Hilari Klinton i "američka izuzetnost" | Serb.rs\nSerb.rs > SVET > Hilari Klinton i „američka izuzetnost“\n1. septembra 2016. / Komentari su isključeni na Hilari Klinton i „američka izuzetnost“\nKandidat Demokratske partije Hilari Klinton i budjenje novog fašizma (foto:time.com)\nKandidat Demokratske partije Hilari Klinton je govorila pred Američkom legijom, organizacijom ratnih veterana i penzionisanog vojnog osoblja, istakavši u prvi plan govora „američku izuzetnost“, prenosi portal Katehon.\nPrema njenim riječima, navedenim u članku Katehona, portala za geopolitičke analize, Sjedinjene države imaju pravo i obavezu da vode ostatak svijeta i diktiraju uslove globalnog razvoja.\nKao što je očekivano, ocjenjuje portal, izjave Klintonove su nedvosmislene i u ključu neokonzervativizma. Bivši državni sekretar je izjavila da Sjedinjene države moraju biti globalna hegemonija i da ne može da bude drugačije. „Nije bitno koja je cijena toga, bez obzira na to koliko je teško i opterećujuće, Sjedinjene države moraju da vode“, rekla je ona.\nKlintonova je kritikovala predsednika Rusije Vladimira Putina zbog njegovih ranijih negativnih izjava o američkoj izuzetnosti, a sa njim je uporedila svog rivala na izborima Donalda Trampa. Tramp predlaže otklon od stogodišnjeg američkog intervencionističkog kursa i predlaže izbalansiraniji i nehegemonistički politički stav Sjedinjenih država.\nHilari je u svom govoru obećala da se bori protiv diktatora, da podrži širenje liberalnih vrijednosti i odgovori na izazove „zemljama kao što su Rusija, Kina, Iran i Sjeverna Koreja.“\nU stvari, ova politika je rat sa protivnicima Sjedinjenih država, naročito sa Rusijom i Kinom. Predsjednički kandidat je, takođe, obećala da će se povećati vojna potrošnja i preuzeti vodeća uloga u sajber-prostoru, nametanjem svojih pravila ostatku svijeta, navodi Katehon.\nOznake: globalni, Hilari Klinton, izbori, sad, vesti / Objavljeno u: SVET


M. K.\t 19. novembra 2016. 18:15\nGrupa članova Kongresa objavila je juče da je Pentagon zvanično prekinuo dalju kupovinu ruskih helikoptera Mi-17 i da će u budućnosti kupovati samo helikoptere UH-60A „blek houk“ američke firme „Sikorski“.\nKako su saopštili članovi Kongresa, Pentagon ih je informisao da nameravaju da umesto ruskih Mi-17 za avganistansku vojsku modernizuju 53 helikoptera UH-60. Američka vojska će dobiti novih 60 UH-60Ms.\n„Nakon napora senatora Ričarda Blumentala, senatora Krisa Merfija i poslanika Kongresa Roze Delauro, Ministarstvo odbrane namerava da prekine zavisnost od helikoptera napravljenih u Rusiji, koje koriste avganistanske snage nacionalne odbrane i bezbednosti.\nMinistarstvo odbrane namerava da pređe na proizvedene u državi Konektikat helikoptere ’blek houk‘“, navodi se u saopštenju članova kongresa iz Konektikata.\nAmerikanci u vazdušnom napadu greškom pobili policajce\nTramp ruča sa vojnicima, traži nove ideje za Avganistan\nMeđunarodna koalicija bombardovala školu u Avganistanu\nNavedeno je da senator Blumental nazvao ovakvu odluku „odavno sazrelim korakom“. On je nazvao kupovinu ruskih helikoptera apsurdnom i rekao da je treba prekinuti.\nMerfi i Delauro su takođe u svojim izjavama pomenuli nesuglasice sa Rusijom o Siriji i Ukrajini i pozdravili nameru Pentagona.


Čarobna knjiga istoričara umetnosti Bele Durancija koja vas lako i brzo osvaja baš kao i „čika Bela“\n“Ovo je jedna čarobna knjiga. Nešto što vas lako i brzo osvaja, baš onako kao što nas je Bela osvajao svojim verbalnim i retoričkim umećima, koja su nesporna u svakom poglavlju. To je jedna knjiga koja vas naprosto kupi i vi ne možete da prestanete da je čitate, čak i kada ste prilično daleko od onoga o čemu govori“, izjavio je izvršni urednik ovog izdanja, Petar Peca Popović.\nPopović je na promociji u Savremenoj galeriji Subotica rekao da je mnogo toga naučio iz ove knjige o istoriji Subotice i subotičke kulture, duhu ovog podneblja, likovnim umetnicima i njegovim opisima kolekcija i kolekcionara, subotičkih građevina.\n“To je jedna čudna knjiga koja sadrži nekoliko stotina imena iza koje se zapravo krije ozbiljan enciklopedijski duh. Zamislite tu memoriju, koja je u stanju da zapamti kako se zvao kočijaš koji je terao kola u njegovom detinjstvu. I ne samo kako se zvao, nego i koji mu je bio nadimak, a Bela je imao tada četiri ili pet godina”, kazao je Mihajlo Pantić, glavni urednik Književne opštine Vršac.\nGlavna zamisao objavljivanja knjige „Od Bača do Dudove šume u Subotici“ bila je da se velikani ne zaborave, ističe Popović, jer “mi pripadamo narodu koji se hvali svojom istorijom, a očas posla zaboravljamo najbolje među nama”.\n“Bela je rekao da moramo da afirmišemo kulturu sećanja, jer dok istoriju pišu pobednici, postoji istorija običnih ljudi i svedoka. Ako su svedoci pismeni, pametni, umni i imaju taj kapacitet znanja i tu civilizaciju koju je podrazumevao i u sebi nosio Bela Duranci, onda moraju da postoje ove knjige”, poručuje Popović.\nOva knjiga je poslednje poglavlje Durancijevih dnevničkih zapisa i memoarske građe na kojoj je predano radio decenijama, a koja sadrži najintimnije delove njegovog života, od najranijih dana u Baču, gde je rođen, pa sve do Dudove šume i Gerontološkog centra u Subotici, gde je preminuo pre nepunih godinu dana.\n“Bela je bio neka vrsta žive istorije. Ne samo umetnosti, slikarstva, arhitekture, nego uopšte duha ovog podneblja”, rekao je Mihajlo Pantić, glavni urednik Književne opštine Vršac.\nBela Duranci je bio prvi diplomirani istoričar umetnosti u Subotici, pisac i hroničar, osnivač subotičkog Međuopštinskog zavoda za zaštitu spomenika, Gradskog muzeja i dugogodišnji saradnik Savremene galerije.\nBela Duranci Kultura sećanja Savremena galerija Subotica


Srbija: Uhapšen Darko Janković osumnjičen za ratne zločine u Zvorniku\nPortparol srbijanskog Tužilaštva za ratne zločine Bruno Vekarić izjavio je danas da je priveden Darko Janković zvani Pufta za koga se vezuju mnogi ratni zločini u oblasti Zvornika. Vekarić je kazao da je Janković uhapšen danas prije podne.\n"Tražili smo da mu se odredi pritvor, a detalji će biti kasnije saopšteni", rekao je on.\nPrema riječima Vekarića, za ime Jankovića vezuju se mnogi zločini u oblasti Zvornika i za njim se tragalo dugo, tokom prethodnih postupaka tog tužilaštva.\n"Važno je reći da za njim tragamo dugo, jer ne samo u Čelopeku u Domu kulture, već i u nekim drugim predmetima njegovo ime se prepliće kao ime potencijalnog izvršioca užasnih ratnih zločina", istakao je portparol Tužilaštva.\nOn je podsjetio da je u slučaju suđenja za ratne zločine u Zvorniku jedan postupak protiv Jankovića razdvojen, jer on nije bio dostupan vlastima.


KONTAKT - Lamex\nLamex > KONTAKT\n04 21 Zajedno stvaramo Rastemo kao kompanija koja ima misiju da ponudi kvalitetne proizvode bez kompromisa, usavršavajući svoje procese. Prešli smo dug put - od prodaje repromaterijala, do kompanije koja može da odgovori na zahteve investitora, biroa, i klijenata, u pogledu konstruisanja, projektovanja i proizvodnje Projekti 2004 .... 19 21 nova partnerstva Proizvodnja\nu Crnoj Gori Preuzimamo kompaniju Greenless 2019. godine, primenjujemo svoje procese i udružujemo se sa iskusnim kadrom. Podižemo dve proizvodne hale u Spužu i ostvarujemo značajne saradnje i projekte. projekti 2004. .... 19 21 Međunarodni sajam građevinarstva SEEBBE SAJMOVI Predstavili smo naše partnere i ostvarili saradnje koje i dalje daju svoje rezultate. Učešće na sajmovima vidimo kao lepu priliku da se sretnemo, opipamo puls tržišta i čujemo Vaša iskustva. reference 2004 2019 04 21 ULAGANJE U NOVE MAŠINE Prepoznajemo puls vremena, pratimo inovacije, ulažemo u nove mašine. U prethodnih nekoliko godina nabavili smo nove kanterice PU lepkom, CNC mašine, u oba naša proizvodna centra. Mašinske centre prate i novi softveri za sve procese. learn more 2004 2021 04 21 MAX BOX SHOWROOM Zamišljen kao prostor za deljenje znanja o novim materijalima, za susretanje arhitekata, enterijerista, investitora i svih oih koji žele da opreme prostor. Mesto gde se neguju zelena gradnja i inovativna rešenja. reference 2004 2021 04 21 Pametna ulaganja iskustvo Usmereni na buduće poduhvate, gradimo dobre i trajne poslovne odnose i ulažemo u ono najvrednije - u ljude. Proizvodnja podrazumeva svakodnevna uzbuđenja, a to ne bismo menjali ni za šta na svetu. reference 2004 2021 04 21 integrisano projektovaje EKOLOŠKA REŠENJA Posvećeni zelenoj gradnji, promovišemo sistemska rešenja koja štede energiju. Ventilisane fasade, toplotne pumpe, solarni paneli i automobili na struju su samo neka od rešenja koja zastupamo kod nas nZEB sistem 2004 2021 VIŠE OD\nPozovite nas ili nam pošaljite on-line upit kako biste dobili informacije o našim proizvodima i uslugama.\nVaše ime (ime)\nVaš mail (mail)\nAdrese u Crnoj Gori\nVlada Ćetkovića 60\nKontakt (Crna Gora)\n+ 382 ( 0 ) 20 26 53 00\n+ 382 ( 0 ) 69 26 53 00


Uticaj info-tehnologije na privredu u svetu - 2003-01-07\nEkonomisti iz Tehnološkog instituta Masaèusetsa, Univeziteta Kolumbija i Harvard kažu da postoji direktna povezanost izmedju tehnološkog napretka i poveæane produktivnosti. Martin Feldstajn smatra se moguæim naslednikom Alanu Grinspenu na mestu Predsednika amerièke Centralne banke. On kaže da su Sjedinjene države u proteklih 10 godina imale bolje rezultate od Evrope u produktivnosti i otvaranju novih radnih mesta zbog veæeg prihvatanja inovacija i fleksibilnijeg tržišta radne snage.\n”Inovacije znaju da zaplaše mnoge, pošto iziskuju uèenje novog sistema. To pogotovo važi za stariju radnu snagu kojoj kompjuteri možda nikada neæe postati bliski. Inovacije mogu da budu podjednako neprijatne menadžerima ako to iziskuje otpuštanje radnika ili primoravanje na prevremeni odlazak u penziju. Bez obzira na ove neprijatnosti, inovacije su se ustalile u amerièkim firmama zbog toga što ih okruženje podstièe i ohrabruje, a sami izvršioci imaju snažnu motivaciju.“\nKrajem devedesetih u Sjedinjenim državama registrovano je pet uzastopnih godina 40-procentnog rasta investicija u kompjutersku tehnologiju. Uèesnici konferencije su istakli da je do rasta produktivnosti poslednjih godina došlo zahvaljujuæi tim investicijama. Feldstajn kaže da za razliku od ranog perioda tehnološke revolucije, novije promene više pogadjaju menadžere srednjeg nivoa nego radnike u proizvodnji.\n”Rast produktivnosti, koji omoguæava nova kompjuterska tehnologija koncentrisan je na kancelarijske poslove. Dok su ranije generacije tehnoloških inovacija omoguæavale automatizaciju i robotizaciju proizvodnog procesa, revolucija u informacionoj tehnologiji donela je rast produktivnosti u sektoru usluga, dakle u kupoprodaji, raèunovodstvu, dizajnu... U tom sektoru se sada stvaraju nova radna mesta.“\nSituacija je potpuno razlièita u zemljama u razvoju, gde je radna snaga obimnija i jeftinija. Džozef Stiglic sa Univerziteta Kolumbija smatra da je poveæanje produktivnosti u zemljama treæeg sveta povezano sa obrazovanjem i prihvatanjem novih tehnologija.\n”Došlo je do znaèajnih promena u tehnologiji koje su dovele do promene tempa produktivnosti. Uprkos tome što je informacionoj tehnologiji i Internetu davan preteran znaèaj njihova pojava nije oznaèila kraj klasiènog poslovnog procesa, kako su neki pre par godina oèekivali. Ali nema sumnje da je došlo do promena u tehnologiji i produktivnosti. Poenta je da sve zemlje nemaju iste moguænosti za iskorištavanje tih promena.“\nStiglic istièe da Afrika i Latinska Amerika zaostaju u usvajanju nove tehnologije, Kina i Južna Koreja napreduju u tome. Uèesnici konferencije su zakljuèili da je period izmedju 1995. i 2000. godine bio jedinstven po brzom tehnološkom napretku. Globalni komunikacioni sistem - Internet - pomogao je da dodje do ovakvog unikatnog doba spajanja kompjutera i telekomunikacione tehnologije.


Eurosalon uz Crvenu zvezdu - ЦЗБГ портал\nEurosalon uz Crvenu zvezdu\nESU Lav Medija centru na stadionu „Rajko Mitić“, u utorak 30.juna, potpisan je sponzorski ugovor između FK Crvena zvezda i kompanije „Eurosalon“.\nOzvaničenju saradnje prisustvovali su predsednik kluba, Svetozar Mijailović, poslovni direktor Stefan Pantović i direktor iz kompanije Eurosalon, Martin Jokić. Ugovor je potpisan na godinu dana, istaknuto je obostrano zadovoljstvo, a medijima se prvi obratio prvi čovek crveno-belih, Svetozar Mijailović.\n– Sa Zvezdom uvek saradjuju najbolji i najveći, a želim kompaniji „Eurosalon“ da zajedno sa nama dosegnu najveće uspehe, one do kojih smo mi već dolazili tokom svoje trofejne istorije. Ova saradnja je od velikog značaja za naš klub i zahvaljujem se kompaniji „Eurosalon“ što je prepoznala benefit saradnje sa Zvezdom – rekao je Mijailović.\nPoslovni direktor Stefan Pantović objasnio je da će ovo sponzorstvo doneti veću stabilizaciju Crvene zvezde i dodao:\n– Eurosalon je velika kompanija i siguran sam da će imazi velike benefite od ove saradnje, kao uostalom i Crvena zvezda. Ovo je prvi od novih sponzora kojih će biti u narednom periodu i koje možete očekivati – rekao je Pantović.\nMartin Jokić nije mogao da sakrije zadovoljstvo posle potpisa jer ne samo da je ovo veliki dan za fabriku Eurosalon, već i za njega, kao velikog navijača Crvene zvezde.\n– U ime fabrike Eurosalon zahvaljujem se na ovoj velikoj saradnji. Sinergija velikih kompanija i vrhunskog sporta mora postojati i to je temelj dobrih rezultata. Nadam se da ćemo zajedno imati vrhunske rezultate – rekao je Jokić.\nTerzić potvrdio: Ibanjez je Zvezdin tri godine!\nVieira potpisao za Zvezdu\nBy ganac, 30 минута ago


Vijest da će njemački predsjednik uručiti priznanje izraelskom historičaru Gideonu Greifu, predsjednik komisije o Srebrenici koju je uspostavila vlada BiH entiteta Republika Srpska, “izaziva zgražanje” među porodicama žrtava genocida...\n... u Bosni i Hercegovini koje se “ponovo osjećaju izdanim i napuštenim od Evrope” zbog izostanka pomoći međunarodne zajednice uslijed pokušaja da se uništi država, piše austrijski Der Standard.\n“Nacionalisti koji još uvijek slijede stare ratne ciljeve godinama pokušavaju umanjiti razmjere zločina i veličati ratne zločince,” piše novinarka Adelheid Wolfl, te navodi da je bivši Visoki predstavnik Valentin Inzko uveo zakon koji zabranjuje negiranje ratnih zločina u BiH, a da je od donošenja ovog zakona smanjen nivo negiranja i veličanja ratnih zločina u zemlji.\nOna je također podsjetila na činjenicu da je Menachem Z. Rosensaft, potpredsjednik Svjetskog jevrejskog kongresa, “u potpunosti odbacio” zaključke u izvještaju Greifove komisije te ga nazvao “sramotnim”.\n“(Milorad) Dodik, koji je proteklih sedmica prijetio da će otcijepiti Republiku Srpsku i tako ostvariti stari ratni cilj Velike Srbije, godinama pokušava da umanji značaj zločina nad ljudima muslimanskog ili katoličkog imena u Bosni i Hercegovini kako bi kako bi se stvorio veći legitimitet za Republiku Srpsku. Ovi revizionisti poput Dodika su u više navrata tvrdili da je genocid u Srebrenici rezultat napada Armije Bosne i Hercegovine.”\n“Austrijski pisac Peter Handke, koji je govorio o “osvetničkom masakru”, također je slijedio ovu grubu tezu. S obzirom na Dodikov pokušaj da uništi bosansku državu i izostanak pomoći međunarodne zajednice po ovom pitanju, mnogi Bosanci se ovih dana ponovo osjećaju izdanim i napuštenim od Evrope,” piše Wolfl.\nČlanovi KUD-a 'Vaso Jovanović' iz Srebrenice sutra nastupaju u Turskoj\nVIDEO Incident ispred suda u Beogradu: Kada Hotić o ubijenom sinu, Šešelj ponavljao svoje gluposti\nSalkić: Dodikovu priču o nepostojanju separatističkih planova treba smatrati samo trenutnim stanjem u iščekivanju povoljnog trenutka


Шведска више не може да прима избеглице!\nŠvedska više ne može da prima izbeglice!\nI Švedska je posustala pred brojem izbeglica, pa je juče po podne Stokholm zatražio da jedan deo pridošlica prihvate druge članice EU, pridružujući se tako Grčkoj i Italiji, koje takođe očekuju da se pretežak teret izbegličke krize rasporedi ravnomernije. Nordijska zemlja, koja je prihvatila najviše izbeglica prema broju stanovnika, uputiće danas zahtev Evropskoj uniji da se doseljenici ravnomernije rasporede i istovremeno se planira usvajanje novih pooštrenih zakona za dobijanje azila. Švedska jednostavno nema više slobodnih kapaciteta za pružanje odgovarajućih uslova izbeglicama, saopšteno je iz Stokholma. U zapadnoj Evropi, za koju se na početku krize tvrdilo da je tolerantnija prema došljacima sa Bliskog istoka od zemalja istočne Evrope, raste popularnost krajnje desnice, dok prizori iz kampova, poput onog u francuskoj luci Kale, liče na pogranična mesta oko Sirije, a ne na civilizovanu Evropu koja se diči humanošću.\nZa 1.000 evra Avganistanci koji su imali sreću da do Nemačke stignu pre nego što je ovu zemlju preplavio rastući talas sirijskih nevoljnika dobijaju lažno pismo od talibana u kojima im se preti smrću. Sa tim papirom idu pred komisiju nadajući se da će ih to spasti od deportacije. Austrija najavljuje da će od sredine novembra migranti iz Avganistana morati da čekaju tri godine pre nego što se njihovim porodicama dozvoli da im se pridruže i da će u tom slučaju morati da pruže dokaze da im je obezbeđen nezavisan izvor prihoda za zdravstveno osiguranje, stan i hranu. Berlin i Beč nisu jedini, njima se pridružila i Norveška, nekada poznata po svom velikodušnom prihvatu izbeglica iz nesigurnih ratnih zona. Više od pet stotina izbeglica iz Sirije i drugih zemalja bilo je pre dva dana zadržano u gradiću Nikel, na krajnjem severu Rusije, jer im norveške vlasti nisu dozvolile da pređu granicu i zatraže azil u Skandinaviji. Tako se i skupa arktička ruta za izbeglice sa dovoljno novca za avionsku kartu do Rusije pokazala nesigurnom.\nDa bi izbegli žilet-žice, zidove, i proganjanje, migranti su tek nedavno otkrili arktički put, pa su sa Bliskog istoka putovali do Murmanska, zatim do pograničnog gradića Nikela, odakle su taksijem odlazili do granice sa Norveškom, gde su kupovali bicikle, pošto je za pešake prelaz zabranjen. Sada im više ne pomažu ni bicikli.\nNorveške imigracione vlasti izdale su saopštenje da će Avganistanci koji dolaze iz Rusije biti deportovani ako se utvrdi da nemaju potrebe za azilom. Vlada desnog centra u Oslu je u toku prošle godine deportovala 649 dece, od kojih je 84 mališana iz Avganistana. Ovakva vest iz Norveške donedavno bi bila šokantna i zasluživala bi prvu stranu svih svetskih medija, a sada se izgubila u moru očaja koji izbija na videlo svakog dana, širom Starog kontinenta.\nZemlje koje su najoštrije kritikovale poteze Viktora Orbana, i prozivale ga zbog nehumanog odnosa prema izbeglicama, sada ga više i ne pominju jer i same grade žice i ograde, slične onima koje je već podigao mađarski premijer. Na delovima granice sa Slovenijom Beč je podigao ograde, a novi pooštreni zakoni imaju svrhu da „Austriju učine manje privlačnom za izbeglice”, kako bez ikakvog okolišanja konstatuju tamošnji zvaničnici.\nZvuči kao šala to što je do sada preko programa preseljenja u Švedsku, Finsku i Luksemburg iz Grčke i Italije prebačeno 116 izbeglica, kada se uporedi sa 160.000 migranata, brojem koji je usaglašen uz tešku muku na nedavnom samitu EU. Jasno je da su i te kvote pale u vodu i pre nego što su počele da se ostvaruju i da na grčkim ostrvima više nema mesta ni za sahranjivanje davljenika, ni za smeštaj preživelih koji prelaze uzburkani Mediteran. Mali broj izbeglica na atinskom aerodromu ispraćen je velikim rečima evropskih zvaničnika koji su opominjali na evropske vrednosti, humanost i principe. A od svega toga se na Starom kontinentu polako odustaje, kako komentarišu mnogi analitičari.\nZastali su i pregovori sa turskim predsednikom Redžepom Tajipom Erdoganom, koji posle ubedljive pobede Partije pravde i razvoja (AKP) na izborima 1. novembra može da diktira svoje uslove EU. Iako se Turska, po oceni mnogih stručnjaka, sve više udaljava od kriterijuma koje mora da ispuni na putu ka EU, Brisel će morati da pregovara sa partnerom koji će tražiti visoku cenu za saradnju. Ankara je ne samo ključni već i jedini preostali igrač koji može da uspori, ako ne i spreči, izbeglice da krenu na put ka Evropi. Sa druge strane, ne bi bilo fer, setili su se pojedini briselski analitičari, da se Turskoj progleda kroz prste dok se Crnoj Gori i Srbiji postavljaju najoštriji kriterijumi kako bi napredovale u pridruživanju EU.\nNa početku izbegličke krize mnogo je mastila potrošeno kako bi se objasnio „kulturološki jaz” između netolerantnih nacija istočne Evrope i „pravih Evropljana” na zapadu kontinenta. Komentatori su se pozivali na stav Višegradske grupe (Češka, Slovačka, Mađarska i Poljska), tvrdeći da su „istočnjaci” zbog istorijskih okolnosti lišeni osećanja solidarnosti sa ugroženim grupama. Iako su na rečima, govoreći apstraktno, tolerantne, sada se može s pravom reći da su nacije u zapadnoj Evropi podjednako netolerantne prema ugroženima kao i one na istoku koje su bile pod kapom Sovjetskog Saveza, što konstatuje „Njujork tajms” u svom prekjučerašnjem komentaru. Najmnogobrojnija partija krajnje desnice ne nalazi se u Poljskoj ni u Mađarskoj, već u Francuskoj. Čak devedeset posto Francuza reći će vam da se zalažu za društvo različitih rasa, religija i kultura, ali svaki peti je glasao za liderku Nacionalnog fronta Marin le Pen, koja svoju popularnost stiče na antiimigrantskoj politici.\nPred naletom desničara ugrožene su čak i nordijske zemlje u kojima se učestalo pale izbeglička naselja. Da li to rade sami migranti nenavikli na severnu hladnoću ili desničari koji ne žele da se tuđini druge vere tu nasele u prevelikim brojevima?\nAlui Šveđani, nemojte tako, još samo 20-ak miliona...:-)))\nNeka ih malo i kod vas, naučite se da živite multietnički, kako ste nama Srbima poručivali !


ŠPANCI UPLAŠILI ZVEZDAŠE BOMBASTIČNOM INFORMACIJOM Beron napušta crveno-bele i SELI SE u redove ovog evroligaša! :: Sportal\nN. Z. L. - Vest objavljena: 15:43 - 16.05.2020\nDve sjajne sezone za sobom ima Amerikanac na Malom Kalemegdanu, a kako prenosi specijalizovani košarkaški portal ‘Piratas del Basket’ španska Valensija traga za pojačanjima na spoljnim pozicijama.\nOvaj klub na radaru ima nekoliko igrača, a u najužem krugu kandidata nalazi se Zvezdin šuter, koji je u dresu s brojem 12, doneo mnogo radosti pristalicama ovog kluba.\nBeronu ističe ugovor sa ekipom sa Malog Kalemegdana, a nije previše realno da ostane u crveno-belom taboru i sledeće sezone, što će timovi poput Valensije pokušati da iskoriste i dobrom ponudom ga privuku.\nBek se trenutno nalazi u Sjedinjenim Američkim Državama, a nakon odluke Evrolige o nastavku sezone, koja će biti poznata 24. maja, trebalo bi da bude i jasnija slika o sudbini igrača.\nBili Beron je čitavu karijeru proveo u Evropi, jer nakon koledža, na draftu 2014. godine nije izabran. Na starom kontinentu nastupao je za Lijetuvos Ritas, Šarloa, Mursiju i Eshišehir, da bi od 2018. godine bio član Crvene zvezde, sa kojom je prošle sezone osvojio ABA ligu i bio MVP finala.\nEvropska košarka Bili Beron KK Crvena zvezda KK Valensija


Regionalnom saradnjom do EU\nPromovisanje saradnje i jačanje dobrosusjedskih odnosa osnov je za trajnu regionalnu stabilnost i bezbjednost i napredak u evropskim integracijama, ocijenjeno je na Samitu šefova država i vlada Procesa saradnje jugoistočne Evrope (SEECP).\nSEECP je regionalni okvir političke koordinacije saradnje 12 država - Crne Gore, Srbije, Bosne i Hercegovine, Hrvatske, Makedonije, Albanije, Bugarske, Grčke, Moldavije, Rumunije, Slovenije i Turske. Skupom na Svetom Stefanu završava se jednogodišnje predsjedavanje Crne Gore ovim regionalnim forumom, a na toj funkciji naslijediće je Srbija. Državnici regiona su ponovili zajedničko opredjeljenje za evropske integracije, kao jednog od preduslova prosperiteta i stabilnosti. Oni su pozdravili regionalni pristup u borbi protiv organizovanog kriminala.\n‘’Regionalna saradnja, politika dobrosusjedstva i očuvanje stabilnosti najbolja su preporuka za napredak ka evropskim i evroatlantskim strukturama’’, kazao je danas predsjednik Crne Gore Filip Vujanović.\nOn je rekao da je Crna Gora u potpunosti posvećena tim vrijednostima. Vujanović je ocijenio da SEECP predstavlja važan prostor saradnje i snažan doprinos stabilnosti i razvoju regiona. On je ubijeđen da će Crna Gora naredne godine početi pristupne pregovore za članstvo u EU. Predsjednik Srbije Boris Tadić kazao je da će predsjedavanje te zemlje biti u funkciji unapređenja regionalne saradnje, kao i širenja zajedničkih aktivnosti na planu borbe protiv organizovanog kriminala.\n‘’Organizovani kriminal ne poznaje granice, zbog čega, ako želimo uspjeh, moramo imati efikasan regionalni odgovor’’, naveo je on.\nTadić je istakao da je Srbija posvećena evropskim vrijednostima, a to, kako je kazao, dokazuje i hapšenje Ratka Mladića. On se založio za unapređenje povjerenja u regionu i dodao da će Beograd tražiti model asimetričnog učešća predstavnika kosovskih Albanaca na regionalnim skupovima.\nHrvatski predsjednik Ivo Josipović ukazao je da se regionalna saradnja u vrhu prioriteta te države. On je ocijenio da odnosi u jugoistočnoj Evropi, prije svega, zavise od država regiona. Poručio je da će Hrvatska, kao sljedeći član Evropske unije, ostati partner država regiona i promoter evropskih integracija.\n‘’’Zalagaćemo se da dalje širenje EU. Takođe, nećemo otvorena bilateralna pitanja koristiti za uslovljavanje pojedinih država za napredak u evropskim integracijama’’, kazao je Josipović.\nZa regionalnu saradnju založili su se i predsjednik Predsjedništva BiH Nebojša Radmanović, albanski predsjednik Bamir Topi, predsjednik Makedonije Đorđe Ivanov, bugarski premijer Bojko Borisov i ostali učesnici skupa.


“Srpska” pobijedila u devet opština – mojKontakt portal – Radio Televizija Kontakt\n“To znači pobjedu politike Republike Srbije na Kosovu i Metohiji i pokazuje da srpski narod u Pokrajini vjeruje svojoj državi”, ističe se u saopštenju.\nKancelarija je ocijenila da ubjedljiva pobjeda kandidata “Srpske” predstavlja zdravu osnovu za formiranje zajednice srpskih opština, što će omogućiti da Srbija na Kosovu i Metohiji zaštiti svoje nacionalne i državne interese.\nKancelarija je, takođe, osudila incidente koji su pratili drugi krug lokalnih izbora, navodeći da su neidentifikovana lica na biračkom mjestu u Pasjanu lupala i palila birački materijal, te pretukla Zorana Nikolića, brata Dragana Nikolića, kandidata “Srpske” za gradonačelnika opštine Parteš, koji je prema preliminarnim rezultatima osvojio većinu glasova na tom biračkom mjestu.\n“Јasno je da je napad politički motivisan i da mu je cilj bio poništavanje pobjede kandidata `Srpske` na ovom biračkom mestu. Kao i tokom cijelog izbornog procesa, i ovog puta policija ništa nije učinila da spriječi incidente, iako su se njeni pripadnici nalazili ispred biračkog mjesta”, dodaje se u saopštenju.\nKancelarija pita OEBS zašto je izostala i njihovo reagovanje. “Ako smo navikli da Kosovska policijska služba, kao po pravilu ne vrši svoju dužnost kada je riječ o nasilju nad Srbima , od Euleksa i OEBSA smo očekivali i očekujemo da zaštite sve građanje na Kosovu i Metohiju, bez obzira na nacionalnu pripadnost i da obezbijede regularne uslove na biralištima”, upozorava Kancelarija.


Dodik i Šarović se nagodili, zajedno će na izbore u Mostaru :: Dešavanja u Bijeljini ::\n29. July 2021. / 04:27\nDodik i Šarović se nagodili, zajedno će na izbore u Mostaru\nLideri SDS-a i SNSD-a Mirko Šarović i Milorad Dodik, potpisali su Sporazum o formiranju koalicije „Ostajte ovdje – Zajedno za naš Mostar“ o zajedničkom nastupu i formiranju jedinstvene liste za lokalne izbore u Mostaru.\nKako je istakao Šarović, ovakvim nastupom se stvara mogućnost izbora legitimnih predstavnika Srba, kao jednog od konstitutivnog naroda, za učešće u Gradskoj skupštini Mostara.\nŠarović je izjavio da je poput Srebrenice, Mostar važno mesto gdje je potrebno iskazati opšti srpski interes.\n– Smatram da je to opšti interes, da se uprkos nepovoljnom Izbornom zakonu koji se odnosi na izbore u Gradu Mostaru, uloži maksimalan napor kako bi se kroz jednu listu nastojalo osigurati predstavljanje interesa srpskog naroda u lokalnoj skupštini – rekao je Šarović.\nU Sporazumu „Ostajte ovdje- zajedno za naš Mostar“, navodi se da je razlog formiranja koalicije osvajanje mandata odbornika u mostarskoj Gradskoj skupštini, u izbornima jedinicima: Izborna jedinica Sever, Stari Grad, Jugoistok, Jug, Jugozapad i Zapad, te u centralnoj Gradskoj izbornoj jedinici.\nLokalni izbori u Mostaru biće održani 20. decembra i biće to prvi lokalni izbori u ovom gradu nakon 12 godina. Dva puta su Mostarci bili onemogućeni da glasaju za gradske predstavnike, jer se dve vodeće parije u gradu, HDZ i SDA, nisu mogle dogovoriti o izbornim područjima.


Projekti - Fer\nby fer_urednik 17. Novembra 2021.\nJAČANJE ODGOVORNOSTI U UPRAVLJANJU JAVNIM PREDUZEĆIMA U BIH (NOVEMBAR 2021. – APRIL 2023.)\nJačanje odgovornosti u upravljanju javnim preduzećima u Bosni i Hercegovini je projekat kojeg provode Centri civilnih inicijativa, a kojeg finansira Ambasada Kraljevine Holandije u BiH.\nAktivnosti projekta imaju za cilj smanjenje političkog uticaja na rad javnih preduzeća prema važećim zakonima. Projekat će doprinijeti rješavanju problema u javnim preduzećima u BiH, sa očekivanom depolitizacijom javnih preduzeća kao krajnjim ciljem. To će biti urađeno kroz povećanu transparentnost, jačanje odgovornosti i veću kontrolu nad poslovanjem javnih preduzeća. U transparentnoj atmosferi u kojoj će svi odgovarati za svoj radni rezultat, političke stranke će izgubiti interes da postavljaju i zapošljavaju nekompetentne kadrove na odgovorne pozicije/radna mjesta.\nMonitoring javnih politika, praksi i rezultata javnih preduzeća u BiH,\nZagovaranje prioritetnih preporuka za unapređenje sektora javnih preduzeća u BiH i\nRad sa medijima i javnostima.\nOdgovornost donosioca odluka i upravljačkih struktura u javnim preduzećima za poslovne rezultate i kvalitet javnih usluga je polazna tačka projekta. Efikasnost javnih preduzeća mora se mjeriti i zasnivati na objektivnim pokazateljima rezultata poslovanja i na osnovu njih se moraju donositi odluke, uključujući i odluke o usvajanju godišnjih izvještaja o radu.\nGeneralni cilj: Doprinijeti većem stepenu transparentnosti, odgovornosti i kontrole u upravljanju javnim preduzećima u BiH kako bi se smanjio politički uticaj na njihovo poslovanje (njihov rad).\nSpecifični cilj: Zagovarati i promovisati meritorno (koje se zasniva na zaslugama) političko donošenje odluka u vezi rada kompanija u državnom vlasništvu na osnovu definisanih i javno dostupnih standarda monitoringa/praćenja.\nViše od 80.000 zaposlenih radi u više od 550 javnih preduzeća u Bosni i Hercegovini (BiH). Prihodi javnih preduzeća u BiH iznose više od 6,7 milijardi KM godišnje, a ukupne obaveze premašuju 9,3 milijarde KM.\nJavna preduzeća u BiH su obično neefikasna i pružaju loš kvalitet javnih usluga. Poslovanje javnih preduzeća karakteriše nedostatak transparentnosti (samo 17% javnih preduzeća u BiH proaktivno objavljuje podatke o poslovanju, iako je to zakonska obaveza), nedostatak kontrole (samo 22% godišnjih izvještaja o radu javnih preduzeća na na entitetskim i kantonalnim nivoima dostavljeni nadležnima i pored zakonske obaveze), te odsustvo odgovornosti za rezultate njihovog rada. Jedna od najozloglašenijih činjenica o uspješnosti rezultata rada odnosi se na pregled i usvajanje izvještaja o radu javnih preduzeća. Izvještaji se razmatraju, usvajaju ili odbijaju isključivo iz političkog interesa za dalja imenovanja, a ne na osnovu objektivnih rezultata rada.\nKljučni dio Mišljenja Evropske komisije je 14 pristupnih/prioritetnih preporuka koje su postavljene kao uslov da BiH dobije status kandidata za članstvo u EU koji treba postići unapređenjem zakonodavnog i institucionalnog okvira. U kontekstu javnih preduzeća, najrelevantnija preporuka je broj 7 – Ojačati prevenciju i borbu protiv korupcije i organizovanog kriminala, uključujući pranje novca i terorizam, prvenstveno kroz: (f) depolitizaciju i restrukturiranje javnih preduzeća i osiguranje transparentnosti procesa privatizacije.\nFER ZAPOŠLJAVANJE ZA ODGOVORNOST (DECEMBAR 2019. – JULI 2021.)\nFer zapošljavanje za odgovornost (FER) je projekat kojeg su provodili Centri civilnih inicijativa, a kojeg je finansirala Ambasada Kraljevine Holandije u BiH.\nProjekat je imao za cilj iznijeti negativne posljedice politiziranog zapošljavanja i imenovanja rukovodećih pozicija u javnim preduzećima u Bosni i Hercegovini. Namjera je bila voditi inicijative za smanjenje uticaja političkih partija na zapošljavanje i razvoj unaprijeđenih i depolitizovanih standarda za zapošljavanje i procedure imenovanja rukovodećeg osoblja u javnim preduzećima.\nProjekat je bio usmjeren i ka osvješćivanju građana o štetnim učincima političkih zapošljavanja i imenovanja kada su u pitanju javna preduzeća te isticanju potrebe javne kritike i podrške za zapošljavanje koje je zasnovano na zaslugama umjesto imenovanja i zapošljavanja na političkim osnovama.\nGeneralni cilj: Promocija i zagovaranje zapošljavanja i imenovanja rukovodećih kadrova u javnim preduzećima na osnovu kompetencija i kvaliteta.\nSpecifični cilj: Smanjiti uticaj političkih stranaka na imenovanja rukovodećih kadrova u javnim preduzećima.\nProjekat FER je imao za cilj ukazati na negativne posljedice politizacije u zapošljavanju rukovodećih kadrova i imenovanju upravljačkih struktura u javnim preduzećima u BiH. Projektom FER nastojao se umanjiti uticaj političkih stranaka na zapošljavanje i depolitizirati proces imenovanja rukovodećeg osoblja javnih poduzeća, tj. članova uprava i nadzornih odbora.\nProjekat FER zagovara zapošljavanje na bazi kompetencija, transparentne javne konkurse, standarde korporativnog upravljanja, vrednovanje rezultata rada, odgovornost i depolitizaciju u upravljanju javnim preduzećima u BiH. Projekat je obuhvatio analizu problema i posljedica političkog uticaja na upravljanje 200 javnih preduzeća u BiH u posljednjih 10 godina, razvoj javnih politika za depolitizaciju zapošljavanja i imenovanja rukovodećih kadrova u javnim preduzećima na nivou entiteta i Kantona Sarajevo, vođenje zagovaračkih inicijativa za unapređenje politika i procesa u oblasti zapošljavanja u javnim preduzećima, te javnu kampanju i rad s građanima/kama na većem razumijevanju negativnih posljedica političkog uticaja na upravljanje i rad javnih preduzeća u BiH.


Između demokratskog proljeća i ledenog doba | Zapadni Balkan | Al Jazeera Balkans\nIzmeđu demokratskog proljeća i ledenog doba\nKakve su balkanske verzije predstavničke demokratije ukazuje podatak da na personalnom i idejnom nivou u posljednje dvije decenije nije bilo nikakvih novina.\nNevidljivi ljudi su najneposrednije na svojim leđima osjetili udar velike ekonomske krizeAP - Ilustracija\nMasovni protesti i ulični izlivi građanskog nezadovoljstva do kojih je krajem prošle godine došlo u Sloveniji i Makedoniji iznova su aktuelizovali pitanje mogućnosti reprize "Arapskog proleća" u državama bivše Jugoslavije. Velika finasijska kriza i gubitak perspektive običnih, za sistem nevidljivih ljudi u potpunosti su uklonili ideološki veo sa nedovršenih balkanskih demokratija, koje više od dve decenije pod tananim fasadama pluralizma i vladavine prava skrivaju njihove potpuno izopačene modele.\nJaz koji se u tako skrojenim sistemima godinama unazad produbljivao između otuđenih političkih kasta i običnih građana je, izgleda, u konačnici doveo do potpune erozije legitimiteta etabliranih kvazidemokratskih vladavinskih struktura. Proces delegitimizacije i gubljenja poverenja u sposobnost postojećih isntitucija da odgovore na savremene izazove koji tište svakodnevnu egzistenciju običnog čoveka praćen je sve glasnijim zahtevima za smenom tranzicionih režima, ali i potpunim odsustvom ideja i vizija jednog novog poretka koji bi trebalo izgraditi na razvalinama starog. Odsustvo jasno formulisanih ideja o tome kako bi trebalo da izgledaju temelji novih, posttranzicionih demokratskih režima, predstavlja bitnu razliku u odnosu na revolucionarna vremena s kraja osamdesetih godina prošlog veka. Iako su simptomi krize tranzicionih država slični onima koji su postojali i pre početka tranzicije, ovoga puta perspektive su potpuno drugačije.\nZa razliku od jednopartijskog monopola stožerne ideološke partije iz osamdesetih, poljem politike su ovladali stranački oligopoli i njihove političke oligarhije.\nKao i s kraja osamdesetih godina, koje je obeležila implozija realsocijalizma kao modela društvene, ekonomske i političke organizacije, dve decenije kasnije nedovršena tranziciona društva se ponovo suočavaju sa napetostima na relaciji civilno društvo-država. Ponovo je nastala situacija u kojoj očekivanja i potrebe balkanskih društava daleko premašuju sposobnosti postojećih institucija države i politike da na adekvatan način odgovore naraslim zahtevima svojih građana.\nMeđutim, za razliku od jednopartijskog monopola stožerne ideološke partije, poljem politike su ovladali stranački oligopoli i njihove političke oligarhije. Kao što i na tržištu u krajnjem ishodu nije previše bitno da li njegovu strukturu oblikuju monopoli ili, pak, oligopoli, tako i u polju politike rezultati rada državnih institucija ne zavise mnogo od toga da li se one nalaze pod ingerencijom jedne partije ili su pod dominantnim uticajem svega nekoliko nezamenljivih partija, čija je isključiva funkcija zadovoljavanje partikualrnih interesa na račun opšteg društvenog dobra.\nSvijet otuđene politike\nNa to da nešto nije u redu sa balkanskim verzijama predstavničke demokratije ukazuje i empirijski potvrđen podatak da na personalnom, niti na idejnom nivou u poslednje dve decenije nije bilo nikakvih novina. Političke oligarhije mahom i dalje čine pre svega iste one ličnosti koje se na tim pozicijama nalaze još iz perioda devedesetih godina, dok su tamo gde iz objektivnih bioloških razloga to više nije bilo moguće upražnjena mesta popunili njihovi politički, a neretko čak i biološki potomci.\nPolitičke oligarhije mahom i dalje čine pre svega iste one ličnosti koje se na tim pozicijama nalaze još iz perioda devedesetih godina.\nS druge strane limesa koji deli svet otuđene politike, koja je samoj sebi postala jedini cilj, nalazi se svet običnih ljudi, koji čine predominantni deo društvenog tkiva. Taj deo za sistem temeljnih, ali potpuno nevidljivih ljudi, najneposrednije je na svojim leđima osetio udar velike ekonomske krize, čiji su efekti dodatno pojačani uvećanom pohlepom i metastazirajućom korupcijom, koja je zahvatila partokratske državne strukture. Sudar sve neizvesnije egzistencijalne svakodnevice većine ljudi i faraonskih životnih navika malobrojnih partijskih oligarha kao da je označio kraj iluzije da će se demokratski procesi po sebi, prostim sazrevanjem i protokom vremena, dovršiti i dostići željene standarde.\nSasvim suprotno, na delu se pokazalo da praktikovanje predstavničke demokratije, u kojoj izostaje primena prinicipa odgovornosti i pravne države, zakonito vodi u njeno potpuno izopačenje, koje se po rezultatima ne razlikuje od totalitarnih vladavinskih sistema. Kao što deklarativno slobodno tržište, na kojem ne postoje vladavina prava i jasna prvila igre, zakonito završava u nekontrolisanim monopolima, tako i sfera politike u nedostatku jasnih pravila i sposobnosti da se implementira princip odgovornosti po pravilu završava kao plen korumpirane organizovane manjine okupljene u privilegovanoj političkoj kasti.\nOdsustvo jasnih ideja\nPrimeri Slovenije, kao jedine ex-YU republike koja je postala deo Evropske unije i Makedonije, koja se, sticajem okolnosti, u tom lancu pridruživanja našla gotovo na samom začelju, slikovito ilustruju da je, bez obzira na sve međusobne razlike u dostignutim stupnjevima ekonomskog i demokratskog razvoja, reč o društvima koja su ostala na pola puta između realsocijalizma i razvijenih demokratija. Primerima velikih građanskih protesta u Sloveniji usmerenih protiv svih postojećih stranaka i prividnom sukobu vlasti i opozicije u Skoplju trebalo bi dodati masovnu apstinenciju i krizu legitimiteta, koji su pogodili izborni proces u Srbiji, ali i višedecenijski disbalans na relaciji vlast-opozicija u Crnoj Gori, te sve konfuznije i bezidejnije političke scene Hrvatske i Bosne i Hercegovine.\nNa ovim prostorima u nedostatku vizija budućnosti matrice prošlosti su po pravilu lako osvajale primat u usmeravanju opštih društvenih tokova.\nOpšte razočarenje građanstva, koje se sponatno sve više stapa u zahtev za rušenjem postojećih sistema, praćeno je, više nego ikada ranije, odsustvom jasnih ideja i vizija budućeg poretka, koji bi predstavljao demokratski iskorak u odnosu na postojeće stanje. I mada je i taj aspekt samo još jedna od posledica činjenice da su velike ideje i lideri odavno napustili klijentelistički usmereno polje politike, pitanje je koliko će u odsustvu, makar i utopijskih koncepata nezadovoljno fragmentirano građanstvo imati uspeha u sudaru sa političkim establišmentom.\nČak i da legitimno iskazano nezadovoljstvo u pojedinim fazama dovede do urušavanja pojedinih delova sistema ili njihovih personifikacija, provizoriji koji bi popunili nastale institucionalne praznine mogli bi predstavljati lak plen za vešte demagoge i zaljubljenike u vladavinu čvrste ruke. U takvoj situaciji, umesto nove energije i političkog procvata demokratski proces bi lako mogao da bude trajno zamrznut, a polje građanskih i političkih sloboda bitno suženo. Brojni primeri iz bliže i dalje prošlosti na ovim prostorima jasno opominju da su, gotovo bez izuzetka, u nedostatku vizija budućnosti matrice prošlosti po pravilu lako osvajale primat u usmeravanju opštih društvenih tokova.\nKuda plovi balkanski brod u 2013?\nBalkan - upozorenje bliskoistočnim zemljama


Međunarodni kod Pošta Srpske otkrio sve nezakonitosti: Pošiljke u inostranstvo preko Zagreba i Beograda\nPošta koja se dostavlja iz BiH prema inostranstvu putem Hrvatskih pošta d.o.o. Mostar, umjesto Sarajeva, odvija se posredstvom Zagreba - Republike Hrvatske, a u ovom slučaju Pošte Srpske isto čine, ali posredstvom Beograda - Republike Srbije...\nTako je još od 1993. godine, naime, kada su se ova dva operatera izjasnila da pripadaju Hrvatskoj, odnosno Srbiji.\nPrivremeni međunarodni kod (IMPC) koje je Poštama Srpske dodijelila Svjetska poštanska unija (UPU) ne nosi identifikacionu oznaku države, ali je neuobičajeno da se podjela vrši na regionalnom principu. Ovo je za dnevni list "Oslobođenje" potvrdio dobro upućeni izvor u oblast poštanskog saobraćaja.\n"Veoma je teško reći šta se krije iza svega i može li to ili ne biti preduslov za drugačiji status Republike Srpske. Veoma je važno da se zna ko, gdje i šta radi, odnosno kako će se nakon ovoga vršiti međunarodni obračun - da li pola na RS, a pola na FBiH. Na potezu je Ministarstvo saobraćaja i komunikacija BiH jer je za sistem izmjenične pošte odgovorna država", navodi sagovornik lista.\n"Oslobođenje" takođe saznaje kako je Republika Srpska, na međunarodnom kodu insistirala zbog, navodnog, zadržavanja pošte u Sarajevu. međutim, saznaje se kako su te tvrdnje netačne, odnosno da sve što dođe u okviru međunarodne razmjene JP BH Pošta ne može zadržavati, te da se u skladu sa unutrašnjim prometom to odmah distribuiše.\n"Sve što stigne na Aerodrom Sarajevo kao prispijeće JP BH Pošte to usmjeravaju ka dva druga operatera - Hrvatske pošte d.o.o. Mostar i Pošte Srpske Banja Luka. Dakle, u ovom slučaju poštanska razmjena se obavlja direktno bez zadržavanja, navodi isti izvor.\nIstovremeno, pošta koja se dostavlja iz Bosne i Hercegovine prema inostranstvu putem Hrvatskih pošta d.o.o. Mostar, umjesto Sarajeva odvija se posredstvom Zagreba - Republike Hrvatske, a u ovom slučaju Pošte Srpske isto to se čine, ali posredstvom Beograda - Republike Srbije.\nOvakav sistem paralelizma, ne samo unutar BiH kroz postojanje više operatera daleko je veći jer se Hrvatske pošte d.o.o. Mostar direktno vežu za Hrvatsku, a Pošte Srpske za Srbiju. Tako je još od 1993. godine naime, kada su se ova dva operatera izjasnila da pripadaju Hrvatskoj, odnosno Srbiji.\nIsti izvor tvrdi da se radi o potpunoj nezakonitosti za koju Agencija za poštanski saobraćaj BiH kao regulator u toj oblasti nikada nije dala saglasnost. Inače, IMPC kod je izmjenična pošta u koju dolazi sva pošiljka iz bilo koje zemlje, a zbog obračuna trebao bi biti samo jedan izmjenični ured. Ovaj ured ima i BH Pošta koja ga je dobila prijemom u Svjetsku poštansku uniju (UPU) 1993, kada su se druga dva operatera izjasnila da pripadaju susjednim državama.\nMeđutim, raniji sagovornici lista "Oslobođenje" upozorili su da je činjenica da su Pošte Srpske dobile međunarodni kod "izuzetno krupna stvar te da može biti i podloga za mnogo veće promjene".


Radio televizija Rožaje - Sastanak Đukanović - Hasanov\nponedjeljak, 15 April 2019 15:26\nSastanak Đukanović - Hasanov\nPredsjednik Crne Gore Milo Đukanović, primio je danas u posjetu, izvanrednog i opunomoćenog ambasadora Republike Azerbejdžan u Crnoj Gori na nerezidentnoj osnovi Eldara Hajdarova.\nAmbasador Hajdarov ukazao je da Crna Gora predstavlja oazu mira i stabilnosti u regionu Zapadnog Balkana, te da se njenim primjerom trebaju voditi i drugi. Za takav epitet Crne Gore, istakao je posebne zasluge predsjednika Đukanovića, koji čvrsto i stabilno drži reformski kurs zemlje. Pohvalio je dosadašnju saradnju dvije zemlje, ističući da će se lično angažovati da se pored privredne, produbi saradnja u oblasti kulture, tako što će započeti prevod djela crnogorskih stvaralaca na azerbejdžanski jezik, kao i da će se intenzivirati razmjena studenata između dvije zemlje.\nPredsjednik Đukanović istakao je prijateljske odnose dvije zemlje, koji su i doveli do povećanja saradnje u svim sferama, a posebno u privredi. S tim u vezi, na liniji razgovora s predsjednikom Republike Azerbejdžan Alijevim, istakao je da će podstaći dalje ugovaranje bolje povezanosti Crne Gore i Azerbjedžana avio linijom. Kako je kazao, ovaj potez je neophodan, kako bi se na pravi način valorizovao ono što je potencijal turističke razmjene, koja će svakako imati prirodni rast nakon otvaranja projekta Porto Novi, koji je u izvođenju azerbejdžanskih kompanija. Nadalje, izrazio je uvjerenje da će se u doglednom vremenu izvršiti i adekvatno energetsko povezivanje na jadransko-jonskom koridoru, koje će Crnoj Gori omogućiti uvoz gasa iz Azerbejdžana, što će umnogome poboljšati uslove ne samo za crnogorska domaćinstva, već prevashodno i za privredu.\npogledano 269 puta\tZadnji put promjenjen ponedjeljak, 15 April 2019 15:42


BH GAS zahtjeva posljupljenje gasa za 20,12 posto za distributivna preduzeća – Informer\nBiH • Ekonomija • Vijesti\nBH GAS zahtjeva posljupljenje gasa za 20,12 posto za distributivna preduzeća\nBH-Gas će uputiti zahtjev Vladi Federacije BiH za korekciju, odnosno povećanje cijene prirodnog gasa prema distributivnim preduzećima od 20,12 posto.\nPosljednji zahtjev za korekciju cijene BH-Gas je uputio u septembru prošle godine, na što je Vlada FBiH dala saglasnost za primjenu od 1. novembra 2011. godine. Od septembra prošle godine do danas evidentiran je znatan rast kursa USD a (sa 1,43 koliko je iznosio 30. septembra 2011. na 1,59 od 31.jula ove godine), kao i ruske prodajne cijene gasa koja je povećana u tri navrata, dok su cijene prema distribuciji ostale nepromijenjene, navodi BH-Gas.\nTrenutna prodajna cijena za distributivna preduzeća od 820,00 KM/1000 Sm3 je znatno niža od nabavne cijene, uslijed čega BH-Gas direktno ostvaruje gubitak za razliku između više nabavne i niže prodajne cijene.\n„Predloženi procenat povećanja cijene od 20,12 posto ne predstavlja realan iznos povećanja, ali je BH-Gas u interesu potrošača sačinio prijedlog za povećanje cijene u minimalnom iznosu koji će biti upućen Vladi Federacije BiH na razmatranje i odlučivanje“, navodi se u saopćenju za javnost BH-Gasa.\nPartija demokratskog progresa: Bolje je da Dodik sam sebi uputi ostavku\nSinoćnje bombardiranje Halepa uzrokovalo nove kolone izbjeglica


U nedelji za nama najavljen je i izvršen niz akvizicija, kako na domaćim tako i na svetskim tržištima.\nBiznis Kombo 2(2)\nOd zanimljivijih novosti sa kojima smo imali prilike da se susretnemo, treba istaći i da je obelodanjena prva banka koja će svoje poslovanje proširiti i u virtuelnom svetu, tj. kako se isti u poslednje vreme naziva, metaverzumu. Naime, J.P. Morgan Čejs će investirati u razvoj svog poslovanja u jednom metaverzumu, Decentralendu, a prema pisanju Volstrit Žurnala, prema procenama potencijalna zarada koju mogu da ostvare i do bilion dolara godišnje.\nTakođe su prošle nedelje dva startapa, u čijim redovima i među osnivačima ima i naših sunarodnika su ostvarili pozamašne ciljeve. Američko-srpski startap Sounder obezbedio je dodatnih 7,7 miliona dolara investicija, a kompanija Polygon, čiji je suosnivač Srbin, je osigurala investiciju od 450 miliona dolara.\nU nastavku pogledajte najveće akvizicije i spajanja u poslednjih nedelju dana:\nIntel kupio proizvođača čipova\nJedna od najvećih tehnoloških kompanija na svetu, američki Intel, objavio je da će kupiti izraelskog proizvođača čipova Tauer Semikonduktor (Tower Semiconductor) za blizu šest milijardi dolara.\nOni su saopštili da planiraju iskoristiti ovu jedinstvenu priliku shodno trenutnoj ogromnoj potražnji za poluprovodnicima na svetskom tržištu, javlja Vol Strit Žurnal (Wall Street Journal).\nIzraelska kompanija proizvodi čipove za automobile, medicinske senzore i elektrosisteme, a Intelu bi trebala pomoći u pokušaju da ugrozi vodeću poziciju tajvanskog TSMC-a, najvećeg proizvođača čipova u svetu.\nNestle prodao udeo u Lorealu\nKompanija Nestle prodala je svoj udeo u Lorealu za deset milijardi dolara i smanjila učešće sa sa 23,3 na 20,1 odsto.\n„Spremni smo da ponovo dogovorimo neko veliko ulaganje. Da li se osećamo prinuđenim da to uradimo? Ne. Da li smo otvoreni za to? Da“, rekao je direktor firme Mark Šnajder za CNBC.\nFrancuzi preuzeli libansku luku\nLiban je odlučio da sa francuskom kompanijom CMA CGM potpiše ugovor o upravljaju, radu i održavanju kontejnerskog terminala u luci Bejrut na 10 godina, izjavio je, libanski ministar za javne radove i transport, Ali Hami za Rojters.\n- U ugovoru stoji da će 33 miliona dolara biti plaćeno od strane CMA CGM kako bi se razvio posao unutar luke, izjavio je ministar, bez otkrivanja dodatnih detalja i ugovora.\nDižu ruke od Rusnjefta\nKompanija Glenkor je prodala udeo u Rusnjeftu i time je okončala dve decenije ulaganja koja su anglo-švajcarskoj firmi omogućila da trguje milionima barela nafte ove ruske grupe.\nProdaja, na kojoj se radilo godinama otkako je Glenkor promenio najviši menadžment, najavljena je u decembru 2021. i biće završena u prvoj polovini 2022. godine, pošto je u toku dobijanje regulatornih odobrenja, saopšteno je iz kompanije, a prenosi Rojters.\nVreme prodaje, kako primećuje britanska agencija, "koincidira s najvećim tenzijama između Moskve i Zapada od kraja Hladnog rata, zbog čega neke zapadne kompanije nastoje da smanje izloženost riziku s ruskom imovinom".\nHrvatska televizija RTL prodata je kompaniji Central Juropijan Media Enterprajzis (Central European Media Enterprises -CME) za 50 miliona evra.\nKompanija CME, bivši vlasnik Nove tv, obezbedila je dugoročna prava na zadržavanje i korišćenje RTL brenda u Hrvatskoj, navodi se u saopštenju češkog PPF investicionog fonda u čijem je posedu CME, ali i Telenor, tj. Yettel.\nKo je kupio akcije HET?\nDan pre nego su “Hidroelektrane na Trebišnjici” (HET) javno objavile da će povećati cenu po kojoj će emitovati akcije u procesu dokapitalizacije, za sada nepoznat investitor je kupio preko 1,1 milion akcija HET-a koje je platio više od 350 hiljada KM, piše Capital.ba.\nTransakcija je obavljena na Banjalučkoj berzi u četvrtak, 10. februara, a zanimljivo je da je cena ponuđena za akcije bila skoro 20 odsto viša od cene po kojoj su se akcije prodavale neposredno pre.\nVoda Vrnjci dobija većinskog vlasnika\nBeogradski "Ekstra-pet" u ponudi za preuzimanje preostalih 11,76 posto akcija "Vode Vrnjci" naveo je da je svaku od akcija spreman da plati 4.800 dinara. Ponuda se odnosi na 13.494 akcije.\nTrajanje ponude je od 14. februara do 7. marta, a akcionari koji se odluče da prodaju biće isplaćeni u gotovom novcu.\nNukleus postao vlasnik Granit Peščar\nLazarevačka firma Nukleus preko kupovine na Beogradskoj berzi dosegla je 83,7 posto akcija Granita Pešcar iz Ljiga.\nNukleus koji se bavi proizvodnjom, trgovinom i usluga prethodno je imao 24,9 procenata akcija graĐevinskog preduzeća Peščar, navodi se u dokumentu objavljenom na Berzi.\nAkvizicije Spajanja Kompanije Svetsko tržište\nBLIŽI NAM SE KRAJ ERE JEFTINOG NOVCA Sinoć je FED ponovo podigao kamate, danas i Banka Engleske, a šta čeka ECB?\nZLATNA GROZNICA TRESE SRBIJU Masovno kupujemo poluge i dukate, na isporuku se čeka i duže od dve nedelje


pink.rs | DODIK: Strani ambasadori rade na KOMPLIKOVANJU situacije u BiH!\nDODIK: Strani ambasadori rade na KOMPLIKOVANJU situacije u BiH!\nČlan Predsednistva BiH Milorad Dodik izjavio je da je potpuno nepotrebno i nije fer da bilo ko od stranaca, pa bili to Amerikanci ili Britanci ili neko drugi, modelira karakter sednice Predsedništva.\n- To onda ne govori o suverenoj državi nego o podanićkoj priči. Iz tog razloga nisam ni prihvatao da razgovaram na tu temu kada je reč o Godišnjem nacionalnom planu sa bilo kim - rekao je Dodik za medije.\nSastanak ambasadora SAD i Velike Britanije u BiH sa Željkom Komšićem, predsedavajuicim Predsedništva BiH, biće održan danas, dan uoči dve sednice Predsedništva na kojima će se naći Godišnji plan za NATO (ANP) i imenovanje predsedavajućeg Saveta ministara.\nTim povodom Dodik kaže da svako ima pravo da se sastaje s kim hoce i da od najavljenog sastanka svako moze da izvlači različite spekulacije.\n- Ono što mogu reći je to da je nepotrebno da bilo ko sa strane modelira rad Predsedništva. Ako je sastanak organizovan da ambasadori budu informisani, to je u redu. U BiH imamo određen broj funkcionera, pogotovo onih u Sarajevu, koji imaju podanički odnos prema strancima koji ide do toga da ih smatraju delom politicke strukture u BiH. Ja ih ne smatram takvim, ali kao partnere u nekim poslovima saradnje sa zemljama koje predstavljaju ja ih prihvatam. Tu se nalazi i moj odgovor prema tom sastanku Komšića i ambasadora. Može da se sastaje s kim hoće - rekao je Dodik.\nIstakao je da ''stavovi BiH mogu da budu oni stavovi koji su doneseni konsenzusom'', pogotovo o vojnim pitanjima.\nNa pitanje da li postoji mogućnost da vanredna sednica na kojoj bi trebalo da bude imenovan predsedavajući Saveta ministara bude otkazana s obzirom na stavove Komšić0a i Šefika Džaferovića, Dodik je rekao da Komšić radi na komplikovanju situacije.\n- Videćemo kako će se stvari razvijati. Pred samo održavanje sednice proceniću da li ću zadržati svoj predlog da vanredna sednica bude održana - rekao je Dodik.\nKomentarišući najave pojedinih medija da bi pre sednice Predsedništva BiH mogao ponovo biti odrzan sastanak lidera, Dodik je kazao da za takav sastanak nije bilo nikakvih indicija niti ima potrebe da on bude odrzan.\nDodik: U Briselu o kandidatskom statusu BiH


GLAS ZEMANA – TRADICIONALNI KONKURS ZA PJEVAČE TRADICIONALNE MUZIKE BALKANA - Dert Music Dert Music\nU sklopu World Music Festa Zeman koji će biti održan od 28. do 30. jula 2022. godine u Novom Pazaru, kao i prethodnih godina, održaće se takmičenje Glas Zemana, s namjerom očuvanja balkanske muzike.\nUpravo ovo takmičenje je do sada okupljalo desetine izvođača iz cijele regije, koji su, osim nastupanja na festivalu, imali priliku da upoznaju muzičare iz cijelog svijeta i postanu dio internacionalne umetničke mreže.\nPjeesma koju kandidat prijavljuje mora biti isključivo iz domena tradicionalne muzike Balkana ili muzike napisane u tom maniru, uključujući i autorska djela napisana u duhu tradicionalne muzike Balkana.\nUkoliko se kandidat prijavljuje na konkurs sa autorskom kompozicijom, djelo se prijavljuje sa postojećim aranžmanom.\nPlakat – Glas Zemana\nStručni žiri, sačinjen od akademskih muzičara, odabraće osam najboljih izvođača koji će se predstaviti uživo na festivalu Glas Zemana\nOrganizatori pozivaju sve zainteresovane da pošalju video snimak ličnog izvođenja zajedno sa osnovnim informacijama na adresu glaszemana@gmail.com najkasnije do 10. jula 2022. godine.\nPobjednike očekuju novčane nagrade u iznosu od:\nI mjesto – 500 €\nIII mjesto – 200 €


Akreditacija » O Domu zdravlja | Dom zdravlja Novi Sad\nNaš Dom zdravlja akreditovan na sedam godina\nDirektorka Agencije za akreditaciju zdravstvenih ustanova Srbije, dr Snežana Manić, donela je 21. januara ove godine Rešenje o izdavanju sertifikata o akreditaciji Doma zdravlja "Novi Sad" na period od sedam godina - najduži mogući period koji ustanova može steći akreditacijom. Sertifikat nam je uručen 5. februara na svečanosti u Beogradu, u Narodnoj skupštini Republike Srbije.\nSertifikat na sedam godina ustanova može dobiti ukoliko je ostvareno više od 71% ocena 4 i 5. Dom zdravlja "Novi Sad" je ostvario 98,18% ocena 4 i 5, a takođe je ispunio uslov da nijedan kriterijum koji se odnosi na bezbednost pacijenata u procesu lečenje nije ocenjen ocenom manjom od 4.\nU proces akreditacije uključili smo se još u periodu pilotiranja standarda za akreditaciju u sistemu zdravstvene zaštite u Republici Srbiji. Prvi put smo se akreditovali za period 2008. do 2011. godine (maksimalno na tri godine), a sada smo sertifikovani za period od 2013. do 2020. godine (maksimalno na sedam godina).\nU akreditaciji su se ocenjivale određene oblasti zdravstvene zaštite:\nspecijalističko - konsultativna služba\nUkupno je ocenjivano 12 velikih oblasti kroz definisane standarde koji su dostignuti nizom aktivnosti koje su određene kriterijumima. Standardi podrazumevaju optimalne standarde kvaliteta i bezbednosti i usmereni su na unapređenje kvaliteta pružanja zdravstvene zaštite. U Domu zdravlja "Novi Sad" je ocenjivana ispunjenost standarda kroz ukupno 550 kriterijuma.\nSam postupak trajao je gotovo godinu dana uz maksimali angažman zaduženih timova za svaku od navedenih dvanaest oblasti kao i svih ostalih zaposlenih.\nTimovi su izvršili samoocenjivanje u odnosu na definisane standarde, i pripremili su obimnu i kvalitetnu dokumentaciju koja je prosleđena Agenciji za akreditaciju zdrvstvenih ustanova. U nastavku procesa pripremali su svako svoju oblast za dolazak spoljašnjih ocenjivača - dokumentaciju koja potvrđuje primenu standarda i neophodna unapređenja u radu. U procesu akreditacije timovi su uradili reviziju predhodnih i napisali nove procedure u ukupnom broju od 389 procedura.\nNa kraju samog akreditacijskog procesa u spoljašnje ocenjivanje došle su nam kolege iz drugih zdravstvenih ustanova - edukovani spoljašnji ocenjivači Agencije: Vođa tima - prim. dr Vesna Vujičić (Direktor Doma zdravlja Savski venac, lekar specijalista opšte medicine) i članovi tima - dr sci.med. Zorica Šumarac (zamenik direktora Centra za medicinsku biohemiju Kliničkog centra Srbije), VMC Dragica Vnučec (glavna sestra Doma zdravlja Savski venac) i doplomirani pravnik Radoš Topalović (direktor pravnogcektora Zdravstvenog centra Užice).\nSpoljašnje ocenjivanje se realizovalo u zdravstvenoj ustanovi, u trajanju od četiri dana (Dani akreditacije od 09. do 12. decembra 2012. pregledom primljene dokumentacije, razgovorom sa organima upravljanja zdravstvene ustanove i zaposlenima koji su učestvovali u postupku samoocenjivanja, obilaskom, pregledom prostornih kapaciteta i opremljenosti zgrade medicinskom opremom, razgovorom sa pacijentima i zaposlenima i završnim sastankomna kome se organi upravljanja i zaposleni informišu o obavljenoj akreditacijskoj poseti.\nU Završnom izveštaju o akreditaciji spoljašnji ocenjivači su istakli da je Dom zdravlja "Novi Sad" dobro organizovana, opremljena, moderna zdravstvena utanova primarnog nivoa zdravstvene zaštiti. Izveštaj sadrži detaljan pregled samoocenjivanja i ocenjivanja kriterijuma za svaku oblast, kao i korisne napomene u smislu postignutih dostignuća i preporuka za unapređenje. Dostignuća Doma zdravlja "Novi Sad"prepoznata kroz proces akreditacije:\nstrateško planiranje i upravljanje ustanovom (Strateški i operativni planovi ustanove\nsprovođenje preventivnih - skrining programa\nsavetovališni rad sa decom i odraslima\norganizacija "Otvorenih vrata"\nimplementacija kliničkih puteva i vodiča dobre prakse\nplanovi za unapređenje kvaliteta rada i bezbednosti pacijenata za sve službe\nvođenje medicinske dokumentacije sa planom i ciljem lečenja\nKao jedna od najvećih ustanova na primarnom nivou zdravstvene zaštite u Republici Srbiji, imamo veliku odgovornost da i dalje unapređujemo pružanje zdravstvene zaštite pacijentima iz vizure kvaliteta i bezbednosti. Proces Akreditacije nam kroz merljive i definisane kriterijume željenih standarda omogućuje da na izazove odgovorimo na najbolji mogući način i postignemo krajnji cilj svih naših aktivnosti - a to jeunapređenje zdravlja građana Novo Sada i Sremskih Karlovaca.\nAkreditacija je proces i nije završila samim činom dobijanja sertifikata. Nas i nakon dobijanja sertifikata na sedam godina očekuju redovne posete spoljašnjih ocenjivača Agencije. Akreditacija obezbeđuje okvir koji omugućuje da se definišu i implementiraju potrebne promene i naprave prioriteti za kontinuirano unapređivanje zdravstvene zaštite otkrivanjem sopstvenih prednosti i mogućnosti napretka. Dobijanje sertifikata na sedam godina obavezujeustanovu na dalje činjenje u smeru kvalitetnog i bezbednog pružanja usluga.\nKoordinator za akreditaciju\nOstali:Akreditovan Dom zdravlja «Novi Sad»


O nama :: mojedete.rs - bebe i deca, uz ljubav i zdravlje\nPogledajte: Mace koje vole da gledaju klizanje Iako neki piruete na ledu smatraju dosadnim, ima i onih za koje umetničko klizanje... video arhiva >>\nO internet magazinu "Moje dete"\nUpravo iz ovog razloga, 25. avgusta 2009. godine, pokrenuli smo televizijsku emisiju "Moje dete" koja je za veoma kratko vreme postala jedna od najgledanijih emisija u Niškom regionu. U emisiji se na neposredan način obrađuju pitanja i problemi sa kojima se roditelji često susreću, bilo da se tiču obrazovanja, izbora sporta ili hobija za određeni uzrast, prevencije ili lečenja neke bolesti, odabira dobrog štiva za decu, bilo da su u pitanju nedoumice kao što su: kada početi sa davanjem džeparca, kako izbeći ljubomoru kod starije dece, koliko sna je potrebno detetu, kako spakovati dete za ekskurziju... Emisija uči roditelje kako da decu podstaknu da se iskažu kroz muziku, crtanje, govor, kako da zavole pozorište, knjige, kvalitetnu muziku. Za sagovornike se biraju ljudi od struke, a to su često i svetski priznati stručnjaci, ali i roditelji i deca koji mogu poslužiti kao dobar primer.\nJedan takav prilog o mladoj Romkinji pod nazivom “Obrazovanjem do bolje budućnosti” nagrađen je godišnjom UNICEF-ovom nagradom za etičko izveštavanje o deci i dečijim pravima, koja je tadašnjoj urednici emisije Marijani Ljubisavljević, dodeljena 20.11.2009.\nKako je popularnost tv emisije "Moje dete" rasla, a u cilju što bolje informisanosti javnosti o problemima roditeljstva, odlučili smo da pokrenemo i informativni internet magazin „Moje dete“ koji nudi konkretne savete za sve probleme i nedoumice sa kojima se mogu suočiti roditelji, kao i svi oni koji planiraju potomstvo. Saradnici ovog magazina su najbolji stručnjaci iz oblasti zdravstva, školstva, kulture, sporta, koji nam pomažu da što bolje odgovorimo potrebama posetilaca ovog portala.\nPartner projekta "Moje dete" je Grad Niš, a projekat su do sada su pomogli: Gradska Opština Pantelej, Gradska Opština Palilula, Grafika Galeb, Štamparija Punta i kompanija Ninet.


Denis Zvizdić otvorio 17. Međunarodni sajam “Dani trešnje 2019” – Kakanj-X\nNa 19 lip, 2019 144\nPredsjedavajućem Zvizdiću je na otvaranju sajma uručena medalja “Zlatna trešnja” za podršku i doprinos razvoju sajma.\nPredsjedavajući Vijeća ministara BiH dr. Denis Zvizdić otvorio je danas u Mostaru 17. Međunarodni sajam privrede, poljoprivrede, prehrane i turizma “DANI TREŠNJE 2019”.\nPredsjedavajući Zvizdić je u svome obraćanju rekao da su sajmovi i privredni forumi izuzetna prilika za prezentaciju privrednih potencijala Bosne i Hercegovine i povezivanje privrednika u regiju. Istakao je razvojne, prirodne, privredne i turističke potencijale Bosne i Hercegovine. Rekao je da Bosna i Hercegovina ima pozitivne razvojne parametre poput kontinuiranog rasta BDP-a i rasta izvoza. Dodao je da je naša zemlja najmanje zadužena država u jugoistočnoj Evropi što omogugućava daljnje zaduživanje za ključne infrastrukturne projekte.\nPredsjedavajući Zvizdić je istakao značaj saradnje i povezivanja unutar regije za privredni i ekonomski rast svih pojedinačnih država. Rekao je da mi svi skupa, kao područje sa oko 20 miliona stanovnika, prirodnim, historijskim i kulturnim resurima postajemo značajan i atraktivan prostor koji privlači ozbiljne ulagače. Naglasio je da se stoga posljednjih godina intenzivno radi na uspostavi jedne jedinstvene ekonomske regije u kojoj će se ukinuti sve trgovinske barijere, priznavati kvalifikacije i certifikati, te zajednički nastupati na trećim tržištima. Naglasio je da je u prethodnom periodu samo sa Srbijom ukinuto devet necarinskih barijera kako bi se ubrzao protok roba i olakšalo poslovanje privrednicima.\nPredsjedavajući Zvizdić je na kraju obraćanja čestitao organizatorima 17. Međunarodnog sajma privrede, poljoprivrede, prehrane i turizma “Dani trešnje 2019” na uspješnoj organizaciji sajma, a učesnicima poželio ugodan boravak u Mostaru i Bosni i Hercegovini i poželio poslovni uspjeh.\nNa ovogodišnjem sajmu “Dani trešnje 2019” koji se održava u Mostaru od 19. do 21. juna učestvuje oko 300 izlagača od kojih je 35 malih obrtnika, a centralna tema sajma je promocija starih, autohtonih zanata koji postaju turistički brend i turistički proizvod Bosne i Hercegovine\nPoranio da ga neko slučajno ne preduhitri: Milorad Dodik poslao čestitku Vladimiru…\nKomšić o Dodikovim prozivkama: “Uvjerio je sebe u neistine; nisam kriv…


Vi ste ovde:Početna»Projektne aktivnosti»Brane izgrađene fondovima EU spasile Novi Pazar poplava\nBy Jovan objavljeno\t 23/04/2014 Projektne aktivnosti\nOve antierozivne brane, izgrađene krajem prošle godine u okviru projekta EU Progresa, glavni su razlog što se Novi Pazar ovog aprila nije našao u grupi gradova ugroženih poplavama, rekao je član štaba za vanredne situacije Nihad Hasanović.\n“Pre nedelju dana su ove brane rašalovane i predate na upotrebu. Potom su počele velike padavine i da nije bilo ovih brana i Novi Pazar bi bio ugrožen kao i drugi gradovi u Srbiji”, rekao je Hasanović.\nNovoizgrađene brane sprečile su ovog puta da voda dođe do domaćinstava i pričini veću materijalnu štetu.\nProjekat EU Progresa obuhvata anti erozivne mere i zaštitu od poplava u slivu reke Raške čiji je cilj da doprinesu regulisanju ovog rečnog sliva. Poplave su samo u Novom Pazaru tokom 2013. izazvale materijalnu štetu u iznosu od million evra.


CMA CGM pokreće avio-kargo diviziju i kupuje 4 teretnjaka - Pluton Logistics\nCMA CGM, jedna od vodećih svetskih brodarskih i logističkih kompanija, otvoriće i specijalizovanu diviziju za vazdušni prevoz tereta CMA CGM Air Cargo. Orijentisanost i na avionski transport omogućiće CMA CGM da kupcima ponudi sveobuhvatnija rešenje, saopštili su iz ove kompanije.\nKao podršku širenju u avio-kargo segmentu, CMA CGM kupuje četiri teretna aviona Airbus A330-200F nosivosti 60 tona, proizvedena između 2014. i 2016. Sa dometom od 4.000 nautičkih milja, ove letelice povezivaće Evropu sa ostatkom sveta. CMA CGM grupa poveriće operaciju svoje teretne flote evropskoj aviokompaniji.\nKompanija je, inače, u septembru prošle godine stekla 30% udela u Groupe Dubreuil Aero, koja obavlja avio-kargo prevoz između Francuske i francuskih prekomorskih teritorija.\n– Ova ekspanzija u oblast avio-kargo prevoza, nova je prekretnica u strateškom razvoju Grupe, sa ciljem da se kupcima pruži komplementaran spektar usluga koje pokrivaju i špediciju i logistiku – navodi se u saopštenju CMA CGM.\n← Hrvatski Primaco akvizicijom Tri Mare osigurao više od 6.100 TEU godišnje\nTestiranje NEMAČKA: Rezultati na italijanskom prihvaćeni za prijave iz Austrije →\n17. septembra 2021. 20. oktobra 2021. Milica Milosavljevic\n5. avgusta 2021. Milica Milosavljevic


Sloboda govora · februar, 2012 · Global Voices na srpskom\nSloboda govora · februar, 2012\nČlanci o Sloboda govora iz februar, 2012\nSirija: Šok i nevjerica nakon ubojstva novinara\nBliski istok & Severna Afrika 26/02/2012\nNetizenovci koji u socijalnim medijima izvještavaju o svakodnevnim krvoprolićima u Siriji su danas morali na trenutak stati kako bi absorbirali vijesti o još gorim zločinima počinjenim protiv čovječnosti u području Baba Amr u opsjednutom gradu Homs.\nSirija: Razan Ghazzawi u zatvoru … ponovno\nSirijska blogerka i aktivistkinja u borbi za slobodu govora Razan Ghazzawi uhapšena je u četvrtak 16. februara 2012 u raciji sirijskih snaga sigurnosti u uredima sirijskog centra za slobodu izražavanja u Damasku, gdje Razan radi. Ghazzawi je uhapšena zajedno sa još 13 kolega, uključujući i Mazen Darwisha, voditelja centra. Hisham Almirat izveštava...\nItalija: Mnogobrojni protesti protiv mera štednje i zbog nedostatka informacija\nZapadna Evropa 15/02/2012\nOd sredine januara, Italiju je zahvatio talas protesta, koji je započeo na Siciliji s mobilizacijom poljoprivrednika, vozača kamiona i ribara, uglavnom vlasnike malih poslova, kojoj se kasnije pridružilo i stanovništvo Sicilije u celini, uključujući i radnike koj obavljaju fizičke poslove, studente i nezaposlene osobe. Pokret operiše pod imenom Forza d'Urto ("Šok sila"), poznatiji kao "Vile Pokret".\nJužna Amerika 08/02/2012


Šeranić: Bolnica u Foči primjer kako treba raditi sa mladim kadrovima -\nMinistar zdravlja i socijalne zaštite Alen Šeranić izjavio je danas, nakon posjete Univerzitetskoj bolnici Foča, da je ova ustanova, kao baza Medicinskog fakulteta, primjer drugim zdravstvenim ustanovama u Srpskoj kako treba i stručno i naučno usmjeravati i usavršavati mlade ljekare.\n“Ovdje imamo i Medicinski fakultet i fočanska bolnica radi veoma dobru stvar, a to je da mlade kadrove koji se školuju na fakultetu odmah preuzima i daje im mogućnost, ne samo stručnog, već i naučnoistraživačkog usavršavanja, čime mlade ljude motiviše da se zadrže ovdje”, rekao je Šeranić.\nOn je naveo da je sa rukovodstvom fočanske bolnice razgovarao o organizaciji bolničkog sektora u Srpskoj, a podsjetio je i na ulaganja Vlade u ovu ustanovu, zahvaljujući čemu su svi paviljoni dobili novu termo-fasadu, vanjsku stolariju i krovni pokrivač.\n“Vlada Srpske je u proteklih osam godina uložila oko 15 miliona KM, a u narednom periodu u modernizaciju bolnice uložiće još 15 miliona da bi unaprijedila rad ove ustanove i stanovništvu omogućila još kvalitetniju zdravstvenu zaštitu”, istakao je Šeranić.\nNakon utopljavanja na red je došlo i opremanje i modernizacija, za šta je Vlada Srpske odobrila sredstva, a direktor Univerzitetske bolnice Radmil Marić kaže da se time otvaraju nove mogućnosti za dalji razvoj, posebno hirurškog bloka.\n“Ova modernizacija sa angio-salom i svim ostalim nudi varijante u daljem razvoju vaskularne hirurgije, koja se odnosi na endovaskularnu hirurgiju”, istakao je Marić.\nOn je naveo da će zdravstveni sistem Srpske tražiti promjene kada je riječ o njegovoj stabilizaciji.\n“Ovakvi razgovori sa ministrom, a kasnije i kroz razgovore ekspertskih timova, pravi su put da se analizira stanje, gdje se nalazimo i šta možemo da očekujemo i da stvorimo funkcionalan sistem u kome će Univerzitetska bolnica Foča sigurno imati značajno mjesto”, rekao je Marić.


Skupština Kosova traži granicu iz 1974. - Sputnjik Srbija\n21:40 03 Jun 2020\nSkupština Kosova traži granicu iz 1974.\n08:20 30.06.2015 (osveženo 16:19 05.10.2015) Preuzmite kraći link\nPredlog rezolucije, koju je predložila poslanica Alijanse za budućnost Kosova Donika Kadaj Bujupi, u petak su podržala 72 poslanika, dok je protiv nje bilo devet parlamentaraca iz srpskih partija.\nKako prenose kosovski mediji, rezolucijom koju je predložila partije Ramuša Haradinaja, predviđeno je da se demarkaciona linija između Crne Gore i Kosova određuje na osnovu granica nekadašnje autonomne pokrajine.\nPoslanici su odlučili i da premijer Kosova Isa Mustafa učestvuje u radu državne komisije zadužene za demarkaciju granice i da obaveštava parlament o razvoju pregovora, ali i o svim drugim razgovorima sa crnogorskim zvaničnicima.\nRezolucijom je predviđeno i da meštani pogranične teritorije budu upoznati sa demarkacionom linijom koju komisija utvrdi i da daju potvrdu da su s njom saglasni.\nTokom skupštinske rasprave, kako prenose kosovski mediji, ministar spoljnih poslova Hašim Tači kazao je da integritet Kosova ne sme biti ugrožen navodeći da poslanici mogu da traže granicu i do Bara.\n„Želim otvoreno da kažem da će Kosovo biti u granicama Ustava iz 1974. godine, iako nikad nisam imao lepo mišljenje o ustavu koji nas je tretirao kao pokrajinu“, kazao je Tači, na šta mu je poslanik „Samoopredeljenja“ Albin Kurti kazao da niko ne traži granicu do Bara nego ono što pripada Kosovu.\nMinistri unutrašnjih poslova Crne Gore i Kosova, Raško Konjević i Bajram Redžepi prošlog marta su najavili završetak demarkacije zajedničke granice. Meštani Peći, Istoka i Dečana više puta su protestovali zbog granica, tvrdeći da je Crna Gora ušla 40 kilometara u teritoriju Kosova i da im je onemogućeno da koriste svoja imanja koja su sada deo crnogorske teritorije.\nMeštani pograničnih crnogorskih sela koji su u nekoliko navrata protestovali zbog granice, prošle nedelje su najavili radikalizaciju protesta ukoliko ne bude rešeno pitanje granica.\nNavodeći da je Crna Gora oduzela 12.000 hektara kosovske teritorije, oni su na tribini koju je organizovao Centar za promociju i razvoj najavili „institucionalni rat“ ukoliko se ne reši pitanje granica.\nustav 1974, granice, Skupština, Kosovo, Srbija


Radio TV Stara Pazova - Prijem za najuspešnije učenike\nMesna zajednica Nova Pazova juče je organizovala tradicionalni prijem za najuspešnije učenike Osnovne škole „Rastko Nemanjić Sveti Sava“. Čelnici mesne zajednice uručili su vukovcima tablet računare, đak i sportista generacije dobio je na poklon laptop računar, dok su učitelji i nastavnici nagrađeni knjigom „Monografija Nove Pazove“ Jovana Vukovića. Predsednik Saveta Mesne zajednice Željko Madžarević je izrazio zadovoljstvo što je iz godine u godinu sve veći broj uspešnih učenika u novopazovačkoj školi istakavši da će lokalna samouprava i u narednom periodu pružati podršku najboljim đacima.\nZahvaljujući se na lepom prijemu i vrednim nagradama direktor škole Strahinja Blagojević je istakao da je ova generacija, u kojoj je bilo 149 učenika osmih razreda, bila jedna od uspešnijih, 58 učenika je osmogodišnje školovanje završilo sa odličnim uspehom a prestižno priznanje u osmogodišnjem obrazovanju diplomu „Vuk Karadžić“ ponelo je 19 učenika. Za đaka i sportistkinju generacije izabrana je Jovana Mirosavljević, koja je pored Vukove nosilac i dve posebne diplome iz tehničkog i informatičkog obrazovanja i fizičkog vaspitanja. Jovana je od škole dobila na poklon zlatnik sa likom Svetog Save mileševskog i sportsku torbu.


Uklađeni dinarski iznosi akciza za derivate nafte, koje je Vlada Republike Srbije utvrdila na sednici 14. februara, primenjivaće se od srede, 20. februara 2008. godine kada stupa na snagu i Pravilnik o usklađivanju najviših proizvođačkih cena osnovnih derivata nafte.\nVlada Srbije usvojila je na današnjoj sednici Program dugoročnog stambenog kreditiranja za period januar – decembar 2008. uz subvenciju države.\nUsvajanjem ovog Programa stekli su se uslovi da se kontinuirano isplaćuju sredstva predviđena Zakonom o budžetu za 2008. godinu za subencionisane stambene kredite koji se realizuju preko Nacionalne korporacije za osiguranje stambenih kredita. Za ove namene u ovoj godini iz budžeta je izdvojeno 3,5 milijarde dinara.\nPodsećamo, projekat Vlade subvencionisanja stambenih kredita dao je veliki doprinos u poboljšanju uslova stambenog kreditiranja građana Srbije.\nKao rezultat restriktivne potrošnje u prošloj godini, umesto planiranog deficita od 13,7 milijardi dinara u budžetu Republike Srbije u 2007. godini, ostvaren je suficit od 12,8 milijardi dinara. Ukupna ušteda u budžetu iznosi 26,5 milijardi dinara.\nRashodi su bili manji od planiranih za 4,7%, tj. iznosili su 567,6 milijardi dinara. Prihodi su niži za 0,2% i ukupno su ostvareni u iznosu od 580,4 milijardi dinara.\nJavni dug na kraju 2007. godine iznosio je 9 milijardi evra, što predstavlja učešće od 29% u bruto domaćem proizvodu (BDP je u 2007. godini procenjen na 31,4 milijarde evra).\nU cilju regulisanja odnosa na tržištu i sprečavanja daljeg rasta cena jestivog ulja od suncokreta, kao i zbog nedostatka domaće ponude i visoke cene mleka u prahu i mlečnog maslaca, Vlada Republike Srbije juče je donela Odluku o kriterijumima na osnovu kojih se određuje carinski kontigent za uvoz jestivog ulja od suncokreta, mleka u prahu i mlečnog maslaca. Ova Odluka doneta je na inicijativu Ministarstava trgovine, poljoprivrede i finansija imajući u vidu kretanja cena jestivog ulja na tržištu Republike Srbije, kao i cene ove robe u zemljama u okruženju i zemljama članicama Evropske unije.\nU prvih 11 meseci ove godine u budžetu Republike Srbije ostvaren je suficit od 37,5 milijardi dinara. Prihodi su iznosili 525,8 milijardi dinara, a rashodi 488,3 milijarde dinara. Suficit je ostvaren zahvaljujući boljoj naplati prihoda i uštedi rashoda. Ministarstvo finansija će i u narednom periodu voditi odgovornu fiskalnu politiku.\nPodsećamo da je budžetom za 2007. godinu planiran deficit od 13,7 milijardi dinara.\nStrukturu prihoda i rashoda možete da pogledate na našem sajtu www.mfin.sr.gov.yu\nTokom večerašnjih razgovora ministara prosvete i finansija Zorana Lončara i Mirka Cvetkovića sa predstavnicima tri reprezentativna sindikata obrazovanja učinjen je novi pomak u približavanju stavova. Prihvaćen je predlog Vlade da se u okviru ukupno budžetiranih sredstava za plate u obrazovanju za 2008. godinu, u iznosu od 92,25 milijardi dinara, na osnovu izvršenog obračuna iznađe rešenje za uvećanje plata zaposlenih u prosveti.\nNa današnjem sastanku ministara prosvete i finansija Zorana Lončara i Mirka Cvetkovića sa predstavnicima tri reprezentativna sindikata obrazovanja pregovarano je oko jedine sporne tačke iz predloga Protokola za 2008. godinu. Postignuta je saglasnost da se u okviru ukupne mase plata predviđene Predlogom budžeta za 2008. godinu u iznosu od 92,7 milijardi dinara, utvrdi dinamika i procenat rasta plata za zaposlene u prosveti u 2008. godini.\nDogovoreno je da se sutra sastane stručni tim koji čine predstavnici dva ministarstva i tri reprezentativna sindikata kako bi se zajedničkim naporima formulisao konačan predlog u pogledu dinamike i rasta plata prosvetnih radnika. Time bi se stekli uslovi da se u zvaničnom nastavku razgovora zakazanim za petak, formalno i potpiše Protokol za 2008. godinu.\nNa današnjem sastanku ministara prosvete i finansija Zorana Lončara i Mirka Cvetkovića sa predstavnicima sva tri reprezentativna sindikata obrazovanja učinjen je početni napredak. Dogovorena je isplata tzv. Božićnih nagrada svim zaposlenima u prosveti u neto iznosu od 5 hiljada dinara u januaru 2008. godine.\nU prvih deset meseci 2007. godine javni dug Republike Srbije smanjen je za 330 miliona evra, što je rezultat veće otplate duga od novog zaduživanja. U pomenutom periodu domaćim poveriocima je isplaćeno 371 milion evra, od čega se na servisiranje stare devizne štednje odnosi 227 miliona evra, a na dug prema penzionerima 109 miliona evra. U istom periodu stranim poveriocima, uglavnom međunarodnim finansijskim organizacijama i multilateralnim poveriocima, isplaćeno je 46,3 miliona evra. Istovremeno, Republika Srbija je povukla nove kredite i odobrila garancije u vrednosti od 203,4 miliona evra.\nMinistri finansija Srbije i Republike Srpske, Mirko Cvetković i Aleksandar Džombić razgovarali su danas o ekonomskoj saradnji u skladu sa Sporazumom o specijalnim vezama dveju Republika.\nNa sastanku su definisane oblasti na kojima će se zasnivati buduća saradnja: uvođenje fiskalnih kasa u Republici Srpskoj od 1. januara 2008. što je Srbija uspešno učinila u 2004. godini; razvoj tržišta kapitala i saradnja između dve berze; primena sporazuma CEFTA; regulisanje propisa o igrama na sreću, porezu na imovinu i poreskom savetovanju.\nMisija Međunarodnog monetarnog fonda započela je juče u Beogradu redovne konsultacije sa predstavnicima Ministarstva finansija i Narodne banke Srbije koje će trajati do srede, 7. novembra. Tokom predstojećih razgovora sa predstavnicima MMF-a biće razmotrena privredna kretanja, monetarna i fiskalna politika, kao i sprovođenje strukturnih reformi u Srbiji. Nakon obavljenih konsultacija Odbor izvršnih direktora MMF-a daće ocenu o privrednoj situaciji naše zemlje i merama monetarne politike koje se primenjuju. Održavanje redovnih konsultacija po članu 4. Statuta MMF-a je obaveza država članica Fonda koje se obavljaju jednom godišnje. Poslednje konsultacije sa Srbijom obavljene su u junu 2006. godine.\nPred godišnje zasedanje Svetske Banke i Međunarodnog monetarnog fonda (MMF-a) u Vašingtonu, ministar finansija Mirko Cvetković prisustvovaće sastanku švajcarske Konstituence MMF-a i Svetske banke čiji je Srbija član. Sastanak Konstituence održava se u Bernu 17. i 18. oktobra u organizaciji Centralne banke Švajcarske.\nKao član delegacije Vlade Srbije, ministar Cvetković će od 19. do 22. oktobra u Vašingtonu prisustvovati godišnjem zasedanju MMF-a i Svetske banke, gde će sa najvišim predstavnicima ove dve finansijske institucije razgovarati o ekonomskoj politici Vlade koja će se u narednom periodu sprovoditi u Srbiji.


Bajden Trampu: Sajber napad veliki rizik po bezbednost SAD, utvrdite odgovornost - 23.12.2020, Sputnik Srbija\nBajden Trampu: Sajber napad veliki rizik po bezbednost SAD, utvrdite odgovornost\nIzabrani predsednik Amerike Džozef Bajden pozvao je aktuelnog predsednika Donalda Trampa da utvrdi ko stoji iza sajber napada na američke institucije. Kako je... 23.12.2020, Sputnik Srbija\n07:55 23.12.2020 (Osveženo: 01:05 26.08.2021)\nIzabrani predsednik Amerike Džozef Bajden pozvao je aktuelnog predsednika Donalda Trampa da utvrdi ko stoji iza sajber napada na američke institucije. Kako je dodao, takav napad predstavlja veliki rizik po nacionalnu bezbednost na koji ne može da se ne odgovori.\n„Dogodio se veliki napad na američka ministarstva i institucije i mada još mnogo toga ne znamo, jedno znamo – da je to veliki rizik za nacionalnu bezbednost.... Trampova administracija nije to pitanje postavila kao prioritet. ..Potrebno je dati javni i jasan odgovor ko stoji iza napada“, rekao je Bajden novinarima u Delaveru.\nPodsetio je da su američki državni sekretar Majk Pompeo i ministar pravde Vilijam Bar sugerisali da iza napada stoji Rusija.\n„Ali, administracija mora zvanično da utvrdi ko je odgovoran“, dodao je Bajden.\nPrema njegovim rečima, Tramp snosi odgovornost za zaštitu američkih interesa u naredne četiri nedelje dok još bude obavljao tu dužnost.\nAktuelni američki predsednik je ranije izjavio da bi iza hakerskog napada mogla da stoji Kina, a ne Rusija kako to tvrde mediji. On smatra da su mediji preuveličali obim napada.\nPodsetimo, Bar je ranije optužio Rusiju za sajber napad velikih razmera na mreže američke vlade.\n„Definitivno izgleda kao da su Rusi“, izjavio je on složivši se sa stavom koji je pre njega izneo i državni sekretar SAD Majk Pompeo.\nSlučaj istražuje i FBI, strahujući da su hakeri možda koristili slične metode da bi provalili u druge strukture američke vlade.\nIz Kremlja je saopšteno da Rusija nije umešana u sajber napade i da su sve optužbe na tu temu neosnovane i da predstavljaju nastavak slepe rusofobije.\nAmerički senator: Ruski hakeri mogu da unakaze američku ekonomiju


Otvoren Centar za posetioce na Staroj planini - Pirot Plus Online\n22. maj 2013. 13:11 Gradska hronika Pirot Plus Online\nCentar za posetioce „Vrelo” u Parku prirode Stara planina otvoren je danas na Međunarodni dan biodiverziteta, u organizaciji Programa za razvoj Ujedinjenih nacija (UNDP) i Javnog preduzeća „Srbijašume“. Poziv javnosti na odgovorno ponašanje upućen je na otvaranju, jer očuvana biološka raznolikost doprinosi regulaciji klime, umanjuje efekat gasova staklene bašte, održava kvalitet vazduha i vode i kontroliše suše i poplave.\n- Međunarodni dan biodiverziteta je prilika da se podsetimo da je naša obaveza i dužnost da sačuvamo bogatstvo biološke raznosvrsnosti. Živi svet oko nas – životinje, biljke i njihova staništa – dodiruju sve oblasti naših zivota, i čine Srbiju divnim mestom za život, izjavio je Jurg Štaudenman (Jürg Staudenmann) zamenik stalnog predstavnika Programa za razvoj Ujedinjenih nacija (UNDP) i dodao da je Stara planina jedan od najlepših krajeva Srbije koji ima mnogo toga da ponudi u netaknutoj prirodi.\nU centru „Vrelo“ mogu se dobiti informacije o prirodnim i kulturnim vrednostima Stare planine. Osim edukativnih i izložbenih sadržaja u centru postoje mogućnosti i za smeštaj manjih grupa posetilaca. Centar „Vrelo“ se nalazi u vikend naselju Vrelo, 4 km od sela Brlog, a 30 km od Pirota lokalnim putem.\nSrbija ima bogatstvo od čak 464 zaštićena područja i 797 zaštićenih biljnih i životinjskih vrsta, a na njenoj teritoriji postoji 45 hiljada vrsta i podvrsta biljnog i životinjskog sveta. Zaštita retkih i ugroženih vrsta, kao i njihovih staništa, osnova je za zaustavljanje stope opadanja biološke raznovrsnosti u Srbiji, koja ima potencijal globalnog centra biološke raznovrsnosti, a njene planinske oblasti su jedan od šest centara evropskog biodiverziteta. UNDP trenutno pomaže očuvanje biološke raznovrsnosti u 146 zemalja kroz više od 500 projekata koji su vredni 1,5 milijardi dolara.\nSimbol prohujalih vremena, područje Stare planine, koja se proteže delom u Srbiji i delom u Bugarskoj, predstavlja skup prirodnih vrednosti koje su nastajale, formirale se i nestajale zajedno sa razvojem geološke građe. Stara planina proglašena je za Park prirode 1997. godine kao područje izuzetno vredno sa stanovišta raznovrsnosti biljnog i životinjskog sveta i njihovih zajednica, sa prisustvom tradicionalnog oblika života i kulturnih dobara. Vlada Republike Srbije Park prirode Stara planina poverila je Javnom preduzeću „Srbijašume“ na upravljanje.


Friday March 9th, 2018) Friday March 9th, 2018) BHJAMain\nSKOPJE, 09.03.2018. – Regionalna platforma Zapadnog Balkana za zagovaranje medijskih sloboda i sigurnosti novinara, koja zastupa više od 8000 članova, najoštrije osuđuje poslednje prijetnje upućene predsjedniku Udruženja novinara Makedonije Naseru Selmaniju.\nDan nakon što se incident desio, međunarodna zajednica je osudila ovaj incident. Među njima i OSCE predstavnik za slobodu medija Harlem Désir koji je tvitnuo: “Prijetnje i uvrede koje je predsjednik Udruđenja novinara Makedonije Naser Selmani dobio nakon njegovog posta na društvenim mrežama su neprihvatljive. Ovaj direktni napad na slobodu izražavanja treba istražiti i obezbjediti sigurnost novinara”.\nTokom vremena kada su novinari u Evropi ugroženi i ubijeni zbog objavljivanja priča protiv kriminalaca, nacionalnie vlasti moraju preuzimati mjere kako bi spriječile dalje ubijanje novinara. Tolerancija ovakvih incidenata i nekažnjavanje ohrabruje buduće nasilje nad novinarima.\nPlatforma oštro osuđuje incident i poslaće pismo zabrinutosti svim relevantnim vlastima u Makedoniji tražeći od njih da spriječe bilo koji oblik nasilja nad novinarima, da hitno i temeljito istraže sve činjenice o ovom slučaju i na kraju počnu postupati shodno tome. Takođe, prijavićemo slučaj Platformi radi unapređenja zaštite novinarstva i sigurnosti novinara. U poslednje tri godine, AJM je zabeležio 33 slučajeva napada i pretnji na novinare u Makedoniji, uključujući i poslednji incident.\nRegionalna platforma Zapadnog Balkana za zagovaranje medijskih sloboda i sigurnosti novinara, Skopje, 09/03/2018


Vlada Federacije BiH je na današnjoj sjednici, održanoj u Mostaru donijela ažuriran Akcijski plan za korištenje obnovljivih izvora energije u Federaciji BiH (APOEF).\nUčešće obnovljivih izvora energije 2020. godine u sektoru električne energije iznosit će 44 posto, u sektoru energije za grijanje i hlađenje 49 posto i u prometu deset posto, priopćeno je iz Ureda za odnose s javnošću Vlade FBiH.\nFederalna vlada dala je suglasnost na Rebalans plana ovogodišnjeg poslovanja JP Ceste FBiH, kojim je planiran prihod od 88,13 milijuna maraka, što je 19 ili 13,93 milijuna maraka više u odnosu na prvobitno planiranih 74,20 milijuna.\nPrihvaćen je izvještaj o poslovanju JP Autoceste FBiH d.o.o. Mostar za 2017. godinu, u kojoj su ostvareni prihodi od 140.518.501 maraka, što je 4,42 posto više od planiranog.\nNakon što je razmatrala informaciju o statusu i aktivnostima Veterinarske komore Federacije BiH, Vlada FBiH je zadužila Federalno ministarstvo poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva da, u suradnji s drugim mjerodavnim institucijama, provede detaljnu kontrolu rada te institucije.\nVlada FBiH prihvatila je informaciju Federalnog ministarstva obrazovanja i znanosti o upisu učenika u osnovne i srednje škole u školskoj 2018/19. godini u Federaciji BiH, s predloženim preporukama, i zadužila Generalni sekretarijat Vlade FBiH da tu informaciju s preporukama uputi vladama kantona.\nKako je navedeno, razlozi kontinuiranog smanjenja broja učenika osnovnih i srednjih škola u Federaciji BiH mogu se tražiti, prvenstveno, u negativnim demografskim trendovima, kao što su pad nataliteta posljednjih godina, ali i migracije stanovništva, koje uključuju i iseljenja porodica s maloljetnom djecom u druge države.\n← Halilović predao akreditive predsjedniku Indonezije\nRaste prodaja automobila na benzinski pogon u EU →


Vučković očekuje izvinjenje zbog neistina o mandatima\nPoslanica Demokratske stranke Nataša Vučković izrazila je danas zadovoljstvo što su delegaciji Srbije u Parlamentarnoj skupštini Saveta Evrope potvrdjeni mandati, ali navela i da očekuje izvinjenje predstavnika vladajuće većine u Skupštini Srbije koji su iznosili neistine i uvrede na njen račun zbog tih mandata.\n„Ponovo ističem da ni ja lično, ni DS, nismo doprineli ili podsticali da mandati budu dovedeni u pitanje. Naprotiv – na interesovanje socijalističke grupe zbog čega, kao njihov potpredsednik, nisam više u delegaciji, predložla sam im da o razlozima obaveste Biro grupe, ali da ne preduzimaju nijednu dalju akciju“, navela je Nataša Vučković u saopštenju dostavljenom medijima.\nKako je navela, o tome ima dokaz koji će predočiti predsednici Skupštine Srbije Maji Gojković i poslanicima i članovima delegacije Aleksandri Djurović i Žarku Obradoviću od kojih očekuje izvinjenje za neistine i uvrede.\nOna je istakla da to kako će delovati socijalistička grupa u Parlamentarnoj skupštini Saveta Evrope ili njeni članovi, prevazilazi mogućnost njenog uticaja.\nPredsednica Skupštine Srbije Maja Gojković saopštila je ranije danas da su delegaciji Srbije potvrdjeni mandati u PSSE i da ona zna ko je bio iza toga da se ti mandati eventualno ospore.\nPotvrdjeni mandati delegaciji Srbije u PSSE\nVučković odbacila optužbe Aleksandre Djurović\nDjurović: Iza osporavanja mandata u Strazburu stoji DS\nDelegaciji Srbije osporeni akreditivi u Savetu Evrope


Stefanović: Razgovor o izbornim uslovima je jasan dokaz demokratije | Insajder\nStefanović: Razgovor o izbornim uslovima je jasan dokaz demokratije\nMinistar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović izjavio je danas za TV Pink da su jučerašnji razgovori opozicije i predstavnika vlasti o izbornim uslovima “jasan dokaz demokratije”, dodajući ipak da se njegov stav prema delu opozicije sa kojom je razgovarao nije promenio.\nStefanović je rekao da su za njega su važniji nacionalni, a ne parcijalni, lični interesi stranke, i dodao da “nema potrebe da se pravda jer su išli da razgovaraju o temama organizatora i saslušaju ostale”.\nMinistar je naveo da ovi razgovori ipak nisu promenili njegov stav prema pojedinim opozicionim liderima, kao i da sa nekima ipak ne bi želeo da razgovara, na primer sa predsednikom Dveri Boškom Obradovićem.\n“Ne bi mi bilo drago da sedim sa takvima, ali kao odgovorni ljudi i zbog interesa zemlje moramo da razgovaramo sa njima, saslušamo predloge organizatora i čujemo šta Savez za Srbiju misli”, rekao je Stefanović za TV Pink.\nOn dodaje da ova vlada želi da razgovara i pokaže da brine o demokratiji, ali i da vodi računa o interesima društva i države, navodeći da je na sastanku bilo reči o izbornim uslovima, ali i o izbornim zakonima i zakonu o finansiranju političkih stranaka koji se nisu promenili od 2009. godine.\n“Postupamo u svemu po onome što je donela tadašnja vlast, samo imamo čistiji pristup i bolje poštovanje zakona” rekao je Stefanović.\nĐilas: O zahtevima protesta se ne može pregovarati\nPredsednik Stranke slobode i pravde Dragan Đilas se gostujući na N1 danas, takođe osvrnuo na jučerašnji sastanak na Fakultetu političkih nauka, navodeći da nije bilo pregovora jer se, kako smatra, o zahtevima protesta ne može pregovarati.\nNa pitanje da li misli da ima vremena da se do septembra ispune zahtevi opozicije, on je naveo da iz činjenice da je pre 20 dana rekao da treba bojkotovati izbore - znači da misli da nema.\nĐilas ističe da “sve što se promeni da se normalizuje nešto je dobro za ovu zemlju”, kao i da “bojkot nije tu da oslabi Vučiča, nego da pokaže da su izbori besmisleni”.\nPodsetimo, sastanak vlasti i opozicije održan u ponedeljak trajao je oko tri sata, a Milan Antonijević, direktor Fonda za otvoreno društvo, koje je iniciralo taj razgovor, izjavio je da je sastanak bio konstruktivan i da je dobro da se na taj način otvara dijalog.\nRazgovor predstavnika vlasti i dela opozicije bio je zatvoren, a nakon što je okončan nije bilo izjava za medije. Fond za otvoreno društvo i Fakultet političkih nauka (FPN) u Beogradu najavili su da će nastaviti da organizuju sastanke predstavnika vlasti i opozicije o izborima.\nIzvor: TV Pink, Insajder\nDogovor ministara finansija EU: Pomoć od 500 milijardi evra za države teško pogođene pandemijom\nDirektor KC Kragujevac: Šestoro zaposlenih pozitivno na kovid19, dvoje hospitalizovano\nU Italiji od koronavirusa umrlo još 610 ljudi, povećava se i broj izlečenih


Formiran Savet za naučno-istraživačku delatnost Formiran Savet za naučno-istraživačku delatnost – Personal magazin\nFormiran Savet za naučno-istraživačku delatnost\nU Ministarstvu odbrane Vlade Republike Srbije danas je konstituisan Savet za naučno-istraživačku delatnost i za predsednika ovog saveta izabran državni sekretar tog ministarstva Zoran Jeftić. U saopštenju Ministarstva odbrane navodi…\nU Ministarstvu odbrane Vlade Republike Srbije danas je konstituisan Savet za naučno-istraživačku delatnost i za predsednika ovog saveta izabran državni sekretar tog ministarstva Zoran Jeftić.\nU saopštenju Ministarstva odbrane navodi se da je Savet zadužen za razmatranje pitanja iz oblasti naučno-istraživačke delatnosti u sistemu odbrane, a obrazovan je kao stručno i savetodavno telo ministra odbrane.\nSednici Saveta prisustvovalo je 18 članova, među kojima su bili državni sekretari ministarstava odbrane, za nauku i tehnološki razvoj, predstavnici Srpske akademije nauka i umetnosti i Konferencije univerziteta Srbije.\nTo telo formirano je na osnovu odluke ministra odbrane, a za zamenika predsednika izabran je načelnik Uprave za strategijsko planiranje, brigadni general Mitar Kovač, dodaje se u saopštenju.\nFormiran Savet za naučno-istraživačku delatnost was last modified: December 20th, 2008 by Redakcija\nMaster of Deployment za samo jedan dan\nNovi .me domeni na aukciji krajem januara


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Podgorica :: Podgorica možda dobije električne autobuse\nPLANOVI GRADSKE UPRAVE 17. 03. 2019. 07:40 >> 07:05 2\nPLANOVI GRADSKE UPRAVE\nUvođenje električnih autobusa u saobraćaj riješilo bi problem gradskog prevoza, koji trenutno nije nešto što zadovoljava potrebe građana i Glavni grad već razmišlja o ovoj soluciji, saopštila je za Dan Lazarela Kalezić, sekretar za saobraćaj.\n“Klima Podgorice ne bi dozvoljavala da to bude samo ova vrsta autobusa, bilo bi dobro da razmišljamo i o kombinovanim autobusima. Gradovi koji imaju sličnu klimu prave kombinaciju električnih i autobusa na gas ili na nekom drugom alternativnom gorivu”, navela je Kalezić.\nIstiče da sadašnji gradski prevoz prouzrokuje mnoge probleme, između ostalog zagađenost vazduha, te navodi da su u saobraćaju autobusi koji su stari i nijesu komforni.\n"U Podgorici imamo 109 autobusa koji pokrivaju 29 linija. Rentabilnost gradskog prevoza svuda u svijetu je upitna. Razmišljamo da uvedemo električne autobuse i to bi dovelo do toga da smanjimo korišćenje konvencijalnog goriva, koje je skupo. Takođe, razmišljamo o tome da se negdje pojača uloga grada kada je prevoz u pitanju", navodi Kalezić.