Beskrajne svađe oko toga gdje smjestiti migrante izazvale su podjelu između mediteranskih država gdje izbjeglice uglavnom prvo stignu, nevoljnih istočnih zemalja i bogatijih država gdje većina pridošlica zapravo želi da živi\n13643 pregleda\t0 komentar(a)\nMigranti u novom privremenom kampu na ostrvu Lezbos u Grčkoj, Foto: Reuters\nEvropska komisija odustaje od ideje obaveznih izbjegličkih kvota za članice bloka u novim naporima da poslije četiri godine zastoja izmijeni postojeća evropska pravila za migraciju i azil.\nDugo očekivani predlozi, koje su bili odlagani zbog pandemije koronavirusa, omogućili bi članicama EU da izaberu hoće li prihvatiti izbjeglice, ili preuzeti troškove za povratak u domovinu onima kojima nije odobren azil, prenosi „Gardijan“.\nKao podsticaj za prihvatanje izbjeglica, ili tražilaca azila spašenih na Mediteranskom moru, državama će biti ponuđeno po 10.000 eura za svaku odraslu osobu, što će biti finansirano iz budžeta EU.\nNajosjetljiviji elemenat migrantske politike bloka do sada je bila obaveza svake države da primi određeni broj izbjeglica - čemu su se istočne države poput Poljske i Mađarske žestoko protivile.\n„Potrebni su nam ti ljudi zato što smo mi ostarjelo društvo“, kazala je evropska komesarka za unutrašnja pitanja Jilva Johanson.\nOna je, međutim istakla, da naglasak koji je u novim predlozima stvaljen na vraćanje izbjeglica u njihove domovine odražava promijenjenu realnost u odnosu na 2015. godinu.\nEvropi potrebna mlađa populacija: Jilva Johansonfoto: Reuters\n„Treba da se pozabavimo realnom situacijom a ne situacijom koju ljudi imaju u svojim glavama“, kazala je Johanson novinarima. „Većina ljudi koji dođu nijesu izbjeglice: dvije trećine od ukupnog broja onih koji uđu nezakonito biće odbijeni“.\nBeskrajne svađe oko toga gdje smjestiti migrante izazvale su podjelu između mediteranskih država gdje izbjeglice uglavnom prvo stignu, nevoljnih istočnih zemalja i bogatijih država gdje većina pridošlica zapravo želi da živi.\nPreko milion ljudi je 2015. godine stiglo na obale EU, opteretivši socijalne i bezbjednosne sisteme i pružajući podsticaj desničarskim partijama, podsjeća Rojters.\n„Migracija je kompleksna, a stari sistem u Evropi više ne funkcioniše“, kazala je predsjednica EK Ursula fon der Lajen.\nUrsula fon der Lajenfoto: Reuters\n„Morija je tužan podsjetnik“, dodala je ona, govoreći o migrantskom kampu u Grčkoj koji je uništen u požaru ranije ovog mjeseca.\nNovi planovi EK podrazumijevaju odbacivanje pravila da prva zemlja u koju izbjeglice dođu bude odgovorna za zahtjeve za azil, zbog čega su mediteranske države bile previše opterećene.\nPrema novim predlozima, oni koji stignu na teritoriju EU biće poslati u druge države na osnovu porodičnih veza, istorije obrazovanja ili radnog iskustva, ili na osnovu posjedovanja vize neke od država članica.\nPrema podacima Komisije, EU sada godišnje primi do 1,5 miliona stranaca koji ulaze, žive i rade legalno, u poređenju sa 140 000 tražilaca azila koji stignu nezakonito.\nNovi plan je kritikovala međunarodna katolička humanitarna organizacija Karitas tvrdeći da krše ljudskih prava, ukidaju pravne garancije i vode do većeg broja hapšenja.\nPlan su kritikovale i države koje bi više voljele da razgovaraju o jačanju granica i strožim zakonima za davanje azila.\n„Mi smatramo da Evropska unija i njene države članice moraju sarađivati kako bi veliki pritisak migracije držale izvan naših granica“, kazao je portparol mađarske vlade Zoltan Kovač.\nMeđutim u očiglednom pokazatelju podjela u Evropi, predloge je podržala Malta.\n„Vraćanje onih bez prava na azil je od ključne važnosti. Slažemo se da solidarnost treba da bude obavezna“, kazao je premijer Robert Alba.\nPredlozi na 450 stranica stavaljaju naglasak na vraćanje migranata koji ne uspiju da dobiju azil.\nNovi plan, koji bi trebalo da stupi na snagu 2023. godine takođe ima za cilj da otvori više pravnih ruta za migrante i podrazumijeva bolju saradnju sa državama u kojima se nalaze migrante prije dolaska do Evrope.\nKomesarka Johanson, inače Šveđanka, nada se da će preuzimanje troškova za vraćanje izbjeglica biti atraktivna opcija za vlade EU koje ne žele da prime tražioce azula.\nOna je insistirala da je da oduststvo istorijskih veza sa Bliskim istokom i afričkim državama ne treba da bude prepreka za „sponzorisanje povratka“. Kazala je da je njena zemlja „dosta investirala u Maroku i Avganistanu“ kako bi ohrabrila tamošnje vlade da prime nazad svoje državljane.\nDržave sa spoljašnjim granica EU bile bi stavljene pod pojačan nadzor kako bi se spriječilo nezakonito vraćanje ljudi nakon izvještaja o takvim postupcima u Mađarskoj, Hrvatskoj, Grčkoj i Malti.\nLjudi koji su spašeni na moru bili bi raspoređeni unutar bloka - a ne poslati nazad - a humanitarne organizacije ne bi bile krivično gonjene zbog spasavanja.\nEU države bi, prema pisanju Rojtersa, takođe bile u obavezi da pomognu u skladu sa novom idejom „obavezne solidarnosti“ raspoređivanjem ili sponzorisanjem povratka migranata, ili nudeći materijalnu pomoć državama u koje migranti prvo stignu.\nUkoliko međutim neka država bude izložena velikom pritisku, ona može aktivirati krizni mehanizam prema kojem su ostale članice EU u obavezi da prime ili pošalju migrante nazad u njihove domovine.\nMada novi predlozi imaju za cilj da oslobode pritiska države na prvim linijama fronta, Italiju, Grčku i Španiju, one će vjerovatno ostati razočarane jer po automatizmu i dalje ostaju odgovorne za obradu zahtjeva za azil.\nOvi predlozi će skoro sasvim sigurno biti izmijenjeni nakon intervencija poslanika u 27 država članica i Evropskog parlamenta, a finalni dogovor je daleko od izvjesnog piše „Gardijan“.\nViše od pet godina nakon što je Angela Merkel otvorila granice Njemačke za stotine hiljada izbjeglica, migracija nastavlja da dijeli EU, mada je broj dolazaka značajno smanjen.\nBirači su u nekoliko njemačkih pokrajina kaznili Merkelovu zbog njene izbjegličke politike, ali u pokazatelju promjene raspoloženja velikih broj njemačkih gardonačelnika je sada ponudio da primi izbjeglice iz Morije a na demonstracijama su građani uzvikivali „kod nas ima mjesta“.\nIstraživanje Galupa, međutim, pokazuje je da je svijet sve manje tolerantan prema migrantima, a na vrhu te liste su članice EU Mađarska i Hrvatska.\nEvropska komisijaEvropska unijamigrantiizbjegliceJilva JohansonUrsula fon der Lajenkamp MorijaZoltan KovačRobert AlbaAngela MerkelkoronavirusEvropa


Dani javnih politika - Mingl\nGrupa za analizu i kreiranje javnih politika, Centar za javnu upravu, lokalnu samoupravu i javne politike Fakulteta političkih nauka uz podršku Konrad Adenauer fondacije i PERFORM-a objavljuju konkurs za učesnike/ce petih Dana javnih politika koji će biti održani na Fakultetu političkih nauka Univerziteta u Beogradu, od 27. do 29. oktobra 2017. godine.\nTeme petih Dana javnih politika biće: građevinska politika, javno zagovaranje kao nauka i umetnost, uloga građana u promeni javnih politika, privatnost na internetu, reforma javne uprave, politika RS prema narkoticima. O ovim temama će govoriti kreatori i donosioci odluka i politika, predstavnici akademske javnosti, privatnog sektora, državnih institucija i organizacija civilnog društva. U toku petka i subote biće organizovane i radionice sa ciljem da učesnicima približi proces kreiranja javnih politika.\nZa prijavu na konkurs potrebno je da pošaljete CV na adresu: konkurs@gajp.org\nRok za prijave je 20. oktobar, u 23:59 časova. Naknadne i nepotpune prijave neće biti razmatrane.\nZa sva dodatna pitanja u vezi sa konkursom i Danima javnih politika kontaktirajte: konkurs@gajp.org


BiH gubi kontrolu nad uvozom gasa u zemlju, poslove preuzeo entitet RS\nIz Stranke za BiH uputili su saopćenje u kojem upozoravaju da Bosna i Hercegovina gubi kontrolu nad uvozom gasa u zemlju, prenosi novinska agencija Patria.\nPrema tvrdnjama iz ove stranke, u Zvorniku, na granici između Bosne i Hercegovine i Srbije, poskidani su svi mjerači protoka gasa, a koji su bili u vlasništvu BH Gasa, kao jedinog ovlaštenog uvoznika gasa u BiH. Mjerače je poskidala kompanija Gaspromet Pale, čime je BH Gas ostao bez mogućnosti mjerenja gasa na primopredajnim mjestima u Zvorniku.\nIz SBiH objašnjavaju kako će prvo mjesto mjerenja ulaska plina u BiH za BH Gas od sada biti u Kladnju.\n– Ovo je prvi put nakon 18 godina da ova kompanija nema mjernih mjesta u Zvorniku, a mjerači su sada ničiji jer BH Gas nije izrazio želju da ih preuzme. Ono što javnost treba da zna jeste da je ovo skidanje mjerača urađeno u skladu sa Uputstvom o pojednostavljenom carinskom postupku koje je usvojila Uprava za indirektno oporezivanje.\nTim Uputstvom svi učesnici u poslovima sa gasom u BiH su trebali obezbijediti licence. No, ni pet mjeseci nakon objave Uputstva, kompanije iz FBiH (BH-Gas i Energoinvest) to nisu uradile. S druge strane, kompanije iz bh. entiteta RS pribavile su licence i time stekle uslove za bavljenje poslom kako je to predviđeno Uputstvom iz UIO – navode iz SBiH. Iz ove stranke dalje kritiziraju da su BH Gas i Energoinvest neodgovornim ponašanjem doprinijele rušenju gasnog sektora Bosne i Hercegovine, kao i ustupanju ovog važno sektora u zemlju bh. entitetu RS.


Poslanici PSBiH danas o ukidanju naknada za rad u upravnim odborima i komisijama\nPoslanici Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine trebali bi na današnjoj sjednici razmatrati Prijedlog zakona o dopunama Zakona o plaćama i naknadama u institucijama BiH u prvom čitanju.\nIzmjene ovog zakona, koje je predložio poslanik Saveza za bolju budućnost (SBB) BiH Damir Arnaut uz obrazloženje da bi se ostvarile značajne uštede u državnom budžetu, predviđaju ukidanje naknade zaposlenicima u institucijama, uključujući izabrane i imenovane osobe koje su u radnom odnosu za rad u upravnim i nadzornim odborima i drugim radnim tijelima.\nIz SBB-a pojašnjavaju da se naknade ostvaruju i kroz rad u brojnim komisijama, radnim i interresornim grupama, a sve se to obavlja tokom radnog vremena zbog čega ove osobe osim redovne plaće imaju i dodatnu naknadu za rad koja se odvija tokom istog perioda.\nUstavnopravna komisija Doma utvrdila je usklađenost ovih izmjena s Ustavom BiH, ali je Komisija za budžet i finansije odgodila izjašnjavanje o ovom zakonskom prijedlogu te je zaključeno da je potrebno da Ministarstvo finansija i trezora BiH, u roku od 15 dana, dostavi mišljenje o Prijedlogu zakona.\nKolegij Doma zasjeda sutra uoči sjednice Predstavničkog doma kada će odlučiti da li će ova tačka ostati na dnevnom redu sjednice.\nPred poslanicima je i Izvještaj o nepostizanju saglasnosti Kolegija Doma o Prijedlogu rezolucije o genocidu u Srebrenici koju su predložili poslanici Denis Bećirović i Mirsad Mešić iz SDP-a i Zaim Backović (BPS).


SK ASI-MUR / СК АСИ-МУР / CS IAS-AIT / UC ASI-IWA : Beograd: komunalci najavili blokadu\nOvo je TikiWiki CMS/Groupware v1.9.11 -Sirius- © 2002–2008 od Tiki društvo Sre 20 of Jan, 2021 [01:20 UTC]\nBeograd: komunalci najavili blokadu\nPetak 21. April 2006. [08:49:00 UTC] (3131 čitanja)\nZaposleni u gradskim komunalnim preduzećima najavili su posle praznika jednočasovnu obustavu rada i uvod u generalni štrajk, ukoliko im gradska vlada ne povisi plate i isplati zaostale razlike! Predstavnici Beogradske unije sindikata JKP "Gradska čistoća", JKP "Pogrebne usluge", JKP "Beogradski vodovod i kanalizacija" i Gradskog saobraćajnog preduzeća "Beograd" potvrdili su juče da će 10. maja, u 15 časova, pozvati sve komunalne radnike na jednočasovni protest pred zgradom gradske vlade.\n- Tražimo od gradonačelnika Nenada Bogdanovića da nam isplati trinaestu platu, razliku za prošlu godinu, veću osnovicu, povišicu za 10 odsto i do kraja godine za još 35 odsto. Na ove zahteve čekamo od januara, a odgovor još nismo dobili od Skupštine grada - kazao je Goran Stojiljković, predstavnik BUS.\n[ Vreme izvršavanja: 0.13 sekundi ] [ Korišćena memorija: 3.85MB ] [ 145 upita baze podataka ] [ GZIP Disabled ] [ Opterećenje servera: 0.82 ]


Sitilidis: Avganistan i Pakistan najveći spoljnopolitički izazovi\nPredsednik Obama će morati jasno da definiše i objasni američkom narodu razloge zbog kojih smo u Avganistanu, kaže za naš program naučni saradnik Instituta “Vudro Vilson”, Džon Sitilidis.\nSitilidis: “Pitanje Avganistana i Pakistana će biti možda najveći spoljnopolitički izazov predsednika Obame narednih meseci, a verovatno i tokom celog prvog mandata. U Avganistanu će biti stacionirano oko 70.000 hiljada američkih vojnika u misiji koja ima sve maglovitiji cilj. Prisustvo Al-Kaide u toj zemlji je efektivno polarizovano tokom Bušove adminstracije, a sada su Sjedinjene Države i saveznicu suočeni sa Talibanom. U medjuvremenu, Al-Kaida se regrupisala na planinskom područuju severozapadnog Pakistana. Sada se postavlja pitanje šta je naša misija u Avganistanu i Pakistanu. Drugim rečima, predsednik Obama će morati jasno da definiše i objasni američkom narodu razloge zbog kojih smo u Avganistanu, kao i činjenicu da je zbog aktivnosti Al-Kaide u Pakistanu, avganistansko i pakistansko pitanje neodvojivo i dvostruko složenije.”\nGlas Amerike: Kako će se administracija predsednika Obame istovremeno nositi sa konfliktima u Avganistanu i Pakistanu i sadašnjom ekonomskom krizom?\nSitilidis: “Većina Amerikanca ne brine toliko zbog dogadjaja u udaljenim regionima, već o svojim ekonomskim problemima, reformi zdravstvenog sistema, revitalizaciji ekonomije i povećanju broja radnih mesta. Pored ovih unutrašnjih pitanja, predsednik mora da reši nasledjeni avganistansko-pakistanski problem, a to će biti teško bez jasne podrške američke javnosti. Pored toga, Obama će morati da objasni američki stav saveznicima u NATO-u, koji sve više dovode u pitanje svoj angažman u tom regionu. Ukoliko ne budemo imali podršku saveznika, imaćemo sve veće probleme ne samo u Avganistanu i Pakistanu, pošto bi oni mogli da se preliju i u druge muslimanske zemlje.”\nGlas Amerike: Da li primećujete bilo kakvu promenu američke politike prema Iranu i njegovom nuklearnom programu?\nSitilidis: “Površno gledano, nema nagoveštaja da je u ameriškoj politici došlo do nove strateške orijentacije. Pristup rešavanju iranskog problema je do sada uglavnom bio multilateralne pregovaračke prirode, u čemu su učestvovale i Britanija, Nemačka i Francuska. Međutim, ti pregovori nisu bili uspešni i omogućili su Iranu da dobije dodatno vreme i nastavi rad na svom nuklearnom programu. Nova pozicija u američkoj politici se ogleda u otvorenijem pristupu predsednika Obame Iranu i pokušaju da toj zemlji ponudi podsticajne mere i diplomatskim putem privoli Teheran da odustane od svog programa. Američki ustupci se ogledaju i u blagom reagovanju Vašingtona na oštre mere teheranskog režima protiv opozicije i demonstranata posle predsedničkih izbora. Drugim rečima, to je bila Obamina jasna poruka Teheranu da Vašington ne želi promenu režima, već promenu politike.”


Fortenova: Nema više prepreka za prenos Merkatora na Fortenova grupu\nBiznis Autor:N1 Beograd12. mar. 202116:573 komentara\nNema više prepreka za prenos Merkatora na Fortenova grupu, saopšteno je danas iz ove grupacije nakon održane skupštine vlasnika depozitarnih potvrda ove kompanije.\n„Deoničari su na današnjoj Skupštini vlasnika depozitarnih potvrda izdatih od strane Fortenova Group STAK Stichting održanoj u Holandiji, izglasali sve predložene odluke, između ostalih i one koje se odnose na konsolidaciju poslovanja Fortenova grupe vezano za prenos deonica Poslovnog sistema Merkator s Agrokora na Fortenova grupu. Tako je Fortenova grupa dobila odobrenje za proširenje postojećeg finansijskog aranžmana s HPS Partners i VTB bankom u iznosu do najviše 390 miliona evra, koje će se koristiti za kreditiranje Merkatora od strane Fortenova grupe u svrhu refinansiranja Merkatorovog duga prema bankama“, saopšteno je iz ove kompanije.\nEvropska komisija odobrila prenos Merkatora\nIstovremeno, deoničari su izglasali odluku o zameni deonica koje Sberbanka ima u Merkatoru za udeo u Fortenova grupi.\nTime se, kako je saopšteno, na Fortenova grupu prenosi 18,53 odsto deonica Merkatora koje su u vlasništvu Sberbanke. Istovremeno, tom zamenom udeo Sberbanke u vlasništvu Fortenova grupe raste na 44 posto.\n„Budući da je 5. marta 2021. godine Komisija za zaštitu konkurencije Srbije odobrila nameru sticanja kontrole Fortenova grupe nad društvom Poslovni sistem Merkator Ljubljana na tržištu Srbije, ostvarene su sve preostale ključne pretpostavke za prenos deonica poslovnog sistema Merkator na Fortenova grupu“, ističe se u saopštenju.\nFabris Peruško, član Upravnog odbora i glavni izvršni direktor Fortenova grupe najavio je sledeće korake.\n„Posao koji je sada pred nama odnosi se na sklapanje aranžmana i ugovora kojima ćemo odluke Skupštine sprovesti u delo. U prethodnom periodu detaljno smo pripremili korake koji sada idu u operacionalizaciju, a kojima ćemo sprovesti konsolidaciju na nekoliko nivoa u kompaniji – u vlasništvu u okviru grupe, u kreditiranju grupe i na kraju, u maloprodaji u celom regionu. Time ćemo konačno početi da koristitimo sve sinergijske prednosti i ojačati naše pozicije u maloprodaji na svim tržištima. Prenos Merkatora ujedno znači i zaključenje svih preostalih obveza iz nagodbe poverenika, čime će, nakon tačno četiri godine postupak vanredne uprave u Agrokoru biti uspešno okončan“, rekao je Peruško.\nPodsetimo, 30 godina nakon što je registrovan, hrvatski koncert Agrokor, u okviru koga je i u Srbiji poslovalo više kompanija uključujući „Frikom“ i „Dijamant“ Zrenjanin, 1. aprila 2019. godine nestao je sa tržišta kao aktivno preduzeće, a zamenila ga je Fortenova grupa nastala sprovođenjem nagodbe poverilaca Agrokora.\nAgrokorakcijedeonicefortenova grupaMerkatorMerkator S


Zaštitu od klevete moguće unaprijediti ujednačavanjem sudske prakse u BiH | BH novinari\nNa međusektorskom sastanku koji je organizovalo Ministarstvo pravde BiH, istaknuto je da su zakoni o zaštiti od klevete u BiH najusklađeniji sa evropskim standardima u odnosu na zemlje regije. Ipak, neusaglašeni zakoni na nivoima entiteta i BD uzrokuju neujednačenu sudsku praksu.\n„Ministarstvo pravde snažno podržava nezavisno i kritičko novinarstvo, kao i nezavisno sudstvo. Ujednačavanje sudske prakse dovelo bi sve novinare u jednak položaj pred sudovima“, istakla je Milana Popadić, pomoćnica ministra pravde BiH.\n„Prijedlog treba uputiti na razmatranje Radnoj grupi za strateško planiranje i razvoj Sistema za automatsko upravljanje predmetima u sudovima i tužilaštvima“, rekao je Jokić te dodao da ukoliko bi ovo unapređenje CMS-a bilo usvojeno onda bi o tome trebalo informisati sve sudove i tužilaštva u BiH.\nNa konferenciji je istaknuta i potreba unapređenja i usaglašavanja sudske prakse u predmetima klevete, kroz nastavak edukacije sudija, tužilaca i advokata o primjeni standarda Evropskog suda za ljudska prava. „Zakonske odredbe nisu detaljne pa ostavljaju prostor za rasličita tumačenja. Zbog toga je važno unaprijediti sudsku praksu u skladu sa praksom ESLjP“, rekao je advokat iz Banjaluke Oleg Knežić.\nGeneralna tajnica Udruženja BH novinari istakla je važnost otvorenosti pravosudnih institucija za pitanja harmonizacije zakona i usaglašavanja sudske prakse na svim nivoima. „Postoji i potreba razmatranja metode vršenja vještačenja, odnosno načina provjere duševne boli jer su evidentirana nelogična mišljenja vještaka“, rekla je Rudić.


STRATFORT: PRILIV IZBEGLICA POVEĆAVA OPASNOST OD TERORISTIČKIH NAPADA - JUGPRESS\nSTRATFORT: PRILIV IZBEGLICA POVEĆAVA OPASNOST OD TERORISTIČKIH NAPADA\nTeroristički napad u Francuskoj je šokantan ali ne i potpuno iznenađujući događaj — mnogi građani Francuske i drugih evropskih zemalja išli su u Siriju kako bi popunili redove ekstremista, navode analitičari centra Stratfor.\nNapadi na redakciju lista “Šarli ebdo”, koja se surovo sprdala sa žrtvama ruskog aviona koji je nedavno pao na Sinaju, pokazali su da postoji permenentna pretnja terorističkih napada unutar Evrope, ocenjuju stručnjaci američke privatne obaveštajno-analitičke kompanije Strategic Forecasting (Stratfor).\nSada, kako navode, treba odrediti izvore terorističkih napada – da li su oni “domaći” ili su se napadači obučavali i dobijali pomoć iz inostranstva.\nStratfor ocenjuje da priliv izbeglica u Evropu iz takvih zemalja kao što je Sirija povećava verovatnoću ulaska predstavnika džihadističkih grupa pod okriljem migranata sa ciljem organizacije terorističkih napada na teritoriji Evrope.\nBez sumnje, pariski teroristički napadi imaće i političke posledice, dodaju analitičari. Kroz pet dana jedini nosač aviona Francuske “Šarl de Gol” treba da krene u Persijski zaliv radi borbe sa Islamskom državom u Iraku i Siriji, od kraja septembra avionske nalete izvodi i francuska vojna avijacija.\n” Sa političke tačke gledišta teroristički napadi podsećaju na stara etnička potivrečja unutar Francuske”, navodi se u dokumentu Stratfora.\nPoslednjih meseci sva pažnja po ovom pitanju bila je fokusirana na susednu Nemačku – veliki broj migranta je stizao u ovu zemlju sa juga i istoka i samo, dok je mali broj od njih nastavljao dalje u Francusku. Pariz nije posebno učestvovao u rešavanju migracione krize, iako su predstavnici Francuske prisustvovali na sastancima posvećenim ovom pitanju i u celini podržavali ideju Nemačke o raspodeli izbeglica po čitavoj Evropi.


Marija Dostanić: Raduju me treninzi na kraćim deonicama | Kajakaški savez Srbije\nMarija Dostanić: Raduju me treninzi na kraćim deonicama\nJuniorska šampionka Evrope u jednosedu i dvosedu na 500 metara, Marija Dostanić zadovoljna je urađenim na prvom delu priprema i naglašava da ove godine pripremni period u Turskoj prolazi bolje nego što je očekivala.\n„Prvi deo priprema je jako dobro odrađen. Vreme nas odlično sluzi, samo dva dana su bila malo lošija sa kišom i vetrom, ali uglavnom je jako toplo i povoljno za trening. U teretani je u fokusu bila snaga i izdržljivost u snazi, dok smo nekoliko puta nedeljno i trčali. Na vodi smo radili na tome da preveslamo što više kilometara i uglavnom su bile dugačke deonice kako bi se napravila dobra podloga za rad u sezoni. Naveslali smo dosta kilometara i sada postepeno krećemo i sa kraćim deonicama što me veoma raduje„, priznaje Marija.\nNa pripremama nema mnogo slobodnog vremena, s obzirom da svakodnevni ritam podrazumeva dva do tri treninga.\n„Prepodne uglavnom radimo glavni trening na vodi, a posle podne bude lakši trening, teretana i trčanje. U slobodno vreme kojeg nema previše najčešće šetamo ili ako je lepo vreme uživamo napolju na suncu i lepotama Turske„, dodaje Marija.\nDostanićeva, koja je u juniorskoj kategoriji, kao i u konkurenciji mlađih seniorki bila šampionka Evrope u jednosedu i dvosedu na 500 metara, najviše voli treninge na toj deonici.\n„Najviše volim da radim na vodi deonice koje su približne stazi koju veslam, a to je petsto metara. Trenutno mi jako teško pada da radim kratke deonice jer još uvek nismo u formi za takmičenje. Još uvek mi nedostaje malo brzine i specifičnog rada za takve treninge„, iskrena je Marija.\nNaš tim uveliko je ušao u drugu polovinu pripremnog perioda u Antaliji.\n„U drugom delu priprema počeli smo i sa isporbavanjem grupnih čamaca jer nas na samom početku sezone očekuju dodatne kvalifikacije za Olimpijske igre i mislim da imamo šansu da izborimo dodatne kvote. Osim toga u ovom delu priprema spremamo se i u jednosedima i radimo jače treninge koji podrazumevaju pojačan intenzitet„, objašnjava Dostanićeva.\nSezona pred nama ima gušći raspored i veći broj takmičenja nego standardna sezona.\n„Kao što sam već rekla, prvo glavno takmičenje će mi biti evropske olimpijske kvalifikacije sredinom maja. U Segedinu imamo još jednu šansu da izborimo olimpijsku kvotu kroz dvosed na 500 metara što bi mi omogućilo da veslam i jednosed i dvosed u Tokiju. Što se tiče konkurencija mlađih seonira, cilj mi je medalja u jednosedu i dvosedu na 500m na evropskom prvenstvu u Poznanju, ali i na svetskom prvenstvu koje će se sredinom jula održati u Portugalu. Isto tako nadam se i odličnom rezultatu i na seniorskom prvenstvu Evrope u Duisburgu, ali i na svetskom šampionatu u septembru u Kopenhagenu„, otkrila je planove za predstojeću sezonu Marija.\nEvropske olimpijske dokvalifikacije veslaće se u Segedinu 12. i 13. maja, pre Svetskog kupa 1.


Iako u Ministarstva odbrane tvrde da niko od pripadnika Vojske Srbije nije išao na Ravnu goru, javnost je ostala uskraćena za objašnjenje nadležnih ko su lica koja u zvaničnim uniformama Vojske Srbije odaju počast četničkom komandantu\nFoto-ilustracija: Tanjug/Sava Radovanović, Wikimedia\nFotografija pripadnika Vojske Srbije, koji u uniformama polažu venac na spomenik Draži Mihailoviću, izazvala je veliku buru javnosti. Iako u Ministarstva odbrane tvrde da niko od pripadnika Vojske Srbije nije išao na Ravnu goru, javnost je ostala uskraćena za objašnjenje nadležnih ko su lica koja u zvaničnim uniformama Vojske Srbije odaju počast četničkom komandantu.\nNa spornoj fotografiji koja se pojavila na društvenim mrežama vide se lica u uniformama pripadnika kopnene vojske, avijacije i Garde, a venac koji polažu nije običan, već od lovora, nalik oficijalnim i državnim što je dodatno podgrejalo sumnju javnosti da li je u pitanju grupa civila koja je samoinicijativno posetila Ravnu goru i grob Draže Mihajlovića ili ipak pripadnici VS koji su se oglušili o proceduru Ministarstva odbrane.\nVojska Srbije salutira saradniku okupatorske Njemačke, okupatorske Italije, okupatorske Mađarske, okupatorske Bugarske i saradniku jednako izdajničke NDH ustaške vojske.\n— Mirko Stanic (@StanicM) May 7, 2018\nU naknadnom saopštenju Ministarstva odbrane, koje se pojavilo tek nakon što je sporna fotografija izazvala buru na društvenim mrežama, navodi se da delegacija Vojske Srbije i Ministarstva odbrane nije položila venac na bilo kom mestu koje nije obuhvaćeno navedenim planovima i koje nije u skladu sa pomenutim državnim programom.\nKako je zvanično potvrđeno da se ne radi o pripadnicima Vojske Srbije, ostaje otvoreno nekoliko spornih pitanja.\nEkipa portala Telegraf.rs pokušala je da sazna da li je sprovedena istraga ko su pripadnici VS i MOD koji su položili venac, kako će nadležni reagovati kao i zašto odavanje pošte pripadnicima JVuO i njihovom vođi Dragoljubu Mihailoviću nije obuhvaćeno planovima, s obzirom na to da je izmenama Zakona o pravima boraca, vojnih invalida i članova njihovih porodica iz decembra 2004. godine izjednačen položaj četnika i partizana, ali do objavljivanja ovog teksta nismo dobili odgovor.\nMejl koji je redakcija portala Telegraf.rs poslala Ministarstvu odbrane - Printskrin\nIz kabineta ministra Aleksandra Vulina nisu želeli da komentarišu ovaj događaj, već su nam rekli da je u pređašnjem saopštenju Ministarstva odbrane sve rečeno.\nAleksandar Vulin - Foto: Milena Đorđević\nSadašnji ministar odbrane, iznosio je ranije svoj stav o takozvanom četničkom pokretu, a to je da je rasprava oko rehabilitacije Draže Mihailovića bespotrebna izavršena je još 1945. godine.\n- Srbija je pravna država i svaka odluka suda mora da bude ispoštovana, pa će biti ispoštovana i ova. Baš zato, hajde da vidimo šta je sud odlučio. Sud je rekao da se suđenje poništava zbog određenih proceduralnih poteškoća i grešaka. O brojnim i bezbrojnim zločinima četničkog pokreta, ratnim zločinima nad civilima i pripadnicima NOP, ovaj sud nije odlučivao - izjavio je on u maju 2015. godine.


"Nije tačno da su tražili listing glasanja": Narodna skupština Srpske dostavila Tužilaštvu BiH informacije o Zakonu o lekovima\nNarodna skupština Republike Srpske odgovorila je pre devet dana, u ponedeljak 29. novembra, na zahtev Tužilaštva BiH da dostavi dodatne informacije o Zakonu o lekovima i medicinskim sredstvima RS koji je usvojen 20. oktobra 2021. godine.\nTo je za Srpskainfo rečeno u Narodnoj skupštini povodom spekulacija da je Tužilaštvo BiH formiralo predmet u vezi sa navodnim „rušenjem ustavnog poretka BiH“ te zatražilo listing glasanja poslanika NS RS, piše Srpskainfo.\n– U odgovoru je navedeno i da Zakon o lekovima i medicinskim sredstvima Republike Srpske još uvek nije stupio na snagu, jer je u postupku Ustavom Republike Srpske propisane procedure. Nisu tačne informacije da je Tužilaštvo BiH od Narodne skupštine tražilo listing glasanja narodnih poslanika na ovoj sednici. Kao što je poznato, svi listinzi glasanja narodnih poslanika nalaze se na sajtu Narodne skupštine i javno su dostupni po okončanju svake sednice – kažu u Narodnoj skupštini.\nPodsećamo, Zakon o lekovima i medicinskim sredstvima RS smatra se prvim korakom u vraćanju nadležnosti sa nivoa BiH na Srpsku jer bi trebalo da dovede do formiranja agencije za lekove RS.\nMeđutim, nakon usvajanja u NS RS, nije bilo moguće postići saglasnost sa Klubom Bošnjaka u Veću naroda RS, zbog čega je usvojeni zakon upućen na odlučivanje Ustavnom sudu Republike Srpske.\nNarodna skupština RS Poslanici Tužilaštvo Zakon o lekovima


Čanak: SNS falsifikuje istoriju zarad pljačke, negiranja i ponižavanja Vojvodine | Autonomija\n"Sve manifestacije kojima se slavi 100. godišnjica prisajedinjenja Vojvodine Srbiji služe isključivo za skretanje pažnje sa pljačke kojoj je Vojvodina izložena već pune tri decenije"\nPredsednik Lige socijaldemokrata Vojvodine (LSV) Nenad Čanak optužio je danas vladajuću Srpsku naprednu stranku (SNS) u Vojvodini da svakodnevno “falsifikuje” istoriju te pokrajine i tako skreće pažnju javnosti sa pljačke kojoj je Vojvodina izložena.\n“Ako se vlast već toliko bavi istorijom, pozivamo je da objasni šta se tačno slavi krajem novembra? Posebno imajući u vidu činjenicu da je Vojvodina ušla u jugoslovensku državu 1. decembra 1918. kao njena najrazvijenija oblast, a da je Vojvodina danas nerazvijeni region Srbije, koja je postala najnerazvijeniji deo postjugoslovenskog prostora”, naveo je Čanak u saopštenju za javnost.\nOn je ocenio da sve manifestacije kojima se slavi 100. godišnjica prisajedinjenja Vojvodine Srbiji služe isključivo za skretanje pažnje sa pljačke kojoj je Vojvodina izložena već pune tri decenije.\n“Osim što je pljačkom Vojvodina dovedena u poziciju najsiromašnijeg dela Srbije, podsećamo da i dalje nema zakona o finansiranju naše pokrajine, kao i da neki od najvećih gradova nemaju pijaću vodu. Vlast koja nije sposobna da ljudima ponudi bolju budućnost, obavezno pokušava da falsifikatima istorije, ponudi bolju prošlost”, ocenio je Čanak.\nDodao je da LSV nema problem sa 1918. godinom, kao “jednom od najznačajnih godina u dvovekovnoj istoriji Vojvodine”, nego ima problem sa 2018. godinom, jer se Vojvodina danas više nego ikada u prošlosti pljačka, negira i ponižava.\n“Oni koji to rade, imaju i imaće u nama najogorčenije protivnike”, poručio je Čanak.


Vesti online / Scena / Estrada / "Manijači" sa Bregom biće hit\n"Manijači" sa Bregom biće hit\nZdravko Čolić (59) za nekoliko dana objaviće album "Kad me pogledaš preko ramena" na kome će se naći njegov prvi duet u karijeri i to sa Goranom Bregovićem.\nBrega, koji je s porodicom na odmoru u svojoj vikendici na Jahorini, priprema se za snimanje spota za zajedničku numeru "Manijači". Spot će se raditi u Sarajevu, a oni koji su imali prilike da čuju ovu pesmu tvrde da će sigurno biti hit.\nUskoro novi album: Zdravko Čolić\nBregović je nedavno otkrio da pesmu nije naplatio, a i kako bi kada su njih dvojica jarani. Na albumu pored bržih pesama nalaze se i tri balade "Pamuk" za koju je tekst napisala Aleksandra Milutinović, "Ljubavnici" Marine Tucaković i "Poplava" za koju je stihove na muziku Momčila Bajagića Bajage napisao dramski pisac Dušan Kovačević. Pored njih Čola je na albumu sarađivao i sa Đorđem Balaševićem, a od 13 pesama Čolić je napisao muziku za 11 numera.


Kad su veliki bili mali - Sveti Sava - CD izdanje: Najlepše Priče Za Decu Na CD-u: SveZaKucu.rs Prodaja, Cena, Beograd, Srbija\nKarakteristike proizvoda: Kad su veliki bili mali - Sveti Sava - CD izdanje\nEdicija Kad su veliki bili mli\nPriča o detinjstvu Rastka Nemanjića - Svetog Save\nDramatizacija: Milutin Tasić\nGlumci: Danica Maksimović, Jadranka Selec, Ivan Jagodić, Branislav Platiša i Vladan Živković\nOpis proizvoda: Kad su veliki bili mali - Sveti Sava - CD izdanje\nAutentična priča o detinjstvu Svetog Save po tekstu autora Milutina Tasića. Dramatizacija je delo dramaturga Stanoja Dankovića, a sam tekst izvode glumci koji predstavljaju budućnost našeg glumišta Maja Vukojičić, Kristina Dajč, Danijel Nikolić i Uroš Urošević. Pored priče o odrastanju ovo tonsko delo sadrži i dramatizovane inserte najznačajnijih dela i momenata iz života Rastka Nemanjića.\nTonsku režiju za ovo izuzetno interesantno delo uradio je Miloš Jagodić. Mladi umetnik sa umetničkim pedigreom (otac poznati glumac Narodnog pozorišta u Beogradu IVAN JAGODIĆ), sa uspehom diplomira na beogradskoj Akademiji za pozorište, film i televiziju, na odseku režije. Ubrzo po diplomiranju, prva predstava sa Ansamblom Niškog pozorišta, biva nagrađena na najvećem jugoslovenskom pozorišnom festivalu STERIJINOM POZORJU.\nIzdiktirajte operateru šifru proizvoda - šifra ovog proizvoda je: 1144\nSifra 1144, kolicina (za 1 komad kucate 1, za 3 komada 3), Ime i prezime, Adresu isporuke, Poštanski broj, Grad, Kontakt telefon, e-mail adresu (e-mail adresa nije obavezna)\nPrimer: Sifra 1144, 2, Pavle Milosevic, Obalska 18, 11000, Beograd, 063123123, pavmi@szk.com


Biračko mesto u Novom Pazaru, ilustracija\nIzbore u Srbiji pratile su brojne nepravilnosti, ocena je pojedinih stranaka opozicije i organizacija koje su pratile izborni proces. S druge strane, u Republičkoj izbornoj komisiji tvrde da su nepravilnosti zabeležene na samo dva izborna mesta. Analitičari ocenjuju da neregularnosti predstavljaju crnu sliku u izbornom danu.\nPosmatračka misija CRTA “Građani na straži” saopštila je da su nepravilnosti zabeležene na četiri odsto biračkih mesta što, kako se navodi, unosi zabrinutost u kvalitet procesa glasanja. Nepravilnosti su sada, osim u Istočnoj Srbiji i Vojvodini, dodatno uočene i na jugu Srbije.\n“Povećan je broj slučajeva u kojima se na biračkim mestima od građana ne traže identifikaciona dokumenta, već se glasa samo na osnovu poziva za glasanje. Kao i u prethodnom preseku, primećene su neregularnosti koje se odnose na glasanje birača koji su već imali obeležen prst, nekorišćenje UV lampe i fotografisanje glasačkih listića”, navodi CRTA.\nTakođe, zabeleženi su i slučajevi vođenja kampanje na manje od 50 metara od biračkog mesta zabeleženi su na dva odsto biračkih mesta.\nPrema navodima ove organizacije, uočeni su i slučajevi u kojima se pored biračkih mesta parkiraju kola sa stranačkim aktivistima sa spiskovima glasača koji u komunikaciji sa članovima biračkih odbora rade uporednu analizu da li su njihovi “sigurni glasovi” glasali.\nTakođe, zabeleženi su slučajevi da stranke šalju svoje predstavnike kod građana na privatne adrese proveravajući da li su glasali i vodeći evidenciju o tome.\nPajtić: Glasanje unapred popunjenim listićima\nIzborni dan je od početka bio obeležen neregularnostima, rekao je predsednik Demokratske stranke Bojan Pajtić.\n“U Kruševcu i Vranju su uhvaćeni birači koji su ubacivali već popunjene listiće. Imali smo manjak glasačkih listića i u Deronjama i u Novom Sadu. Naravno, prijavili smo sve ove nepravilnosti nadležnim institucijama i pratićemo svaku drugu nepravilnost”, rekao je Pajtić medijima nakon glasanja.\nTadić: Nepravilnosti na svakom biračkom mestu\nU Socijaldemokratskoj stranci (SDS) kažu da su tokom današnjeg glasanja uočene nepravilnosti na nekoliko biračkih mesta u Vojvodini.\nU ovom trenutku nemamo iste izborne okolnosti koje smo imali 2012. godine, rekao je predsednik SDS Boris Tadić i dodao da su zabeležene nepravilnosti na svakom biračkom mestu.\n“Vladajuća Srpska napredna stranka poziva po biračkom spisku građane, pozivali su i naše članove, tražeći da se izjasne za koga su glasali, što je u stvari inplicitna pretnja. Nedostaju glasački listići na mnogo mesta: u Novom Sadu 400, u Baču 100, u Šidu 100, u Obrenovcu 600, u Nišu 400. U okolini jednog mesta u Nišu deljen je propagandni materijal SNS-a, policija nije htela da interveniše”, rekao je Tadić.\nPrvi čovek Lige socijaldemokrata Vojvodine Nenad Čanak naglašava da je neophodno da se razjasni situacija u vezi sa spornim momentima na izborima.\n“Ja sam načuo da postoje određene nepravilnosti. Mi se najodlučnije suprotstvaljamo tome. Nadležni organi moraju hitno reagovati, ne dozovoliti da zbog pojedinih slučajeva čitav izborni proces bude doveden u pitanje“, rekao je Čanak.\nNova stranka: Neregularnosti na biračkim mestima u Pećincima\nCentar za prijavu nasilja, pretnji i drugih nepravilnosti na izborima 2016. koji je formirala Nova stranka saopštio je danas da je primio veliki broj prijava o neregularnostima na biračkim mestima u vojvodjanskoj opštini Pećinci.\nKako se navodi, pojedini glasači su na biračkom mestu broj 19 donosili popunjen glasački listić, a s biračkog mesta odnosili prazan glasački listić do jednog automobila, u kojem su sve vreme sedele tri osobe sa spiskovima birača kojima daju popunjene glasačke listiće.\n"Kada im vrate nepopunjen listić, birači dobijaju vaučer u vrednosti od 5.000 dinara koji mogu da iskoriste u prodavnicama", piše u saopštenju.\nDodaje se da su vozači fizički nasrnuli na aktiviste centra koji su pokušali da ih fotografišu.\nLDP: Na stotine nedostajućih listića\nU izbornom štabu LDP-LSV-SDS tvrde da je do 19 sati uočeno više nepravilnosti na biračkim mestima širom Srbije, kao što su stotine nedostajućih glasačkih listića, izborni štab unutar glasačkog mesta, nezapečaćena kutija, kupovina glasova...\nNa biračkom mestu 81 na Voždovcu oko 10 sati je dojavljeno da je podmetnuta bomba.\n"Policija je nakon izlaska na teren utvrdila da je dojava lažna", rekla je za "Blic" predsednica izborne komisije u opštini Voždovac Bojana Radaković.\nPrekinuto glasanje u Vranju\nZabranjen pristup biralištima za medije\nEkipa FoNeta izbačena je sa biračkog mesta broj tri u Privrednoj komori, rekao je novinar Foneta na konferenciji za štampu Republičke izborne komisije. Kako je naveo, njima nije bio dozvoljen ulazak na biračko mesto gde su nameravali da snime tok glasanja, a pozvana je i policija.\nEkipi čačanske regionalne televizije Telemark nije bilo dozvoljeno da snimi tok glasanja na biračkom mestu u selu Zablaće kod Čačka.\nStanetić: Incidenti utiču na regularnost izbora\nIncidenti o kojima stižu polu-informacije svakako će uticati na rezultate izbora ali i na regularnost, pitanje je samo u kojoj meri kaže direktor Vojvođanskog građanskog centra Željko Stanetić.\n„Ovaj put smo imali neke nove situacije koje do sada nismo imali. To su po prilično ozblijne situacije ali isto tako moramo imati celu sliku svih ovih događaja, u svakom slučaju sve te situacije ostavljaju jednu crnu sliku i svakako utiču na regularnost izbora”, naglasio je on za RSE.


HomeVestiMirović i Vukosavljević obišli ustanove kulture u Novom Miloševu i Kikindi\n23/08/2018Redakcija BALKAN TVVesti, za slajder0\nPredsednik Pokrajinske vlade Igor Mirović i ministar kulture i informisanja Vladan Vukosavljević obišli su danas muzej „Žeravica“ i Banatski kulturni centar u Novom Miloševu i Centar za likovnu i primenjenu umetnost „Terra“ u Kikindi, saglasivši se da kultura ne stanuje samo u velikim gradovima, već i u manjim sredinama.\n„Muzej „Žeravica“ i Banatski kulturni centar čine bogat kulturni život u Novom Miloševu i Pokrajinska vlada će nastaviti da podržava njihove aktivnosti, kako bi kulturnu scenu u ovoj maloj sredini, održali i unapredili“, rekao je predsednik Mirović.\nIstakavši zadovoljstvo postavkom Centra za likovnu i primenjenu umetnost „Terra“, predsednik Mirović je ocenio da takvi sadržaji zaslužuju veću podršku, jer, kako je, naveo, mogu biti okosnica kulturne i turističke ponude AP Vojvodine.\n„Fascinirani smo kvalitetom i umetničkim odrazom ovih kulturnih ustanova i mi ćemo povećati izdvajanja za oblast kulture kako bismo i u budućnosti podsticali ovakve sadržaje i kulturno stvaralaštvo“, kazao je predsednik Mirović.\nOn je istakao da je tokom posete kulturnim ustanovama u Novom Miloševu razgovarano o modelima saradnje na izgradnji muzeja „Ranka Žeravice“ i nastavku podrške izdavaštvu Banatskog kulturnog centra.\n„Kulturna politika mora da se zasniva na principu decentralizacije i konkretni projekti, bazirani na velikom entuzijazmu pojedinaca organizovanih oko ideje unapređenja kulturne scene, i u budućnosti će imati podršku ministarstva“, izjavio je Vukosavljević.\nHrvatska izručila BiH osumnjičenog za ratne zločine nad Srbima


Vučić o „Agrokoru“: Domaće kompanije neće trpeti štetu - 19.04.2017, Sputnik Srbija\nVučić o „Agrokoru“: Domaće kompanije neće trpeti štetu\nU toku sastanak premijera Srbije Aleksandra Vučića sa ministrima trgovine i ekonomije Slovenije, Crne Gore i BiH. Oni razgovaraju o situaciji u vezi sa... 19.04.2017, Sputnik Srbija\n14:57 19.04.2017 (Osveženo: 13:09 12.10.2021)\nU toku sastanak premijera Srbije Aleksandra Vučića sa ministrima trgovine i ekonomije Slovenije, Crne Gore i BiH. Oni razgovaraju o situaciji u vezi sa poslovanjem koncerna „Agrokor“.\nSrbija neće dopustiti da domaće kompanije pretrpe štetu zbog „Agrokora“, ukazao je premijer Aleksandar Vučić na početku sastanka sa predstavnicima Slovenije, Crne Gore i BiH.\nPremijer i ministri trgovine i poljoprivrede, Rasim Ljajić i Branislav Nedimović, sastali su se danas u Vladi Srbije sa ministrima trgovine i ekonomije Slovenije, Crne Gore i BiH, kako bi razgovarali o situaciji u vezi sa poslovanjem koncerna „Agrokora“.\nAgroko(r)merc naših dana\nSastanku u Nemanjinoj 11 prisustvuju ministar za ekonomski razvoj i tehnologiju u Vladi Slovenije Zdravko Počivalšek, ministarka ekonomije u Vladi Crne Gore Dragica Sekulić i potpredsednik Saveta ministara Bosne i Hercegovine i ministar spoljne trgovine i ekonomskih odnosa Mirko Šarović.\nPremijer Vučić je na početku istakao da je Srbija, na osnovu mera koje je njegova Vlada donosila, obavila uvid u finansijske transakcije preduzeća koja posluju u sistemu „Agrokora“ u našoj zemlji:\n„Tamo gde ima neisplaćenih 20, 30, 40 miliona evra, to nećemo dopustiti da se preliva na štetu domaćih kompanija, ali to je jedino što je moguće“, rekao je Vučić.\nGovoreći o eventualnim mogućnostima i načinima da se zaštite domaće firme, on je rekao da Vlada može da ide na određene privremene mere, pred Privrednim sudom.\n„Što se tiče ’Merkatora S‘, mi imamo direktan finansijski ugovor sa slovenačkim ’Merkatorom‘, a ne direktan sa ’Agrokorom‘. To nam daje neku vrstu nezavisnosti sa ’Agrokorom‘, ali u krajnjoj liniji, u istoj smo situaciji“, rekao je premijer gostima na početku sastanka.\nSastanak je nastavljen iza zatvorenih vrata, a po završetku javnost će o detaljima biti obaveštena saopštenjem.\nCilj sastanka je da se vidi šta je svaka država pojedinačno uradila, te da se vide mogućnosti za zajedničko delovanje.


Komisija Parlamenta BiH podržala uvođenje jedinstvenog broja za hitne situacije - Ilidza.ba I\nHome/Bosna i Hercegovina/Komisija Parlamenta BiH podržala uvođenje jedinstvenog broja za hitne situacije\nKomisija Parlamenta BiH podržala uvođenje jedinstvenog broja za hitne situacije\nČlanovi Komisije za saobraćaj i komunikacije Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine podržali su na današnjoj sjednici inicijativu kojom se traži uvođenja jedinstvenog broja za hitne situacije na teritoriji Bosne i Hercegovine.\nTakvu inicijativu u parlamentarnu proceduru uputili su poslanici Naše stranke Predrag Kojović, Mirjana Marinković-Lepić i Damir Arnaut te poslanica Nezavisnog bloka Aida Baručija.\nOni su zatražili od Vijeća ministara i Ministarstva sigurnosti BiH da u roku od 30 dana uputi Prijedlog zakona o dopunama Zakona o komunikacijama kojim će se uvesti jedinstveni evropski broj za hitne situacije 112, koji predstavlјa jedan od važnih elemenata efikasnog sistema zaštite i spašavanja.\nĐapo: Neusvajanje broja 112 ugrožava razvoj turizma i trgovine u našoj zemlji\nTokom rasprave Kojović je odbacio je navode iz Republike Srpske da je u pitanju prijenos nadležnosti s entitetskog na državni nivo podsjećajući da je u vrijeme kada je predsjedavajući Vijeća ministara BiH bio Nikola Špirić (SNSD) 2009. godine usvojen novi pravilnik o unutrašnjoj organizaciji Ministarstva sigurnosti prema kojem je u okviru Sektor za zaštitu i spašavanje koji predviđa i uvođenje tog broja.\nNapomenuo je i da je u pitanju evropska obaveza BiH, uz naglašavanje da se radi o važnoj oblasti koja podrazumijeva spašavanju i ukazivanje pomoći ljudima.\nIz Ministarstva komunikacija i prometa BiH i Ministarstva sigurnosti BiH napomenuto je da bi inicijativu trebalo izmijeniti u dijelu da se zaduži upravo Ministarstvo komunikacija i prometa jer je to u njihovoj nadležnosti.\nOgroman značaj uvođenja jedinstvenog evropskog broja za hitne situacije 112\nČlanica Komisije iz SNSD-a Sanja Vulić najavila je da predstavnici Republike Srpske neće podržati takvu inicijativu jer u pitanju prijenos nadležnosti naglašavajući da će sačekati stavove iz entiteta.\nNakon ovakvog glasanja inicijativa će se naći pred poslanicima Zastupničkog doma PSBiH koji bi trebali dati svoj stav o njoj.\nNa sjednici Komisije k znanju su primljeni materijali u vez s rang-listom kandidata za članove Upravnog odbora Javnog radiotelevizijskog servisa Bosne i Hercegovine iz bošnjačkog, hrvatskog i srpskog naroda koje je pripremila Regulatorna agencija za komunikacije BiH.\nČlan Vijeća RAK-a Faruk Borić podsjetio je da u februaru ističe mandat sadašnjim članovima Upravnog odbora te je Vijeće ranije izvršilo zakonom propisanu proceduru, raspisan je konkurs, javili su se kandidati s onima koji su zadovoljavali formalne uvjete obavljeni su intervjui te in je evaulirala komisija nakon čega su rang listu uputili u daljnju proceduru.\nFeraget: Prijavu sam podnio protiv više od 45 osoba, Dalida Burzić je na prvom mjestu\nDokument okvirnog budžeta FBiH pred zastupnicima Federalnog parlamenta


Povratnica mora platiti 21.000 KM čovjeku koji je tokom rata živio u njenoj kući – Kakanj-X\nPovratnica mora platiti 21.000 KM čovjeku koji je tokom rata živio u njenoj kući\nSedamdesetosmogodišnja Muniza Oprašić, povratnica u selo Okruglo kod Višegrada, mora platiti blizu devet hiljada KM kao i dodatne sudske troškove i kamate u iznosu većem od 12 hiljada KM Mladenu Jokiću, koji je od 1995. do 2002. godine bespravno koristio njenu kuću i zemlju!\nPravosnažnost presude Okružnog suda u Istočnom Sarajevu nastupila je krajem februara 2008. godine, a prema odluci Osnovnog suda u Višegradu i sutkinje Slavice Kovačević u dopisu od 24. septembra 2014. godine, nana Muniza morat će u roku od osam dana dostaviti riješenje Fonda MIO/PIO na osnovu kojeg je postala nosilac porodične penzije nakon smrti supruga Esada. Nana Muniza živi od 310 KM naslijeđene penzije, a sada će joj se odbijati 100 KM za izmirenje „duga“ Jokiću.\nPorodica Oprašić u procesu etničkog čišćenja za vrijeme agresije na BiH protjerana je iz Višegrada. U periodu dok su bili u izbjeglištvu u Sarajevu, u kuću se bespravno uselio Mladen Jokić sa porodicom, koji je tokom boravka u devastiranoj kući samoinicijativno obnovio prozore i vrata. I dok su članovi porodice Oprašić kao izbjeglice i podstanari živjeli u Sarajevu, Jokić je upravljao njihovom imovinom.\n„Zašto meni niko nije plaćao kiriju, dok su oni boravili u mojoj kući“, pita se nana Muniza koja će ilegalnom podstanaru Jokiću, na osnovu apsurdne presude Okružnog suda u Istočnom Sarajevu, morati platiti blizu devet hiljada KM od svoje više nego skromne penzije.


Ambasador Alžira posetio Negotin - East Side portal\nObjavljeno: 24. novembar 2017.\nPostoje realne mogućnosti za uspostavljanje saradnje između opštine Negotin i Alžira, kao i mogućnosti za bratimljenje Negotina, sa nekim od alžirskih gradova slične strukture, ali obe strane moraju raditi na povezivanju, čulo se juče na prijemu, koji je povodom boravka ambasadora Narodne demokratske republike Alžir u Srbiji, Abelhamida Šebšuba u Negotinu priredio predsednik Privremenog organa opštine Negotin, Vladimir Veličković.\n„Posebno smo razgovarali o mogućnostima saradnje i čuli da je ova, nama bratska zemlja, veoma otvorena za svaki vid saradnje i da njegova ekselencija, kao predstavnik svoje zemlje u Srbiji, može da pomogne u povezivanju naših privrednika sa privrednicima iz Alžira. Veoma je i zanimljiva ideja o bratimljenju naše opštine sa nekom od opština iz Alžira i ovu mogućnost ćemo sigurno razmotriti u narednom periodu i nadam se da ćemo uspeti da to i ostvarimo.“, izjavio je Vladimir Veličković, predsednik Privremenog organa opštine Negotin\n„Vi imate jedno veliko iskustvo u vinogradarstvu i poljopriredi od koga Alžir može imati koristi. Takođe imate i turističke potencijale koji bi mogli da privuku značajan broj turista iz Alžira i zbog toga pozivam privrednike iz Negotinske Krajine da prikažu svoje potencijale i predlože mogućnosti saradnje, kako bi Alžirski privrednici mogli da bolje upoznaju ovaj region i da prilikom njihovog povezivanja napravimo kopču moguće saradnje. Preko vašeg predsednika uputio sam i poziv vašim privrednicima da dođu u našu ambasadu i tom prilikom analiziramo mogućnosti za saradanju.“, istakao je Abelhamid Šebšub, ambasadar Alžira prilikom posete Negotinu.\nAmbasador Alžira u Srbiji, otvorio je zajedno sa predsednikom Privremenog organa opštine Negotin i izložbu „Srpsko vojno groblje Deli Ibrahim“ u galeriji Mokranjčeve kuće i tom prilikom govorio o dubokoj istorijskoj povezanosti srpskog i alžirskog naroda.\n„Cilj ove izložbe je da se pokaže mladima da je bilo muškaraca i žena, koji su se borili za slobodu i jednog i drugog naroda i koji počivaju i u jednoj i drugoj zemlji i tako prolivena krv, alžirskih i srpskih vojnika se na neki način pomešala i odatle možda počinju i te jako bliske veze između naša dva naroda. Kao što znate, srpski narod je dao i veliki doprinos alžirskom narodu tokom njegove borbe za nacionalno oslobođenje. U toj borbi je aktivni učesnik bio i fotograf Stevan Labudović, čije fotografije danas imamo priliku da gledamo, a koji se borio sa alžirskom vojskom. Treba odati duboko priznanje tom čoveku, bilo da je reč o srpskom groblju u Alžiru ili o fotografijama koje je on snimao tokom rata u Alžiru, koje su svedočanstvo o tom dubokom prijateljstvu.“\nVladimir Veličković predsednik Privremenog organa opštine Negotin, otvarajući izložbu, izrazio je između ostalog zahvalnost alžirskom narodu koji brinu o ovom spomen obeležju na srpske vojnike.\n“Naša obaveza je da čuvamo sećanje na sve žrtve ratova i da ne dozvolimo da izblede s vremenom. Ova izložba nas podseća na 324 srpska i jednog ruskog vojnika, koji nisu uspeli da se izleče u francuskim bolnicama u Alžiru, pa su nakon smrti sahranjeni na tlu ove bratske zemlje. Koristim ovu priliku da zahvalim građanima Alžira, što su svih ovih godina brinuli o grobovima srpskih vojnika i spomen obeležju koje čuva uspomenu na njih i čini neraskidivu vezu između alžirskog i srpskog naroda.”\nIzložba koju su inicirali Društvo prijatelja Alžira i Muzej Krajine biće otvorena za posetioce nekoliko nedelja.\nkultura\tNegotin\tizložba fotografija\tambasador\tAlžir\n05 # np 24-11-2017 18:57\novo je jedana u nizu praznih priča


Niška televizija » „Jugoistok“: Monterima status službenog lica (VIDEO)\nObjavljeno 23.10.2014. 14:07\nPoslednji napadi na ekipe ,,Elektrodistribucije“ u Nozrini i još jednom selu u okolini Aleksinca ponovo ukazuju na neophodnost da se službenicima i monterima EPS-a dodeli status službenih lica, ocenjuju za NTV u niškom Privrednom društvu ,,Jugoistok“ i najavljuju krivične prijave protiv svakog ko napadne njihove radnike.\n,,Čarke, verbalni napadi i vređanje su deo radne svakodnevice montera ,,Jugoistoka“ u Nišu i na jugu Srbije. Jedini način da budu malo zaštićeniji je da im država da status službenih lica“, rekao je u emisiji ,,Hoću da znam“ Dragoslav Pavlović iz kabineta direktora PD ,,Jugoistok“.\nSaradnja sa policijom prilikom isključenja dužnika i kradljivaca struje u ovom trenutku je poboljšana, ali bi, prema predviđanju nadležnih, uvođenje statusa službenog lica bilo ključno rešenje i dobra poruka potencijalnim napadačima, jer se atak na službeno lice tretira, uslovno rečeno, kao atak na državu.\nStruja se i dalje najviše krade na jugu Srbije, a tu prednjači Niš, kaže Pavlović i ističe da borba protiv nelegalne potrošnje daje rezultate, bez obzira na česte napade na montere koji kradljivce i redovne neplatiše – isključuju sa mreže. Pavlović tvrdi da su po Zakonu o energetici građani u obavezi da službenicima EPS-a omoguće pristup mernom mestu.\n,,Onima koji to ne ispoštuju sledi prekršajna prijava i pristup brojilu uz sudski nalog, ali i izmeštanje mernog mesta vani“, kaže Dragoslav Pavlović.\nHitna pomoć: Veći broj poziva hroničnih bolesnika


04.12.2020. 17:07 04.12.2020.\nKao i mnogo puta do sada, Evropska komisija stala je u zaštitu medija N1 i Nova S jer je u Skupštini Srbije rečeno da su antidržavni mediji i strani plaćenici. Predsednica EK Ursula Fon der Lejen pričala je sa Anom Brnabić o medijskim slobodama\nPortparolka Evropske komisije (EK) nadležna za proširenje Ana Pisonero je izjavila, odgovarajući na pitanje o napadima predstavnika vlasti u Srbiji na novinare televizija N1 i Nova S, da Evropska unija osuđuje svaki napad na medije.\n„Mislim da je stav Evropske unije veoma jasan. Mi osuđujemo svaki napad na novinare. Za nas je izuzetno važno da novinari mogu da rade svoj posao bez ikakvih pretnji, nasilja i ugrožavanja kako bi građani imali pristup svim informacija. Mi pozdravljamo osudu ovih napada i pretnji od strane vlasti i očekujemo od Srbije da stvori atmosferu u kojoj će postojati sloboda izražavanja bez smetnji“, navela je ona.\nPisonero je dodala da je „ta tema i deo Medijske strategije koju je sačinila Vlada Srbije i Akcionog plana koji je Vlada usvojila“.\n„Pozdravljamo usvajanje i pozivamo Srbiju na brzu primenu na transparentan i inkluzivni način. Očekujemo da novoformirana Radna grupa za bezbednost novinara nastavi obezbeđuje efikasno praćenje sudskih procesa u slučajevima fizičkog i verbalnog napada na novinare. Poznato je da su za nas sloboda i pluralizam medija ključni aspekti i da su deo evropske DNK. To je naša pozicija“, rekla je Pisonero.\nPortparol Evropske komisije Erik Mamer je izjavio da je jedna od tema jutrošnjeg razgovora predsednice Evropske komisije Ursule fon der Lajen i predsednice Vlade Srbije Ane Brnabić bilo upravo pitanje medijskih sloboda u Srbiji.\nPodsetimo, iz skupštinskih klupa se prethodnih dana moglo čuti da su TV N1 i TV Nova S „antidržavna konstrukcija“, „antisrpski mediji“, „strani plaćenik, domaći izdajnik“, da „postaju polako neregistrovane političke partije“ i da je njihovo ponašanje „apsolutno antidržavno“.\nIzvor N1, 04. decembar 2020.\nFon der Lajen sa premijerkom Brnabić o slobodi medija\nPredsednica Evropske komisije Ursula fon der Lajen razgovarala je jutros sa predsednicom Vlade Srbije Anom Brnabić o procesu evrointegracija Srbije i vladavini prava. Jedna od tema sastanak bilo je i pitanje medijskih sloboda u Srbiji, rekao je portparol Evropske komisije Erik Mamer na pitanje o napadima predstavnika vlasti u Srbiji na novinare televizija N1 i Nova S.\n„Među temama o kojima su razgovarale, naravno da je bilo reči o procesu pregovora o pristupanju i poglavlju koje se odnosi na vladavinu prava. U tom kontekstu je istaknuto i pitanje medijskih sloboda“, rekao je on.\nBrnabić o vređanju novinara N1 i Nove S\nPodsetimo, iz skupštinskih klupa se prethodnih dana moglo čuti da su TV N1 i TV Nova S „antidržavna konstrukcija“, „antisrpski mediji“, „strani plaćenik, domaći izdajnik“, da „posatju polako neregistrovane političke partije“ i da je njihovo ponašanje „apsolutno antidržavno“.\nNVO i medijske organizacije osudile govor mržnje\nVeliki broj organizacija civilnog društva i predstavnika medija oštro je osudio govor mržnje uperen prema televiziji N1 i Nova S od strane narodnih poslanika, na sednici Narodne skupštine Republike Srbije u sredu, 2. decembra.\n„Narodna poslanica Skupštine Srbije Biljana Pantić Pilja je u svom izlaganju označila ove dve kablovske televizije kao ‘antisrpske’ i da se mogu opisati rečima ‘strani plaćenik, domaći izdajnik’. Ovo je samo još jedan u nizu postupaka koji od Narodne skupština pravi poligon za plasiranje neutemeljenih optužbi i napada na nezavisne medije, istaknute pojedince i sve one koji imaju kritički odnos prema društvu u Srbiji danas, umesto da bude mesto koje treba da služi za primer građanima Srbije po načinu vođenja otvorene i tolerantne diskusije o pitanjima koja su najvažnija za njihov život“, navodi se u zajedničkom saopštenju.\nIstiče se i da ranije odsustvo osude govora mržnje izrečenog od strane narodnih poslanika vladajućih stranaka, čije su mete bile istaknute javne ličnosti, kao što je Jelisaveta Seka Sablić, ovu vrstu govora preti da „normalizuje“ čineći je društveno prihvatljivom.\n„Targetiranje medija, novinara i ostalih javnih ličnosti u Nacionalnom parlamentu koji se emituju uživo putem RTS -a kreira neprijateljsko okruženje koje u krajnjim slučajevima dovodi do pretnji smrću i fizičkim napadima. O tome svedoči broj incidenata učinjen na štetu novinara u 2020. godini zabeležen u bazi napada i pritisaka na novinare Nezavisnog udruženja novinara Srbije (27 fizičkih napada, 47 pretnji, 10 napada na imovinu i 83 pritiska). Time Srbija ide prečicom ka krajnje netolerantnom i polarizovanom društvu sa nesagledivim posledicama“, dodaju potpisnici saopštenja.\nNapominje se i da se sve ovo dešava u danu kome su članovi Radne grupe za izradu Akcionog plana za Strategiju razvoja sistema javnog informisanja u Srbiji za period od 2020. do 2025. godine predali taj dokument predsednici Vlade Ani Brnabić, koja je najavila i formiranje nove radne grupa za bezbednost i zaštitu novinara ističući da je bezbednost novinara crvena linija koju Vlada Srbije neće tolerisati.\n„Iz tog razloga pozivamo Narodnu skupštinu Srbije, a pre svega predsednika Skupštine Srbije, predsednicu Vlade Srbije i predstavnike stranaka u Skupštini da osude govor mržnje svojih poslanika i da istrajno rade na unapređivanju kulture dijaloga u Skupštini kao najvišem predstavničkom organu. O ovom i sličnim incidentima obavestićemo međunarodne organizacije i institucije koje se bave zaštitom slobode izražavanja“, navode organizacije i udruženja.\nOsudu napada na novinare potpisali su: Asocijacija onlajn medija, Beogradski centar za bezbednosnu politiku, Beogradski centar za ljudska prava, Biro za društvena istraživanja, Biznis info grup, KANVAS, Centar za evropske politike, Centar za praktičnu politiku, Centar za vladavinu prava, Evropski pokret u Srbiji, Fond za humanitarno pravo, Građanske inicijative, Helsinški odbor za ljudska prava, Inicijativa mladih za ljudska prava, Komitet pravnika za ljudska prava, KRIK, Nacionalna koalicija za decentralizaciju, Nezavisno udruženje novinara Srbije, Protekta i Vojvođanski građanski centar.\nPreporučujemoAna BrnabićAna PisoneroEvropska komisijaErik MamerEUN1 televizijaNova Snovinariosudasloboda medijaSrbija


Prema informacijama iz jednog izveštaja u Kabulu se dogodila masovna tuča dve frakcije najviših zvaničnika talibana. Do sukoba je došlo, jer nisu mogli da se usaglase oko toga ko je zaslužniji za odlazak američkih trupa iz Avganistana.\n16.09.2021 · NOVA.RS\nEL ČAPOVA VILA MESECIMA GLAVNA NAGRADA NA DRŽAVNOJ LUTRIJI, ALI NIKO JE NE ŽELI\nKuća u kojoj je uhapšen jedan od najpoznatijih meksičkih narkobosova Joakin El Čapo Guzman, biće dodeljena kao glavna nagrada na državnoj lutriji. Meksička vlada ovu kuću pokušava da proda već neko vreme, ali nema zainteresovanih.\nSA 15 GODINA POSTALA JE ISIS NEVESTA, SADA SE GORKO KAJE\nŠamima Begum, devojka koja je pre šest godina pobegla iz Britanije kako bi se pridružila Islamskoj državi u Siriji, odlučila je da ponovo obuče zapadnu odeću, sebe prikaže kao žrtvu i zamoli vlasti svoje rodne zemlje da se vrati kući. Video u kojem im se obraća snimljen je u sirijskom izbegličkom kampu, a u njemu, između ostalog, poriče bilo kakvu vezu sa terorizmom.\nBAJDEN ZABORAVIO IME AUSTRALIJSKOG PREMIJERA: HVALA DRUŽE\nAmerički predsednik Džo Bajden zaboravio je ime australijskog premijera Skota Morisona, pa ga je tokom konferencije za novinare na kojoj je predstavljen istorijski bezbednosni sporazum sa Australijom i Velikom Britanijom nazvao "onim momkom odozdo".\n4 DANA POSAO, 3 DANA VIKENDA: JOŠ JEDNA ZEMLJA SKRAĆUJE RADNU NEDELJU\nPo ugledu na Island i Novi Zeland i Škotska uvodi četvododnevnu radnu nedelju. Ovo pravo moći će da koriste određene grupe, poput roditelja sa malom decom i to neće uticati na njihove prihode, jer će primati punu platu, kao kada bi radili 40 časova nedeljno.\n03.09.2021 · NOVA.RS\nTURSKI PENTAGON: ERDOGANOV VOJNI KOMPLEKS ZA „UTERIVANJE STRAHA U KOSTI“\nTurska je započela izgradnju ogromnog vojnog kompleksa koji će predstaviti revoluciju u sektoru bezbednosti. Radni naziv impresivne građevine je Turski Pentagon, za koji Redžep Tajip Erdogan kaže da "uterati strah" svim neprijateljima države.\nOVO SU KLJUČNI LJUDI NOVE TALIBANSKE VLADE\nSuosnivač talibanskog pokreta Mula Abdul Gani Baradar vodiće novu talibansku vladu u Avganistanu, rekli su u petak talibanski izvori.\n23.07.2021 · NOVA.RS\nBAJDEN PORUČIO KUBANSKIM VLASTIMA: SLUŠAJTE SVOJ NAROD / AUTOR:BETA\nPredsednik SAD Džozef Bajden pozvao je danas "kubanski režim da čuje svoj narod" i njegov "snažan poziv za slobodu".\n12.07.2021 · NOVA.RS\nPREDSEDNIK KUBE: SANKCIJE SAD KRIVE ZA NAŠE EKONOMSKE NEDAĆE / AUTOR:TANJUG\nKubanski predsednik Migel Dias-Kanel okrivio je američke sankcije, koje su pooštrene poslednjih godina, za ekonomske nedaće u njegovoj zemlji poput nestašice lekova i nestanak struje, koje su proteklog vikenda podstakle neuobičajene proteste.


Vesti online / Vesti / Svet / Tramp potpisao - okončana blokada vlade SAD\nPredsednik SAD Donald Tramp potpisao je prošle noći zakon kojim je posle 69 sati okončana blokada vlade SAD.\nDemokrate u Senatu su sinoć pristale na privremeno finansiranje vlade u zamenu za obećanje republikanaca da će se u narednim nedeljama baviti imigracijom.\nTo je demokrate i njihovog lidera u Senatu Čaka Šumera dovelo pod udar kritika jer su ne samo pristali na zakon veoma sličan onom koji je nuđen u petak, pre blokade, nego nije sigurno ni da će uspeti da stotine hiljada mladih imigranata zaštite od deportacije.\nRazočarenje aktivista, piše Asošiejted pres, moglo bi da ima negativan uticaj na šanse demokrata na novembarskim izborima za Senat.\nS druge strane, republikanci su dogovorom dobili samo tri nedelje finansiranja a moraće da se bave imigracijom, pitanjem koje je za njih veliki problem.\n"Nema pobednika. Apsolutno nema pobednika. Pitanje je ko je najviše izgubio", smatra republikanski istraživač javnog mnjenja Frenk Lanc.\nSVET Posle Kongresa, i Senat "udario" na Trampa\nSVET Prekinut sastanak Trampa i Kima, nema dogovora


Hyundai kupuje General Motorsovu fabriku u Rusiji - Auto Republika\nHyundai je postao novi vlasnik pogona kraj Sankt Peterburga.\nGeneral Motors je u ovoj fabrici do 2015. godine vršio proizvodnju nekolicine modela brendova poput Chevroleta, Opela i Cadillaca. No, pre pet godina su ugašene operacije američke kompanije u Rusiji i otada je ovaj proizvodni pogon bio zatvoren. U međuvremenu javljale su se glasine nekoliko puta da bi druge marke mogle da preuzmu ovu lokaciju, ali sve do sada nije bilo ozbiljnih kandidata za tako nešto.\nPragmatični Hyundai iskoristio je priliku i zvanično preuzeo fabriku od GM. I južnokorejski i američki proizvođač potvrdili su da su postigli dogovor krajem prošlog meseca, ali nisu saopštili detalje ugovora.\nPomenuti pogon kraj Sankt Peterburga počeo je sa radom ne tako davno – 2008. godine. Maksimalni kapacitet proizvodnje na godišnjem nivou jeste 108.000 automobila. No, sa modernizacijom to se lako može povećati.\nHyundai je saoštio da će svoje planove u vezi sa novom fabrikom u Rusiji obelodaniti u julu naredne godine. Podsetimo, južnokorejska marka ima u ovoj zemlji proizvodi automobile na još dve lokacije. Poseduju svoj pogon u Kamenjki gde se može izvršiti montaža do 230.000 automobila na godišnjem nivou, dok AVTOTOR u Kalinjingradu vrši uslužnu proizvodnju Hyundaijevih modela.\nBrend iz Južne Koreje mogao bi napusti saradnju sa ruskim partnerom u Kalinjingradu, i da proizvodnju vrši samostalno u nekadašnjoj GM-ovoj fabrici. Pored toga, Hyundai pravi i pogon u Rusiji koji će se baviti montažom agregata.\ntags: general motors hyundai rusija\nprevious Tajna tehnologija BMW-a\nnext Koja premijum marka je najprodavanija u Evropi?


Šta marketarima donosi ukidanje limita na izdatke za oglašavanje?\nMilena Rašić 23. 1. 2019.\nOd 1. januara 2019. godine ukinut je limit na izdatke za reklamu i propagandu. Znači li to da će se povećati budžeti za marketing?\nIzmenama Zakona o porezu na dobit pravnih lica, čini se da je marketarima i brend menadžerima zaista srećna Nova godina. Do 1. januara 2019. godine na reklamne i propagandne aktivnosti moglo se izdvajati do 10% godišnjeg prihoda, što sa ovim izmenama više nije slučaj.\nIzmenama je, kako ističe Marija Đorđić (Experta), ukinuto ograničenje po pitanju priznavanja troškova za reklamu i propagandu prilikom obračuna poreza na dobit:\nPrivredni subjekti će sada moći da koriste ukupan iznos izdataka za reklamu i propagandu da bi umanjili oporezivu dobit. Ova korekcija odnosi se i na preduzetnike. Preduslov je da pravno lice poseduje ispravan račun od marketinške agencije ili drugog subjekta koji je pružio usluge reklame i propagande, kao i da su troškovi nastali u svrhu obavljanja delatnosti.\nViše novca za reklamu – ne nužno\nNemanja Živković (DEFAULT design), kaže za Netokraciju da prema njegovom mišljenju to neće podstaći brendove da više ulažu u marketing aktivnosti. “Pomenuta izmena jeste pozitivna, ali neće uticati na uvećanje novca koji se izdvaja za online marketing”, kaže on. Po njemu, Zakon o porezu na dobit nije prepreka za trenutno izdvajanje za marketing – razlog zašto kompanije ne ulažu više je nerazumevanje samog marketinga, njegove potrebe i neophodnosti“:\nKompanije koje razumeju vreme u kome živimo i vide pravac u kome se razvija biznis i sama komunikacija ulažu u marketinške aktivnosti i alate. Te kompanije će samo nastaviti da ulažu u marketing, dok će kompanije koje ne razumeju kako stoje stvari nastaviti da izbegavaju ulaganje.\n“Recimo, mi u DEFAULT design-u bavimo se kompletnim korisničkim iskustvom, sa fokusom na konverzije. Optimizujemo proces konverzije na sajtu, što automatski smanjuje troškove oglasa i klijentima donosi veću vrednost uz manje izdatke“, objašnjava Živković.\nTime, dodaje, sa postojećim saobraćajem dobijate maksimum – što je jedan od načina da se uz te smanjene troškove donekle sruši pogrešna predstava o skupim izdacima za oglašavanje koja postoji kod nekih brendova. „Iz tog razloga smatram da izmena Zakona o porezu na dobit pravnih lica i moguće povećanje budžeta kompanija, ukoliko do toga dođe, dugoročno može imati samo povoljne efekte kako na naš rad, tako i na rezultate samih kompanija“, zaključuje on.\nMarko Mudrinić 24. 2. 2021.\nGodinu dana nakon prvog ‘dark kitchen’ projekta agencija Ellecta Digital lansira Nom! Brands i novi brend – El Camion Loco!\nFond za inovacionu delatnost otvara nove pozive za dodelu bespovratnih sredstava – prijave do 29. aprila\nEkskluzivno: Posetili smo Državni data centar u Kragujevcu od 14.000m² – jedan od najmodernijih u ovom delu Evrope\nRedakcija Netokracije prošle nedelje imala je priliku da prva među medijima u Srbiji poseti nedavno izgrađeni data centar u Kragujevcu. Tom prilikom razgovarali smo i sa Mihailom Jovanovićem, direktorom kancelarije za IT i eUpravu, koji nam je otkrio više detalja o ovoj zgradi i njenoj važnosti u procesu digitalizacije države.\nMarko Crnjanski 4. 2. 2021.\nPrešavši put od preko 200 miliona kilometara još jedan rover sa Zemlje je, nakon sedam meseci, uspešno sleteo na Mars. Pored mnogih inženjerskih dostignuća na ovom polju, vrlo važnu ulogu za ovaj veliku uspeh, odigrao je, ni manje ni više - softver otvorenog koda.\nMarko Crnjanski 1. 3. 2021.\nNikola Puzović, Principal Software Engineer u kompaniji LearnUpon, deli svoja razmišljanja o IT industriji u Srbiji.\nMilena Rašić 26. 2. 2021.\nPredstavljamo vam 'Razgovore sa juniorima' - specijal u kome nam inženjeri koji ulaze u IT otkrivaju kako oni vide ovu industriju.\nMilena Rašić 25. 2. 2021.\nTatjana Kecojević i Tijana Blagojev, Data naučnice, otkrivaju nam šta je to 'Data Journalism'.\nMilena Rašić 24. 2. 2021.\nTelekom Srbija osnovala je VC fond koji će godišnje ulagati do 5 miliona evra u domaće startape. Početne ideje finansiraće se iznosima od 50.000 do 100.000 evra.\nStefan Spalević studentima ETF-a i Matematičkog fakulteta drži časove matematike na svom YouTube kanalu\n‘Ćorica’ na duksu nije OK jer deca ne razumeju takvu šalu – i tačka.\nKompanija Helbiz sa 2,5 miliona korisnika u svetu i razvojnim timom u Beogradu želi da promeni način prevoza u gradovima\nMia studira na Oksfordu, već je završila praksu u Amazonu i postaće master inženjerskih nauka


Smanjen budžet namenjen kulturi i informisanju za 2016. godinu\nBudžet za 2016. godinu namenjen resoru kulture i informisanja iznosi 11,4 milijardi dinara i manji je u odnosu na prošlu godinu za pet milijardi dinara, izjavio je danas resorni ministar Ivan Tasovac.\nOn je, medjutim, naveo da je u odnosu na prošlu godinu za kulturu namenjeno 392 miliona dinara više, a da je smanjen deo koji se odnosi na subvencije za javne servise, Radio Jugoslaviju i Tanjug, koji su ugašeni.\n„Vidimo da je tu na toj poziciji smanjen iznos za četiri milijarde dinara, što u stvari predstavlja uštedu“, rekao je Tasovac, obrazlažući predložena sredstva na Odboru za kulturu i informisanje Skupštine Srbije.\nOn je naveo da Vlada Srbije prepoznaje značaj kulture i da je s obzirom na neophodnu finansijsku konsolidaciju, ipak nadjeno nabolje moguće rešenje u ovom trenutku.\n„Pred nama nije laka godina, bitno je da imamo jasno definisano ono što su naši prioriteti i glavni projekti i ono što će dati novi zamajac vezan za srpsku kulturu“, istakao je Tasovac.\nI što pogledam - sve je pesma i čega se god taknem - sve je bol. Ivo Andrić, srpski književnik\t(1892-1975)\tJoš misli poznatih...\tDa li ste znali


Džaferović: Uloga Armije Republike BiH bila je časna i trebamo se pono… – Klik Jajce\nDžaferović: Uloga Armije Republike BiH bila je časna i trebamo se pono...\n“To je od posebnog značaja u političkom kontekstu, gdje naša zadaća ne može biti svedena samo na odbranu interesa države BiH od političkih nasrtaja retrogradnih sila. U periodu koji je pred nama, od najvećeg je interesa da krenemo u političko oslobođenje javnog prostora u BiH, koji je već decenijama kontaminiran retrogradnim politikama i ideologijama”, istaknuo je Džaferović.\n“Za ovaj zločin osuđena je samo jedna osoba, i to na temelju vlastitog priznanja, dok Tužilaštvo već decenijama ne pokazuje nikakav interes da procesuira i desetine drugih odgovornih, za zvjerstva u Vrbanji. Štaviše, kako ističu iz udruženja žrtava, pojedini tužioci su pokazali i otvorenu spremnost da zataškaju procesuiranje odgovornih za ovaj zločin. Nije jedan čovjek ubio 45 nedužnih civila, i Tužilaštvo mora da procesuira odgovorne”, poručio je Džaferović.\n“U životu svakog čovjeka postoje granične situacije, trenuci velikih izazova kada ljudi pokažu ko su i šta uistinu. Način na koji se u takvim situacijama postavimo ostaje trajno obilježje našeg identiteta. Suočeni sa najvećim izazovima i opasnostima, pokazujemo – jesmo li slobodni ljudi ili nismo. Takva je granična situacija za sve nas bio period odbrane od agresije, od 1992. do 1995. godine. Pokazali smo da smo u stanju odbraniti se, časno i dostojanstveno, i sačuvali smo državu Bosnu i Hercegovinu, kao najbolji državno-pravni okvir našeg historijskog postojanja”, poruka je člana Predsjedništva BiH.\nObjava Džaferović: Uloga Armije Republike BiH bila je časna i trebamo se ponositi njenim pobjedama pojavila se prvi puta na Jajce Online.\nRelated Topics:ArmijeBiHbilaČasnaDžaferovićfeaturedJajce OnlineponoRepubliketrebamoUloga


Promena vrednosti akcija NIS-a oko 100 dinara od rata u UKR\nTanjug 23. aprila 2022. 11:49\nBEOGRAD – Cena akcija NIS-a pre rata u Ukrajini kretala se oko 650 dinara, zatim je usledio pad na oko 480 dinara, a sada je na nivou od 580 dinara.\nBerzanski analitičar Branislav Jorgić kaže za Tanjug da je razlika u ceni od gotovo 100 dinara po akciji NIS-a od početka rata u Ukrajini prava slika berze i da je početak uvođenja sankcija ruskim kompanijama uticao i na vrednost akcija NIS-a.\n„U ovom periodu ne radi se o velikim obimima transakcija, prosečno dnevno oko 1,6 miliona do dva miliona dinara“, kaže Jorgić.\nNapominje da je sa vrednošću akcija od 650 dinara ukupna vrednost NIS-a bila oko 900 miliona evra, a pri padu na 480 dinara za akciju i vrednost je pala na oko 700 miliona evra.\n„Sa početkom rata i uvođenjem sankcija prema Rusiji i ruskim kompanijama cena akcija NIS-a je počela da pada, jer se pojavila opasnost da bi eventualno te sankcije mogle da se odnose i na NIS, jer je Gasprom većinski vlasnik“, rekao je Jorgić.\nNajniža cena akcija u ovom periodu bila je u trenutku kada se pojavila mogućnost da bi mogao da bude zatvoren Jadranski naftovod čime bi NIS Rafinerija nafte ostala bez sirovina, navodi on.\n„Ovih dana se pojavila informacija da bi eventualno Gaspromnjeft mogao da proda udeo u NIS-u azerbejdžanskoj naftnoj kompaniji i to je povećalo raspoloženje kod investitora i cena je krenula na gore“, rekao je on.\nJorgić podseća da je knjigovodstvena cena NIS-a\n2,1 milijardi evra, što daje vrednost po akciji oko 1.533 dinara.\nDodaje da razlika u knjigovodstvenoj i tržišnoj ceni kompanije pokazuje svu opasnost sankcija prema NIS-u, te napominje da su neke neformalno uvedene NIS-u još od 2014. godine, a da bi u nekom oštrijem obliku mogle biti uvedene u budućem periodu.\n„U berzanskom poslovanju uvek postoje rizici, trenutno su vrlo visoki imajući u vidu neizvesnost vlasničke strukture NIS-a, i to je toj kompaniji osnovni problem u situaciji mogućih sankcija“, rekao je on.\nJorgić smatra da NIS dobro posluje, širi svoje tržište, tehnološki napreduje i da bi kao takav potencijalno mogao da bude dobra investicija.\n„Kada pričamo o mogućnosti preprodaje strateškom partneru, i da se tu pojavi neka velika naftna kompanija kao vlasnik, tu postoji neizvesnost po pitanju kakav će biti odnos budućeg vlasnika u pogledu upravljanja, razvoja i širenja“, rekao je on.\nPodsetio je na negativno iskustvo hrvatske naftne kompanije INA koja je pre privatizacije bila vodeća u regionu, a sa prodajom većinskog paketa MOL-u došlo je do stagnacije, pa i nazadovanja te se ona pretvorila u „mrežu pumpi za prodaju goriva“.\nPreko 10 odsto akcija NIS-a je u rukama fizičkih lica, a akcije te kompanije ranije su građani Srbije dobili bez naknade.\n„Ima i dosta građana koji su investirali, kupovali akcije od prvobitnih vlasnika akcija sa nadom da će ostvariti zaradu. Moje specifično razmišljanje je da bi možda u ovoj situaciji država mogla da otkupi akcije NIS-a od Gasproma, privremeno, a da ih zatim preproda na Beogradskoj berzi građanima, investicionim fondovima, osiguravajućim društvima i investicionim bankama“, smatra on.\nKaže da bi tako građani dobili povećanu mogućnost investiranja na Beogradskoj berzi.\n„To bi bio određeni oblik štednje, a sa druge strane NIS bi dobio pouzdani sistem upravljanja, kontrole sa ciljem da se proširi njihovo tržište, i efikasnost poslovanja zarad dobrobiti samih ulagača“, rekao je on Tanjugu.\nDodao je da je teško proceniti u kom će pravcu ići razvoj događaja oko NIS-a, jer će zavisiti pre svega od odnosa Zapada prema Gaspromu, odnosu da li će biti novih sankcija.\n„Sankcije nam lebde nad glavom. Ukoliko to rešimo u pogledu vlasničke strukture, a moj predlog je jedan od mogućih. To bi mogla da bude dobra investicija imajući u vidu da je tržišna vrednost po akciji sada nešto manja od 600 dinara, a da je knjigovodstvena vrednost 1.500 dinara. To je velika razlika“, rekao je on.\nJorgić podseća da NIS isplaćuje gotovo redovno dividende koji su na nivou od tri, četiri odsto vrednosti akcija, te poručuje da bi za građane akcije te kompanije mogao biti jedan dobar oblik štednje.


Kim Džong-Il sanja isti košmar – Nadlanu.com\nKim Džong-Il sanja isti košmar\nSEUL, 27. marta 2011. (Beta-AFP) – Predsednik Severne Koreje Kim Džong-Il ima istu noćnu moru u kojoj ga kamenuju Amerikanci, Južnokorejci i njegov narod, izjavio je u ponedeljak u Seulu jedan poslanik iz Južne Koreje.\nKim Džong-Il je ispričao osnivaču grupe Hjundai, Čungu Džu-Jungu, da ima isti košmar, u kojem ga “najpre kamenuju Amerikanci, potom Južnokorejci i na kraju njegov narod”, rekao je za televiziju MBC Čungov sin, Čung Mong-Džun.\nČung Mong-Džun, koji je poslanik u parlamentu u Seulu, izjavio je da mu je tu anegdotu ispričao otac, koji je umro 2001. godine.\nČung Džu-Jung, koji je bio jedan od promotera ekonomske saradnje izmedju dve Koreje, posetio je Pjongjang nekoliko puta od 1998. do 2000. godine, kada je imao priliku da se sastane s Kimom Džong-Ilom.\nTokom jednog od tih sastanaka, Kim je priznao Čungu da je svestan da “ga ne voli većina sugradjana, uprkos velikoj propagandnoj kampanji”, rekao je Čung Mong-Džun.


MUP: Prevare putem elektronske pošte, savetuje se opreznost\nBEOGRAD - Ministarstvo unutrašnjih poslova upozorilo je danas privredne subjekte na specifičan način vršenja krivičnih dela prevere putem interneta i elektronske pošte i savetovalo ih da budu oprezni pri obavljanju transakcija.\nPočinioci tih prevara presreću elektronske poruke koje se razmenjuju između privrednih subjekata koji posluju u Srbiji i njihovih poslovnih partnera u inostranstvu, a potom otvaraju lažne naloge za elektronsku poštu u kojima se u odnosu na pravi nalog koji koristi strana kompanija, menjaju slovni i brojčani karateri, navodi se u saopštenju u kom se dodaje da je to teško uočljivo ukoliko se komunikacija odvija svakodnevno.\nZloupotrebom komunikacije počinioci pomenutih krivičnih dela se lažno predstavljaju kao predstavnici strane kompanije, sa kojom pravni subjekt iz Srbije već ima poslovnu saradnju i ugovaraju poslove poput nabavke robe ili pružanja usluga.\nU saopštenju se navodi da se, najčešće, nakon ugovorenog posla u takvim porukama šalju lažne profakture za uplatu koje su uobičajene za poslovnu saradnju sa već poznatom kompanijom u inostranstvu, ali su u njima promenjene instrukcije za plaćanje.\nTako se privredni subjekti dovode u zabludu da vlasnicima računa koji su navedeni u instrukcijama, a koji su zapravo počinioci krivičnih dela, uplate novac na svoju štetu, piše u saopštenju u kom se dodaje da je na taj način do sada oštećeno više privrednih subjekata u Srbiji za više od milion evra.\nStoga se privrednim subjektima savetuje da budu oprezni pri obavljanju transakcija, naročito u slučajevima neočekivanih izmena brojeva računa i drugih podataka iz instrukcije za uplatu koje se šalju elektronskom poštom od partnera iz inostranstva.\nTakođe, policija savetuje da ispravnost podataka iz instrukcije za uplatu koje se šalju elektronskom poštom provere i nekim drugim putem, telefonom ili nekim drugim sredstvom komunikacije.\n« Pomoć od 6.000 dinara prosvetarima Vlast pravi farsu da spreči ulazak Kosova u Unesko »


04.08.2016 u 15:40\nMOSKVA - Predsednik Rusije Vladimir Putin uputio je danas čestitku predsedniku SAD Baraku Obami povodom 55. rođendana, izjavio je danas pres-sekretar predsednika Rusije Dmitrij Peskov. Odgovarajući na pitanje da li je predsednik Rusije čestitao Baraku Obami 55. rodendan i da li je planiran telefonski razgovor danas ili u bliskoj budućnosti između dva predsednika, Peskov je rekao: „Da, predsednik je uputio čestitku. Telefonski razgovor nije planiran”. Američki predsednik slavi danas 55 rođendan.\n02.08.2016 u 19:42\nObama: Tramp nepripremljen i nepodesan za predsednika\nVAŠINGTON - Američki predsednik Barak Obama pozvao je danas republikance da se distanciraju od republikanskog kandidata na američkim predsedničkim izborima Donalda Trampa, koji je, kako je ocenio, „žalosno nepripremljen” i „nepodesan” da bude predsednik. „Ovo nije situacija u kojoj imate povremene gafove. Ovo je situacija kada se oni svakodnevno i nedeljno distanciraju od njegovih izjava,” rekao je Obama aludirajući na visoke predstavnike Republikanske stranke uključujući predsednika Predstavničkog doma Pola Rajana i senatora Džona Mekejna. Po aktuelnom predsedniku postoji tačka kada mora da se kaže - ovo nije neko koga mogu da podržim sa predsednika SAD, čak i ako se prestavlja kao član moje stranke, prenosi AFP. „Mislim da je republikanski kandidat nepodesan za predsednika, on to\n24.07.2016 u 15:51\nObama: Tramp komentarima o NATO pokazuje da je nespreman\nVAŠINGTON - Američki predsednik Barak Obama rekao je da je nedavni komentar republikanskog predsedničkog kandidata Donalda Trampa da SAD možda neće braniti saveznike iz NATO još jedan znak da Tramp nije dovoljno pripremljen za spoljnu politiku, prenosi AP. Obama je, u jutros emitovanom intervjuu za Si-Bi-Es Njuz, rekao da komentari koje je Tramp nedavno izneo u listu „Njujork tajms”, u kojima nagoveštava da saveznicima koji nisu platili dažbine u okviru Alijanse neće biti zagarantovana pomoć u slučaju da ih Rusija napadne, predstavljaju priznanje da SAD možda neće ispoštovati glavno načelo NATO. Članstvo u NATO podrazumeva da se napad na bilo koju članicu Alijanse smatra napadom na sve njene članice, podseća američka agencija. Tramp je njujorškom listu rekao da ne bi mogao da\n24.07.2016 u 09:05\nGulen testira američko-turske odnose\nPosle pokušaja vojnog udara u Turskoj odnosi Ankare i Vašingtona su se našli na novom ispitu. Dve zemlje već duže vreme ne mogu da nađu zajednički jezik oko krize u Siriji i Egiptu, a sada je u prvi plan izbio Fetulah Gulen, koga u Turskoj optužuju da stoji iza nedavnog pokušaja obaranja vlade i traže njegovo izručenje. „Kao naš prijatelj i strateški partner, Amerika mora da nam preda određenu osobu iz Pensilvanije”, kaže predsednik Redžep Tajip Erdogan. Turska je već uputila zahtev za izručenje Gulena, koji od 1999. godine živi u SAD. U ovom času nije jasno kakav će biti odgovor američkih vlasti. Ukoliko Bela kuća ne prihvati turski zahtev, to će bez sumnje još više opteretiti odnose dve zemlje koje u poslednje vreme ne mogu da se dogovore oko rešavanja mnogih problema u regionu.\n22.07.2016 u 21:00\nObama: SAD nisu imale informacije o pokušaju puča u Turskoj\nVAŠINGTON – Američki predsednik Barak Obama danas je izjavio da SAD nisu imale informacije, niti su bile umešane u neuspeli puč u Turskoj, javio je AP. Turska vlada je optužila pristalice imama Fetulaha Gulena, koji živi u dobrovoljnom izgnanstvu u SAD, za umešanost u pokušaj puča, podsetio je AP. Obama je kazao da su bilo kakve tvrdnje da su SAD znale za pokušaj puča ili da ne podržavaju tursku vladu potpuno netačne i lažne. On je dodao da je to i kazao turskom predsedniku Redžepu Tajipu Erdoganu u telefonskom razgovoru ranije ove sedmice, navodi AP. Obama je naveo da SAD imaju legalni proces za ekstradiciju i pozvao Tursku da iznese dokaze ako žele da Gulen bude izručen, prenosi Tanjug.\n16.07.2016 u 16:24\nObama sazvao sastanak svojih bezbednjaka zbog Turske\nVAŠINGTON – Američki predsednik Barak Obama održaće danas sastanak svojeg tima zaduženog za nacionalnu bezbednost i spoljnu politiku kako bi diskutovali o situaciji u Turskoj. Rojters prenosi da je to u saopštenju objavila Bela kuća. Obama je noćas u telefonskom razgovoru sa državnim sekretarom SAD Džonom Kerijem razmotrao razvoj događaja u Turskoj. Bela kuća je tada saopštila da su se oni složili da sve strane treba da podrže demokratski izabranu vladu, pokažu uzdržanost i izbegnu nasilje i krvoproliće. „Stejt department će nastaviti da se fokusira na bezbednost američkih građana u Turskoj”, navedeno je u tom saopstenju. Prema rečima turskog premijera Binalija Jildrima, najmanje 2.839 ljudi je učestvovalo u noćašnjem pokušaju državnog udara u Turskoj od kojih je najmanje 265\n15.07.2016 u 08:33\nPutin: Obama spreman za partnerstvo s Rusijom\nMOSKVA – Ruski predsednik Vladimir Putin izjavio je u četvrtak na sastanku sa američkim državnim sekretarom Džonom Kerijem u Moskvi da su poslednji telefonski razgovori sa predsednikom SAD Barakom Obamom ukazuju na njegovu spremnost za partnerstvo sa Rusijom. „Poslednji naš razgovor sa predsednikom Obamom me uverava da mi zaista iskreno želimo ne samo saradnju, njeno uspostavljanje, već i postizanje rezultata”, rekao je Putin, preneo je Sputnjik. On je dodao da će Rusija nastaviti da pomaže oslobađanju američkih građana u Siriji. Keri je izrazio nadu da će biti postignut napredak u pregovorima o Siriji. „Nadamo se da će biti postignut stvarni napredak koji će se moći meriti, progres koji će se zaista realizovati - radi se o Siriji”, rekao je Keri. Moskva i Vašington mogu mnogo\n13.07.2016 u 19:05\nDolazak dvojice oslobođenih gvantanamskih pritvorenika u Srbiju još jedan je podsetnik da je Baraku Obami ostalo još nešto više od šest meseci da ispuni jedno od svojih glavnih predizbornih obećanja – da stavi tačku na zatvor u američkoj vojnoj bazi na Kubi. Ni pored najbolje volje, predsednik SAD nije uspeo da za sedam i po godina zatvori kaznionicu svog prethodnika jer nije uspeo da prikupi političku podršku – protiv njega je velika većina republikanskih kongresmena, kao i dobar deo demokrata. Njegovi bliski saradnici izjavljuju da će on „zatvoriti Gvantanamo pre nego što ode s vlasti”, sa kongresmenima ili bez njih, ali nije jasno kako bi šef Bele kuće to mogao da uradi a da zaobiđe Kapitol hil. Da je do njega, Obama bi verovatno već odavno završio sa tim poglavljem američke istorije.\nPoljska državna televizija „isekla” Obamu\nU vreme kada SAD traže svog novog najboljeg evropskog partnera u NATO-u, posle izlaska Velike Britanije iz EU, Poljska, od koje Vašington pokušava da napravi poverljivog najisturenijeg igrača prema Rusiji, pokazala je da nije baš spremna da slepo izvršava želje. Naime, izveštavajući o poseti američkog predsednika Baraka Obame Varšavi, poljska državna televizija je u petak emitovala delove zajedničke konferencije za medije sa poljskim predsednikom Andžejom Dudom, ali su u prilogu „pustili” samo delove u kojima se američki predsednik pohvalno izrazio o Poljskoj. „Vašington post” je otkrio da javni servis ne samo što nije emitovao deo govora u kome je Obama izrazio zabrinutost zbog odluka vezanih za Ustavni sud, kao i deo u kome je doveo u pitanje demokratske slobode, nego je novinar čak


Kineski predsednik u Beogradu: Novi razvoj odnosa Kine i Srbije - Sputnjik Srbija\n14:10 18 Januar 2020\n© Tanjug / STF © Tanjug / Pres-služba Predsedništva Srbije\n16:40 17.06.2016 (osveženo 22:19 17.06.2016) Preuzmite kraći link\nPredsednik Kine Si Đinping poručio je danas u Beogradu da je uveren da će njegova poseta Srbiji biti uspešna i otvoriti novu istorijsku stranu razvoja odnosa između Kine i Srbije.\n„Očekujem da razmenim mišljenja sa liderima Srbije o bilateralnim odnosima, kao i o drugim pitanjima od zajedničkog interesa i s njima zajedno isplaniram budući razvoj naših bilateralnih odnosa“, poručio je predsednik Kine u govoru na beogradskom aerodromu „Nikola Tesla“, po dolasku u trodnevnu posetu Srbiji, čija je pisana verzija dostavljena Tanjugu.\nPredsednik Kine Si Đinping sa suprugom Peng Lijuen\nKineska strana je, kako je istakao, spremna da zajedno sa srpskom, koristeći dobar trend, podiže nivo bilateralnih odnosa i praktičnu saradnju na još viši nivo i time otvori novu situaciju uzajamne koristi saradnje, zajedničke pobede i zajedničkog razvoja.\nSi je izrazio zadovoljstvo zbog zvanične posete, kako je naveo, „lepoj Republici Srbiji“ na poziv predsednika Tomislava Nikolića i preneo najsrdačniji pozdrav i najlepše zelje vladi i narodu Srbije, u ime vlade i naroda Kine.\nOn je naveo da je tradicionalno prijateljstvo Kine i Srbije, kao i njihovih naroda, izdržalo istorijska iskušenja turbulentnih promena na međunarodnoj i domaćoj sceni i da „beleži novi sjaj iz stare tradicije“.\n„Međusobna politička poverenja dveju zemalja se učvršćuju, a saradnja u oblasti energetike, izgradnje saobraćajnih infrastruktura i poljoprivrede beleže nove sjajne tačke, dok je kulturna razmena dinamična, a razmena ljudi sve intenzivnija“, rekao je Si.\nSi je rekao i da Srbija i Kina održavaju komunikaciju i koordinaciju u vezi sa međunarodnim i regionalnim pitanjima i dobro sarađuju u okviru uspostavljanja veza i saradnje između Kine i centralne i istočne Evrope.\nVenci na spomenik stradalima u bombardovanju\nPredsednici Kine i Srbije Si Đinping i Tomislav Nikolić položili su danas vence na spomenik nastradalim službenicima Ambasade Kine u NATO bombardovanju 1999. godine.\nSi i Nikolić su na toj lokaciji u Ulici Trešnjinog cveta položili kamen temeljac za izgradnju Kineskog kulturnog centra i otkrili spomenik Konfučiju, kao i tablu novoimenovane Konfučijeve ulice i Trga prijateljstva Srbije i Kine.\nDvojica predsednika upoznali su se i sa izgledom budućeg kulturnog centra, čija je maketa izložena na tom prostoru.\nPolaganju kamena temeljca prisustvovali su i predsednica parlamenta Maja Gojković, predsednik vlade Aleksandar Vučić, ministri u srpskoj vladi, kao i predstavnici kineske delegacije.\nU NATO bombardovanju 7. maja poginulo je troje službenika kineske Ambasade, a više njih je povređeno.\nSvečana večera i specijalni poklon\nNikolić je priredio večeru u čast Si Đinpinga i tom prilikom mu uručio neobjavljenu fotografiju Si Džongsuna, oca sadašnjeg predsednika NR Kine, snimljenu 1986. godine, kada je Si Džongsun predvodio delegaciju Komunističke partije Kine na 13. kongresu Saveza komunista Jugoslavije. Nikolić je u posveti napisao: „Znam da ste na svog oca ponosni i da tugujete za njim, kao i ja za svojim. I on bi danas bio ponosan na Vas“.\nKineski predsednik stigao je danas u trodnevnu posetu Srbiji, a za subotu je planirana poseta Železari u Smederevu.\nOvo je prva poseta jednog kineskog predsednika našoj zemlji posle više od 30 godina.\nPredsednika Kine na aerodromu dočekali su predsednik Srbije Tomislav Nikolić sa suprugom, predsednik Vlade Aleksandar Vučić i predsednica Skupštine Srbije Maja Gojković.\nNa aerodromskoj pisti priređen je svečani doček, a uz crveni tepih stajali su dečaci i devojčice u srpskim nošnjama sa srpskim i kineskim zastavama.\nSi je došao u Srbiju na poziv predsednika Nikolića.\nSji Đinping, Beograd, poseta, Srbija\n12:51U Češkoj registrovan smrtonosni virus ptičjeg gripa


Sirijska vlada obećava siguran povratak izbjeglica | Rat u Siriji | Al Jazeera Balkans\nSirijska vlada obećava siguran povratak izbjeglica\nDamask je pozvao zapadne zemlje da ohrabre proces povratka izbjeglica ukidanjem sankcija Siriji.\nVlada iz Damaska tvrdi da je obnovila više od 5.000 škola i 250 bolnica, i da je gotovo 3,5 miliona interno raseljenih povratilo svoje domoveEPA\nZvaničnici sirijske vlade obećali su da će osigurati siguran povratak izbjeglica i pozvali zapadne zemlje da ohrabre taj proces ukidanjem sankcija Siriji.\nZamjenik ministra vanjskih poslova Sirije Faisal Mekdad rekao je da je povratak izbjeglica prvi prioritet za Damask i dodao da će "sirijska vlada pomoći njihov povratak svim sredstvima", prenosi Beta.\nMekdad je naveo da će Sirija pozdraviti svaku pomoć iz inostranstva ako se upućuje bez preduvjeta.\nMinistar za javnu upravu Sirije Hussein Makhlouf kazao je da vlasti rade na obnovi bolnica, škola i druge infrastrukture, kako bi poboljšale mogućnosti za smještaj izbjeglica.\nU obraćanju stranim novinarima u Damasku, Makhlouf je naveo da je vlada obnovila više od 5.000 škola i 250 bolnica, i da je gotovo 3,5 miliona interno raseljenih povratilo svoje domove.\nOn je pozvao zapadne zemlje da ukinu ekonomski embargo, uveden početkom sedmogodišnjeg građanskog rata u Siriji, rekavši da bi ukidanje pomoglo obnovi sirijske ekonomije i podstaklo povratak izbjeglica.\nSnage sirijskog predsjednika Bashara al-Assada ostvarile su prethodnih mjeseci, uz podršku Rusije iz zraka, niz pobjeda nad opozicionim borcima, čije je djelovanje sada uglavnom ograničeno na provinciju Idlib na sjeveru zemlje.\nIako su u većem dijelu Sirije borbe okončane, mnogi od više od pet miliona izbjeglica strahuju da će se u slučaju povratka suočiti sa prinudnim regrutiranjem ili sa odmazdom vlasti.


ZRENJANIN DRUGI GRAD U VOJVODINI PO BROJU ZARAŽENIH | ZR KLIK\nInstitut za javno zdravlje Vojvodine ocenjuje epidemiološku situaciju u AP Vojvodini kao vanrednu, sa stabilizacijom trenda obolevanja na visokim nivoima. Tokom nedelje registruje se pad broja novih slučajeva u odnosu na prethodnu, ali se i dalje radi o veoma visokim nivoima obolevanja.\nU ovom trenutku na teritoriji svih opština i gradova situacija se i dalje ocenjuje kao vanredna.Tokom prethodnog dana u Vojvodini je registrovano 403 nova slučaja. Najveći broj je registrovan u Novom Sadu, 119.U ovom trenutku broj registrovanih aktivnih slučajeva u AP Vojvodini je 31.941.\nU ovom trenutku najveći broj registrovanih aktivnih slučajeva je u Novom Sadu, 8.651, potom sledi Zrenjanin sa više od 3300, Pančevo sa više od 1700, Bačka Palanka sa više od 1600, Subotica i Kikinda sa više od 1200 registrovanih aktivnih slučajeva.\nInstitut apeluje na sve da se nastavi sa neophodnim striktnim sprovođenjem proglašenih mera kontrole prenošenja bolesti kako bi se umanjile posledice trenda rasta broja obolelih i omogućilo funkcionisanje zdravstvenog sistemaInstitut za javno zdravlje Vojvodine moli građane Vojvodine da se ponašaju odgovorno i preporučuje da se striktno pridržavaju svih mera predostrožnosti i uputstava nadležnih epidemioloških službi, kao što su:


Evropska unija omogucila poboljsano snabdijevanje vodom u Bihacu | Bosnia and Herzegovina\n(Sarajevo, 12. juli 2021. godine) – Tokom ljetnih mjeseci, koje karakteriziraju izuzetno visoke temperature i smanjena dostupnost vode, od presudne je važnosti distribucija svježe vode za potrebe lokalnog stanovništva, ali i migranata smještenih u privremenim prihvatnim centrima, posebno Lipi.\nU sklopu podrške Evropske unije, prepoznate su potrebe za specijaliziranim vozilom sa cisternom za vodu, i u skladu s tim Evropska unija je donirala namjensko voziko koje će osigurati svježu vodu i omogućiti građanima Bihaća da u svakom trenutku mogu imati pritup svježoj vodi. Biljana Barović, politička savjetnica u banjalučkom Uredu Delegacije Evropske unije u Bosni i Hercegovini i Specijalnom predstavništvu Evropske unije uručila je ključeve vozila ukupne vrijednosti 271,500.00 BAM (138,000 EUR) predstavnicima JP „Vodovod doo“ iz Bihaća.\nU prisustvu ministra sigurnosti g. Selme Cikotića, gradonačelnika Grada Bihaća, g. Šuhreta Fazlića i šefice misije IOM-a u BiH, gđe. Laure Lungarotti, pozdravljen je pravovremeni gest pomoći Evropske unije na građanima Unsko-sanskog kantona.\nEvropska unija, kroz različite fondove, od 2018. godine podržava vlasti u Bosni i Hercegvnini u oblasti migracija i upravljanja granicama u kontekstu povećanog broja migranata i izbjeglica.\nZahvaljujući pomoći Evropske unije, omogućen je rad privremenih prihvatnih centara u BiH koji pružaju osnovne usluge smještaja, hrane i vode, sanitarija, odjeće i psihološkog savjetovanja, te pristupa obrazovanju i zdravstvenim uslugama migrantima koji borave u BiH. Sredstva se koriste i za nabavku opreme i pružanje stručne podrške Ministarstvu sigurnosti BiH, Službi za poslove sa strancima BiH, Graničnoj policiji i Sektoru za azil BiH, Državnoj agenciji za istrage i zaštitu (SIPA), Policiji Unsko-sanskog kantona i drugim agencijama i institucijama u državi.


Manojlović: Nemoguće je da ovaj bes izazovete, a da nije opravdan - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Vesti » Društvo » Manojlović: Nemoguće je da ovaj bes izazovete, a da nije opravdan\nJedan od organizatora protesta Savo Manojlović iz organizacije „Kreni-Promeni“ kaže za N1 da je teško proceniti koliko je ljudi na današnjim protestima, jer bi bilo subjektivno i dodaje da neće odustajati dok se ne povuče Zakon o eksproprijaciji i izmena Zakona o referendumu i narodnoj inicijativi.\n„Ovo su ljudi koji ustaju da brane košmije kada ih napadaju investitori“, rekao je on za N1.\nDodao je da je policija odbila kontrolisane proteste i da hitne službe prolaze samo zahvaljujući građanima.\nRekao da je da se organizatori ne mogu obratiti jer im nije dozvoljeno ozvučenje.\n„Ako ja izađem i pozovem ljude, nemojte da me poslušate, izlazite svake subote na ulice, ne interesuju nas šetnje, zahteve nećemo proširivati“, rekao je.\nManojlović kaže po čemu se ovi protesti razlikuju od protesta 1 od 5 miliona.\n„Mi nemamo kalkulacije, bunimo se što se krše ustavna prava građanja, žele da oduzimaju ljudima u Jadru, mi nismo političari, izbori nas ne interesuju, nemoguće je da ovaj bes izazovete, a da ovaj bes nije opravdan, pozivamo građana da ostanu mirni i dostojanstveni, jedino broj ljudi nas štiti od hapšenja i provokacija“, kaže Manojlović.\nblokada putevaekološki protestiSavo ManojlovićBeograd


Program „Tešnjarskih večeri“ počinje koncertom „Balkanike“ Sanje Ilića u večeras u 21 sat na Letnjoj pozornici na Kolubari, dok će već sutra veče na istom mestu nastupiti Nataša Bekvalac.\nKoncerti na letnjem festivalu se nastavljaju 9. avgusta kada nastupaju „Legende“, a sledeće veče je, kako najavljuju organizatori iz Centra za kulturu, „koncert iznenađenja poznate estradne zvezde“.\nIzmeđu koncerata, u programu „Tešnjarskih večeri“ tradicionalno će biti zastupljeni nastupi folklora i valjevskih di-džejeva, maskenbal za mališane ali i po dve dečje pozorišne predstave svako veče, umetničke izložbe i promocije knjiga, dok Gradsko pozorište „Abrašević“, za poslednje veče festivala, izvodi premijeru predstave „Maratonci trče počasni krug“ Dušana Kovačevića.\nBudžet festivala je 3,6 miliona dinara od čega je iz gradske kase izdvojeno dva miliona dinara, dok su ostatak obezbedili sponzori, među kojima su i strane kompanije koje posluju u Valjevu, slovenačko „Gorenje“ i italijanski „Valy“.\nOdlukom gradskih vlasti, u sedam dana „Tešnjarskih večeri“ radno vreme ugostiteljskih objekata biće do 4.30 časova.