo analizu nezavisne akreditivane laboratorije, jer Vi, kao odgovorno lice u instituciji niste djelovali u sinergiji sa nadležnim organima u Republici Srpskoj, u cilju prevazilaženja administrativnih barijera, koje su zbunjujuće za javnost, a uzrokuju nepovjerenje i strah – istakao je Šeranić.\nDodaje da je, osim pacijentima i njihovim porodicama, prouzrokovan ste ogroman problem u radu zdravstvenih radnika, koji 24 časa dnevno svoje živote usmjeravaju ka samo jednom cilju – za pomoć ljudima kojima je ugroženo zdravlje, a posebno u situaciji epidemije virusa korona, koji je zadesio cijeli svijet, „a što biste Vi, kao zdravstveni radnik i profesionalac u oblasti zdravlja, trebalo da znate i uvažite“.\n-Zato Vas sa punom odgovornošću pitam, kako da od njih očekujemo da nas liječe, da budu posvećeni i da žrtvuju i sebe i svoje porodice, ako je kroz ovakve istupe u javnosti doveden u pitanje i njihov profesionalni kredibilitet i ako su javno označeni kao neko ko nesavjesno liječi ljude? – naglasio je Šeranić.\nDodao je da se od Zolaka, kao zdravstvenog radnika i direktora institucije koja, kao i Ministarstvo kojim Šeranić rukovodi, u fokusu rada mora da ima zaštitu zdravlja građana, očekuje da u ovoj situaciji učestvuje u iznalaženju rješenja za prevazilaženje problema, koji je evidentan ne samo u Republici Srpskoj, nego i u FBiH, a potencijalno pogađa sve ljude.\n-Na kraju, apelujem na Vas da prestanete sa uznemiravanjem javnosti dovođenjem u istu ravan administrativno i suštinsko pitanje, i na taj način omogućite rad zdravstvenih ustanova, i kao što smo i sami učinili, angažujete sve svoje kapacitete da se obezbijedi nesmetano i kontinuirano snabdijevanje zdravstevnih ustanova neophodnim kiseonikom – poručio je Šeranić.\nTags: Agencija za lijekove i medicinska sredstva BiH Aleksandar Zolak Alen Šeranić afera ”Kiseonik”\nPrethodna Ustavni Sud u Sloveniji suspendovao odluku o obaveznoj vakcinaciji\nSledeća Kod 310 osoba u RS potvrđeno prisustvo virusa korona


Sara Trajanović mamila muške uzdahe u “Sipaj ne pitaj“ – Poznati.info\nSara Trajanović mamila muške uzdahe u “Sipaj ne pitaj“\nPinkove zvezde Aleksa Rabrenović i Milica Mima Todorović proslavili su mesec dana zabavljanja.\nNjih dvoje su važan dan obeležili u kafani „Sipaj ne pitaj“! A bogami su oboje i sipali, a da nisu ni pitali, pa se Aleksa u neko doba latio mikrofona otpevavši za svoju dragu nekoliko pesama. I to ne bilo koje, već njene omiljene „Samo ovu noć“ od Saše Matića i „Kad zamirišu jorgovani“ od Vesne Zmijanac i Dina Merlina.\nSvojim nastupom u kafani „Sipaj ne pitaj“ je dodatno zagrejao atmosferu.Pored Pinkovih zvezda u kafani je kao specijalni gost nastupio i Deni Boneštaj i Sara Trajanović. Manekenka je bila posebno raspoložena i vesela, a svojim atraktivnim izgledom privlačila je muške poglede.


Subotić nije poslovao sa braćom Šarić – Nadlanu.com\nSubotić nije poslovao sa braćom Šarić\nBEOGRAD, 19. decembra 2010. (Beta) – Biznismen Stanko Subotić, optužen u Srbiji za šverc cigareta, izjavio je da ga je sin Miroslava Miškovića upoznao sa braćom Šarić, ali je rekao da nije poslovao sa njima niti da je znao čime se bave.\n„Iz Srbije su dolazile informacije da su to ljudi koji ulažu dosta u Srbiju i koji su pošteni“, rekao je Subotić emitovan u nedelju u intervjuu televiziji B92 i odbacio tvrdnje da ima bilo kakve veze sa braćom Šarić.\n„Činjenica je da su počeli mene da petljaju u tu aferu i da manipulišu sa činjenicom da te ljude znam. Čudi me kako to da nisu rekli da su to drugovi Marka Miškovića“, rekao je on i dodao da ne zna da li su se braća Šarić bavila trgovinom drogom, kao i da je moguće da to nije znao ni Marko Mišković.\nSubotić je optužio i direktora Radio-televizije Srbije Aleksandra Tijanića da je izmislio da on duguje pare braći Šarić.\n„To je sve gospodin biograf (Aleksandar Tijanić) sa svojim podbiografima izmislio“, rekao je Subotić i optužio Tijanića da od Miroslava Miškovića dobija godišnje milion evra za zaštitu njegovih interesa.\nNa pitanje kako je zaradio novac, Subotić je rekao da je u Srbiju došao 2000. i da je počeo da ulaže u konfekciju, a da je već tada bio bogat.


Sistem je zamišljen kao mreža od 24 geostacionarna satelita koji metodom trigonometrije definišu poziciju objekta na površini Zemlje i prijemniku šalju podatke o njegovoj poziciji. GLONASS je završen tokom prve polovine devedesetih, ali uslled loše ekonomske situacije ubrzo poslije završetka postao je gotovo nefunkcionalan. Ruska vlada je 2001. započela projekat modernizacije sistema u koji je uključena i Indijska vlada. GLONASS bi trebao da bude potpuno operativan tokom 2009.\nSistem je (stanje u septemberu 2007) delimično operativan i sastoji se od deset satelita. Tokom zadnjih godina sistem je podešavan tako da mu pokrivenost nad Čečenijom bude najbolja na uštrb ostatka svijeta. Trenutno se na teritoriji cijele Rusije signal može dobiti tokom 37.4% dana (signal nije dostupan u kontinuitetu 37.4% dana već se uz prekide u 37,4% dana može naći signal.\nVladimir Putin je 18. maja potpisao dekret kojim se dozvoljava slobodan pristup navigacionom signalu dozvoljenom namijenjenom za civilnu upotrebu, bez naknade kako za građane i pravna lica iz Ruske federacije, tako i za cijeli svijet.\n^ "GLONASS constellation status..." RSA, 2007\nCommons ima datoteke na temu: GLONASS\nPreuzeto iz "https://bs.wikipedia.org/w/index.php?title=GLONASS&oldid=3023209"\nPosljednja izmjena dana 16 oktobar 2019 u 01:19\nOva stranica je posljednji put izmijenjena na datum 16 oktobar 2019 u 01:19.


Spiskao milione i pobjegao u Njemačku : Bivši Dodikov savjetnik Dragan Vučetić nije više državljanin BiH ! | Kliker.info\nSpiskao milione i pobjegao u Njemačku : Bivši Dodikov savjetnik Dragan Vučetić nije više državljanin BiH !\n„Lice Dragan Vučetić je 23.09.2010. godine u Ministarstvu civilnih poslova dalo izjavu o odricanju od državljanstva Bosne i Hercegovine radi sticanja državljanstva SR Njemačke. Imenovani je priložio svu potrebnu dokumentaciju, te je doneseno rješenje o prestanku državljanstva imenovanom.\nRješenje je u skladu sa propisima dostavljeno nadležnim organima radi konstatacije činjenice prestanka državljanstva BiH, poništenja ličnih dokumenata, jmb-a, prebivališta i brisanja iz evidencija Ministarstva odbrane. Provjerom smo utvrdili da je ovom licu poništena lična karta i putna isprava“, navodi se u odgovoru Ministarstva civilnih poslova BiH.


EVROPSKI PARLAMENT: Usvojen propis koji omogućava kolektivne tužbe potrošača u EU\nEVROPSKI PARLAMENT: Usvojen propis koji omogućava kolektivne tužbe potrošača u EU\n09. decembar 2020. 10:59:48\tPročitano 524 puta\nEvropski parlament prihvatio je novi propis koji omogućava kolektivne tužbe potrošača u EU-u. Novim pravilima uveden je usklađen model za udružene tužbe u svim državama članicama koji jamči zaštitu potrošača od masovne štete, kao i odgovarajuće zaštitne mere protiv zloupotreba tužbi, objavila je služba za medije EP.\nSve države članice moraju uvesti bar jedan efikasniji postupajući mehanizam koji kvalifikovanim subjektima (npr. organizacijama potrošača ili javnim telima) omogućuje da pokreću tužbe na sudovima zbog izdavanja sudskog naloga (za prestanak ili zabranu) ili mera pravne zaštite (naknada štete), dodaje se u saopštenju.\nNovim propisima žele se, kako se dodaje, zaustaviti nezakonite prakse i potrošačima olakšati pristup pravosuđu zbog boljeg funkcionisanja unutrašnjeg tržišta.\nViše prava za potrošače, uz zaštitu trgovaca, Evropski model kolektivne tužbe osigurava da grupe potrošača predstavljaju samo kvalifikovani subjekti poput organizacija potrošača koji pokreću tužbe na sudu umesto advokatskih kancelarija.\nKvalifikovani subjekti koji pokreću prekogranične tužbe moraće da ispunjavaju iste kriterijume u celoj Uniji. Od njih će se tražiti da dokažu određeni stepen stabilnosti i javnu aktivnost, a uslov će biti i da su neprofitna organizacija, navodi se u saopštenju EP.\nSubjekti će za pokretanje domaćih tužbi morati da ispunjavaju i kriterijume utvrđene nacionalnim propisima. Uvedene su i snažne mere zaštite od zloupotreba tužbi na osnovu načela "gubitnik plaća" u skladu s kojim stranka koja je izgubila spor podmiruje troškove postupka.\nKako bi se dodatno sprečila zloupotreba predstavničkih tužbi, trebalo bi da se izbegavaju kaznene odštete.\nKvalifikovani subjekti takođe bi trebalo da utvrde postupke za izbegavanje sukoba interesa i spoljnog uticaja, naročito ako se finansiraju sredstvima treće strane.\nKolektivne tužbe mogu se podnositi protiv trgovaca koji se sumnjiče za kršenje prava EU-a u širokom spektru područja, kao što su zaštita podataka, putovanja i turizam, finansijske usluge, energija i telekomunikacije.\nDirektivom su obuhvaćene i povrede koje su prestale pre podnošenja predstavničke tužbe ili pre nego što je postupak dovršen jer i dalje može biti potrebno zabranom prakse sprečiti njihovo ponavljanje.\n"Ovom novom direktivom uspostavljamo ravnotežu između veće zaštite potrošača i pružanja potrebne pravne sigurnosti preduzećima. U vreme kada se Evropa nalazi pred ozbiljnim ispitom, EU je dokazala da može delovati i prilagoditi se novim okolnostima, bolje zaštititi svoje građane i ponuditi im nova konkretna prava kao odgovor na globalizaciju i njezine ekscese", naveo je izvestilac Žofrua Didije.\nKako su saopštili iz EP, direktiva će stupiti na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Evropske unije.\nDržave članice Direktivu moraju preneti u nacionalno zakonodavstvo u roku od 24 meseca od tog datuma, a potom u roku od dodatnih šest meseci početi primenjivati njene odredbe. Nova pravila primenjivaće se na udružene tužbe koje su pokrenute na datum početka njezine primene ili nakon njega.\nPregovarači Evropskog parlamenta i ministri država članica u junu 2020. postigli su dogovor o Direktivi koju je u aprilu 2018. predložila Evropska komisija. Akt koji čini deo paketa novih pogodnosti za potrošače odgovor je na niz nedavnih skandala u kojima je otkriveno da su multinacionalne kompanije kršile prava potrošača. Potrošači, koji su u nekim državama članicama već mogli pokretati kolektivne tužbe, ubuduće će to moći da čine u celoj Uniji.\nViše iz ove kategorije « Od 1. januara poskupljuje TV pretplata "Ukupna pomoć turizmu iznosi devet milijardi dinara, sada nas brinu takse koje dolaze na naplatu" »


Reforma sektora bezbednosti | EurActiv Srbija\nObjavljeno : 15.01.2013.\t Tweet\nSrbija je od septembra 2008. do juna 2011. godine usvojila većinu važnih zakona koji regulišu nadležnosti državnih aktera u sektoru bezbednosti. Ipak, neki važni zakoni nisu doneti, a postojeći su neusaglašeni. Dometi unutrašnje kontrole su ograničeni što zbog nedovoljnih resursa, što zbog dominacije kulture neprijavljivanja nezakonitog rada kolega, navodi se u Godišnjaku reforme sektora bezbednosti za 2012. godinu Beogradskog centra za bezbednosnu politiku (BCBP). U parlementarnoj kontroli nije ostvaren napredak, a i sudska kontrola je nedelotvorna. Građani i dalje ne mogu da se informišu o tome kako bezbednosni sektor troši novac poreskih obveznika, dok je transparetnost u radu nešto bolja nego pre 2008. godine.\nBCBP je u Godišnjaku objavio i detaljne preporuke koje se odnose na unapređenje pravnog i institucionalnog okvira bezbednosnog sektora u Srbiji.\nU analiziranom periodu usvojen je Zakon o Agenciji za borbu protiv korupcije (2008), Zakon o Vojnobezbednosnoj i Vojnoobaveštajnoj agenciji (2009), a izmenjeni su i dopunjeni Zakon o Vojsci Srbije i Zakon o odbrani (2009).\nUsvojeno je i nekoliko zakona koji su veoma značajni za regulisanje javnog nadzora nad sektorom bezbednosti, te za zaštitu ljudskih prava: Zakon o zaštiti podataka o ličnosti (2008), Zakon o zabrani diskriminacije (2009), Zakon o tajnosti podataka (2009) i Zakon o elektronskim komunikacijama (2010). Pre njihovog usvajanja nije bila organizovana javna rasprava.\nJoš uvek, međutim, nedostaje zakon kojim bi trebalo da bude uređeno delovanje privatnih bezbednosnih kompanija.\nOsim toga, primećena je tendencija zakonodavca da povećava ovlašćenja državnih aktera iz sektora bezbednosti na uštrb demokratske civilne kontrole i javnog nadzora, navodi se u izveštaju.\nVidno je i da zakoni nisu međusobno dovoljno usklađeni. Tako je primetna nedovoljna usklađenost zakona koji regulišu nadležnosti državnih aktera i rad državne uprave u sektoru bezbednosti i onih koji uređuju javni nadzor nad njima i zaštitu ljudskih prava.\nKao primer se navodi raskorak između Zakona o policiji i Zakona o slobodnom pristupu informacijama od javnog značaja. Naime, Zakon o policiji prepušta Ministarstvu unutrašnjih poslova da arbitrarno procenjuje da li postoji opravdan interes za dostavljanje traženih informacija od javnog značaja iz svog delokruga, čime se ograničava i/ili poništava dejstvo Zakona o slobodnom pristupu.\nAutori izveštaja smatraju da neusklađenost zakona potiče iz činjenice da Vlada, odnosno nadležna ministarstva i Narodna skupština nisu imali jedinstven plan za donošenje ključnih strateških i zakonskih dokumenata u oblasti bezbednosti, te su ovi zakoni usvajani bez unapred utvrđenog redosleda.\nTako su, na primer, Strategija nacionalne bezbednosti i Strategija odbrane usvojene dve godine nakon usvajanja Zakona o odbrani i Zakona o Vojsci Srbije iako bi trebalo da bude obrnuto.\nIako su nadležnosti državnih aktera u sektoru bezbednosti Srbije definisane zakonom, nedostaju posebni propisi o nadležnostima i o načinu upotrebe specijalnih jedinica Vojske i policije. Isto tako, pojedini zakoni, poput onih o policiji i Bezbednosno-informativnoj agenciji (BIA), ne sadrže norme o podvrgnutosti ovih aktera demokratskoj civilnoj kontroli.\nTakođe, nisu sve odredbe pomenutih zakona jasne i potpune. Dobar primer jeste postojanje rečnika osnovnih pojmova koji se pominju u zakonu. Ova dobra praksa započeta je Zakonom o odbrani iz 2007. godine, ali nije nastavljena čak ni prilikom usvajanja Zakona o Vojsci Srbije, mada je on usvojen u isto vreme kad i pomenuti zakon.\nTakođe, svi pomenuti zakoni ne predviđaju mehanizme za sprovođenje sopstvenih odredaba, ali ni sankcije u slučaju da se ove odredbe ne sprovode ili da se krše.\nFinansije i dalje tajne\nBCBP se bavio i transparentnošću u radu učesnika u sektoru bezbednosti. Navodi se da je je pao broj žalbi Povereniku za informacije od javnog značaja i zaštitu podataka o ličnosti na rad insitutucija kao što su MUP i BIA, ali se ipak od institucije do institucije i vremenskog perioda razlikuje nivo poštovanja zakonske obaveze o dostupnosti informacija.\nTakođe, prema podacima iz 2010. više od polovine žalbi građana upućenih Povereniku odnosilo na državne aktere iz sektora bezbednosti. Poverenik je u nekoliko navrata intervenisao, na primer, kod MUP-a zbog zloupotrebe podataka o ličnosti, a najintrigantniji slučaj predstavlja snimak kamere saobraćajne policije iz 2011. godine, koji je dospeo na internet i koji je time oštetio snimljene građane.\nNi finansiranje učesnika u sektoru bezbednosti nije u potpunosti javno. Tačno je da državni akteri iz sektora bezbednosti listom poštuju obavezu da Ministarstvu finansija do 1. septembra svake godine dostave predlog svog finansijskog plana, s izuzetkom bezbednosnoobaveštajne službe koja to ne mora da uradi.\nMeđutim, o predlozima finansijskih planova, odnosno o delovima budžeta Republike Srbije koje koriste akteri u sektoru bezbednosti, osim u slučaju budžeta Ministarstva odbrane za 2011. godinu, nije vođena javna rasprava.\nGrađani takođe ne mogu ništa da saznaju o potrošnji tih institucija jer Zakon o budžetskom sistemu (ZBS) ne predviđa obavezu bezbednosnih službi da objavljuju dokumente poput "građanskog budžeta" i "polugodišnjih izveštaja".\nKonstatuje se i da je povećano učešće žena u sektoru bezbednosti, a posebno na operativnim poslovima u vojsci i policiji. Međutim, pomak nije svuda isti, navodi se u izveštaju BCBP-a. Uočeno je ipak, da se nije povećao broj žena na rukovodećim i komandnim položajima, a većina žena radi na administrativnim poslovima.\nKad je reč o nacionalnim manjinama, nema pouzdanih podataka o njihovoj zastupljnosti u državnim organima sektora bezbednosti. Iz raspoloživih podataka se ipak može oceniti da je njihov broj "nedovoljan".\nMehanizmi za unutrašnju kontrolu\nVlasti Srbije u protekle tri godine (2008–2011) su gotovo u potpunosti zaokružile zakonski okvir kojim se, između ostalog, uređuju mehanizmi i instrumenti za unutrašnju kontrolu državnih aparata sile.\nTako je, krajem oktobra 2009. godine, donet Zakon o Vojnobezbednosnoj i Vojnoobaveštajnoj agenciji, kojim su uvedeni dvostruki mehanizmi unutrašnje kontrole, te je usvojen Zakon o izmenama i dopunama Zakona o Vojsci Srbije, kojim je uveden institut Vojnopolicijskog inspektora.\nNa osnovu ovih propisa imenovan je Generalni inspektor za VBA i VOA (februar 2011), kao i Vojnopolicijski inspektor (jul 2010), a formirana je i Unutrašnja kontrola u VOA (januar 2010). Ne može se, međutim, pouzdano suditi o rezultatima njihovog rada, jer su tek nedavno formirana.\nKako je ocenjeno, usvojeni zakoni imaju određene manjkavosti. Takođe, vlast nije ispunila ni obećanje da će usvojiti novi, savremeniji zakon o BIA, kojim bi, između ostalog, bio uveden i institut Generalnog inspektora.\nPostojeća unutrašnja i budžetska kontrola u okviru BIA ima dobra ovlašćenja za obavljanje kontrole unutrašnjeg rada Agencije, ali ne uživa dovoljnu samostalnost u radu, jer je direktno potčinjena direktoru Agencije.\n"Takođe, nasuprot zalaganjima stručne javnosti da se izmenama odredaba Zakona o policiji (čl. 177 i 178) ministru unutrašnjih poslova smanje diskreciona ovlašćenja i na taj način poveća operativna nezavisnost unutrašnje kontrole, politička vlast to u proteklom periodu nije učinila, što se odrazilo i na rezultate rada Sektora unutrašnje kontrole policije (SUK)", naglašava se u analizi sektora bezbednosti.\nMinistarstvo finansija od 2008. do 2010. godine nije kontrolisalo zakonitost trošenja budžeta državnih aktera iz sektora bezbednosti iako budžetska inspekcija Ministarstva ima dovoljna ovlašćenja za valjano obavljanje svojih funkcija.\nAnalitičari BCBP-a ocenjuju da su ograničeni dometi rada unutrašnje kontrole posledica dejstva nekoliko faktora. Najpre, jedan broj tela unutrašnje kontrole nema dovoljno resursa (materijalnih, finansijskih i ljudskih) za delotvorno obavljanje svojih poslova.\nDrugo, organizaciona kultura u analiziranim institucijama ne doprinosi delotvornijoj unutrašnjoj kontroli. Naime, istraživački tim BCBP-a saznao je iz razgovora sa zaposlenima u više institucija sektora bezbednosti da bi oni prijavili slučaj nezakonitog postupanja svog kolege, uključujući u to i nezakonito postupanje nadređenog, tek onda kada bi procenili da bi loše posledice po njih bile veće ukoliko ne bi prijavili takav slučaj, stoji u izveštaju.\nKonačno, višestranački život u Srbiji pokazao je da članovi političkih partija ne žele da kontrolišu rad svojih kolega.\nBez napretka u parlamentarnoj kontroli\nU odnosu na prethodno istraživanje, u posmatranom periodu nije došlo do značajnijeg napretka u vršenju parlamentarne kontrole i nadzora nad sektorom bezbednosti, odnosno nad njegovim akterima.\nPomak je napravljen u zaokruživanju zakonskog okvira za njeno vršenje, prvenstveno usvajanjem Zakona o Narodnoj skupštini i novog Poslovnika, tokom prve polovine 2010. godine.\nNovi Poslovnik predviđa formiranje tri nova skupštinska odbora, koji bi trebalo da doprinesu delotovornijoj kontroli i nadzoru sektora bezbednosti. To su Odbor za kontrolu službi bezbednosti, Odbor za odbranu i unutrašnje poslove (u čijoj nadležnosti će biti kontrola i nadzor Ministarstva odbrane, Vojske Srbije i Ministarstva unutrašnjih poslova) i Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava.\nOcenjeno je da se Skupština i njeni sadašnji odbori (Odbor za odbranu i bezbednost i Odbor za finansije) nisu se u posmatranom periodu preterano bavili kontrolom i nadzorom načina na koji su državni akteri u sektoru bezbednosti trošili budžetski novac.\n"Ni na jednoj sednici tokom poslednje dve godine Odbor nije razmatrao zakonitost i svrsishodnost trošenja budžetskih sredstava, koji zahvataju oko 16% ukupnog budžeta Srbije, niti je razmatrao javne nabavke sredstava posebne namene, vojnog naoružanja i opreme, kao i naoružanja i opreme za policiju i službe bezbednosti”, rečeno je u analizi BCBP-a.\nOdbor je, takođe, propustio da kontroliše i nadzire efikasnost i delotvornost državnih aktera u sektoru bezbednosti, kao i da proveri da li se i kako se u njima poštuju ljudska prava ne samo građana već i zaposlenih. Dometi sudske kontrole su takođe ograničeni.\nRad nezavisnih državnih institucija\nNezavisne institucije (Poverenik za informacije od javnog značaja i zaštitu podataka o ličnosti, Državna revizorska institucija i Agencija za borbu protiv korupcije) nemaju izričita ovlašćenja da obavljaju kontrolu i nadzor nad institucijama sektora bezbednosti već se ta ovlašćenja izvode iz njihovih opštih nadležnosti za kontrolu i nadzor.\nPrema nalazima istraživanja, nezavisnim institucijama nisu ni neophodne posebne nadležnosti da bi one primenile svoja ovlašćenja u odnosu na sektor bezbednosti, kao i na ostale institucije državne uprave.\nNapredak prakse u oblasti zaštite ljudskih prava spor je i nepotpun. Ne postoji, doduše, sistemsko kršenje ljudskih prava prilikom delovanja državnih aktera sektora bezbednosti, ali i dalje postoje ozbiljni slučajevi kršenja prava. Ne postoji ni dovoljno javno dostupnih informacija o kršenju ljudskih prava na privatnost prilikom upotrebe posebnih mera i postupaka.\nIstraživanja stanja zaštite ljudskih prava zaposlenih u sektoru bezbednosti predstavljaju retkost. Od oktobra 2008. do kraja 2010. godine policijski službenici su nekoliko puta najavljivali štrajk zbog svog ekonomskog i socijalnog statusa i nepostojanja kolektivnog ugovora. U februaru 2011. godine štrajk je realizovan, nakon čega je usledilo i potpisivanje ugovora.\nU izveštaju se navodi da kad je reč o reformi sistema upravljanja ljudskim resursima u sektoru bezbednosti - dostignuti su neki važni ciljevi. Koordinacija procesa upravljanja ljudskim resursima i budžetiranja poboljšana je upotrebom godišnjeg kadrovskog plana.\nZakonski su definisane i jasno razdvojene pozicije profesionalnih službenika i političkih rukovodilaca. Sistem školovanja i obuke u sektoru bezbednosti značajno je organizaciono izmenjen.\nPreostaje to da se osigura da rezultati obuke budu implementirani u praksi. Javnost konkursa za slobodna radna mesta prihvaćena je i redovno se sprovodi u svim posmatranim akterima, osim u policiji i u BIA.\nSistem napredovanja u službi dobio je više elemenata otvorenog sistema, zasnovanog na opštem ocenjivanju rezultata rada, konstatuje se u izveštaju koji je objavljen krajem decembra 2012.\nBeogradski centrar za bezbednosnu politiku: Godišnjak reforme sektora bezbednosti u Srbiji 2012. (glavni nalazi)\nBeogradski centrar za bezbednosnu politiku: Godišnjak reforme sektora bezbednosti u Srbiji 2012. (preporuke)


Delo: Slovenačko oružje možda u rukama Islamske države\nBeta 29. novembra 2016. 14:20\nIstraživači organizacije „Konflikt Armament Riserč“ (Conflict Armament Research – CAR), koja je nedavno istraživala poreklo oružja i municije u oružanim sukobima u Libiji i Iraku, pronašli su municiju koja je povezana sa zalihama Vojske Slovenije.\nOružje nadjeno Libiji bi moglo biti iz zaliha oružja koje je slovenačka vojska 1991. zaplenila od JNA, a delom je trebalo da je po nalogu slovenačkih vlasti bude uništeno u jednom specijalizovanom preduzeću u Slovačkoj, piše slovenački list Delo.\nRadi se o raketi za protivoklopna sredstva M79 – „osa“, nadjenoj prošle godine u Tripoliju, sa jednom od 132 „ose“ koje je Slovenija poslala na uništavanje u Slovačkoj, utvrdjeno je na osnovu serijskog broja.\nRaketa je mogla ilegalno završiti u Libiji, gde su do nje došli džihadistički pobunjenici bliski Islamskoj državi, navodi list koji podseća da je takvog oružja bilo mnogo na području cele nekadašnje Jugoslavije.\nIstraživači su u ministarstvu odbrane Slovenije saznali i da su pre nekoliko godina u okviru programa saveza NATO vojsci Avganistana poklonjene mine M-68 koje su nadjene u Tikritu u Iraku, a pojavile su se i u Siriji.\nKako piše „Delo“, neke od njih je izgleda prošle godine zaplenila Islamska država u Tikritu.\nMine su proizvedene 1982. godine u Kragujevcu, a pošto su date avganistanskoj vojsci, ni Slovenija ni druge zemlje nisu mogle dalje nadzirati njihovu upotrebu.\nSlovenački izvori su potvrdili da je 2008. vlada u Ljubljani avganistanskoj vladi dala veću količinu minobacačkih mina i druge municije, za koje sada u istraživačkoj grupi CAR sumnjaju da je potom dospela u ruke džihadističkih boraca protiv avganistanske vlade.\nGrčki sud odbacio žalbu grupe udruženja na sporazum s…\nEMS: Kosovski operater ponovo uzrok kašnjenja satova


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Svijet :: Uhapšeno 68 na protestu zbog samita G7 / print=true\nFRANCUSKA 25. 08. 2019. 09:13 >> 09:18 0\nUhapšeno 68 na protestu zbog samita G7\nFrancuske vlasti saopštile su da su privele 68 ljudi koji su učestvovali u napetom protestu blizu Bijarica gdje se održava samit G7.\nRegionalna uprava saopštila je sinoć da su oni koji su uhapšeni optuženi za bacanje raznih projektila, skrivanje lica ili posjedovanje predmeta koji mogu biti uptrijebljeni kao oružje.\nPolicija je ispalila suzavac, upotrijebila vodene topove i metke upozorenja na grupu od oko 400 uglavnom mirnih antikapitalističkih demonstranata u gradu Bajon. Prema navodima vlasti nema prijavljenih povreda u okršajima policije i demonstranata.\nSvjetski lideri okupili su se u obližnjem Bijaricu gdje je sinoć počeo samit Grupe sedam industrijski najrazvijenijih zemalja svijeta. Samit, na kome učestvuju lideri SAD, Velike Britanije, Francuske, Njemačke, Italije, Japana i Kanade, trajaće do ponedjeljka.\nVeliko je obezbjeđenje oko samita, a neki demonstranti iz pokreta Žutih prsluka bijesni na francuskog predsjednika i ekonomsku nepravdu prijete akcijama danas.\nFrancuska Samit G7\n"Kina i Rusija da ne instrumentalizuju pomoć"\nU Francuskoj umrlo 319 osoba, ukupno 2.314\nKarantin stanovništva produžen do 15. aprila\nFrancuska: Od korone umrlo još 365 ljudi


Republički štab za vanredne situacije: Produžene mjere u Republici Srpskoj - Leutar.net\nRepublički štab za vanredne situacije održao je danas 70. sjednicu.\nRepublički štab za vanredne situacije održao je danas, u Banjaluci, 70. sjednicu, na kojoj je razmatrao epidemiološku situaciju u Republici Srpkoj, te konstatovao da je pogoršana epidemiološka situacija u Banjaluci, Bijeljini, Trebinju i Istočnom Sarajevu.\nShodno epidemiološkoj situaciji, Republički štab produžio je dosadašnje mjere za reagovanje na pojavu bolesti izazvane novim virusom korona (COVID 19) u Republici Srpskoj do 18. 03. 2021. godine.\nRepublički štab za vanredne situacije danas je izdao naredbu gradskim i opštinskim štabovima za vanredne situacije u gradovima i opštinama gdje je pogoršana epidemiološka situacija, da hitno preuzmu sve mjere iz svoje nadležnosti po pitanju suzbijanja širenja virusa korona i da o tome, u narednih 48 časova, obavijeste Republički štab za vanredne situacije.\nRepublički štab za vanredne situacije u narednih nekoliko dana organizovaće sastanke sa svim komandantima gradskih i opštinskih štabova za vanredne situacije na kojima će oni izvjestiti Republički štab o preuzetim mjerama i aktivnostima na suzbijanju pandemije virusa korona na teritoriji opština i gradova.\nRepublički štab za venredne situacije danas je izdao i naredbu Stručnom operativnom timu (SOT) da intenzivira svoj rad shodno pogoršanju epidemiološke situacije u Republici Srpskoj. Ovo se odnosi na stalno zasjedanje, prikupljanje izvještaja od gradskih i opštinskih štabova, analiziranje i pripremanje informacija, te redovno izvještavanje Republičkog štaba za vanredne situacije.


Otkriti i kazniti one koji su vandalizovali antifašistički spomenik – Centar za građansko obrazovanje\nNevladine organizacije Centar za građansko obrazovanje (CGO), Akcija za ljudska prava (HRA) i Centar za mirovno i žensko obrazovanje – ANIMA sa velikom tugom i razočarenjem primili su vijest o skrnavljenju spomenika organizatorima Trinaestojulskog ustanka 1941.godine, prvog opštenarodnog antifašističkog ustanka u porobljenoj Evropi. Očekujemo od policije da hitno otkrije počinioce.\nSkrnavljenje svakog kulturnog dobra je primitivan i anticivilizacijski čin, ali uništenje antifašističkog obilježja pored toga znači i podršku idejama fašizma i kolaboracije. Spomenici NOB-a nijesu samo kulturno-istorijsko bogatstvo svih građana i građanki, već i vrijedno naslijeđe našeg društva koje smo i u najmračnijim godinama devedesetih, jedini u regionu, uspjeli sačuvati. To naglašava obavezu nadležnih ograna da što prije otkriju pojedince ili organizacije koje su bile spremne na ovaj čin i da ih procesuiraju.\nAko se radi o aktu pojedinaca to predstavlja ozbiljan podsjetnik na potrebu da sagledamo obrazovne politike i nedostatak prenosa znanja o antifašističkoj tradiciji, antifašističkim idejama i njihovom značaju za oblikovanje modernog građanskog društva. Veoma je važno da ne dozvolimo razvoj nenaučnog nacionalističkog revizionizma kojem je Crna Gora dugo odlijevala. Dio uzroka ovog vandalizma je u nečijoj radikalnoj ideološkoj ubijeđenosti ispunjenoj mržnjom i željom za uništenjem, a ekstremizam i nasilje su posljedice.\nAko iza ovog čina stoji neka organizacija, onda to zahtijeva sistemski i posvećen pristup nadležnih institucija suzbijanju i zabrani ekstremističkih grupacija, široku javnu raspravu u kojoj će analizirati kako je takva organizacija nastala i što se može uraditi u obrazovnom i zakonskom okviru da se napadi na antifašističko nasljeđe i revitalizaciju fašizma i kolaboracije na vrijeme spriječe.\nPosebna je obaveza vlasti da dokaže antifašističko opredjeljenje, jer retorički insistira na tim vrijednostima, a praksa to ne pokazuje. To uključuje, u ovom slučaju, pronalaženje i sankcionisanje vinovnika ovog čina, ali i sadržajan i kontinuiran rad na zaštiti antifašističkog naslijeđa.


Mladi iz Niša i Tirane pripremaju pozorišnu predstavu - JUGPRESS\nUdruženje građana „Plant“ iz Niša započelo je realizaciju projekta ’’YOUNG2YOUNG’’ u partnerstvu sa Centrom „ACT for SOCIETY“ iz Tirane.\nPredsednica Udruženja gradjana „Plant“ Dragana Vukadinović kazala je da će kroz projekat 15 mladih iz Srbije i 15 mladih iz Albanije proći edukacije na temu multikulturalizma, prevazilaženje predrasuda i antidiskriminacije, a nakon edukacija biće izabrano po 20 mladih koji će pripremiti zajedničku predstavu uz pomoć mentora režisera. Predstava će se, dodala je Vukadinović, igrati tokom aprila u tri grada u Albaniji i u tri grada u Srbiji, u Nišu, Aleksincu i Prokuplju.\n„Projekat je pokrenut kako bi doprineo procesu pomirenja i interkulturalnom dijalogu na Zapadnom Balkanu, kroz jačanje kapaciteta mladih ljudi da pripreme i odigraju pozorišnu predstavu. Pored ovog osnovnog cilja, projekat ima za cilj i da podigne svest mladih ljudi iz Albanije i Srbije o potrebi pomirenja i interkulturalnog dijaloga kroz set radionica i kroz povećanje mobilnosti i razmene mladih između Srbije i Albanije. Kroz igranje pozorišne predstave u šest različitih gradova u Srbiji i Albaniji promovisaće se tolerancija i kulturna raznolikost“, istakla je Vukadinović.\nPredsednica Centra „ACT for SOCIETY“ iz Tirane Armela Pengili istakla je da ta nevladina organizacija postoji već osam godina i uglavnom realizuje projekte u oblasti ljudskih prava sa mladima iz srednjih škola i sa fakulteta.\n„Radili smo dosta projekata sa nevladinim organizacijama iz Beograda, a prvi put sada smo uspostavili saradnju sa jednom nevladinom organizacijom iz Niša. Krenuli smo da radimo na projektu decembra prošle godine, imali smo puno skajp sastanaka i puno razmenjenih mejlova, a ovo je naša prva poseta Nišu“, izjavila je Pengili.\nNertila Mecani iz Centra „ACT for SOCIETY“ kaže da je vrlo impresionirana projektom koji će „Plant“ i Centar zajedno realizovati jer pozorišna predstava predstavlja nešto novo i posebno za nju.\n„Uglavnom radimo projekte u oblasti ljudskih prava, a rad kroz predstavu je vrlo atraktivan i interesantan“, istakla je Pengili.\nProjekat „YOUNG2YOUNG“ je podržan kroz drugi Otvoreni poziv za projektne predloge organizacija civilnog društva i srednjih škola, implementiranog od strane Regionalne kancelarije za saradnju mladih i podržanog od strane Fonda za izgradnju mira Ujedinjenih nacija.\nRegionalna kancelarija za saradnju sa mladima je međunarodna organizacija, koju su osnovale vlade zapadnog Balkana: Albanija, Bosna i Hercegovina, Kosovo *, Crna Gora, Severna Makedonija i Srbija, sa ciljem da promoviše duh pomirenja i saradnje između mladih u regionu kroz programe razmene mladih. Sporazum o osnivanju RICO-a potpisali su premijeri VB6 tokom samita o zapadnom Balkanu koji je održan u Parizu 4. jula 2016.


Četvrtak, 17. 3. 2005.\nEksponati negotinskog muzeja na izložbi "Konstantin Veliki" u Riminiju\nCarski nakit iz\nIzloženi nalazi uvrstili su lokalitet u sve svetske arheološke mape, što je i jedan od razloga da deo zbirke bude predstavljen u Italiji\nNEGOTIN - Na velikoj svetskoj izložbi u poznatom italijanskom letovalištu Riminiju, koja je otvorena 13. marta, zastupljen je i deo kulturne riznice negotinskog Muzeja Krajine. Ova izložba, pod nazivom "Konstantin Veliki", obuhvata razdoblje od paganske do hrišćanske epohe, a svoje eksponate predstaviće nekoliko desetina svetskih muzeja.\nZbog bezbednosti, samo kopije nakita u Negotinu\nKako Muzej Krajine nema adekvatan bezbedonosni sistem, arheološko blago pronađeno na lokalitetu Vrelo Šarkamen čuva se u Narodnom muzeju u Beogradu. Prema najavama nadležnih iz negotinskog muzeja, postoje izgledi da uskoro budu izrađene verne kopije šarkamenskog zlatnog nakita, kako bi i posetioci Muzeja Krajine bili u prilici da uživaju u njegovoj lepoti.\nMuzej Krajine je na ovoj značajnoj svetskoj manifestaciji kulture, koja traje do četvrtog septembra, predstavljen delom seta carskog nakita koji je pronađen na lokalitetu Vrelo Šarkamen, udaljenom dvadeset i pet kilometara od Negotina.\n- Izložili smo šest predmeta iz seta zlatnog nakita koji je pronađen 1996. godine, na lokalitetu s kraja trećeg i početka četvrtog veka, u arheološkim istraživanjima pod rukovodstvom pokojnog akademika Dragoslava Srejovića - kaže Gordan Janjić, viši kustos-arheolog Muzeja Krajine.\nPronalazak tog nakita uvrstio je lokalitet Vrelo Šarkamen u sve svetske arheološke mape, što je, verovatno, bio i jedan od razloga da deo ovdašnjeg kulturnog blaga bude predstavljen i na ovoj izložbi.\nOd šarkamenskog zlatnog nakita, čija je vrednost, u trenutku otkrića, procenjena na oko milion i trista hiljada nemačkih maraka, posetioci izložbe u Riminiju mogu da vide tri zlatne ogrlice, dva prstena i jedan zlatnik. To je samo deo nakita koji je pronađen u rezidencijalno-memorijalnom kompleksu Vrelo Šarkamen, iz vremena rimske vlasti, poznate pod nazivom "tetrarhija" (vladavina četvorice).\nArheološko nalazište Vrelo Šarkamen prostire se na oko dvadeset i pet hektara, a zlatni nakit je pronađen u jednom od pet vidljivih objekata - Mauzoleju carice majke, sa elementima koji izgradnju čitavog kompleksa smeštaju u vreme od 293. do 311. godine. Gradnja kompleksa se pripisuje Maksiminu Daji, sestriću čuvenog imperatora Galerija.\nTenor Radmilo Petrović: Beč je moj izbor zbog tradicije\nOrganizatori spremno dočekuju 34. "Dane komedije" u Jagodini\nPočinje godišnja konferencija Kulturne asocijacije scenskih umetnosti\nVranje: Najavljen program "Borine nedelje"\nCrnogorski izdavači na predstojećem Sajmu knjiga u Parizu


Prevencija i lečenja bola na vratu i kičmi u Domu zdravlja\nIzvor: Radio Televizija Vojvodine, 12.Nov.2019, 20:59\nOdeljenje fizikalne medicine i rehabilitacije Doma zdravlja "Novi Sad" počelo je sa realizacijom projekta "Ispravi se", u cilju prevencije i lečenja cervikalnog sindroma.\nBol u vratu oštar ili tup, glavobolja, nesvestica, bol u ramenima i rukama, zujanje u ušima, zamagljen vid, osećaj trnjenja,samo su neki od simptoma koji postaju gotovo dnevni problem svih nas, od najmlađih do najstarijih.\n"Skup sindroma koji su vezani za promene na vratu i kičmi, oni se javljaju >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio Televizija Vojvodine << najčešće kod ljudi koji trpe prinudni položaj, s druge strane koji imaju neke deformitete s procesom starenja, a to je proces koji dodatno sam po sebi otežava, klinička slika koja se pritom javlja, je ono što naši sugrađani mogu da prepoznaju", kaže dr Zorica Jakišić, fizijatar.\nLečenje se sastoji od fizikalnih procedura, kiropraktike, vežbi ili medikamentozne terapije. Zavisno od kliničke slike, simptoma, akutnog ili hroničnog stanja, ali i subjektivnog osećaja pacijenta, izabrani lekar prepisaće terapiju.\n"Ove vežbe koje ćemo mi danas njima pokazati su zapravo preduslov da se bol ne javi ,bez obzira na to da li ima nekih promena na kičmi ili ne, vežbanje sprečava pojavu bola ili u kontinuiranom vežbanju sprečava održavanje bola u trenucima kad promene postoje", dodaje dr Jakišić.\nZainteresovani građani mogli su da dobiju detaljnije informacije o nastanku i toku cervikalnog sindroma, načinima prevencije i komplikacijama, praktične savete i obuku o zaštitnim položajima u svakodnevnim aktivnostima.\nAkcije u sklopu projekta biće održane na 10 punktova Doma zdravlja "Novi sad". Već sutra predavanje će biti u Domu zdravlja "Jovan Jovanovic Zmaj" od 12.30.\nKoliko sport generalno pomaže da se ispravimo? Na to pitanje odgovor tražimo od Branka Protić Gava sa Fakulteta sporta i fizičkog vaspitanja.


Ove stvari možda niste znali o vašim omiljenim začinima\nPraznici su za nama, i verujemo da ste iskoristili priliku za kuvanje sa članovima porodice i možda i ovladali novim tehnikama pripreme hrane. Pored odabira kvalitetnih namirnica, veliku ulogu igraju i začini, o kojima će danas biti reči.\nPotrudili smo se da izdvojimo sve što je dobro znati u vezi sa najčešće korišćenim egzotičnim, domaćim, slatkim, kiselkastim i ljutim dodacima u svežem obliku ili u prahu. Nadamo se da će vam redovi koji slede biti zanimljivi i korisni…\n1. Lovorov list Ovaj veoma zastupljen začin gaji se tokom cele godine, a odlično se slaže sa povrćem, mesom i ribom. Ukoliko ga, pak, dodate u čokoladni ganaš, on će poprimiti neobičan aromatični ukus.\nMožda niste znali – Ove stvari su korišćene kao novac u prošlosti\nIzvor: 011vodič.com, 16.Jan.2021\nDanas plaćamo kreditnim karticama, papirnim novčanicama i metalnim novčićima, ali ove stvari nisu oduvek i svuda bile korišćene za finansijske transakcije.. Različiti narodi i civilizacije su upotrebljavali najrazličitije stvari u ovu svrhu, a u narednim redovima ćemo vam otkriti neke malo neobičnije...


Dodik: Zakon o zaštiti jezika i pisma važan, kao i dan na koji se donosi\nSrpski član Predsjedništva BiH Milorad Dodik rekao je da je važan zakon o zaštiti, očuvanju i primjeni jezika srpskog naroda i ćiriličnog pisma, kao i datum na koji se donosi.\nDodik vjeruje će Prijedlog ovog zakona o kojem na posebnoj sjednici Narodne skupštine Srpske raspravljaju poslanici na kraju biti usvojen jednoglasno, osim nekoliko glasova Bošnjaka.\nGovoreći o raspravi, Dodik je rekao da se dešava uobičajena situacija kada minimalan broj poslanika pokušava da zloupotrijebi institucije, otvarajući iste teme na isti način, bez obzira na zvaničnu temu.\n"Umorni smo od njih, jer su potpuno prazne njihove priče. Slušali smo ovdje kako je kolabiralo zdravstvo i obrazovanje, mada svako ko je normalan vidi da se ovdje obrazovanje održava. Ima problema zbog pandemije, ali sistem funkcioniše i plate se isplaćuju redovno", rekao je Dodik novinarima.\nOn je naveo da oni koji kritikuju i govore da ništa ne funkcioniše istovremeno sjede u zgradama koje je izgradila Vlada Srpske, te su završili to isto obrazovanje koje kritikuju.\n"To je u ovom važnom trenutku za Republiku Srpsku bilo nepotrebno. Trebalo je da se svi dostojanstveno okrenu isključivo ovom zakonu i da ga podrže. To je nacionalna odgovornost, sve ostalo je karikatura", rekao je Dodik.\nOn je dodao da je očekivao da će se zasjedanje brzo završiti, jer je nacionalni konsenzus oko toga postignut i u tom pogledu nema bilo kakve druge teme.


Privucite bogatstvo i sreću u svoj dom: gde treba da se čuva moćna feng šui žaba — Moj dom moj hram — Stranica 1 od 2 — Lovesensa.rs\nPrivucite bogatstvo i sreću u svoj dom: gde treba da se čuva moćna feng šui žaba\nVeruje se da feng šui žaba novca donosi sreću i obilje u vaš dom, ali ako ne poštujete pravila kineske tradicije možete privući negativnu energiju! Evo gde treba, a gde ne smete da čuvate srećnu žabu...\nPrema feng šui tradiciji veruje se da figura žabe, poznata kao kineska žaba novca ili žaba sudbine, privlači napredak, obilje i novac u dom, piše Lovesensa.\nU Kini ova žaba naziva se još "Chan Chu" i veruje se da u noći punog Meseca možete očekivati dobre vesti po pitanju materijalnog stanja ako energija žabe novca vlada u vašem domu.\n8 verovanja za novčanik koji privlači obilje: evo koje stvari ne treba da držite u svom novčaniku...\nPostoji više vrsta ove srećne figure, ali feng šui pravila ističu da je najdelotvornija žaba sa tri stopala koja drži novčić u svojim ustima, jer po legendi ova žaba skače po domu i ostavlja energiju novca u svakom kutku vaše kuće. Ipak, ove žabe se ne drže samo u kući, već je mnogi čuvaju i na radnom mestu kako bi privukli bogatvo i napredak na poslu.\nMeđutim, nije dovoljno samo da imate žebu novca, već i da je stavite na određeno mesto, savetuju feng šui stručnjaci. Ukoliko žabu postavite na mesto suprotno feng šui pravilima možete privući negativnu energiju i svakodnevno odbijati obilje od sebe.\n6 mesta na koja treba da postavite žabu novca po feng šui pravilima:\n1. Postavite žabu u blizini ulaznih vrata.\n2. Glava treba da joj bude okrenuta ka unutra.\n3. Najbolju energiju privlači ako je čuvate u dnevnoj sobi, posebno ako imate privatan biznis.\n4. Za napredak u karijeri postavite je u severnom delu dnevne sobe.\n5. Stavite je na sto, na primer na stočić za kafu.\n6. Ako radite u kancelariji, čuvajte je na vidljivom mestu na stolu.\nŠta se događa kada probudimo energiju kundalini: ovo je istinsko učenje tantre\n4. APRIL JE POSEBAN DATUM - OBAVEZNO ZAMISLITE ŽELJU: Evo kako najbolje da iskoristite magičnu moć niza 4-4\nHoroskop otkriva šta treba da izbegnete 1. i 2. februara: evo kako će na nas uticati rizičan ples Marsa i Plutona\nDnevna doza dobrog horoskopa: ovaj znak danas očekuje talas pozitivne energije\nOno što očekujemo i u šta verujemo, to i nalazimo. Kreativnost je prirodan način ponašanja. Život nije zrak svetla u mračnom tunelu, život je svetlost sama.


Odrzava se Sastanak “Okrugli Sto za Bezbednost i Zdravlje na Radu” – MRSZ\nZam/ministar Ministarstvo Rada i Socijalne Zaštite, Çerkin Dukolli je prisustvovao zajedničkom sastanku između socijalnih partnera koji se sastoje od od poslodavaca, zaposlenih i zvaničnih predstavnika Vlade Kosova na temu “Okrugli Sto za Bezbednost i Zdravlje na Radu”, koju je organizovala Unija Nezavisnih Sindikata Kosova – UNSK .\nSvrha ovog okruglog stola bila je pravilna koordinacija između socijalnih partnera i preduzimanje koraka u potiskivanju i pokretanju države u primeni Zakona o Bezbednosti i Zdravlju na Radu, koji je od ranije usvojen.\nG. Dukolli tokom ovog okruglog stola zahvalio organizatorima i učesnicima ovog sastanka i najavio da Bezbednost i Zdravlje na Radu i dalje predstavljaju glavne prioritete Ministarstvo Rada i Socijalne Zaštite. On je dodao da zakonodavstvo koje pokriva oblast bezbednosti i zdravlja na radu je već regulisano i uključene su sve direktive EU.\n“Prvobitno je izrazio zahvalnost na organizovanju ovog okruglog stola u cilju rešavanja izazova sigurnosti i zdravlja na radu, koji je i dalje prioritet Ministarstva Rada i Socijalne Zastite a. MRSZ je sponzor Zakona o Bezbednosti i Zdravlju na Radu, koji pokriva celu ovu oblast i reguliše različita profesionalna pitanja koja se odnose na zdravstvene i bezbednosne aspekte rada. Radimo kao svake druge godine, čak i ove godine imamo vizijsku kampanju u smislu poštovanja prava radnika “, rekao je zamenik ministra g.Dukolli.\nDukolli je dodao da je još jedna obaveza koju je Vlada primila u tom pogledu funkcionalizacija Nacionalnog Saveta za Sigurnost i Zdravlje na Radu (NSSZNR ),jedan savet u miksnom saatavu od vlade i socijalnih partnera.\n“Savet je posetio Medicinski Institut Rada u Obiliću i Nacionalni Medicinski Centar Rada u Đakovici, smo upoznati sa radom i kapacitetima ovih centara, međutim, u našoj preporučivoj ulozi ćemo se baviti svakim pitanjima koja se odnose na sigurnost na radu, bezbednost i zdravlje radnika. Ovaj savet će preporučiti Ministarstvu Zdravlja da što je pre je moguće imati Registar Profesionalnih Bolesti “, rekao je g. Dukolli.\nPrisutna na ovom sastanku bila je i predstavnica Konfederacije Međunarodnih Sindikata -ITUC – PERC gđa. Enisa Salimović, koja je u pozdravnom govoru rekla da visoko ceni saradnju i uzajamnu podršku sindikata na međunarodnom nivou.\nVažna stvar, koju su razni panelisti rekli na ovom okruglom stolu je da je potrebno više učiniti u primeni zakona koji reguliše oblast zdravstva i sigurnosti na radu, odnosno njihovu implementaciju.


U susret izradi Integrisanog nacionalnog planskog dokumenta za energetiku i klimatske promjene u Crnoj Gori\nAutor: Đorđije Vulikić, konsultant u oblasti klimatskih promjena i održive energetike\nStrategija uspostavljanja Energetske unije se bazira na dugoročnom planu Evropske unije da energiju koju koristi dugoročno učini sigurnijom, cjenovno prihvatljivom i održivom. Energetska unija se sastoji od pet međuzavisnih dimenzija: energetska sigurnost, interno energetsko tržište, energetska efikasnost, dekarbonizacija ekonomije, i istraživanje, inovacija i konkurentnost.\nProcjena je da će svaka od 5 dimenzija dati doprinos u uspostavljanju održive, niskougljenične ekonomije koja će EU učiniti liderom u oblastima proizvodnje energije iz obnovljivih izvora, čistih energetskih tehnologija, kao i u borbi protiv klimatskih promjena. Uredba (EU) 2018/1999 o upravljanju Energetskom unijom i klimatskom akcijom, usvojena u okviru zakonodavnog paketa „Čista energija za sve Evropljane“, će biti ključna u postizanju strategije Energetske unije kao i energetskih i klimatskih ciljeva.\nUspješna implementacija ove Uredbe će obezbijediti postizanje konkretnih ciljeva EU u skladu sa Pariskim sporazumom do 2030. godine od najmanje 40% smanjenja emisija gasova staklene bašte (GHG) u odnosu na nivo iz 1990. godine, učešća obnovljivih izvora energije (OIE) u konačnoj bruto potrošnji od najmanje 32%, uštede potrošnje energije kroz energetsku efikasnost od 32,5% i obaveznog nivoa interkonekcijskih kapaciteta među zemljama članicama od 15%. U skladu sa obavezama iz Pariskog sporazuma, EU je dodatno usvojila i dugoročnu strategiju do 2050. godine „Čista planeta za sve“, koja predstavlja viziju razvoja svih sektora ekonomije EU u kontekstu postizanja nulte neto emisije GHG u periodu do 2050. godine.\nGlavni mehanizam Uredbe predstavlja Integrisani nacionalni planski dokument za energetiku i klimatske promjene (NEKP), dokument koji je svaka od zemalja članica u obavezi da usvoji i čiji sadržaj obuhvata svih pet dimenzija Energetske unije za period od 2021. do 2030. godine.\nPrednosti i izazovi ranog uspostavljanja okvira za primjenu Uredbe u Crnoj Gori i izrade NEKP\nCrna Gora je zemlja kandidat za članstvo u EU od 2012. godine, a do decembra 2018. godine uspješno je otvorila 32 od ukupno 33 pregovaračka poglavlja, između ostalih i poglavlja 27 – Životna sredina i klimatske promjene i 15 – Energetika. Obzirom da je Crna Gora jedina zemlja regiona sa skoro svim otvorenim pregovaračkim poglavljima, od nje se očekuju dodatni napori kako bi zadržala status „regionalnog lidera“ u ovom važnom procesu. U tom smislu, obaveza harmonizacije nacionalnog zakonodavstava sa propisima i standardima EU je imperativ, a tu spadaju i novi propisi kao što je Uredba (EU) 2018/1999.\nUprkos suštinskoj međusobnoj povezanosti, energetika i klimatske promjene su u prethodnom periodu tretirane kao zasebne tematske cjeline u Crnoj Gori, pa su nadležnosti za kreiranje i koordinaciju nacionalnih politika u energetici i klimatskim promjenama jasno razgraničene između dvije institucije, Ministarstva ekonomije i Ministarstva održivog razvoja i turizma Crne Gore. Zbog niza specifičnosti koje karakterišu pomenute oblasti ovaj model razgraničenja nadležnosti u proteklom periodu bio je donekle prihvatljiv i opravdan. Rizik od potencijalne neusaglašenosti, inače dvije po sadržini kompatibilne politike, je trebao biti kontrolisan dosljednom primjenom postojećih mehanizama međusektorske saradnje i procedure usaglašavanja sektorskih politika na nivou Vlade i Parlamenta Crne Gore. Međutim, detaljnija analiza minule prakse, kao i krovnih strateških dokumenata iz ovih oblasti, prije svega Strategije razvoja energetike do 2030. i Nacionalne strategije u oblasti klimatskih promjena do 2030. godine, ukazuje da je stepen njihove usaglašenosti još uvijek ograničen, kao i da postoji značajan prostor za unapređenje.\nSa druge strane, jedinstvo politika u oblasti klimatskih promjena i energetike globalno sve više dobija na značaju, uključujući usaglašenost ciljeva i aktivnosti za njihovo postizanje. Na takav zaključak upućuju nedavno uspješno usvojeni međunarodni ugovori uključujući Pariski sporazum o klimatskim promjenama i Ciljevi održivog razvoja Ujedinjenih nacija, kao i relevantne politike EU. Snažan zaokret u planiranju i upravljanju politikama energetike i klimatskih promjena i njihova konvergencija, posledica je nedvosmislenih poruka naučne zajednice koje ukazuju na hitnu potrebu sveobuhvatnog i dramatičnog smanjenja antropogenih emisija GHG, kao i činjenice da je upravo energetika sektor u kome se najprije i cjenovno najefikasnije može postići značajan dio neophodnog globalnog smanjenja emisija GHG.\nPariski sporazum predstavlja najznačajniju pokretačku snagu postepene transformacije paradigme globalnog razvoja ka dugoročnom niskougljeničnom razvoju. Cilj Pariskog sporazuma izražen kroz obavezu da se prosječan rast temperature zadrži na nivou koji je znatno ispod 2 stepena Celzijusa u odnosu na predindustrijski period, sa namjerom da se taj rast ograniči na 1,5 stepena Celzijusa, će predstavljati osnovu za kreiranje politika održive energetike i klimatskih promjena u godinama koje dolaze. Crna Gora kao zemlja koja teži članstvu u Evropskoj uniji, mora obezbijediti da ambicije i doprinos u borbi protiv klimatskih promjena budu u skladu sa onima u EU – u periodu do 2030. godine ali i u dugoročnom periodu do 2050. godine. Rano prihvatanje i sprovođenje Uredbe (EU) 2018/1999 predstavlja jedinstvenu priliku za postizanje tog cilja.\nPotreba za stvaranjem preduslova za sprovođenje pomenute Uredbe već je razmatrana u okviru Energetske zajednice, gdje su na godišnjim Ministarskim sastancima usvojene preporuke i smjernice kojima se propisuje primjena određenih segmenata Uredbe. Dosadašnje aktivnosti u okviru Energetske zajednice, iako za sada na nivou preporuka i smjernica, bez pravno obavezujućeg karaktera, jasno ukazuju da će se od članica, uključujući Crnu Goru, u narednom periodu zahtijevati visok stepen harmonizacije sa odredbama Uredbe (EU) 2018/1999.\nPotreba usaglašenosti energetske i klimatske politike u Crnoj Gori\nTrenutni stepen usaglašenosti energetske i klimatske politike u Crnoj Gori sa relevantnom pravnom tekovinom EU se značajno razlikuje. Energetska politika je u većem procentu usaglašena u odnosu na politiku klimatskih promjena. Slična situacija je i kada su u pitanju administrativni kapaciteti. Stoga, za očekivati je da izazovi u budućoj implementaciji Uredbe o upravljanju Energetskom unijom i klimatskom akcijom budu veći u okvirima klimatske politike. Ipak, prvi i najveći izazov će svakako biti zajednički – integrisanje i zajedničko planiranje u energetici i klimatskim promjenama, ili konkretno, izrada Nacionalnog energetskog i klimatskog plana – NEKP.\nU narednom periodu biće potrebna značajna i trajna promjena u načinu funkcionisanja nadležnih institucija. Odvojeno strateško planiranje, uspostavljanje dugoročnih ciljeva, kao i zasebno operativno planiranje će morati postati stvar prošlosti. Sistem koordinacije dviju politika će najvjerovatnije zahtijevati bolje angažovanje postojećih koordinacionih mehanizama, a možda i uspostavljanje potpuno novih.\nGorući problemi u klimatskoj politici ostaju potreba za uspostavljanjem i pravilnim funkcionisanjem sistema za monitoring, izvještavanje i verifikaciju antropogenih emisija gasova staklene bašte, sistema za programe, aktivnosti i mjere na smanjenju emisija GHG, kao i izrade dugoročnih projekcija emisija GHG neophodnih za kreiranje kredibilnih nacionalnih politika u energetici i klimatskim promjenama. Svakako da se tu mogu dodati i izazovi integracije pitanja klimatskih promjena i u ostale sektorske politike, poput poljoprivrede, upotrebe i prenamjene korištenja zemljišta i šumarstva, saobraćaja i industrije, dok je prilagođavanje na negativne uticaje klimatskih promjena, domen kome tek treba biti posvećena posebna pažnja.\nSektor energetike u Crnoj Gori i pored objektivno evidentnog napretka u pregovaračkom procesu sa EU, takođe se susreće sa značajnim izazovima. Možda jedan od najvećih izazova predstavlja skoro uvođenje Sistema trgovine emisijskim jedinicama (Emission Trading System- ETS), kao ključnog mehanizma EU za smanjenje emisija GHG u industriji i energetici, ali i primjena inoviranih evropskih propisa u obnovljivim izvorima energije, energetskoj efikasnosti, kao i ambicioznije postavljanje ciljeva u ovim oblastima u skladu sa Pariskim sporazumom.\nOdgovor na navedene izazove će biti neophodno tražiti u kratkom roku i u uslovima ograničenog pristupa izvorima finansiranja, što povećava nivo kompleksnosti u implementaciji pravnih propisa EU i konkretno Uredbe o upravljanju Energetskom unijom i klimatskom akcijom. Ipak, pravovremena i dobro osmišljena strategija nadležnih institucija, uz podršku stručne i zainteresovane javnosti i organizacija civilnog sektora, kao i podrške EU fondova i donatorskih organizacija, omogućilo bi stvaranje neophodnih uslova za puno sprovođenje Uredbe o upravljanju Energetskom unijom i klimatskom akcijom.\nKreiranje uslova za rano sprovođenje može imati efekat na cjelokupnu ekonomiju zemlje\nČinjenica je da osim zadovoljenja normativnih i proceduralnih zahtjeva koji proizilaze iz pristupnih pregovora sa EU i Energetske zajednice, kreiranje uslova za rano sprovođenje Uredbe može imati niz pozitivnih efekata po cjelokupnu ekonomiju zemlje. Integrisano planiranje energetske politike i politike klimatskih promjena, u kontekstu ciljeva Pariskog sporazuma, sa ambiciozno definisanim nacionalnim ciljevima, obezbijedio bi jasan signal investitorima za snažnije investiranje u OIE i energetsku efikasnost, a time i povećanje broja zelenih radnih mjesta.\nJasno strateško opredeljenje u pravcu niskougljeničnog razvoja otvorilo bi prostor za nove zelene tehnologije i inovacije, kao i više prilika za lokalna mala i srednja preduzeća i privredu, dok bi se istovremeno trasirao put ka održivoj energetskoj tranziciji, dekarbonizaciji energetskog sektora i aktivnom uključivanju građana kao ključnih nosilaca tih procesa. Veći stepen integracije regionalnih energetskih tržišta i povećanje konkurencije na energetskom tržištu doprinijelo bi efikasnosti upotrebe postojećih resursa i dodatni prostor za integraciju većeg stepena održivih OIE u regionu. EU je već uveliko krenula u pravcu niskougljeničnog razvoja i njena ekonomija osjeća benefite takvog pristupa, dovoljno je navesti da u ovom trenutku 6 od 25 najvećih svjetskih kompanija u oblasti obnovljivih izvora energije dolaze iz Evropske unije i da zajedno zapošljavaju 1,5 miliona radnika.\nNa Crnoj Gori je, kao i na zemljama regiona Zapadnog Balkana, da odluče da li će pratiti pozitivan primjer Evropske unije i na vrijeme iskoristiti mogućnosti transformacije svojih ekonomija ka dugoročnom održivom niskougljeničnom razvoju. Rana primjena Uredbe (EU) 2018/1999 o upravljanju energetskom unijom i klimatskom akcijom bi nedvosmisleno doprinijela bržem postizanju tog cilja.\nO Autoru: Đorđije Vulikić, konsultant u oblasti klimatskih promjena i održive energetike i koordinator nacionalne komponente regionalnog projekta “Dijalog na temu energetske tranzicije u regionu Zapadnog Balkana“ (Western Balkan Energy Transition Dialogue – WEBET Dialogue), koji je finansiran od strane Federalnog Ministarstva održivog razvoja i turizma Republike Austrije a sprovodi se od strane konzorcijuma na čijem čelu je renomirana think tank organizacija Agora Energiewende.\nTagovi: Agora Energiewende, emisije GHG, Energetska unija, klimatska akcija, klimatske promene, NEKP\nPočetna » U fokusu » U susret izradi Integrisanog nacionalnog planskog dokumenta za energetiku i klimatske promjene u Crnoj Gori\nCorto / 01.02.2019.