Berger: Za sporazum između Beograda i Prištine potrebni bolni kompromisi - Radio Kosovska Mitrovica\nBiće potrebni bolni kompromisi kako bi iz pregovora Beograda i Prištine nikao obuhvatni, održivi i obavezujući sporazum koji omogućava članstvo u EU u perspektivi, izjavio je danas državni sekretar u nemačkom Ministarstvu spoljnih poslova Migel Berger.\nOn je za Dojče vele rekao “da je krajnje vreme za završetak konflikta Beograda i Prištine”.\n“Oni rade baš ono što treba: okupljaju dve strane na razgovor”, istakao je Berger.\n“Ali suočavanje sa prošlošću ne treba da bude preduslov dijaloga, inače do razgovora neće ni doći”, istakao je Berger, dodajući da bi pre uspešni sporazum između Beograda i Prištine olakšao suočavanje sa prošlošću.\n“Postoji određeno razočaranje, ali sam video i veliku bliskost i interesovanje za EU. Ali mi, dakle EU, moramo jasno da stavimo do znanja da ozbiljno mislimo kad govorimo o putu u EU. Zato je tako važno da pristupni pregovori sa Albanijom i Severnom Makedonijom počnu što pre”, naglasio je Berger.\n“Međurešenja koja se predlažu nisu prava rešenja i ne žele ih ni vlasti ni ljudi u regionu. Istovremeno vidimo veliki potencijal za region u jačanju regionalne saradnje. Napretci na tom polju, recimo izgradnja zajedničkog regionalnog tržišta do 2024, podržavaju put šest zapadnobalkanskih država u EU“, naveo je Berger.\nKako navodi Dojče vele, Berger je “još jednom naglasio” da zvanični Berlin podržava zajedničko tržište (Common Regional Market – CRM), predstavljano kao alternativu inicijativi “Otvoreni Balkan” koju su, pod radnim imenom “Mini-Šengen” pokrenuli lideri Srbije, Albanije i Severne Makedonije.


“U pokušaju da stvori privid političke krize vlasti u Glavnom gradu, zatražili su, protivno Zakonu o lokalnoj samoupravi, da se raspravlja o razrješenju gradonačelnika. Ozbiljni rezultati u dosadašnjem trajanju mandata gradske uprave, čine inicijativu apsurdnom, a još važnije, formalni prijedlog inicijative je u suprotnosti sa Zakonom o lokalnoj samoupravi i Statutom Glavnog grada”, navode u lokalnom DPS-u.\nSigurni su, kako dodaju, da, u najmanju ruku, javnosti komično djeluje stav da bilo ko u vladajućoj koaliciji pred ovakvom opozicijom izbjegava bilo kakvu raspravu. U prilog tome, kako tvrde u DPS-u, ide i činjenica da je opozicija danas imala priliku da sa odbornicima vladajuće koalicije razmijeni argumente vezane za Strateški plan kroz raspravu o istom.\n“Vidjeli smo, međutim, da su se po oprobanoj praksi opozicioni odbornici odlučili za svoj dobro poznati koncept napuštanja sjednice, dok su, sa druge strane, gradjani imali priliku da se uvijere na koji način se vladajuća većina odnijela prema ovom razvojnom dokumentu na današnjoj sjednici. Stoga, umjesto inferiornih jadikovki, predlažemo kolegama iz opozicije da se počnu baviti svojim poslom, pa onda možda i osmisle neke svrsishodne inicijative, koje će ponuditi bolji standard funkcionisanja u Glavnom gradu, a takve inicijative će vladajuća većina vrlo rado prihvatiti, sa koje god društveno-političke strane dolazile”, saopštio je Klub odbornika DPS Glavnog grada.\nJoš malo Ničina nije gorjela do zore I ovo će se zvati lani Živi bili pa vidjeli Ovo vam je konačno zadnji vapaj dps-u Hvala\nPriznajemo,kod nas nije bogatstvo a dje je tesko je pogoditi


Ekonomsko socijalno vijeće KS o reformskim zakonima u obrazovanju | esv.ks.gov.ba\nEkonomsko socijalno vijeće KS o reformskim zakonima u obrazovanju\nPred članovima Ekonomsko socijalnog vijeća za područje Kantona Sarajevo na današnjoj sjednici bili su Zakon o osnovnom odgoju i obrazovanju i Zakon o srednjem obrazovanju, odnosno radne verzije prijedloga ovih zakona koje je Ministarstvo za obrazovanje, nauku i mlade pripremilo, nakon okončanih javnih rasprava, i o kojima će se uskoro izjašnjavati Vlada i Skupština Kantona Sarajevo.\nResorno ministarstvo je članovima Vijeća predočilo prijedloge zakonskih rješenja koja su izmijenjena u odnosu na nacrte ovih zakona, o čemu će se, prema zaključku ESV, socijalni partneri moći pismeno očitovati i dati svoje prijedloge do sljedeće sjednice Vijeća zakazane za 14. mart 2017. godine.\nKada je riječ o Zakonu o osnovnom odgoju i obrazovanju nekoliko pitanja i novina je u fokusu Ministarstva i javnosti. Među njima su uvođenje područnih škola, odnosno mreže škola, obaveza uvođenja u nastavu oglednog časa, korištenje ovlaštenih agencija za poslove knjigovodstva i računovodstva. Data je veća pažnja i nadarenim učenicima uz mogućnost bolje vertikalne prohodnosti, unaprijeđena je podrška učenicima sa teškoćama u razvoju, precizirane mjere provođenja inkluzivne nastave. Predviđa se donošenje Zakona o udžbenicima KS koji će uvesti više reda u ovu oblast, te je predloženo i umanjivanje broja članova školskih odbora u ustanovama osnovnog odgoja i obrazovanja.\nUsklađivanje tržišta rada i obrazovnog sistema u fokusu je novog Zakona o srednjem obrazovanju te je, između ostalog, predložena obaveza, u dogovoru sa socijalnim partnerima, utvrđivanja dokumenata trogodišnjih upisnih kvota, a sve u skladu sa potrebama tržišta i bržeg zapošljavanja. Zakon uređuje i mjerenje kvalitete nastavnog procesa, njegovih rezultata, praćenje potreba i revidiranje nastavnih planova. O svemu ovome i ostalim odredbama Zakona svoje stavove i prijedloge daće socijalni partneri, sindikati i poslodavci koji su posebno zainteresirani za provođenje Zakona o obrazovanju odraslih te namjensko školovanje kadrova potrebnih u njihovim oblastima i firmama.\nNa današnjoj sjednici, kojom je predsjedavala predsjednica ESV i ministrica za rad, socijalnu politiku, raseljena lica i izbjeglice u Vladi KS Amela Dautbegović, dato je pozitivno mišljenje na Izmjene i dopune Zakona o javno-privatnom partnerstvu koje, kako je istaknuto danas, treba da naprave razdvajanje ovog zakona i Zakona o javnim nabavkama te poboljša način postupanja u žalbenim postupcima. Prema stavu poslodavaca, mogućnosti ovakvog privrednog udruživanja nisu dovoljno iskorištene, pri čemu je navedeno da se raspoloživi resursi mogu bolje i više koristiti kroz model ovakvog udruživanja i privređivanja.


Rezervni Iveco dijelovi za prodaju kabine i unutrašnjost, transportna vozila - Mascus Hrvatska\nVi ste ovdje: Mascus Hrvatska > Transportna vozila > Rezervni dijelovi > Kabine i unutrašnjost > Iveco\nEUROCARGO KAPOTA 504032781 (1)\nEUROCARGO LEM KABINY (1)\nEUROCARGO LEVÝ SCHOD 504037737, 50403909 (1)\nEUROCARGO LEVÝ SCHOD 504037737, 8142604 (1)\nEUROCARGO MOTOR STĚRAČŮ 504085685 (1)\nEUROCARGO SLOUPEK ŘÍZENÍ (1)\nSTRALIS DIFUZOR (1)\nSTRALIS DIFUZOR 504203477 (1)\nSTRALIS DVEŘE P 504232506 (1)\nSTRALIS MECHANISMUS STĚRAČŮ, MOTOR STĚRAČŮ 404.055 (1)\nSTRALIS SPÍNACÍ SKŘÍŇKA (1)\nSTRALIS STŘEŠNÍ OKNO, ŠÍBR 404.411, 600.80.271 (1)\nSTRALIS VĚTRÁK 0130101506 (1)\nSTRALIS ZRCÁTKO PRAVÉ (1)\nRabljeni Iveco kabine i unutrašnjost na prodaju\nOvdje su rezultati pretrage rabljenih Iveco kabine i unutrašnjost strojeva koji su za prodaju. Iveco kabine i unutrašnjost oglase možete sortirati po cijeni, godini proizvodnje, države. Također možete koristiti kriterije pretraživanja na lijevoj strani kako biste suzili pretraživanje ili pročitajte više o Iveco kabine i unutrašnjost na Znamka dijelu.\nIveco Stralis CabinKompletno: Da\nIveco StralisOpća stanje (1-5): 5\nOvde je kompletna lista polovnih Iveco kabine i unutrašnjost za prodaju. Mozete da dodate strane među svoje omiljene strane ili upoređujete zanimljive proizvode klikom na polja za potvrdu pored polovnih/og Iveco kabine i unutrašnjost koji su Vam zanimljive, uz korišćenje opcija koje se nalaze iznad. Ako zelite da promenite pretragu, vratite se na vrh strane i koristite opciju “nova pretraga”, onda definišite brend, model, cenu i/ili lokaciju polovne/ih Iveco kabine i unutrašnjost koje Vas interesuju.


Koštunica: Srbija neće preći preko odluke da se Haradinaj proglasi nevinim\nPremijer Vojislav Koštunica upozorava da Srbija neće preći preko odluke Haškog tribunala da se ratni zločinac Ramuš Haradinaj proglasi nevinim i optužio Evropsku uniju da se pravi kao da se ništa nije dogodilo.\nMora se konačno odrediti da li je za Evropsku uniju Haški tribunal i posle ove mračne odluke svetionik evropskih vrednosti i vrhovno merilo za određivanje evropskih standarda u procesima evropskih integracija, naveo je Koštunica u saopštenju za javnost i dodo da sve ovo ne sme da se završi kao jedna medijska tema koja je trajala par dana.\nSaradnica Evropskog pokreta u Srbiji Jelica Minić naglašava da rad Haškog tibunala zaslužuje raspravi i u Srbiji, ali da Srbija ne može da pobegne od svojih međunarodnog preuzetih obaveza, pa i od saradnje sa Haškim tribunalom. Teško je da će Evropska unija odustati od postavljanja uslova Srbiji da sarađuje sa Haškim tribunalom.\nNa pitanje može li Srbija potpisati Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju sa Evropskom unijom bez generala Ratka Mladića u Hagu, francuski ambasador u Beogradu Žan Fransoa Teral je rekao da je Francuska privržena dobroj saradnji sa Međunarodnim sudom za ratne zločine, ali da ima i drugih kriterijuma koje treba uzeti u obzir. Treba misliti i na to šta će se desiti posle izbora u Srbiji - perspektive saradnje sa Međunarodnim sudom za ratne zločine razlikovaće se u zavisnosti od toga ko bude dobio većinu na tim izborima, rekao je ambasador Teral.


Predsednik Nikolić otvorio fabriku "Indofud" u Inđiji - RTV Centar Srem\nDruštvoInđijaPrivreda i preduzetništvo 09/03/2016 rtvcentarsrem 0\nTomislav Nikolic,predsednik Republike Srbije svečano je otvorio indonežansku fabriku “Indofud” u Indjiji. Svečanom otvaranju prisustvovao je pokrajinski premijer Igor Mirović i predsednik opstine Indjija...\nTomislav Nikolic,predsednik Republike Srbije svečano je otvorio indonežansku fabriku “Indofud” u Indjiji. Svečanom otvaranju prisustvovao je pokrajinski premijer Igor Mirović i predsednik opstine Indjija Vladimir Gak. Fabrika za proizvodnju nudli sa radom je pocela pre vise od mesec dana, a danas je zvanicno otvorena.\nPredsednik Nikolić poručio je da investicija kompanije “Indofud” samo potvrđuje činjenicu da je Srbija pravo mesto za investiranje i naveo da će na robi, uz ime Indofud, pisati i “Proizvedeno u Srbiji”.\nZa Inđiju, koja ima oko 47.000 stanovnika i jedna je od najrazvijenijih opština u Srbiji, razvoj prerađivačke industrije ima ključnu ulogu u razvoju privrede, istakao je Igor Mirović, pokrajinski premijer.\n“Indofud” je jedina indoneržanska investicija u Evropi a zadovoljstvo je veće jer se nalazi baš u Inđiji, istakao je Vldimir Gak, predsednik opštine Inđija i dodao da su u razgovorima sa Indonežanskim investitorima i ambasadorom ponudili svu neophodnu pomoć pri realizaciji ove ali i svih narednih investicija.\nPrisutne na otvaranju fabrike pozdravio je i direktor kompanije Indofud Akston Salem kao i ambasadaor Indonezije u Srbiji, Heri Kandoa. Oni su su se zahvalili Vladi Srbije na podsticajima i dobroj saradnji i poručivši da će Salim grupa, čija je članica kompanija Indofood, nastaviti da doprinosi proširenju ekonomskih i drugih odnosa dve zemlje.\nInvesticija Indofuda u fabriku u Inđiji, prva u Evropi, vredna je više od 11 miliona evra, u prvoj fazi biće zaposleno 100 radnika, a plan je da, kada invesicija bude zaokružena, taj broj dostigne 500. Kompanija Indofud je jedan od svetskih lidera u oblasti proizvodnje prehrambenih proizvoda, njihov proizvod „Indomi“ je najpoznatiji i najveći brend nudli u svetu, a procena je da u Srbiji za njegovu proizvodnju bude i do 90 odsto domaćih sirovina.


Pad građevinske aktivnosti u evrozoni - INFORMACIJA JE KAPITAL - Capital.ba\nPad građevinske aktivnosti u evrozoni\n20. apr. 2015. 16:20 Objavljeno u VIJESTI IZ SVIJETA\nBRISEL, Građevinska aktivnost u evrozoni znatno je smanjena u februaru, uprkos ubrzanju ekonomskog oporavka tog bloka.\nTo je pokazatelj da su preduzeća i domaćinstva i dalje oprezna u pogledu novih investicija.\nPrema podacima evropske službe za statistiku Evrostata, građevinska aktivnost u evrozoni u februaru je na mjesečnom nivou pala za 1,8 odsto, a na godišnjem za 3,7 odsto, prenosi američki list Volstrit Džurnal.\nNa mjesečnom nivou, najveći pad građevinske aktivnosti registrovan je u Njemačkoj (3,1 odsto), Francuskoj i Portugalu (po 2,2 odsto), dok je najveći rast građevinske aktivnosti zabilježen u Rumuniji (5,3 odsto), Poljskoj (3,8 odsto) i Mađarskoj (3,2 odsto).\nNa godišnjem nivou, najveći pad građevinske aktivnosti je registrovan u Njemačkoj (8,1 odsto), Francuskoj (7,9 odsto), Portugalu (4,5 odsto), a najveći rast u Rumuniji (19,5 odsto), Švedskoj (9,4 odsto) i Češkoj (6,2 odsto).\nPoslije izbijanja finansijske krize u 2008. godini, građevinska aktivnost u evrozoni je značajno oslabila, pa je tako početkom 2013. pala na istorijski minimum, da bi se nešto kasnije skromno oporavila i dostigla nivo koji je i dalje ispod perioda prije krize, ocijenjuje američki dnevnik. Tanjug\nKljučne riječi: evrozona, izbor, izdvajamo, pad, vazno\nOhrabruje rast evrozone iznad plana\nPad cijena akcija na svjetskim berzama\nU Grčkoj stopa nezaposlenosti u padu\nPad američkog BDP manji od očekivanog\nHrvatska raspravlja o uvođenju evra


Zakon o klimatskim promenama u Srbiji | MyPlanet\n4. januara 2020. 18. januara 2020. Resident of the planet\t0 Comments Srbija\nPrema najavama Ministra za zaštitu životne sredine, Gorana Trivana, do kraja 2019. godine Vlada Srbije bi trebalo da donese zakon o klimatskim promenama.\nOvaj Zakon treba da omogući da se u Srbiji uspostavi sistem za ublažavanje klimatskih promena, ali i prilagođavanje na izmenjene klimatske uslove.\nKako je istakao Ministar Trivan, šteta od klimatskih promena je ogromna, i u Srbiji se meri milijardama evra. Posledice klimatskih promena su trenutno najizraženije u poljoprivredi i elektroprivredi.\nŠteta koja se meri milijardom evra za našu zemlju je ogromna i daleko veće rezultate moguće je postići ukoliko se novac iz budžeta ne troši na posledice, već na ekološku preventivu.\nPrema najnovijim podacima Svetske meteorološke organizacije, jun i jul mesec prošle godine su najtopliji meseci još od kada se vrše merenja temperature vazduha.\nNaša planeta se zagreva, srednja temperatura se povećava na globalnom nivou, 2019. godina je bila najtoplija u istoriji, a vremenske prilike postale su nepredvidive i za meteorologe.\nPoslednjih godina, u Srbiji se smenjuju kako suše, tako i neumerene padavine praćene poplavama, što je ranije bilo znatno ređe, a drastično utiče na poljoprivredu.\nKao izlaz i jednostavan, a efikasan način borbe protiv klimatskih promena Mistarstvo za zaštitu životne sredine pokrenulo je i akciju pošumljavanja u Sbiji. Samo u Beogradu do sada je pošumljeno blizu 700 hektara.\nKako je Ministar Trivan izjavio, očekuje se da će baš Zakon o klimatskim promenama biti način da se reše problemi kao što je emisija štetnih gasova sa efektom staklene bašte.\nU Srbiji je do 2000. godine tri puta povećana emisija gasova staklene bašte, što znači da se hitno mora krenuti sa merama kako bi se emisija gasova smanjila, a poboljšao kvalitet vazduha i izbegle greške koje su druge zemlje pravile na putu razvoja.\nIzmeđu ostalog, Ministar Trivan apelovao je da građani i sami počnu da brinu više o životnoj sredini, da se uključuju u ekološke akcije kojih je sve više, ali i da promene svoje dosadašnje navike i ekološku svest.\nMinistar je dodao i da je smanjnje emisije štetnih gasova potrebno ostaviri i u svim drugim sektorima, kao što je recimo građevinski.\nČinjenica je da čak 39 odsto ukupnih gasova sa efektom staklene bašte potiče od objekata koji su energetski neefikasni, pa je neophodno povećati energetsku efikasnost i stvorizi uslove za takozvanu „zelenu“ gradnju.\nMinistarstvo za zaštitu životne sredine radi i na tome da se uvede upotreba što većeg broja hibridnih vozila i vozil na električni pogon, kako bi se smanjila emisija gasova i sektoru saobraćaja.\n← Elektronski katastar rudarskog otpada od 1. februara\nDivlje deponije u Srbiji →\n19. jula 2019. Resident of the planet 0


Potpisan Sporazum o poslovno-tehničkoj saradnji između grada Zaječara i Regionalne privredne komore Zaječarskog i Borskog okruga\nRaspored TV nastave za učenike osnovnih škola (30. mart – 3. april 2020)\nTV nastava za učenike osnovnih škola biće organizovana radnim danima na kanalima RTS 2 i RTS 3, a ovde...\nU Srbiji je u poslednja 24 časa registrovano još 148 pozitivnih pacijenata na novi korona virus, ali i još...\nGradonačelnik Zaječara Boško Ničić i direktor Regionalne privredne komore Zaječar Dejan Tošić potpisali su juče u svečanom salonu Gradske uprave Sporazum o poslovno tehničkoj saradnji između grada Zaječara i Privredne komore Srbije – Regionalne privredne komore Zaječarskog i Borskog upravnog okruga.\n“ Reč je o polaznom aktu i dokumentu o toj saradnji između grada i naših privrednika.\nNadam se da će se uskoro priključiti i sindikati i da ćemo ostvariti ono što smo se i dogovorili sa ministrom Đorđevićem ispred Ministarstva za rad, boračka i socijalna pitanja, a to je da se u svim većim gradovima, a posebno tamo gde su sedišta Regionalnih privrednih komora osnuju socijalno ekonomski saveti.\nOvo je samo polazna tačka i ovaj naš sporazum u ovom trenutku tretira samo poslodavce ili Udruženja privrednika,” istakao je gradonačelnik Ničić.\nDirektor Regionalne privredne komore Zaječar Dejan Tošić zahvalio se na nesebičnoj pomoći oko organizacije sajma, jer je to kako je objasnio, veoma značajno ne samo za grad već i za Istočnu Srbiju.\n„Da nije bilo ovako dobre saradnje kao grad bismo izgubili jedan brend koji smo pravili i stvarali par godina unazad.\n350 izlagača ove godine, preko hiljadu posetilaca je bilans i svega toga ne bi bilo da nismo imali finansijsku i logističku podršku od strane garda i gradonačelnika.\nPrezentacije, obuke i seminari su veoma bitne delatnosti koje ostvarujemo u skopu poslovanja našeg preduzeća i uz podršku grada proširićemo ih na veći broj kako za privredna društva tako i za poljoprivredu“, najavio je Tošić.\nNakon zvaničnog potpisivanja sporazuma, direktor Komore Dejan Tošić uručio je gradu i gradonačelniku posebno priznanje za dosadašnju uspešnu saradnju Zaječara i Regionalne privredne komore oba okruga.\nPrethodni tekstGrad uložio 65 hiljada evra u uređenje atarskih puteva! Evo i planova za narednu godinu…\nSledeći tekst18. decembra u zaječarskoj biblioteci predavanje o Ivi Andriću


Upis na Specijalističe e-biz studije u septembru i popusti za profesionalne kurseve | Dragan Varagić Blog\nComments Off on Upis na Specijalističe e-biz studije u septembru i popusti za profesionalne kurseve\nUpis na Specijalističe e-biz studije u septembru i popusti za profesionalne kurseve\nKao što je i ranije bilo najavljeno, u toku septembra biće zvanično raspisan konkurs za Specijalističke strukovne studije iz e-poslovanja na Fakultetu tehničkih nauka u Novom Sadu, u sklopu poslovne škole IIM/EURO.\nNa sajtu poslovne škole IIM/EURO zainteresovani mogu već preuzeti prijavu za upis, i postaviti eventualna pitanja preko kontakt podataka koji se nalaze na svakoj stranici sajta (preporuka je da zbog efikasnosti šaljete pitanja putem priloženog e-mail-a – iimeuro (at) gmail.com).\nProfesionalni kursevi iz e-marketinga i online PR-a\npo starim cenama do kraja septembra\nZainteresovani za najaktuelnija konkretna znanja iz oblasti Internet marketinga i online PR-a mogu se prijaviti do kraja septembra za pohađanje kurseva po starim cenama koji se održavaju na FTN-u u Novom Sadu.\nkao što se u ponudi može primetiti, predstavljena su i dva nova kursa – Komunikacija putem društvenih medija (Social Media Optimization) i Upravljanje Internet reputacijom (Internet Reputation Management). Detalji o ovim kursevima biće objavljeni u narednim danima.\nOd oktobra, cene kurseva biće povećane za minimalno dvadeset odsto.\nUpis na Specijalističe e-biz studije u septembru i popusti za profesionalne kurseve, 10.0 out of 10 based on 1 rating\nAutor teksta: Dragan Varagić, 13/08/2008, RSS


Tuže SNS zbog objavljivanja njihove navodne podrške listi za izbore | Autonomija\nTuže SNS zbog objavljivanja njihove navodne podrške listi za izbore\n"Ovaj režim ne preza ni od mnogih većih i opasnijih laži od lažnog potpisivanja podrške"\nZaposleni u Naučnom institutu za veterinarstvo Srbije podneće krivičnu prijavu protiv Srpske napredne stranke jer su se bez znanja i dozvole našli na spisku 1.000 javnih ličnosti koje su navodno podržale listu „Zato što volim Beograd“ Aleksandar Vučić.\nImena svih doktora sa ovog instituta našla su se na spisku, a i pored njihovog reagovanja i demantija, nisu uklonjeni sa liste koja je štampana u pojedinim medijima.\nVesna Milićević sa Naučnog instituta za veterinarstvo kaže za „Danas“ da su njihova imena očigledno falsifikovana i zloupotrebljena i da su zbog toga prinuđeni da podnesu prijavu protiv SNS-a. Ona dodaje da su se na naprednjačkoj listi našla imena 14 doktora nauka sa ovog instituta, a da su za to saznali sasvim slučajno.\n„Neko od zaposlenih je kupio novine i slučajno smo na spisku ugledali ime jednog od nas. Pažiljivo smo pregledali ceo spisak i uvideli da smo svi na njemu. Nemam objašnjenje kako je do toga došlo, s obzirom da niko od nas nije podržao SNS, osim da su naši potpisi falsifikovani“, naglašava Milićević.\nPoverenik za informacije od javnog značaja i zaštitu podataka o ličnosti Rodoljub Šabić negativno je ocenio postupak naprednjaka, kao sve druge slučajeve u kojima se radi o zloupotrebi, odnosno neovlašćenoj i nezakonitoj obradi ličnih podataka.\n„Nisu mi poznate sve okolnosti, ali prema svemu sudeći, ima osnova za pokretanje krivičnog postupka za krivično delo „neovlašćeno prikupljanje ličnih podataka“. Postupak se pokreće privatnom tužbom, a ako je delo učinilo službeno lice, onda gonjenje preuzima javni tužilac“, ističe Šabić za „Danas“.\nOn dodaje da nezavisno od krivičnog postupka postoji mogućnost podnošenja tužbe za naknadu eventualne štete zbog povrede časti i ugleda.\nSličnog mišljenja je i programski direktor Transparetnosti Srbije Nemanja Nenadić.\n„Ako nisu dali saglasnost, imaju pravo da traže ispravku, naknadu štete, a verovatno ima osnova i za gonjenje zbog zloupotrebe ličnih podataka. Ne znam kako je do toga došlo, pa ne mogu da komentarišem ništa drugo. Inače, mislim da je praksa objavljivanja takvih podataka problematična, naročito kada dolazi od ljudi koji rade u javnom sektoru ili posluju sa državom, ali nije zabranjena, a nije ni neubičajena u drugim zemljama“, kaže Nenadić.\nPredsednik Advokatske komore Beograda Vladimir Gajić kaže za „Danas“ da pored lekara i fudbalera, najviše među potpisnicima liste podrške ima falsifikovanih potpisa građana.\n„Ovaj režim ne preza ni od mnogih većih i opasnijih laži od lažnog potpisivanja podrške. Međutim, mnogo više razočarava činjenica da među potpisnicima ipak ima profesora, doktora, pa čak i akademika kojima ne smeta da daju podršku na primer jednom plagijatoru kao što je Siniša Mali“, ističe Galić.\n„Danas“ navodi da se veći broj ljudi oglasio na društvenim mrežama nakon objavljivanja liste sa tvrdnjom da nisu dali podršku.


NATO i ODKB: Sistem kolektivne bezbednosti naspram ekonomskih interesa - CeGIT Analize\nNATO i ODKB: Sistem kolektivne bezbednosti naspram ekonomskih interesa\n18.03.2021Autor: Tamara Jelić\nSlom socijalizma bio je jedan od najznačajnijih događaja koji je obeležio kraj prošlog veka i doveo do nestanka prosovjetskih jednopartijskih komunističkih režima zamenivši ih višestranačkim demokratskim sistemima. Ovaj događaj pokrenuo je domino efekat u mnogim evropskim državama, a poseban izazov opstanku predstavljao je Savezu Sovjetskih Socijalističkih Republika (SSSR), koji je na kraju ipak doživeo krah i raspao se 25. decembra 1991. godine. Odmah po raspadu SSSR inicirani su novi vojni i politički integrativni procesi na postsovjetskom prostoru, kojima je Moskva makar delimično pokušavala da zadrži prisustvo i uticaj u regionu.\nNaime, prvo je stvorena Zajednica nezavisnih država (ZND) kao oblik političke integracije većine bivših sovjetskih republika sa ciljem ekonomske i političke saradnje za koju se može reći da je predstavljala pandan Evropskoj uniji. Sledeći korak u pokušaju integracije ovog dela sveta desio se u Taškentu, glavnom gradu Uzbekistana, kada su 15. maja 1992. godine tadašnji šefovi država Rusije, Jermenije, Tadžikistana, Kazahstana, Kirgistana i Uzbekistana potpisali Dogovor o kolektivnoj bezbednosti (DKB).\nZemljama potpisnicama ubrzo su se, tokom 1993. godine, pridružile i Belorusija, Azerbejdžan i Gruzija, a ugovor je stupio na snagu nakon procesa „nacionalnih ratifikacija“, 20. aprila 1994. godine. No, čini se da se od samog početka ovaj savez suočavao sa nizom problema. Prvo su se 1999. godine članice potpisnice Azerbejdžan i Gruzija povukle iz potpisanog sporazuma, da bi se kasnije na isti korak odlučio i Uzbekistan. Nakon skoro decenije od događaja u Taškentu, konačni dogovor i potpisivanje sporazuma o formiranju trajnog vojnog saveza koji izlazi iz regionalnih okvira desili su se 2002. godine. Odluka da savez pod novim nazivom - Organizacija Ugovora o kolektivnoj bezbednosti (ODKB) dobije status međunarodne regionalne organizacije doneta je u Moskvi 14. maja 2002. godine, a zvanična povelja zemalja članica potpisana je nekoliko meseci kasnije, odnosno 7. oktobra iste godine.\nIako postavljena na temeljima regionalne saradnje, čini se da je do transformacije DKB u ODKB došlo pre svega usled promenjenih geopolitičkih okolnosti u svetu. Konkretnije, iz današnje perspektive deluje jasno da je ideja promene statusa bila vođena pre svega pokušajem da se uspostavi protivteža sve većem uticaju NATO u Evropi. Takođe, kao jedan od razloga za ovakav potez navodi se i potreba za sve efikasnijom međusobnom saradnjom država članica i prilagođavanjem promenjenom geopolitičkom okruženju, kako bi ODKB bila u mogućnosti da deluje u okvirima poprilično dinamične regionalne i međunarodne bezbednosti.\nIzvršene promene odrazile su se i na percepciju ove organizacije danas. Budući da se u medijskim narativima u poslednje vreme sve češće spominje da je ODKB zapravo „istočni NATO”, čini se da ta tvrdnja suštinski nema konkretnije utemeljenje. Iako NATO od samog osnivanja ODKB nije priznavao ovu organizaciju, saradnja ova dva bloka i dalje predstavlja samo potencijalnu mogućnost, ali ne i realnost na terenu. Sa tim u vezi, NATO je još 1994. godine pokušao da osnaži svoj uticaj van granica svojih članica, pokrenuvši program pod nazivom Partnerstvo za mir sa državama koje su otvorene za bilateralnu saradnju sa ovim vojnim blokom.\nKorak dalje u poređenju ODKB - NATO desio se kada su Jermenija i Kazahstan sa NATO potpisali IPAP sporazume, koji su pored činjenice da su od izuzetno velikog značaja za bezbednost ovih država predstavljali i još jednu potvrdu dominantnog uticaja NATO u ovom delu sveta. Na kraju, nedovoljno veliki uticaj ODKB potvrđen je nakon terorističkih napada 11. septembra 2001. godine kada se zbog vojne intervencije u Avganistanu, javila potreba za osnivanjem vojnih baza u ovom regionu. Konkretno, pitanje se odnosilo na Kirgistan i Uzbekistan, a uz to je 2005. godine Rusija potpisala SOFA (Status of Forces Agreement) sporazum. Primenjujući strategiju bilateralnih odnosa, čini se da je Zapad zapravo nastojao da indirektno proširi svoj uticaj u regionu i ograniči poziciju koju ima Rusija u odnosu na ostale države članice ODKB. Uz to, dodatan zamajac kojim bi rezultirala takva strategija, omogućio bi i usporavanje rasta i daljeg jačanja Kine koja je u deceniji za nama postala supersila.\nDakle, kada se sagleda bilateralna saradnja koju pojedinačno članice ODKB imaju sa NATO, sa razlogom se postavlja pitanje nepriznavanja ODKB od strane Brisela. Činjenica se možda ogleda u težnji Moskve da dodatno ojača svoj uticaj u njenoj tradicionaln interesnoj zoni centralne Azije i Južnog Kavkaza, kao i u strahu Zapada da bi se legitimizacijom ovog bloka dodatno osnažila vojna uloga Rusije. Zbog toga NATO od samog početka insistira na direktnoj izgradnji odnosa sa državama članicama ODKB kroz pomenuti program Partnerstva za mir kao i kroz Savet evroatlantskog partnerstva. Međutim, nakon povlačenja trupa iz Avganistana 2014. godine prvi put je delovalo da su izgledi za saradnju i uspostavljanje konkretnih odnosa između dva bloka veoma blizu. Očekivanja i nade za tako nešto ubrzo su nestale jer je situacija na relaciji NATO-Rusija eskalirala usled početka sukoba u Ukrajini i podrške koju zvanična Moskva pruža proruskim pobunjenicima na istoku zemlje.\nBrojne nejasnoće sukoba u Nagorno-Karabahu ipak, prvenstveno se odnose na kompleksne odnose između Rusije i Turske i potencijalne podele interesnih sfera u Južnom Kavkazu, čime se dodatno potvrđuje teza da je reakcija Saveza izostala isključivo zbog interesa svake članice ponaosob. Sa druge strane, Rusija je zajedno sa Francuskom i SAD deo Minsk grupe u okviru OEBS osnovane sa ciljem mirnog rešavanja spora između Jermenije i Azerbejdžana oko Nagorno-Karabaha, a koja je u godinama za nama zabeležila jedva primetan napredak. Takođe, u gradu Gjumriju na oko 125 km od Jerevana, Rusija ima svoju vojnu bazu sa garnizonom od oko 3.000 vojnika, pa i pored toga, zvanična Moskva nije konkretnije reagovala, već se čini da je nastojala da održi dobre odnose sa obe sukobljene strane u koje izvozi velike količine naoružanja.\nSlična je i pozicija Belorusije koja je u dužem vremenskom periodu vršila isporuke i snabdevala Azerbejdžan različitim tipovima naoružanja i vojne opreme uključujući i složene borbene sisteme, poput sistema „Polonez“ sa raketama kalibra 300 mm, uprkos činjenici da je zvanični Baku iz Saveza istupio još 1999. godine. Na osnovu ovih pokazatelja, čini se da je jasno da države članice ODKB stavljaju kako svoje nacionalne tako i ekonomske interese iznad obaveza kolektivne odbrane.\nZbog svega navedenog, čini se da se ODKB kao savez, u svom dosadašnjem delovanju pokazao nedovoljno efikasnim ili nedovoljno rešenim da obezbedi bezbednost državama članicama. Razlog za to ogleda se u činjenici da za većinu članica, a naročito za Moskvu, on predstavlja samo način da nametnu svoje političke ili ekonomske interese, pre svega u pogledu prodaje naoružanja i vojne opreme, čime se još jednom potvrđuje teza da ljubavi u međunarodnim odnosima nema. Sa druge strane, u pogledu rešavanja regionalnih problema koji direktno pogađaju države ne prave se konkretni potezi, već se sve svodi na bilateralnu saradnju sa svakom državom pojedinačno i medijaciju Ruske Federacije. Mirovni sporazum koji su nakon izbijanja sukoba u Nagorno-Karabahu na najvišem nivou potpisale Jermenija i Azerbejdžan, a uz garanciju ruskog predsednika Vladimira Putina, samo je još jedan od pokazatelja koji su to zvanični interesi Moskve u očuvanju svog uticaja u ovom delu sveta.\nOsim upitne pozicije Moskve tokom prošlogodišnjeg sukoba, na račun Organizacije Dogovora o kolektivnoj bezbednosti često se upućuju i druge kritike. One se pre svega odnose na nesposobnost saveza da se aktivno i koordinisano bavi pitanjima bezbednosti u ovom regionu i da na taj način pokuša parirati NATO. Ključni razlog za to ogleda se u slaboj ekonomskoj moći zemalja članica i činjenici da je budžet ODKB daleko manji od budžeta kojim raspolaže NATO. Zatim, države članice ODKB nemaju jasno definisan koncept kolektivne odbrane i kao jedan od možda najvećih razloga navodi se nesposobnost da države članice ODKB utvrde zajedničkog neprijatelja. Taj problem, daleko je veći i kompleksniji jer je Ruska Federacija, kao jedna od najmoćnijih država tog vojnog bloka, primarno zainteresovana za suzbijanje uticaja NATO u njenom dvorištu, dok su ostale države, kao što je to slučaj sa Kazahstanom, primarno zainteresovane za problem religijskog ekstremizma i ilegalnih migracija.\nKao zaključak nameće se činjenica da iako mnogi porede ove dve organizacije nazivajući ODKB istočni ili ruski NATO, u suštini one i nisu toliko slične. Ovde je reč o dva vojna saveza koji se bave kolektivnom bezbednošću, koje predvode dve velike nuklearne sile i koji su slični kada se radi o prepoznatim izazovima, rizicima i pretnjama. Ključna razlika između njih pak leži u vojnoj nadmoći Rusije u ODKB u odnosu na ostale zemlje članice čiji su vojni kapaciteti zanemarljivi. To se ne može reći da je slučaj sa odnosima moći unutar NATO, koji kao najbitniji faktor razllike u odnosu na ODKB ima budžet. Siromašna ekonomija, odnosno slaba ekonomska moć članica ODKB, uključujući i vodeću Rusku Federaciju, čini se da je u startu ograničila domete i sposobnosti ovog saveza. Zbog toga se svaka zemlja pojedinačno odlučuje na bilateralnu saradnju i sopstvenu politiku koja doprinosi ostvarenju pre svega pojedinačnih ekonomskih interesa.\nDiplomirala na Fakultetu političkih nauka, Univerziteta u Beogradu, na katedri za Međunarodne poslove. Fokus interesovanja usmeren je na međunarodne odnose u savremenom svetu i položaj Balkana u složenim geopolitičkim okolnostima. Nakon uspešno završenog perioda stažiranja, od 2021. godine angažovana je kao saradnica Centra za geostrateška istraživanja i terorizam.


UMESTO DA BUDEMO PROVINCIJA PROŠIRENE SRBIJE, MI SMO NAJRAZVIJENIJA ZEMLJA ZAPADNOG BALKANA: Đukanović preuzeo dužnost šefa države | DNEVNE\nUMESTO DA BUDEMO PROVINCIJA PROŠIRENE SRBIJE, MI SMO NAJRAZVIJENIJA ZEMLJA ZAPADNOG BALKANA: Đukanović preuzeo dužnost šefa države\nU crnogorskoj prestonici Cetinju, polaganjem zakletve izabrani predsednik Milo Ðukanovića je danas u podne zvanično preuzeo dužnost šefa države. Ðukanović će zakletvu položiti pred poslanicima Skupštine Crne Gore.\n– Zaklinjem se svojom čašću na Ustavu Crne Gore da ću dužnost predsednika Crne Gore obavljati savesno i odgovorno za dobro svih gradana naše domovine. Kao predsednik države posvetiću se očuvanju nezavisnosti i suvereniteta Crne Gore i njenoj afirmaciji kao građanske, demokratske, ekološke i države socijalne pravde, zasnovane na vladavini prava – reči su zakletve koju je izgovorio Đukanović.\nOsim poslanika, svečanoj sednici prisustvuju nekadašnji predsednici Crne Gore, Skupštine i vlade, najviši državni funkcioneri i čelnici državnih institucija. Na sednicu su pozvani i članovi vlade, verski velikodostojnici, rektori univerziteta, članovi diplomatskog kora, nerezidentni ambasadori, vojni izaslanici odbrane i predstavnici međunarodnih organizacija.\nĐukanović je pobedio na izborima u aprilu, Foto: Tanjug/AP\nÐukanović je na funkciji šefa države zamenio stranačkog kolegu Filipa Vujanovića, koji je danas okončao treći predsednički mandate.\nPovodom inauguracije Ðukanovića sinoć je organizovan na prijem povodom Dana nezavisnosti, na kojem je premijer Duško Marković zahvalio Vujanoviću za, kako je rekao, petnaestogodišnje predano obavljanje najviše dužnosti u državi.\nMarković je novom predsedniku, Ðukanoviću, istovremeno poželeo da od danas, kada preuzme dužnost, sa najvećim uspehom obavlja funkciju predsednika Crne Gore.\n– Od opcije da budemo provincija proširene Srbije, koja nam se nudila kao aternativa na predsedničkim izborima 1997. godine, Crna Gora je u međuvremenu postala ekonomski najrazvijenija zemlja na Zapadnom Balkanu, lider reformi i pregovora sa Evropskom unijom i izvesno prva sledeća članica tog saveza – rekao je Ðukanović na Cetinju.\nCRNOGORSKE VLASTI IZBACUJU SVE ŠTO JE SRPSKO: Istorijski revizionizam, Pljevlja proteruju kralja Petra Karađorđevića\nÐukanović, koji je I lider vladajuće DPS pobedio je na aprilskim predsedničkim izborima osvojivši 54 odsto građana. Ðukanoviću, koji je gotovo tri decenije na najvšim državnim funkcijama u Crnoj Gori, ovo će biti drugi mandate na poziciji predsednika.\nInače, organizator svečanosti, Skupština, odlučila se za skromniju inauguraciju na koju su pozvani ambasadori i vojni izaslanici stranih država u Podgorici, te predstavnici političkog i javnog života Crne Gore.\nÐukanovića ustav ne obavezuje na zamrzavanje liderske pozicije u partiji, kao što je to u trećem mandatu učinio njegov prethodnik Filip Vujanović, da bi bio “predsednik svih građana”.\nUoči izbora Ðukanovića, vlada je usvojila zakon kojim daje šira ovlašćenja predsedniku i pravo da formira svoj savet, komisije i radne grupe, kao stalna i privremena radna tela.\nKAD HRVATI PIŠU ISTORIJU! Princ Hari potomak hrvatskog plemića?!\nCrna Gora je od uvođenja višestranačja imala tri predsednika: Momira Bulatovića, Filipa Vujanovića i Mila Ðukanovića.


Zvanično - Najbolji strelac Super lige u Zvezdi! - Sportske.net\nZvanično - Najbolji strelac Super lige u Zvezdi!\nPeto zimsko pojačanje na stadionu "Rajko Mitić". Potpisao najbolji strelac Super lige.\nJutarnji trening na Pafosu - "Držite gol, da ne padne"Pao dogovor - Danas novi potpis na "Marakani"!Pao dogovor - Danas novi potpis na "Marakani"!"10 years challenge" - Oduševiće vas Dejan JoveljićZvezda - Ništa od Jovanovića, ima li veze sa Benom?\nFudbalski klub Crvena zvezda završio je još jedan veliki posao u tekućem prelaznom roku.\nPotpis na trogodišnji ugovor sa aktuelni šampionom Srbije stavio je dosadašnji prvotimac Napretka Aleksa Vukanović (26) koji će se već sutra priključiti ostatku ekipe na Kipru.\n"Osećam čast i odgovornost što sam postao deo Crvene zvezde, za mene najvećeg kluba u Evropi i svetu. Uprkos inostranim ponudama, poziv šampiona Srbije razrešio je sve dileme po pitanju narednog koraka, pa sam sa pregršt motiva stigao u Ljutice Bogdana", rekao je Vukanović.\nAleksa Vukanović je rođen 1992. godine, igra na poziciji levog krila i napadača, a drugi je igrač koji ove zime stiže iz kruševačkog Napretka u Zvezdu. Pre njega u Zvezdu je prešao Miloš Vulić.\n"Čuo sam se sa Vulićem nakon što je potpisao ugovor, ali i pre nego što sam stigao u Beograd. Otkrio mi je šta me čeka, preneo niz pozitivnih impresija i potvrdio da je Zvezda pravi izbor. Drago mi je što ćemo nastaviti saradnju", kazao je Vukanović.\nNovi fudbaler Crvene zvezde jesenji deo sezone završio je kao najbolji strelac Super lige. Prvo mesto na listi najboljih strelaca podelio je sa Nerminom Haskićem, a postigli su po 12 golova.\n"Nadam se da će nam proleće doneti brojne zajedničke trenutke sreće, da ću sezonu završiti kao najbolji strelac, a klub uvećati broj trofeja za još dva. Naravno, podstrek više su i evropski izazovi i ambicija da nastavimo kontinuitet dobrih rezultata na internacionalnoj sceni", dodao je Vukanović.\nNezvanične informacije kažu da je Crvena zvezda platila 350.000 evra za transfer Alekse Vukanovića koji je na "Marakanu" stigao šest meseci pre isteka ugovora sa Napretkom.\nPre Alekse Vukanovića Zvezda je angažovala Nemanju Milunovića (BATE), Miloša Vulića (Napredak), Dejana Vidića (Zlatibor) i Strahinju Krstevskog (Lokomotiva Sofija).


Ambasadorka SAD-a Rajnke u prvoj zvaničnoj posjeti Herceg Novom\nsrijeda, 17 jul 2019 10:31\nAmerička ambasada otvorena je za saradnju sa Opštinom Herceg Novi, a mogućnosti za razmjenu su brojne, poručila je ambasadorka Sjedinjenih Američkih Država u Crnoj Gori, Nj. E. Džudi Rajzing Rajnke na sastanku sa predsjednikom Opštine Stevanom Katićem i saradnicima.\nKako je kazala juče, tokom svoje prve zvanične posjete, nada se unapređenju partnerstva sa Herceg Novim, kao gradom koji iz godine u godinu posjećuje sve veći broj američkih državljana, i vjeruje da će u budućnosti biti dosta prilika za povezivanje i zajedničke projekte.\nAmbasadorka Rajnke izrazila je zadovoljstvo zbog realizacije projekta izgradnje Dnevnog centra, koji je donacija Komande američkih snaga za Evropu, kroz program humanitarne pomoći koji sprovodi Kancelarija za odbrambenu saradnju pri Američkoj ambasadi u Podgorici. Ona je kazala da se radi o dobrom primjeru saradnje, te da se raduje što će ovaj projekat omogućiti edukaciju djece sa smetnjama i teškoćama u razvoju.\nCilj nam je da pomognemo da se izgrade mostovi povjerenja i prijateljstva, poručila je Rajnke.\nTakođe, ambasadorka Rajnke se interesovala za razvoj nautičkog i kruzing turizma i mogućnosti koje postoje u toj oblasti, kao i za saradnju u oblasti kulture i obrazovanja kroz različite projeke i razmjene.\nPredsjednik Opštine Stevan Katić informisao je Ambasadorku o aktuelnim projektima, te planiranim i investicijama koje se realizuju na području Herceg Novog, kao grada koji se ubrzano razvija. Lokalna uprava je usmjerena na poboljšanje infrastrukture i poboljšanje uslova za život građana, te dobru komunikaciju sa investitorima, kazao je Katić.\nGovoreći o potencijalima za razvoj, apostrofirao je poluostrvo Luštica kao zonu koja je veoma atraktivna za investitore. Kazao je da Opština aktivno učestvuje u postupku izrade projekata za vodovodnu i putnu infrastrukturu ovog dijela opštine, na kojem je u toku i realizacija projekta jedne američke kompanije.\nUpoznajući Ambasadorku sa glavnim izazovima u funkcionisanju lokalne uprave, Katić je izrazio nezadovoljstvo komunikacijom sa državnom vlasti, od koje vrlo često zavise značajni projekti, kao i novim zakonskim rješenjima koja otežavaju funkacionisanje i smanjuju autonomiju lokalnih uprava. Kao značajne temu naveo je saobraćajni problem sa kojim se suočavaju svi gradovi Boke Kotorske, te problem gužvi na graničnim prelazima koji je osnovni razlog negodovanja turista. Osim toga, informisao je o lošim privatizacionim aranžmanima koje je država sprovela u Herceg Novom, njihovim efektima na privredu grada i aktuelnim statusom.\nKatić je istakao da je lani evidentirano 59% više noćenja američkih turista u odnosu na godinu ranije, što pokazuje da je naš grad izuzetno atraktivna destinacija. Turistička ponuda je značajno unaprijeđena otvaranjem novih smještajnih kapaciteta visoke kategorije, a grad ne zaostaje ni kada je u pitanju kulturna ponuda.\nUsvajanjem PUP-a, a potom i izradom Strategije razvoja grada, kao i aktivnostima u cilju unapređenja gradske infrastrukture, Herceg Novi nastavlja da ostvaruje preduslove za uspješna buduća ulaganja među kojima će, nada se Katić, biti i ona američkih kompanija. Kao značajne projekte izdvojio je izgradnju autobuske stanice, javnih garaža, deponije, sportskih objekata, koji će se naći u Mapi investicija i predstavljaju odličnu mogućnost za sklapanje javno-privatnih partnerstava.


Preko 180 džihadista obučavanih u 20 terorističkih ćelija, koji su u svakom trenutku spremni da izvrše krvave napade u Evropi, neće zaobići ni Balkan. Na spisku država koje će biti meta...\nVojska Srbije "razbila" KFOR u Bondstilu!\nKomandant KFOR-a general-major Salvatore Farina i i načelnik Štaba odbrane Vojske Srbije general Ljubiša Diković ocenili su u Prištini da je situacija mirna i stabilna duž cele, oko 350...\nKosovski džihadisti nišanili NATO\nKosovska policija je uhapsila trojicu džihadista iz te srpske pokrajine, koji su se na strani Al Nusre borili u Siriji.\nGrupe bliske Al Kaidi već mesecima spremaju bombaše-samoubice za napade na Kosovu i u Albaniji! Kao moguće mete pominju se američka baza Bondstil i policijske stanice, piše prištinska štampa...\nJ. L. Petković - Vesti 16 komentara\nU zemljama članicama NATO se ozbiljno razmišlja o mogućnosti smanjenja broja vojnika Kfora na Kosovu, piše danas prištinski dnevnik Tribuna.\nAmerikanci neće nikome prepustiti bazu Bondstil, a sva nagađanja o tome da bi tu mogao ostati Kfor ili da bi najveću američku vojnu bazu sagrađenu posle rata u Vijetnamu, mogla preuzeti Turska...\nAmerikanci ipak odlaze sa Kosmeta\nNova vojna doktrina SAD pored ušteda od 487 milijardi dolara u narednoj deceniji, podrazumeva i značajno smanjenje armije, posebno u Evropi, a time i na Kosovu i Metohiji, što manje-više i nije...\nVojnici SAD na KiM do juna 2013.\nKomandant snaga Sjedinjenih Američkih Država u Kforu, pukovnik Džefri Lajten, izjavio je da se američki vojnici neće u 2012. godini povući sa Kosova.


Izvor: JužneVesti.com, 24.Jul.2021, 09:32\nU 13 kazneno-popravnih ustanova na teritoriji Republike Srbije biće primljeno ukupno 164 pripadnika Službe za obezbeđenje.\nU saopštenju se dodaje da se, pored Leskovca i Niša, traže komandiri i za rad u KPZ Sremska Mitrovica, Požarevac i Beograd, ali i za rad u Specijalizovanoj zatvorskoj bolnici u Beogradu.\nNove čuvare dobiće i okružni zatvori u Zrenjaninu, Smederevu, Kruševcu i Negotinu.\nPodsetimo, zatvor u Leskovcu je pre dve godine renoviran, u šta je uloženo 800 miliona dinara. Inače, leskovački Okružni zatvor je ustanova poluotovrenog tipa gde se nalaze osuđenici za lakša krivična dela, koji izdržavaju kaznu od 6 meseci do 1 godine.\nRadio Televizija Vojvodine: Konkurs za 164 komandira u 13 kazneno-popravnih ustanova\nB92: Leskovački zatvor zapošljava 30 novih čuvara


Omladinska ulična akcija uspesno realizovana 31.10.09.\nGvožđara Lekovito bilje Tradicionalni proizvodi Prodavnica široke potrošnje Građevinski materijal Rasadnik bilja Atelje Tradicionalni prehrambeni proizvodi Cvećara Kiosk Mesara Knjižara\n» Omladinska ulična akcija uspesno realizovana 31.10.09.\nUčesnici projekta su prolaznicima, sugrađanima i gostima Zlatibora, delili promotivni materijal i omladinske novine. U isto vreme je, u organizaciji Kancelarije za mlade opštine Čajetina i Građanske čitaonice Libergraf iz Užica, akcijom "Zdrav stil, moj stil", koju je takođe podržalo Ministarstvo omladine i sporta, promovisana ideja zdravog života i borba protiv pušenja. Mladi su prolaznicima delili jabuke u zamenu za cigarete, pozivajući simbolično na primene zdravih životnih navika.\nEkipe MAX radija i TV stanice Lav su snimile priloge koji će se emitovati na ovim medijima i preko kojih će se šira javnost upoznati sa omladinskim aktivnostima u Čajetini, koje podržava Ministarstvo omladine i sporta.\nUlična rasveta na Zlatiboru u nadležnosti Komunalnog javnog preduzeća Zlatibor


Najkvalitetnija srpska vina na tržištu EU – AGRO VESTI by agronews.rs\nFeb 21, 2018 | agro danas, Aktuelno, Hrana, Poljoprivreda, Prehrambena industrija, Proizvodi, Srbija, Tržište, uvoz-izvoz, Vesti\t|\nSa proizvedenih 198 miliona litara vina u 2014. godini Srbija je bila na 19. mestu svetskih proizvođača vina i proizvodila je oko četiri puta više vina od Hrvatske i Makedonije, a u regionu samo je Mađarska bila ispred nas.\nUbedljivo najveće tržište za srpska vina je Rusija u kojoj je završilo 4,4 miliona litara, a sledi ih Bosna i Hercegovina sa uvozenih 3,4 miliona litara iz Srbije. Zanimljivo je da srpski vinari najmanje izvoze na tržište Evropske unije. S druge strane, može se videti da cena našeg vina u izvozu raste. Dok je 2012. godine prodata relativno velika količina po niskoj ceni (0,87 dolara po litri), u 2016. godini prosečna cena litre vina koja ide preko granice je 1,41 dolar. I mada količinski tržište EU predstavlja manji segment nego rusko ili tržište CEFTA, tamo idu najkvalitetnija vina. Dostignuta prodajna prosečna cena litre vina izvezenog u EU u 2016. godini prevazišla je 2,5 dolara. To i ne čudi s obzirom da je EU ubedljivo najveći proizvođač vina na svetu, a prve tri zemlje Italija, Španija i Francuska proizvode malo manje od polovine ukupne svetske proizvodnje. Ne treba ni pominjati da odatle dolaze najkvalitetnija (i najskuplja) vina pa za slab kvalitet nema mnogo mesta. Velika šansa i potencijal za domaće vinare moglo bi biti kinesko tržište na koje je u 2016. izvezeno 115.000 litara vina i to po prilično visokoj ceni od 4,4 dolara za litar. Inače uvoz Kine koja je i peti najveći proizvođač vina na svetu iznosi preko dve milijarde dolara.\nKonkurentost postići kvalitetom\nStručnjaci upravo ističu da Srbija ne može da se nosi sa konkurencijom obimom proizvodnje, ali može kvalitetom, te da je najbolji način probiti se na tržište visokokvalitetnim i naravno skupim vinima. Za ovo je potrebno promeniti strukturu proizvodnje i akcenat baciti na uzgojh visoko kvalitetnih sorti grožđa. Takođe, poslednjih godina na svetskom tržištu sve je popularnija egzotika – vina pravljena od autohtonih sorti grožđa.\nInače prošle godine odjeknula je vest da je proizvodnja vina, prema podacima Međunarodne organizacije za vino, pala na najniži nivo u poslednjih 50 godina.\nNa domaćem tržištu najviše domaćih vina\nTags: autohtone sorte grožđaizvoz vinaPoljoprivredaproizvodnja grožđatržišteuvoz-izvozvinogradarstvo


Raste broj preminulih u Francuskoj ali se zato smanjuje broj hospitalizovanih i onih pacijenata koji su na intenzivnoj nezi. Stiče se utisak da se poslednje dve nedelje manje govori o poklanja pažnja o stvarnom stanju a više se govori o tome kako će ponovo izgledati život u Francuskoj posle 11.maja. U poslednja 24h u bolnicama i staračkim domovima je preminulo 243 osoba od Korona virusa.\nDo sada je 16497 osoba preminulo u bolnicama a 9733 u staračkim domovima. Za sada se 2868 osoba i dalje nalazi u teškom zdravstvenom stanju na intenzivnoj nezi što je ipak za 93 manje od prethodnih 24h. U Francuskoj je zbog Korona virusa trenutno hospitalizovano 22724 pacijenata što je za 484 manje nego prethodnog dana.


DIS – KRUŠEVAC.LINK\nOvde si trenutno: Home / DIS\nDonacija kruševačkom porodilištu\nU okviru hiumanitarne kampanje „Mnogo srećnih, lepih beba – To nam treba“ koju zajednički organizuju kompanije Henkel Srbija i DIS, kruševačkom porodilištu donirane su posteljine, paketi za porodilje, deterdžent i sredstva za higijenu. Ukupno je poklonjeno 100 paketa sa po pet senzitiv proizvoda prilagođenim bebama i 200 posteljina. Donatorima su upoznati sa radom porodilišta, a […]\nKompanije “DIS” i “Henkel” ovog proleća u zajedničkoj akciji daruju porodilišta, mame i bebe u Srbiji. U okviru humanitarne akcije „Mnogo srećnih, lepih beba – To nam treba!“ porodilištima u Smederevskoj Palanci, Kruševcu, Čačku i Nišu biće podeljeno ukupno 800 kompleta posteljina i 400 paketa za trudnice. Akcija pokazuje da “DIS” i “Henkel” gledaju da […]


Evropska kampanja „STEP UP!" - Tekstovi\nEvropska kampanja „STEP UP!"\nEvropska mreža Žene protiv nasilja (WAVE) pokrenula je kampanju o pravima žena žrtava nasilja i njihove dece da dobiju podršku i zaštitu. Ova kampanja zahteva od država da slede standard podrške žrtvama, koji postavlja Konvencija Saveta Evrope o sprečavanju i borbi protiv nasilja prema ženama i nasilja u porodici.\nIako je nasilje prema ženama i dalje najrasprostranjeniji oblik kršenja ljudskih prava, evropske države ne uspevaju da obezbede ženama i njihovoj deci zadovoljavajući pristup specijalizovanim uslugama podrške. Samo 15 od 46 evropskih država ima specijalizovane SOS telefone, ne postoje centri za podršku žrtvama seksualnog zlostavljanja, a nedostaje i više desetina hiljada mesta u skloništima za žene. Usluge podrške su od vitalnog značaja za osnaživanje žena i njihove dece za izlazak i život bez nasilja. Zbog toga je Evropska mreža Žene protiv nasilja (WAVE) pokrenula kampanju o pravima žena žrtava nasilja i njihove dece da dobiju podršku i zaštitu.\nSituacija u Srbiji je slična. Iako je ženskim organizacijama u prošloj godini SOS telefon zazvonio najmanje 11.000 puta, samo devet od 29 organizacija dobilo je podršku za svoj rad iz lokalnih budžeta. Ova podrška u proseku iznosi oko 150.000 dinara godišnje, što je daleko ispod minimuma potrebnog za njeno funkcionisanje.\nEvropsku kampanju u Srbiji podržale su Mreža žena protiv nasilja i kampanja „Potpisujem!”.\n1. Step up kampanja Evropske mreže žena protiv nasilja (WAVE)


LjUBIŠA TANACKOVIĆ: CILj NAM JE DA SMO ŠTO DOSTUPNIJI GRAĐANIMA :: Semberija INFO ::\nS obzirom da je u Gradu Bijeljina od 1. januara na snazi privremeno finansiranje, koje može da traje do 30. juna tekuće godine, od izuzetne je važnosti da se budžet usvoji. Ovo je između ostalog,’’ stav i gradskog Odjeljenja za društvene djelatnosti.\nBudžet je ključna karika u odvijanju zdravog odnosa između Gradske uprave i građana. Naš cilj je, svakako, efikasnost u radu, tako da će gradonačelnik Ljubiša Petrović u tom i predlažiti budžet koji je, zapravo, kreiran od strane prethodnog rukovodstva, a riječ je o budžetu za koji postoji saglasnost resornog ministarstva, a provedena je i javna rasprava,“ kaže Tanacković, kojeg gradonačelnik ovlastio za potpisnika u Odjeljenju za društvene djelatnosti.\nOn ističe da ovo odjeljenje ima izuzetnu odgovornost prema građanima, o čemu najbolje govori da u okviru odjeljenja djeluju tri odsjeka, a to su: Odsjek za kulturu, sport i fizičku kulturu i odnose sa vjerskim zajednicama, Odsjek za zdravstvo i socijalnu zaštitu, nacionalne manjine, povratnike i raseljena lica i Odsjek za obrazovanje i nauku, nevladine organizacije, omladinu i porodičnu zaštitu, te Služba besplatne pravne pomoći.\nTri značajna odsjeka\n-Svi odsjeci, u okviru odjeljenja, su izuzetno značajni za naš grad i građane. O značaju Odsjeka za obrazovanje suvišno je govoriti, ako uzmemo u obzir važnost obrazovanja, počev od dječijih vrtića, pa do stipendiranja učenika i studenata. Naš grad je i godinama unazad posvećen razvoju predškolskog obrazovanja i u tom cilju i nastavljamo da djelujemo. U planu je izgradnja još jednog predškolskog objekta, kako bismo zadovoljili potrebe naših građana, a po pitanju školskih objekata, Bijeljina je grad koji je prepoznatljiv po ulaganju u obrazovne ustanove. Ono što je evidentan problem, ne samo u Bijeljini, svakako je negativan prirodni priraštaj, ali se nadamo da će sve nadležne republičke i lokalne istitucije, ozbiljnim i odgovornim radom doprinijeti da se situacija počne kretati u željenom smjeru“, kaže Tanacković.\n-Svjedoci smo odlaska mladih i školovanih ljudi sa naših prostora, što je pogubno za svako društvo. To je najbolji pokazatelj da se moramo uhvatiti u koštac sa problemom i da najzad krenemo u kreiranje privrednom i društvenog ambijenta koji će motivisati naše ljude da ostaju na ovim prostorima“, kaže Tanacković.\nOn podsjeća da Gradska uprava iz budžeta stipendira i određen broj učenika i studenata, da se intenzivno radi i na usmjeravanju na deficitarna zanimanja, a sve sa ciljem da se stimuliše ostanak na ovim prostorima. Govoreći o obavezama ovog odsjeka, Tanacković ponavlja neophodnost usvajanja budžeta, jer je i značajan broj nevladinih organizacija koje su bitna spona sa građanima, a njihov rad zavisi upravo od budžetskih sredstava.\nBijeljina je grad sporta\nGovoreći o radu Odsjeka za kulturu, sport i fizičku kulturu i odnose sa vjerskim zajednicama, Tanacković naglašava da je Bijeljina poznata po ulaganju u sport, sportiste.\n-Kada govorimo o ovoj oblasti, ne možemo zanemariti činjenicu da je sport jedna od izuzetno značajnih smjernica za naše mlade sugrađane. Bijeljina važi kao grad sporta, a ulaganja u ovu oblast su impozantna, bar kad je naš grad u pitanju. Shvatamo značaj zdravog načina života za naše sugrađane, posebno mlade generacije, a svakako, imamo obavezu prema našim klubovima koji imaju tradiciju i koji su ambasadori našeg grada. Moram podsjetiti da Grad Bijeljina ima usvojen pravilnik (usvojen 2018. godine), a koji jasno definiše kako se izdvajaju sredstav za sport, odnosno, sportske klubove“, kaže Tanacković.\nPonosni na izgrađene porodične ambulante\nOn ističe da je i Odsjek za zdravstvo i socijalnu zaštitu, nacionalne manjine, povratnike i raseljena lica, odsjek koji obuhvata širok spektar rada.\n-Ako analiziramo strukturu našeg stanovništva, jasno je koliko građana, uslovno rečeno, zavisi upravo od efikasnog rada ovog odsjeka, ali i sredstava u budžetu. Ono što je svakako bitno istaći je činjenica da je proteklih godina mnogo sredstava uloženo u izgradnju porodičnih ambulanti, na što smo veoma ponosni. Imamo dobru saradnju sa Domom zdravlja i sa Bolnicom „Sveti vračevi“, a to se dodatno potvrdilo i potvrđuje u jeku pandemije virusa korona, gdje smo, bez obzira na nadležnosti, reagovali i finansijski podržali i podržavamo rad zdravstvenih ustanova. jer tu se liječe naši građani“, ističe Tanacković.\nOn podsjeća da se budžet Odjeljenja za društvene djelatnosti kreće od pet do sedam miliona konvertibilnih maraka, što je značajan procenat od ukupnog budžeta grada, a što potvrđuje konstataciju da ovo odjeljenje ima izuzetnu odgovornost prema građanima.\nBesplalna pravna pomoć\nTanacković podsjeća da se u okviru Odjeljenja organizuje i pružanje besplatne pravne pomoći građanima sa područja grada. Naravno, to ne podrazumijeva poslove zastupanja korisnika u krivičnim, prekršajnim, imovinskim i poreskim postupcima.\n-Besplatna pravna pomoć pruža se građanima sa područja našeg grada u zaštiti i ostvarivanju njihovih prava, a prvenstveno licima u stanju socijalne potrebe, članovima porodica poginulih i nestalih boraca, te ratnim vojnim invalidima, penzionerima i nezaposlenim licima koja su na evidenciji Zavoda za zapošljavanje. Pomoć koja se pruža putem ovlašćenog službenika obuhvata davanje opštih pravnih informacija o organizaciji i nadležnostima organa Grada i Gradske uprave, davanje pravnih savjeta, sačinjavanje pravnih sredstava i podnesaka kao što su: molbe, zahtjevi, prijedlozi, predstavke, prigovori, tužbe, žalbe, vanredni pravni lijekovi i td.“, pojašnjava Tanacković.\nU završnici značajan projekat\nOn naglašava da je opredjeljenje Gradske uprave i Odjeljenja za društvene djelatnosti da budu što dostupniji građanima kako bi se rješavali predočeni problemi. Takođe, moramo podsjetiti i na period 2010. i 2014. godine, kad su poplave načinile nesagledive štete domaćinstvima na području Semberije. Odjeljenje za društvene djelatnosti bilo je nosilac brojnih aktivnosti, od angažovanja na punktovima pružanja pomoći, preko kompletiranja dokumentacije o štetama, obradi podataka i svemu što je trebalo činiti u tom teškom periodu.\n-U toku je i završetak projekta UNDP-a, „Sanacija od poplava 2014. godine“ , a preko Odjeljenja za društvene djelatnosti. U okviru ovog projekta obuhvaćeno je 59 kuća koje iznova izgrađene, a izvršena je sanacija 142 kuće“, kaže Tanacković. On naglašava, da je upravo zbog svega rečenog, a što se odnosi na rad Odjeljenja za društvene djelatnosti, od izuzetne važnosti usvajanje budžeta. Tanacković je uvjeren da će najavljene konsultacije sa svim relevantnim političkim i institucionalnim subjektima, urodti plodom i da će se usaglašavanjam amandmana usvojiti strateški dokument grada, a na dobrobit svih građana.


Gradonačelnik Istočnog Sarajeva neće ukloniti ploču zločincu Mladiću – Centralna.ba\nGradonačelnik Istočnog Sarajeva Ljubiša Ćosić je komentarisao odluku Gradskog vijeća Sarajeva da zatraži uklanjanje ploče osuđenom ratnom zločincu Ratku Mladiću, koja je postavljena na Vracama na ulazu u Kanton Sarajevo.\nĆosić je objavom na Facebooku jasno stavio do znanja da ne namjerava uraditi ono što se od njega traži.\n– A rekao sam da Gradsko vijeće Sarajeva ne može da traži da se ukloni nešto na teritoriji grada Istočno Sarajevo jer na to nema pravo, kao što ni ja, kada sam tražio uklanjanje tabli u Sarajevu koje vrijeđaju srpski narod, nisam to činio odlukom organa Grada Istočno Sarajevo, naveo je Ćosić.\nPojasnio je i to da je spomen-ploča na Vracama postavljena u znak sjećanja na smotru srpskih vojnika 19. maja 1992. godine, koji su se na tom mjestu okupili, kako ističe, iskazujući namjeru da brane svoja ognjišta.\n– Ponosan sam što sam imao priliku da kažem šta mislim o ratu u BiH i njegovom karakteru, stradanjima, ulozi Vojske Republike Srpske, a siguran sam da to isto misli 99 odsto pripadnika našeg naroda. Žao mi je što drugi ne prihvataju različito mišljenje, ne prihvataju da svaki narod ima svoje viđenje događaja i da se svaki narod u tom sukobu borio za sebe, da upravo zbog toga to i jeste građanski rat, a ne neka agresija ili bilo šta slično tome, kazao je Ćosić.\nSpomen-ploča Ratku Mladiću se nalazi nekoliko metara od spomenika na kojem su ispisana imena žrtava fašizma u Drugom svjetskom ratu, na samoj liniji razgraničenja između dva entiteta u Bosni i Hercegovini – Federacije BiH i Republike Srpske.


SD Ulcinj: Gradicemo Crnu Goru u kojoj se svaki gradjanin osjeca komotno | Najnovije vijesti iz Ulcinja i regiona – UL – Info\nPosted by: Admin on February 24, 2020 in Politika Leave a comment\nSačuvali smo izvornu socijaldemokratsku ideju, u narednim godinama ćemo je samo unapređivati i moramo graditi Crnu Goru u kojoj se svaki njen građanin komotno osjeća, poručeeno je na izbornoj konvenciji Socijaldemokrata Ulcinja.\nPredsjednik Socijaldemokrata Ivan Brajović ocijenio je da su bile potrebne četiri godine vrijednog, napornog i posvećenog rada da bi Socijaldemokrate mogle da kažu da su ostvarile ono u šta su vjerovale.\n“Stvorili smo jednu ozbiljnu partiju i Socijaldemokrate to pokazuju kroz cijelu Crnu Goru”, rekao je Brajović.\nOn je dodao da su Socijaldemokrate sačuvale izvornu socijaldemokratsku ideju i da će je u narednim godinama samo unapređivati.\n“Vodićemo računa o tome da država mora imati svoju socijalnu komponentu, vodićemo računa o onome što je važno svakome danas u Crnoj Gori, a to je da se ravnomjernije dijeli ono što je stvoreno”, zaključio je on.\nGeneralni sekretar Socijaldemokrata,Danilo Mirotić, posebno je istakao građansku opciju Socijaldemokrata, kao najvažniju komponentu, ističući da je najbitnije da možemo da kažemo da je svakome dovoljo široko i da se komotno osjeća.\n“Možemo da konstatujemo da smo u svakoj opštini u Crnoj Gori, bio gdje da smo se pojavili, od Šavnika do Ulcinja ili od Herceg Novog do Rožaja, prisutni i zastupljeni u svakom parlamentu u Crnoj Gori”, rekao je Mirotić.\nČlan Predsjedništva Socijaldemokrata Selim Resulbegović, osvrnuo se na četiri godine postojanja SD-a i konstatovao da je SD danas najbrže rastuća partija u Crnoj Gori.\nOn je naveo da vjeruje da će SD uvijek biti tiha vodilja napretka Crne Gore, posebno u oblasti evropskih integracija.\n“Za kratko vrijeme postojanja partije, Socijaldemokrate su sa dva poslanika u Skupštini Crne Gore uspjele da održe balans stabilnosti Crne Gore. Nemamo dvojbu da ćemo svakog dana biti sve veći, sve jači i sve prisutniji na političkoj sceni Crne Gore. Vjerujem da će trend našeg rasta biti održan”, rekao je Resulbegović.\nOsvrćući se na aktuelnu političku situaciju, on je konstatovao da manipulacije intimnim ličnim vjerskim uvjerenjima sugrađanki i sugrađana iza kojih stoje čisti politički interesi koji imaju za cilj da destabilizuju građansku, multietničku i sekularnu Crnu Goru nijesu dobre, te da će one završiti kao svi njihovi pokušaji da oslabe suverenitet i samosvjesnost Crne Gore.\n“Ja ništa nemam protiv vjernika, dapače, ja se klanjam onima koji vjeruju u boga i od njih nikada ne možemo očekivati ništa loše”, rekao je Resulbegović.\nPredsjednik OO SD Ulcinja, Ćazim Hodžić, istakao je da je SD građanska partija koja okuplja sve nacije, sve konfesije, kako u Ulcinju, tako i u Crnoj Gori.\n“Siguran sam, a i svi to dobro znate, da jedino tako složni možemo doći do uspjeha”, rekao je on.\nHodžić je rekao da je Ulcinj jedno od uporišta socijaldemokratske ideje u Crnoj Gori i da je uvjeren da će partija u tom gradu nastaviti da bilježi još bolje rezultate.\nKongres Socijaldemokrata, na kojem se biraju predsjednik, dva potpredsjednika i novi Glavni odbor partije održaće se 30. maja u Podgorici.\nPrevious: BOJE JUTRA: Besplatni obroci u Ulcinju\nNext: Montenegro – Wild beauty: NOVI VIDEO SPOT GZIMA MAVRICA


Liba: Olimpijski duh se vraća u Istočno Sarajevo i Sarajevo | Trebevic.net\nEvropski omladinski olimpijski festival /EJOF/ istorijski je događaj, a dolaskom plamena mira vraćaju se olimpijske vrijednosti i duh u Sarajevo i Istočno Sarajevo, izjavio je danas predsjednik Koordinacione komisije Evropskog olimpijskog komiteta Jozef Liba.\nLiba je podsjetio da su ostala još dva dana do ceremonije otvaranja EJOF-a 2019 i naglasio da, iako je veliki dio posla urađen, mnogo toga ostaje da se uradi.\nOn je na konferenciji za novinare povodom otvaranja pres-centra EJOF-a istakao da ova manifestacija označava istorijski trenutak za Istočno Sarajevo i Sarajevo, ali i za Evropski olimpijski komitet.\nDirektor EJOF-a Senahid Godinjak rekao je da će među ukupno 1.600 gostiju biti i 29 predsjednika nacionalnih olimpijskih komiteta, te da je za EJOF 2019 akreditovano ukupno 412 novinara, od kojih je 75 iz inostranstva.\nOn je istakao da će EJOF-u prisustvovati više od 200 VIP gostiju, među kojima će biti i premijeri iz regiona, navodeći da je potvrđen dolazak premijera Makedonije Zorana Zaeva.\nGodinjak je naveo da su juče u Istočno Sarajevo i Sarajevo počele da stižu delegacije na ovu manifestaciju koja će okupiti sportiste iz 46 zemalja.\n“Tehnički delegati su rekli da su borilišta spremna sto odsto i da su idealni uslovi za pripreme staza zbog čega očekujemo i svjetske rezultate”, rekao je Godinjak.\nPotpredsjednik Olimpijskog komiteta BiH Marijan Kvesić istakao je da današnje zvanično otvaranje pres-centra predstavlja samu završnicu odbrojavanja do početka EJOF-a 2019.\nKvesić je istakao da se u početku činilo da je nemoguća misija organizovati ovako veliki događaj, ali da su Istočno Sarajevo i Sarajevo pokazali da je itekako moguće kada rade zajedno.\nPredstavnici gradova Sarajevo i Istočno Sarajevo Elvir Hadžiahmetović i Natko Sudžuka izrazili su zadovoljstvo što se BiH svijetu i Evropi predstavlja u najboljem organizacionom smislu.\nSudžuka je zahvalio svim institucijama u BiH koje su pomogle da EJOF 2019 bude organizovan na najbolji mogući način.


Instrument za povezivanje Evrope (Connecting Europe Facility - CEF) ključni je instrument finansiranja EU za promociju rasta, radnih mesta i konkurentnosti putem ciljanih ulaganja u infrastrukturu na evropskom nivou. Podržava razvoj visoko efikasnih, održivih i efikasno povezanih sveevropskih mreža u oblastima transporta, energije i digitalnih usluga.\nCEF investicije nadomeštaju nedostajuće "karike" u evropskoj energetskoj, transportnoj i digitalnoj agendi. CEF koristi ljudima u svim državama članicama i državama kandidatima, jer olakšava putovanje, poboljšava energetsku sigurnost Evrope, istovremeno omogućavajući široku upotrebu obnovljivih izvora energije, i omogućava prekograničnu saradnju između javnih uprava, preduzeća i građana.\nCEF je podeljen u tri sektora: energetika, telekomunikacije i saobraćaj. Jedan od ključnih prioriteta CEF-a je omogućavanje i jačanje sinergije između tri sektora.\nOd januara 2014. godine, Izvršna agencija za inovacije i mreže INEA - vodeća je agencija EU za finansiranja u okviru CEF-a. INEA realizuje najveći deo programskog budžeta CEF-a, u ukupnom iznosu 28,7 milijardi evra od 30,4 milijarde evra (23,7 milijardi evra za transport, 4,7 milijardi evra za energetiku i 0,5 milijardi evra za telekomunikacije).\nŠta podržava? Grantove za projekte od zajedničkog interesa u okviru politike transevropskih mreža u sektorima energetike, transporta i telekomunikacija za razvoj, izgradnju i nadogradnju infrastrukture. Pored grantova, CEF nudi finansijsku podršku projektima kroz inovativne finansijske instrumente kao što su garancije i projektne obveznice. Ovi instrumenti stvaraju značajne uticaje u korišćenju budžeta EU i deluju kao katalizator za privlačenje dodatnih finansiranja od strane privatnog sektora i drugih aktera iz javnog sektora.\nKo može da se prijavi? Istraživački centri, lokalne i regionalne vlasti, korporacije, administracije, razvojne nevladine organizacije, mala i srednja preduzeća, univerziteti.\nSrbija se pridružila CEF-u 2017. godine rekonstrukcijom brodske prevodnice za navigaciju na Đerdapu.\nO aktivnostima ovog instrumenta od 2014. pročitajte ovde


"Vlada Srbije da ne staje ni na čiju stranu"\nGrađanska Inicijativa Centralno Kosovo pozvala je predstavnike Vlade Srbije da "više ne staju ni na čiju stranu" kako bi građani na predstojećim kosovskim izborima "sami dali ocenu", odnosno "kaznili ili nagradili rezultate na terenu".\nPriština 07. oktobar 2017. 20:24\nInicijativa kaže da su rezultati na terenu katastrofalni - "socijalna nepravda, duple i troduple plate, neodgovornost, nerad i konformizam", prenosi RTK2. Kako navode ova GI, koja na predstojećim kosovskim lokalnim izborima nastupa u opštini Gračanica, oglasila se nakon sastanka predstavnika Srpske sa predsednikom Srbije, Aleksandrom Vučićem, i njihovih poruka upućenih javnosti.\n"Srbija ne sme da se ponaša prema svojoj deci kao maćeha, već kao majka, pa da jedne obasipa ljubavlju i pažnjom, a da druge kune i grdi, pogotovu ne one koji su joj se pokazali vernim sve ove godine", poručuju takođe iz ove GI Centralno Kosovo, navodi RTK2.\nNavode i da predstavnici Srpske "konstantno vređaju" onaj deo srpskog naroda koji, kako ističu, neće više da im ukaže poverenje, a u tom vređanju su, dodaju iz Centralnog Kosova , "opušteni".\n"Srpski narod je pravedan, pravičan i ponosan i ne trpi da ga iko vređa", zaključuju. Ova građanska inicijativa je zahtev za pokazivanjem hrabrosti prethodno uputila i šefu Kancelarije za saradnju sa medijima i civilnim sektorom Srpske liste, Igoru Simiću.


Tajne fosila u Maloj Balanici | Novosti.RS\nutorak, 19. 02. 2013. u 13:39\nNovi podaci o starosti fosila ljudske vilice, pronađenog u pećini Mala Balanica u Sićevu, ukazuju da taj lokalitet spada među najstarija nalazišta sa ostacima hominida u Evropi\nBEOGRAD - Novi podaci o starosti fosila ljudske vilice, pronađenog u pećini Mala Balanica u Sićevu, ukazuju da taj lokalitet spada među najstarija nalazišta sa ostacima hominida u Evropi.\n"Mi smo očekivali da je vilica stara oko 200-300 hiljada godina, ali nismo očekivali da je stara pola miliona godina. Taj datum je utvrđen uz pomoć tri tehnike kojima je dobijen isti rezultat i precizno je ustanovljeno da je vilica stara pola miliona godina", istakao je Mihailović.\n"Za razliku od mnogih drugih nalazišta, koja su otkrivena pre 50 i 100 godina i gde u većini slučajeva imamo slučajne nalaze van bilo kakvog konteksta, ovo je jedna izvanredna situacija", ocenio je Mihailović.\n"Do sada se smatralo da je Evropu u ovom periodu naseljavao 'homo heidelbergensis' i da je iz njega direktno nastao 'neandertalac'. S druge strane, smatralo se da je 'homo erectus' koji se javlja ranije, još pre nekih milion godina, naseljavao samo Aziju ili u najboljem slučaju Aziju i Afriku, ako posmatramo 'homo erectusa' u širem smislu", rekao je Mihailović.\n"Sad se pokazalo da je područje rasprostiranja 'homo erectusa' bilo šire i da je obuhvatalo i jugoistočnu Evropu, odnosno da je ona bila deo tog matičnog područja, koje je bilo stalno nastanjeno i iz koga su ljudske zajednice povremeno migrirale ka srednjoj i ka zapadnoj Evropi, da su upravo preko ove naše teritorije išle sve te migracije koje su značajno uticale na razvoj čoveka na našem kontinentu", dodao je arheolog.\nMihailović je objasnio da je u zapadnoj Evropi, zbog izolacije i činjenice da je alpsko-karpatski luk u glacijalnim periodima onemogućavao komunikaciju između zapadne i istočne Evrope, došlo do razvoja vrlo specifičnih crta kod ljudskih predaka, koje su na kraju dovele do pojave "neandertalaca".\n"Kod nas se to nije dogodilo. Kod nas su 'neandertalci' došli kasnije i drugačiji su faktori uticali na razvoj čoveka na ovim prostorima. To je druga stvar vrlo bitna za sagledavanje evolucije hominida", naglasio je on.\n"Upravo zbog prožimanja stanovništva i razmene gena te neke arhaične crte su duže opstale i nije došlo do pojave specijalizovanih vrsta koje su bile posebno prilagođene određenoj klimi ili koje su karakteristične za određenu regiju. Mi na neki način pripadamo širem evro-azijskom prostoru i bili smo povezani i sa Afrikom i možemo očekivati, upravo zbog toga, nova otkrića koja će biti veoma značajna i koja se možda vezuju za pojavu anatomski modernog čoveka, odnosno 'homo sapiensa'", rekao je on.\nMihailović je napomenuo i da nema mnogo podataka šta je prethodilo pojavi "homo erectusa" na ovom području i da bi nove analize mogle više da rasvetle taj problem.\n"Zna se da je posebna vrsta hominida (homo ergaster) naselila Gruziju pre 1,7 miliona godina. Pre 1,5 miliona godina ljudi su sigurno došli do Evrope što znamo po otkrićima iz pećine Kozarnika u Bugarskoj, ali sada imamo prve konkretne nalaze sa područja jugoistočne Evrope koji svedoče o tome da je jugoistočna Evropa bila naseljena pre pola miliona godina", rekao je on.\nMihailović je naglasio da je veoma značajno da se ustanovi kako su išle migracije u tom periodu, koliko je jugoistočna Evropa bila povezana sa Azijom i Afrikom, koji su sve faktori uticali na evoluciju čoveka. "Mislim da je ovo naše otkriće dosta doprinelo razumevanju tog problema, ali tek smo započeli istraživanja i verujem da će novi nalazi još više rasvetliti taj problem", dodao je.\nFosil ljudske vilice pronađen je u najdubljem sloju Male Balanice, ali tu nisu pronađeni tragovi dužeg ljudskog prisustva. Međutim, u gornjim slojevima Male Balanice i susednoj pećini - Velika Balanica, Mihailovićev tim je pronašao na hiljade kamenih alatki iz paleolita i smatraju da i one najverovatnije dostižu starost od 150 ili 200 hiljada godina.\n"Imamo tragove ljudskog boravka, svedočanstva o njihovom lovu, njihovoj tehnologiji, načinu života, koji su nešto pozniji od fosila, ali koji su takođe veoma stari i ukazuju na povezanost Balkana, Anadolije i Bliskog istoka u periodu pre 150-200 hiljada godina", istakao je Mihailović.


Mugoša: Dobili smo snimke iz restorana i kafića, moguće i novo zaključavanje | onogošt.me\n"Dobili smo snimke iz restorana kafića, sve se vidi i na društvenim mrežama i pitamo se šta dalje i šta raditi. Zaravnili smo krivu, ali je i dalje visoka. Sve mjere bi trebale da dovedu do pada inficiranih i to zavisi isključivo od toga da li ćemo poštovati mjere", rekao je Mugoša.\nIstakao je i da građani nijesu "previše posvećeni poštovanju mjera", te da su pokušali da da predlože mjere tako da se ne zatvori privreda, imajući u vidu stanje u zemlji.\n"Činjenica je da to u Crnoj Gori ne ide baš lako i jednostavno", rekao je Mugoša.\n"Ako se ne smanji broj zaraženih strah me da ćemo morati ići i u kompletno zaključavanje kao u prvom talasu", poručio je Mugoša.\nNajavio je i da ako mjere ne daju rezultata da će nove "sigurno biti strože od ovih sad".\nMugoša je kazao i da tek kada se vakcina registruje moći će da se govori o tome kada će stići u Crnu Goru.\nPodsjetio je da je Crna Gora krenula u proces nabavke i da je uplatila avans za vakcinu.


Emisija dana, 2. april: Na večeri kod: Marko Kon (RTS 1, 22.15) - Film&TV\nNaslovna Preporuke Emisija dana, 2. april: Na večeri kod: Marko Kon (RTS 1, 22.15)\nEmisija dana, 2. april: Na večeri kod: Marko Kon (RTS 1, 22.15)\nOvog četvrtka, u emisiji “Na večeri kod: Marko Kon” (RTS 1, 22.15), ekipa tima “Biber” stiže u posetu čuvenom muzičkom producentu Marku Konu, koji će ih, u ime tima “So”, dočekati sa suprugom Milicom.\nOvonedeljni domaćin gostima je poverio svoja sećanja o učešćima na “Pesmi Evrovizije”, izneo svoju “teoriju” zašto je supruga baš njega odabrala za svog muža a videćete i da li će održati obećanje iz prethodne epizode – da će “zaljutiti” svoje goste. Domaćin će pokazati da se i na pijaci snalazi “kao riba u vodi”, kako barata maminim i receptima svojih prijatelja ali i kulinarskim tajnama čuvenih prestoničkih kuvara.\nKulinarske veštine i gostoprimstvo ovog domaćina (člana tima “Biber”) ocenjivaće tim “So”: Bojana Stamenov, Jelena Živanović Zana, Dragica Radosavljević Cakana, Gordana Lazarević, Nenad Knežević Knez i Bane Tomašević.\nemisija na veceri kod\nemisija rts na veceri kod\nna veceri kod\nna veceri kod marko kon\nPrethodni tekstTajkun (4. epizoda) – ponedeljak 6. april na RTS 1 od 20.15!\nSledeći tekstSerija dana (PREMIJERA, 2. april): Devs (HBO 3, 22.30)\nSerija dana – četvrtak, 24. septembar: Bog je moj prijatelj (FOX Life, 22.55)\nU premijeri druge sezone Bog je postao prijatelj sa Džoj Čen (gostujuća glumica Džesika Lu) i Majls pokušava da joj pomogne da...


Odbojkaši Srbije u subotu od 20.15 igraju protiv Poljske, utakmicu prvog kola Grupe A na Svetskom prvenstvu. Utakmica će se igrati na Nacionalnom stadionu, a prema najavama organizatora, očekuje se oko 70.000 gledalaca.\n"Moramo što pre da potrošimo oduševljenje, da shvatimo da igramo veliki meč na otvaranju i da su bodovi važni. Pripremamo se kao za svaku utakmicu. Poljaci su opasni jer igraju pred domaćom publikom, to je ekipa spremana za velika dela. Nemaju zvezdu, ali imaju sjajan tim, dobro igraju na svom terenu", rekao je Kolaković.\nKapiten reprezentacije Srbije Dragan Stanković rekao je da će Poljaci u utakmicu ući pod većim pritiskom.\n"Nije baš lako biti domaćin na ovakvom turniru. To što njihova ekipa nije prošla najbolje prošle godine kada su bili organizatori jednog dela Evropskog prvenstva, stavlja ih u nešto teži položaj. Ni nama neće biti baš svejedno, imamo mnogo mladih igrača kojima će utakmica biti nesvakidašnja", rekao je Stanković.\n"Ako se budemo koncentrisali na teren, zanemarićemo sve, visinu sale, navijače. Biće možda mnogo vetra, faktora koji će uticati, ali ako budemo koncentrisani na teren i protivnika mislim da to možemo da prevaziđemo", dodao je Stanković.\nOstale utakmice Grupe A igraće se u Vroclavu, Srbija će u drugom kolu, 2. septembra igrati protiv Argentine od 13 časova, a u trećem kolu 4. septembra protiv Australije (16.30). U četvrtom kolu 6. septembra odbojkaši Srbije igraće protiv Venecuele (16.30), a u poslednjem, petom kolu 7. septembra protiv Kameruna od 20.15. Po četiri reprezentacije iz sve četiri grupe nastaviće takmičenje u drugoj fazi, gde će selekcije iz A i D grupe formirati E grupu, a\nselekcije iz B i C grupe F grupu.


Mazić: Znamo svoj cilj\nU poslednjem kolu regularnog dijela šampionata fudbaleri Zvijezde 09 dočekuju Željezničar, a u timu iz Etno sela “Stanišići” vlada veliki optimizam pred ovaj meč. U slučaju pobjede semberski prvoligaš bi u plej-of ušao sa čelne pozicije, čime bi povećao šanse za plasman u Premijer ligu BiH, što je glavni cilj kluba u ovoj sezoni. Defanzivac Nikola Mazić ističe da će njegov tim igrati bez kalkulacija protiv Željezničara i da samo razmišljaju o pobjedi.\n– Pobjeda u ovom meču se nameće kao imperativ i mi ne razmišljamo ni o jednom drugom rezultatu. Znamo svoj cilj, a to je Premijer liga BiH i zbog toga moramo pobjeđivati, iako to ne znači da potcjenjujemo bilo kog protivnika. Gosti iz Banjaluke su odlična ekipa koja je spoj mladosti i iskustva sa puno kvalitetnih pojedinaca. Pokazali su ove sezone da mogu biti nezgodan protivnik nekoliko puta protiv timova iz vrha tabele, zbog čega moramo od prvog minuta biti maksimalno angažovani i agresivni. Poraz protiv Krupe u Kupu BiH nije nas puno uzdrmao, jer je naš prioritet prvenstvo, a upravo na ovom meču možemo da ispravimo te neke greške koje smo pravili u prvom meču polufinala Kupa BiH – rekao je Mazić.\nEkipa Zvijezde 09 nije poražena još od petog prvenstvenog kola, kada im je jedini prvenstveni poraz nanijela ekipa Podrinja.\n– Želimo da nastavimo sa tom serijom mečeva, bez poraza, u šampionatu koja traje još od meča sa Podrinjem, a siguran sam da će trka za titulu biti veoma uzbudljiva. Bez obzira na taj naš niz Rudar je sa nama bodovno izjednačen i upravo bi međusobni dueli u plej-ofu mogli biti ključni faktor za plasman u Premijer ligu BiH. Mi imamo kvalitetan sastav koji je pokazao puno i očekujem da zadržimo i u nastavku prvu poziciju – zaključio je Mazić.\n« Krupa na pragu finala\nZvijezda 09 sa kombinovanim sastavom u revanšu polufinala Kupa BiH »


Odbijen upis za glasanje izvan BiH za 27.960 birača - Citaj Filter\nCentralna izborna komisija /CIK/ BiH odbila je upis 27.960 birača u izvod iz centralnog biračkog spiska za glasanje izvan BiH na predstojećim lokalnim izborima.\nOva odluka donesena je kasno sinoć na hitnoj sjednici CIK-a, a njom je utvrđeno da će se na izvodu iz centralnog biračkog spiska za glasanje izvan BiH naći ukupno 101.771 birač.\nCIK BiH saopštio je da će ovaj izvod objaviti na svojoj internet stranici, vodeći računa o zaštiti ličnih podataka.\nIzvod iz centralnog biračkog spiska za glasanje izvan BiH se objavljuje da bi birač koji je bez svog znanja, odnosno mimo njegove volje upisan u taj spisak, imao mogućnost podnošenja žalbe.\nOdluka će biti objavljena na veb stranici, a u prilogu odluke se nalazi baza podataka CIK-a o odbijenim prijavama kojoj se može pristupiti putem unošenja ličnih podataka u aplikaciju “Provjerite da li je vaša prijava odbijena”.\nŽalbe na navedenu odluku mogu se podnijeti Apelacionom odjeljenju Suda BiH putem CIK-a do sutra do 24.00 časa.\nNavedeno je da se, izuzetno, dokazi /izjave ovjerene kod nadležnog organa, akti nadležnih organa o adresi boravišta izvan BiH i drugi/ kojim se osporava odluka CIK-a mogu dostaviti najkasnije do ponedjeljka, 5. oktobra, do 16.00 časova, pod uslovom da je žalba dostavljena u roku.\nŽalbe se dostavljaju putem faksa na broj +387/33251329, putem mejla prijavapp@izbori.ba ili lično u sjedište CIK-a, Ulica Danijela Ozme broj 7, Sarajevo.\nSutra od 8.00 do 16.00 časova u sjedištu CIK-a radiće služba /pisarnica/ za prijem eventualnih žalbi.\nCIK BiH je pozvao birače koji su podnijeli prijavu da glasaju izvan BiH, da posjete veb stranicu ove komisije i da provjere da li je njihova prijava odbijena i eventualno iskoriste mogućnost podnošenja žalbe.\nSve prijave za glasanje izvan BiH, gdje postoji sumnja u postojanje krivičnog djela, CIK će dostaviti Tužilaštvu BiH.\nTags: birači Izbori 2020 CIK BiH\nPrethodna Donald i Melanija Tramp pozitivni na virus korona\nSledeća Kod 64 osobe u Republici Srpskoj potvrđeno prisustvo virusa korona


Film Dejana Petrovića na IDFA festivalu u Amsterdamu - POŽEGA ONLINE\nFilm Dejana Petrovića na IDFA festivalu u Amsterdamu\nDokumentarni film „Prilagođeni” Dejana Petrovića imaće svetsku premijeru u takmičarskom programu najvećeg i jednog od najznačajnijih festivala dokumentarnog filma u svetu − IDFA (International Documentary Film Festival Amsterdam), koji će 34. put biti održan u Amsterdamu, od 17. do 28. novembra.\n„Prilagođeni” je kratkometražni dokumentarac koji nam otkriva jedinstveno prihvatilište za pse u Evropi, mesto u koje se svakodnevno dovoze psi lutalice, uhvaćene na periferiji grada. Uspostavljanjem paralele između azila za pse i društva i prikazivanjem procesa dresure pasa, film ukazuje na univerzalne probleme sa kojima se susrećemo od najranijeg detinjstva, preispitujući potrebu pojedinca da se prilagođava volji drugog, smatrajući ga autoritetom.\nFilm je snimljen u koprodukciji Nezavisnog filmskog centra „Filmart” i producentske kuće Cinnamon Films, a uz podršku Ministarstva kulture i informisanja Republike Srbije i Filmskog centra Srbije.\n„Prilagođeni” traje 19 minuta i takmičiće se za nagradu za najbolji film u kategoriji kratkometražnog dokumentarnog filma. I prethodni Petrovićev dokumentarac „Isti” prikazan je takođe u takmičarskom programu ovog prestižnog festivala 2017. godine (IDFA 2017).\nPožeaga Online / Filmart\nPoljoprivredna škola „Ljubo Mićić“ – proširenje učeničkog doma


Bogdanović briljirao u novoj pobjedi nad Litvanijom\nNaslovna/Sport/Bogdanović briljirao u novoj pobjedi nad Litvanijom\nKošarkaši Srbije pobijedili su Litvaniju 95:91 i u drugom međusobnom duelu u tri dana, ovaj put u Kaunasu.\n“Orlovi” su odigrali meč sa dosta oscilacija, selektor Aleksandar Đorđević je dosta kombinovao i uigravao, ali to nije spriječilo srpski tim da slavi.\nZablistao je Bogdan Bogdanović sa 27 poena (10/16 iz igre, 5/9 trojke) i 5 asistencija uz odlučujuće koševe za pobjedu.\nNajbolje ga je pratio Nikola Jokić sa 14 poena uz po 5 skokova i asistencija, a kada je on bio na parketu Srbija je potpuno kontrolisala ritam igre.\nDvocifren učinak imao je i Miroslav Raduljica sa 10 poena, dok je Vasilije Micić podijelio 7 asistencija.\nKošarkaši Srbije Nemanja Bjelica Srbija


Nikog drugog do Donija van de Beka sjajnog saigrača našeg Dušana Tadića, kog bi Žoze Murinjo da na zimu dovede u London.\nALL GOALS & ASSISTS - Donny van de Beek 2018/19\nMeđutim, planove "pevaca" mogao bi da osujeti Real Madrid, koji takođe želi Van de Beka u svojim redovima. Madriđani su spremni da za ovog 22-godišnjeg vezistu ponude "kopljanicima" 55 miliona evra, što je veoma primamljiva ponuda za ekipu iz Amsterdama. Ostaje da se vidi koja će biti odluka mladog talentovanog ofanzivnog veziste, u kojoj sredini želi da nastavi karijeru.\nDoni van de Bek ima 22 godine i za Ajaks igra od 2015. godine, a postigao je 39 golova na 156 utakmica. Za reprezentaciju Holandije debitovao je 2017. godine, a do sada je ukupno odigrao devet mečeva, a nije se upisivao u strelce.


Za mjesec dana prvi konkursi za razvoj scenarija u Srpskoj “Tema će biti stradanje srpskog naroda u Drugom svjetskom ratu” - Srpskainfo\nZa mjesec dana prvi konkursi za razvoj scenarija u Srpskoj “Tema će biti stradanje srpskog naroda u Drugom svjetskom ratu”\nVršilac dužnosti direktora Audio-vizuelnog centra Republike Srpske Anja Ilić rekla je danas da bi za mjesec dana trebalo da budu otvoreni konkursi za razvoj scenarija u Srpskoj.\nOsim konkursa za razvoj scenarija za žanrovski film, odnosno za film na bilo koju temu, biće otvoren i poseban konkurs za razvoj scenarija za nacionalnu temu, a ta tema ove godine biće stradanje srpskog naroda u Drakuliću u Drugom svjetskom ratu 1942. godine, rekla je Ilićeva na konferenciji za novinare.\nNavela je da će Centar raspisati konkurs za razvoje scenarija za igrane i dugometražne i kratkometražne filmove, te igrane televizijske serije, za razvoj projekata za igrane, dokumentarne, animirane filmove i televizijske serije, završne studentske filmove, manjinske koprodukcije i organizaciju filmskih festivala.\n“Koliko radiš, toliko dobijaš, bitna je vjera u sebe” USPJEŠNO ZAVRŠEN PRVI “TALENT KAMP 2022” (FOTO)\nPreminuo Miladin Lukić: Bio je jedan od najvećih slikara u Srpskoj\nCvijanovićeva u Muzeju savremene umjetnosti “Novi kulturni sadržaji za naše građane” (FOTO)\nIlićeva je dodala da će većina konkursa biti raspisana tokom cijele godine, što znači da će cijele godine korisnici moći da šalju svoje projekte, s tim da će biti četiri perioda odlučivanja o dobitnicima sredstava, a ove godine biće samo dva.\n– Važno je napomenuti da je proces proizvodnje audio-vizuelnog sadržaja dug i kompleksan, a da prosječan vremenski period za proizvodnju evropskog dugometražnog igranog filma iznosi između tri i pet godina, tako da ćemo i mi i javnost morati biti strpljivi kada su veći i vidljiviji rezultati Centra u pitanju – rekla je Ilićeva.\nPodsjetila je da je Vlada Srpske prošle godine osnovala Centar za razvoj i unapređenje kinematografije u Republici Srpskoj.\nIlićeva je naglasila da je jedna od važnih novina koju je donio taj zakon ta da korisnici konkursa za razvoj scenarija budu i fizička lica, kao i da je njime omogućeno da produkcijske kuće budu registrovane i kao samostalni preduzetnici, što je jedna u nizu mjera uspostavljanja tržišta i pokretanja audio-vizuelne industrije u Srpskoj.\nIstakla je da Audio-vizuelni centar Srpske neće samostalno proizvoditi filmove i ostali audio-vizuelni sadržaj, piše RTRS.\n– Sredstva će se putem javnog konkursa dodjeljivati producentskim kućama, koje će dalje, samostalno ili u saradnji sa drugim produkcijama, televizijskim emiterima ili internet operaterima da proizvode filmove, serije i ostali audiovizuelni sadržaj – rekla je Ilićeva.\nCentar za razvoj i unapređenje kinematografije u Republici Srpskoj osnovan je polovinom prošle godine na inicijativu srpskog člana Predsjedništva BiH Milorada Dodika, radi podsticanja filmskog stvaralaštva u Srpskoj.\nKultura Anja IlićKonkursrazvoj scenarijaRepublika Srpska\nUŽIVAJTE U SUNČANOJ NEDJELJI Temperatura danas do 16 stepeni\n“Kradu i opijaju se” Maloljetnici u Srpskoj iz dosade postaju delinkventi, više od 90 odsto njih su muškarci (FOTO)\nNAJVEĆA RADOST Srpska bogatija za 28 beba\n"IMAMO MNOGO TOGA ZA PONUDITI" Potencijali Srpske na Sajmu turizma u Beogradu\nJAVNI PRIHODI VEĆI ZA 70 MILIONA KM Najveći rast naplate ostvaren kod poreza na dobit\nGašićeva o situaciji na tržištu "Nema straha od nestašice robe, nadležni prate stanje"\nOBILJEŽEN DAN POLICIJE Širom Srpske odata počast poginulim pripadnicima MUP\n“Srpska stoji dobro uprkos pritiscima” Kovačević o Izbornom zakonu i krizi koju su prouzrokovala dešavanja u Ukrajini\nKovačević jasan "Oni koji žele nestanak Srpske sankcionišu njene lidere"\nSPS o odluci Šmita "Protiv nametanja i skretanja pažnje sa životnih pitanja građana Srpske"


FK Vardar - Blic Sport\nNA TAPETU UEFA Vardar kažnjen zbog loše organizacije meča sa Rozenborgom\nFudbalski klub Vardar našao se na tapetu Evropske kuće fudbala, koja je kaznila Makedonce sa 30.000 evra zbog loše organizacije meča protiv Rozenborga.\nJanevski: Zenit je favorit, uzdamo se u "komite"\nTrener Vardara Čedomir Janevski izjavio je da će skopski tim u četvrtak uveče u Skoplju u okviru 1. kola Lige Evrope pokušati da protiv ruskog Zenita dođe do povoljnog rezultata i da nema šta da izgubi.\nManćini: Spremni smo da se nadigravamo sa motivisanim Vardarom\nRoberto Manćini, trener ruskog fudbalskog kluba Zenit, rekao je da je njegov tim došao u Skoplje na megdan Vardaru u 1. kolu Lige Evrope, sa jedinom željom - da pobedi.\nVardar doveo najboljeg strelca kvalifikacija za Ligu Evrope\nRuski fudbaler Maksim Maksimov (21) potpisao je trogodišnji ugovor sa Vardarom, objavio je makedonski šampion.\nLIGA ZVANA NAPOR Vardar ne želi epizodnu ulogu, iako će preleteti 13.000 kilometara\nTrener Vardara Čedomir Janevski izjavio je da će se njegovi fudbaleri truditi da makedonski klub ne igra epizodnu ulogu u Ligi Evrope.\nHRABRO NA FENER Janevski: Vardar ima snagu za istorijski uspeh\nTrener makedonskog šampiona Vardara Čedomir Janevski rekao je da njegov tim čeka teško gostovanje Fenerbahčeu, ali da veruje u prolaz u grupnu fazu Lige Evrope.\nBARAŽ ZA LIGU EVROPE Senzacija Vardara protiv Fenera, Dinamo se provukao, Domžale ispustile Marsej\nPravu senzaciju napravili su fudbaleri Vardara pobedom nad Fenerbahčeom sa 2:0 u prvom meču plej-ofa za Ligu Evrope.\nBivši Zvezdin trener preuzima skopski Vardar dan pred meč sa Fenerbahčeom\nBivši selektor fudbalske reprezentacije Makedonije, svojevremeno i trener Crvene zvezde, Čedomir Janevski, biće novi šef stručnog štaba skopskog Vardara, nakon ostavke Goce Sedloskog, objavio je lokalni portal Ekipa (ekipa.mk).\nNAPRAVIO JE ČUDO Ruski vlasnik napušta Vardar zbog - CENA ULAZNICA\nRuski biznismen Sergej Samsonenko objavio je da po završetku sezone više neće finansirati makedonski fudbalski i rukometni klub Vardar.\nUEFA prazni kasu Vardara zbog ponašanja navijača na meču sa Malmeom\nEvropska fudbalska unija (UEFA) kaznila je skopski Vardar sa 55.000 evra zbog loše organizacije utakmice drugog kola kvalifikacija za Ligu šampiona protiv švedskog Malmea, koja je odigrana u Strumici.\nODOBRENJE UEFA Vardar u Skoplju dočekuje Kopenhagen\nEvropka fudbalska unija (UEFA) dozvolila je makedonskom šampionu Vardaru da utakmicu trećeg kola kvalifikacija za Ligu šampiiona protiv Kopenhagena igra na stadionu u Skoplju.\nUEFA POKRENULA POSTUPAK Prigovori delegata i Malmea, Vardar čeka kaznu\nEvropska fudbalska unija (UEFA) pokrenula je disciplinski postupak protiv makedonskog šampiona Vardara zbog propusta u organizaciji i incidenata na meču drugog kola kvalifikacija za Ligu šampiona protiv švedskog Malmea.\nRUNDA UOČI BARAŽA Ovo su parovi trećeg kola kvalifikacija za Ligu šampiona\nUtakmicama ove srede završeno je drugo kolo kvalifikacija za Ligu šampiona, pa su poznati parovi treće runde u kojoj će 30 timova tražiti prolaz u baraž.\nVardar izbacio Malme i pomogao Partizanu\nFudbaleri Vardara su neočekivano eliminisali švedski Malme u drugom kolu kvalifikacija za Ligu šampiona i tako su pomogli Partizanu. Doduše, u eventualnom plej-ofu za ulazak u Ligu Evrope.\nIZNENAĐENJE Vardar preko Malmea do trećeg kola kvalifikacija za LŠ\nFudbaleri Vardara plasirali su se u treće kolo kvalifikacija za Ligu šampiona, pošto su u dvomeču druge runde bili uspešniji od švedskog Malmea.


F-C-L Usluga punog kontejnerkog transporta - Ova opcija Vam nudi uslugu transporta punih kontejnera širom svijeta po principu ,,od vrata do vrata'', bez obzira da li je potreban transport standardnim kontejnerima ili kontejnerima koji zahtevaju upotrebu posebne opreme. Možemo da radimo nezavisno i fleksibilno zahvaljujući našoj mogućnosti izbora brodara.\nL-C-L Pomorski transport zbirnih pošiljki - Pomorski transport zbirnih pošiljaka nudi savršeno rješenje za Vašu konsolidovanu robu uz sve prednosti punog kontejnerskog prevoza, čak i ako je Vaša pošiljka samo nekoliko kutija ili paleta. Trudimo se da rizik od pretovara pošiljki svedemo na minimum i da transport najčešće bude direktan.\nFrigo transport - Usluga frigo transporta podrazumijeva da transportujemo Vašu robu sklonu kvarenju, kao i robu osjetljivu na promjene temperature u specijalnim kontejnerima sa kontrolisanom temperaturom, u rasponu od -30°C do +30°C. Garantujemo stalan i neprekidan, od vrata do vrata, lanac frigo transporta. Pored toga, održavamo stalnu komunikaciju sa svim uključenim stranama o trenutnoj lokaciji i stanju robe.


Politika | Page 6\nKONSTITUISANJE SAVJETA MJESNIH ZAJEDNICA BIĆE ODRŽANO OD 14. DO 16. NOVEMBRA\nutorak, 07 novembar 2017 12:50\nOpštinska izborna komisija Gradiška juče je objavila Izvještaj o preliminarnim rezultatima glasanja za izbor članova Savjeta mjesne zajednice Obradovac.\nPredsjednik Opštinske izborne komisije Gradiška, Nada Živković rekla je da su ponovljeni izbori za sedam članove Savjeta ove mjesne zajednice uspješno provedeni jer je na izbore izašao dovoljan broj glasača. Ona je dodala da će sutra biti objavljeni i konačni rezultati.\nKonstituisanje Savjeta mjesnih zajednica, izborom predsjednika Savjeta svih mjesnih zajednica na području opštine Gradiška biće održano od 14. do 16. novembra u sali Skupštine opštine Gradiška.\nREVIZIJA SPORAZUMA O GRANIČNIM PRELAZIMA SA HRVATSKOM\nsubota, 17 avgust 2013 12:33\nHrvatska će pristati na reviziju Sporazuma o graničnim prelazima, koji je napravio ogromne probleme stanovnicima u pojedinima graničnim regijama u BiH, rekao je ministar saobraćaja i komunikacija BiH, Damir Hadžić.\nOn očekuje da će Savjet ministara BiH zahtražiti da potpisani sporazum još jednom bude analiziran i da se nekim graničnim prelazima vrati status koji su imali prije ulaska Hrvatske u EU.\n"Što se tiče prometa ljudi i robe preko graničnih prelaza nakon 1. jula, najveće opterećenje je u Gradišci i na prelazu Brod – Slavonski Brod. Posebno važno je da granični prelazi Gradiška i Bijača, preko kojih je dozvoljen izvoz robe biljnog i životinjskog porijekla, odlično funkcionišu", rekao je Hadžić za "Nezavisne novine".\nPrema njegovim riječima, Gradiška za sada nosi 95 odsto kapaciteta, dok će Bijača puno više biti u funkciji sljedeće godine, kada se završi preostala dionica autoputa do Međugorja.\nHadžić očekuje da će sljedeće godine BiH sigurno imati više od 100 kilometara autoputa.\nU TOKU IZBORI ZA ČLANOVE SAVJETA MJESNE ZAJEDNICE OBRADOVAC\nnedelja, 05 novembar 2017 12:38\nIzbori za članove Savjeta mjesne zajednica Obradovac održavaju se danas u Osnovnoj školi “Kozarska djeca” u Kruškiku.\nIz Opštinske izborne kmisije Gradiška potvrđeno je da je biračko mjesto otvoreno na vrijeme, u 9 časova, te da građani mogu glasati do 17 časova.\nIzbori su raspisani na osnovu Odluke o ponavljanju izbora za izbor članova Savjeta mjesne zajednice Obradovac, iz razloga što na Zboru građana za izbor Savjeta, 15. oktobra, nije izašao dovoljan broj birača ove mjesne.\nPoslednje ažurirano nedelja, 05 novembar 2017 12:38\nNOVIM ZAKONOM PRODUŽEN ROK ZA OTPLATU REPROGRAMIRANIH OBAVEZA\nutorak, 13 avgust 2013 16:46\nMinistar finansija Republike Srpske, Zoran Tegeltija, izjavio je da je Zakonom o posebnom načinu izmirenja poreskog duga Srpske, koji je stupio na snagu, produžen rok za otplatu reprogramiranih obaveza sa tri na pet godina.\nOn je pojasnio da je do produžavanja rokova za izmirivanje reprogramiranih obaveza došlo jer je uočeno da mnoga preduzeća imaju poteškoće u poslovanju i svoje reprogramirane obaveze teško izvršavaju.\nTegeltija je konstatovao i da u posljednje vrijeme ima dosta raskinutih ugovora o reprogramima, te naveo da postoje i oni poreski obveznici koji se samo prijave da dobiju reprogram, plate jednu ratu, a onda prestaju da plaćaju.\nPoreska uprava Republike Srpske trenutno u reprogramima potražuje 212 miliona KM.\nDODIK: PRIORITET GRAĐANA SRPSKE JE STABILNOST REPUBLIKE\nsreda, 01 novembar 2017 20:41\nPredsjednik Republike Srpske Milorad Dodik istakao je da je za građane Srpske najveći prioritet stabilnost Republike, njene nadležnosti, jačina i snaga i veze sa Srbijom.\n"Građane, takođe, interesuje veći broj radnih mjesta, ali su dominantne teme kako je Srpska pozicionirana u odnosu na BiH", rekao je večeras predsjednik Dodik u Novoj Topoli, gdje je održao javnu tribinu.\nDodik je istakao da je cilj javnih tribina da on kao predsjednik Republike Srpske razgovara sa građanima o političkoj i ekonomskoj situaciji u Srpskoj i BiH i infrastrukturnim projektima.\nOn je stanovnicima Nove Topole poručio da će na proljeće početi izgradnja četiri kilometra trotoara u ovoj mjesnoj zajednici.\n"Cilj je da se rješavaju infrastrukturni problemi da bi se omogućilo otvaranje novih radnih mjesta", zaključio je Dodik.\nNačelnik opštine Gradiška Zoran Adžić rekao je da je lokalna vlast pokazala da se u teškim vremenima mogu realizovati infrastrukturni projekti uz pomoć republičke vlasti, koja želi još više da ulaže u ovu opštinu.\n"Vrlo brzo će u Agro-industrijskoj zoni u Novoj Topoli početi izgranja velikog tržnog centra. Cilj je da zaposlimo veliki broj mladih ljudi da oni mogu da ostanu da žive na ovim prostorima", dodao je Adžić.\nJavnu tribinu u Domu kulture u Novoj Topoli organizovala je Opštinska organizacija SNSD-a Gradiška.\nPoslednje ažurirano sreda, 01 novembar 2017 20:52\nVLADA I SINDIKAT UPRAVE RS BEZ DOGOVORA O POVEĆANJU CIJENE RADA\nčetvrtak, 08 avgust 2013 14:09\nPredstavnici Vlade Republike Srpske i Sindikata uprave nisu danas postigli dogovor o visini osnovne cijene rada zaposlenih u javnim službama, nakon što je Vlada ponudila povećanje od šest KM.\nMinistar finansija, Zoran Tegeltija, rekao je da od septembra, pa do kraja godine, odnosno usvajanja Ekonomske politike i budžeta za narednu godinu, moraju biti doneseni novi zakoni koji će eliminisati nepreciznosti u vezi sa platama zaposlenih u državnoj upravi i javnim službama. On je istakao da je na prethodnom sastanku sa granskim sindikatom usaglašeno da se u septembru ide u izradu novih zakona o platama zaposlenih u javnim službama, jer se pokazalo da u postojećim ima manjkavosti u smislu raspodjele.\nUz sve manjkavosti, zakon je obezbijedio ujednačavanje plata zaposlenih u javnim službama i državnoj upravi. Nažalost, kada se došlo do koeficijeneta vidjelo se da su u 2012. godini zaposleni u fondovima imali značajno više plate od zaposlenih u državnoj upravi, tako da je njihovo umanjenje bilo značajno više, rekao je Tegeltija.\nOn je precizirao da su, prema podacima koje je dostavio Fond zdravstvenog osiguranja, zaposleni sa srednjom stručnom spremom u ovoj ustanovi imali platu kao profesor u srednjoj školi.\nTegeltija je izrazio nezadovoljstvo neravnopravnim tretmanom zaposlenih koji plate primaju iz javnih fondova, pri čemu neki od izvršnih direktora u bolnicama koje posluju sa gubitkom imaju veću platu od ministra zdravlja.\nDobili smo i podatke da u javnim preduzećima koja posluju sa gubicima nekvalifikovani radnici primaju veće plate od zaposlenih u fondovima, rekao je Tegeltija nakon sastanka sa predstavnicima sindikata.\nOn je naveo da će se u zajedničkom radu dovesti u red ne samo plate zaposlenih u javnim službama, već i u fondovima koji, kako je rekao, sami sebi određuju plate.\nPredsjednik Sindikata uprave Republike Srpske, Tomislav Vrhovac, izjavio je da je Vlada ponudila uvećanje cijene rada za šest maraka, što je za sindikat neprihvatljivo.\n"Tražili smo povećanje cijene rada na 130 KM, a minimum na koji bi sindikale organizacije fondova i Zavoda za zapošnjavanje pristali je 120 KM", istakao je Vrhovac.\nOn je podsjetio da su donošenjem Zakona o platama zaposlenih u javnim službama, zaposlenima u fondovima i Zavodu za zapošljavanje Srpske umanjene plate od 35 do 55 odsto.\nUSVOJEN ETIČKI KODEKS ZA ODBORNIKE U SKUPŠTINI OPŠTINE GRADIŠKA\nINSTITUT BLOKIRA TRAŽENJE NESTALIH\nStrana 5 od 295