početna · portfolio · TRB PROIZVODI · Mobilni zaštitni sistemi\nMobilna zaštitna stražarnica\nMPGH je pokretna sigurnosna stražarnica za do dve osobe, sa zaštitom od eksplozija. Izrađena je pod inžinjerskim liderstvom veoma iskusnog tima. Spajanje Nemačke tehnologije, industrijski testiranih i prihvaćenih materijala sa privatnim dizajnom čini je jako izdržljivom, a ipak jednostavnom za održavanje.\nUpotrebna rešenja: pokretno, polutrajno ili trajno\nVeoma visoka zaštita osoblja\nBalistička zaštita po NATO standardima, (STANAG 4569 nivo 3 7.62 x54R FMJ / PB / HCl)\nPogodno za dve osobe\nMala težina (manje od 1600 KG)\nDimenzije: 2 m visine 1.3 m širine\nPanoramski oklopni prozor\nIntegrisana ventilacija i sigurnosno zaključavanje\nSlaganje moguće radi lakšeg skladištenja\nJednostavno za nadogradnju i integrisanje, sa širom mrežom zaštite i infrastrukture\nIndividualna rešenja mogu se kreirati po specifikacijama klijenta\nPrimeri upotrebe pokretnih sistema:\nMPGH / TRB Rešenja\nTRB zadržava mogućnost dizajniranja fizičkih i tehničkih bezbednosnih solucija po narudžbini, urađenih kako bi se ublažile latentne pretnje i funkcionisale efektivno u preovladavajućem dejstvovnom okruženju. Nadogradnje za PZS su dostupne kao pojedinačno sredstvo i može da obuhvata integraciju i interoperabilsnost sa širom mrežom zaštite. TRB poseduje stručnost da dizajnira kompletnu tehnološku bezbednosnu soluciju kako bi uključila:\nMPGH ključne odlike\nDefinisani nivoi zaštite po STANAG-u 4569\nVeoma jaka zaštita osoblja dostupna unutar jako kratkog vremenskog okvira


oktobar 2019. – Strana 7 – GRAD Kruševac\nNaslovna » 2019 » oktobar (strana 7)\n9. oktobra 2019.\tKomentari su isključeni na SNS: Novo lice – standardne teme 371 Pregleda\n9. oktobra 2019.\tKomentari su isključeni na Predškolci i đaci na prijemu kod gradonačelnice 97 Pregleda\n9. oktobra 2019.\tKomentari su isključeni na Narodna stranka: Država vara građane 210 Pregleda\n8. oktobra 2019.\tKomentari su isključeni na Ministar Lončar – kruševački Dom zdravlja dobija osmoro novih radnika 190 Pregleda\n8. oktobra 2019.\tKomentari su isključeni na Fondacija princeze Katarine Karađorđević donirala krevete za intenzivnu negu 195 Pregleda\n8. oktobra 2019.\tKomentari su isključeni na Konkurs za besplatan sajt za početnike u poslovanju 121 Pregleda\n8. oktobra 2019.\tKomentari su isključeni na Na kioscima novi broj novina GRAD – 699 75 Pregleda\n7. oktobra 2019.\tKomentari su isključeni na Privatnik „leči“ Apoteku? 477 Pregleda\nIzbor koncesionara za Zdravstvenu ustanovu Apoteka trebalo bi da bude sproveden do kraja godine. Predviđeno je davanje u zakup 26 objekata u Rasinskom okrugu u roku od 15 godina za obavljanje farmaceutske delatnosti. Koncesionar je obavezan da preuzme deo zaposlenih. U sindikatu Apoteke kažu da ustanova i zaposleni, kojima se duguje devet plata, najpre treba da prežive do tada. Najavljuju ...\n7. oktobra 2019.\tKomentari su isključeni na Kruševački poljoprivredni sajam okupio najbolje iz Centralne Srbije 100 Pregleda\nKruševački XII poljoprivredni sajam okupio je stotinak izlagača iz različitih oblasti, na izložbama je prikazano stotinak grla goveda simentalske rase i više od 200 grla koza i ovaca, predstavili su se brojni poljoprivrednici, meštani koji se bave domaćom radinošću, mesne zajednice, proizovođači. Na taj način Sajam je, prema oceni organizatora, potvrdio da je po aktivnostima, poslovnosti i izlagačkoj ponudi, najznačajniji ...\n6. oktobra 2019.\tKomentari su isključeni na Napredak poražen od Crvene zvezde golom u 97. minutu! 48 Pregleda\nFudbaleri Crvene zvezde pobedili su Napredak u Kruševcu rezultatom 1:0, u utakmici 11. kola Superlige SrbijePobedonosni pogodak za aktuelnog šampion postigao je Marko Marin iz slobodnog udarca u 97. minutu. Crvena zvezda je sve vreme napadala, imala mnogo više prilika, u dva navrata pogađala okvir gola, ali je do pobede stigla udarcem kapitena u poslednjem napadu. Nadoknada je iznosila pet ...\n3. avgusta 2020., 22:14


Dobre vesti za radnike Freseniusa i druge koji rade preko agencija - eVršac\nVlada Srbije usvojila je Predlog zakona o agencijskom zapošljavanju kojim se dozvoljava da svi poslodavci, sem u državnoj upravi i lokalnoj samoupravi, mogu da iznajmljuju sve svoje radnike preko agencije, ukoliko su ti radnici u agenciji zaposleni na neodređeno vreme.\nOvim predlogom zakona, agencijski radnici ubrajaju se u zaposlene kod poslodavca kom su iznajmljeni, samo kada se utvrđuje reprezentativnost sindikata koji ih predstavlja, dok se u svim drugim slučajevima oni smatraju zaposlenima u agenciji, piše Radnik.\nOvakva odredba zakona obezbeđuje veća prava radnika u odnosu na dosadašnji period kada su agencije radnike mogle da iznajmljuju poslodavcu i po ugovoru o privremenim i povremenim poslovima koji im ne obezbeđuje pravo na bolovanje, godišnji odmor, sindikalno organizovanje i druga prava, što je bio slučaj i upojedinim vršačkim firmama.\nU predlogu Zakona se navodi da “broj ustupljenih zaposlenih u radnom odnosu na određeno vreme kod poslodavca korisnika ne može da bude veći od 10 odsto od ukupnog broja zaposlenih kod poslodavca”. Međutim, ovo se ne odnosi na agencijske radnike koji imaju zaključen ugovor na neodređeno vreme sa agencijom, što znači da poslodavci nemaju nikakvo ograničenje u angažovanju radnika preko agencije dok god ti radnici imaju ugovor “za stalno” u agenciji.\nUstupljeni zaposleni za vreme privremenog obavljanja poslova kod poslodavca korisnika ima pravo na jednake uslove rada kao i uporedni zaposleni kod poslodavca korisnika, piše u predlogu zakona.\nTo znači da radnik, koji je angažovan preko agencije, ima isto radno vreme, uslove i elemente za obračun i isplatu zarade kao takozvani uporedni zaposleni, odnosno zaposleni kod poslodavca “koji obavlja ili bi obavljao iste poslove s obzirom na zahtevani stepen i vrstu stručne spreme, odnosno nivo kvalifikacija i posebna znanja i sposobnosti, odnosno kompetencije, složenost, odgovornost, radno iskustvo i druge posebne uslove za rad”.


PARLAMENT ODBIO DOGOVOR SA EU: Sporazum o Bregzitu je mrtav, kao i politička karijera Tereze Mej?! | Ekspres.net\n“Sporazum o Bregzitu o kojem se naporno pregovaralo sa Briselom dve godine, je mrtav, a Tereza Mej, koja ga je zaključila, politički nije nešto u boljem stanju”, preneo je Mond komentarišući ponovno glasanje britanskog parlamenta koji je sinoć odbio sporazum.\nFrancuski list podsetio je da je parlament u januaru sa još većim brojem glasova odbio sporazum koji su London i brisel postigli krajem novembra 2018. godine, dodajući da se ponovo odbijanje sporazuma više “ne može opozvati”.\nList Nuvel observater (Le Nouvel Observateur) je preneo danas spisak eventualnog scenarija o Bregzitu, dok radio Frans enfo (France Info) smatra da je Tereza Mej doživela “oštro dezavuisanje” sopstvenog rada jer je “grčevito” mesecima pregovarala o sporazumu na oko 600 strana.\nEU je saopštila sinoć da je odbacivanje sporazuma o razlazu Velike Britanije i EU u britanskom parlamentu “znatno povećalo verovatnoću Bregzita bez dogovora” i dodala da je “učinila sve što je bilo moguće da se dodje do sporazuma”.\nKabinet francuskog predsednik Emanuela Makron kratko je sinoć reagovao na britansko glasanje navodeći da žali zbog odluke parlamenta i dodao da samo “London može da pronadje rešenje” ali da Francuska neće prihvatiti odlaganje datuma Bregzita bez “verodostojne strategije” koju bi trebalo da predstavi London.\nTags dogovoreuLondonodbijanjeparlamentTereza MejVelika Britanija\nNAJNOVIJA TAKTIKA LONDONA: Britansko seme razdora razara EU OD 29.MARTA 2019. U 23 ČASA EU VIŠE NEĆE BITI ISTA: Velika Britanija najavila tačan datum i vreme raskida sa Briselom TEREZA MEJ: Ako ne bude dogovora sa EU, nije smak sveta TEREZA MEJ UPOZORAVA: Ako sporazum sa Briselom bude odbijen možda nikada ne izađemo iz EU


SEC sproveo humanitarnu akciju „Za lepši dečji san“\n* Somborski edukativni centar u proteklom periodu sprovodeo je humanitarnu akciju „Za lepši dečji san“. Namera nam je bila da se obnovi posteljina na dečjem odeljenju Opšte bolnice „Dr Radivoj Simonović“ u Somboru jer je prethodno utvrđeno da za tim postoji potreba\nUtvrđeno je da je potrebno 25 kompleta posteljina, a poziv građanima i građankama da doprinesu obezbeđivanju posteljina putem donacija za nabavku materijala objavili smo 21. jula. Osim toga,, uputili smo, kažu u SEC-u, poziv i zainteresovanim krojačima i krojačicama koji bi volonterski sašili posteljine od nabavljenog materijala.\nIstog dana javili su nam se dobrovoljci iz firme Svet Posteljina sa željom da sprovođenju akcije daju svoj doprinos u vidu šivenja posteljina onda kada se nabavi sav potreban materijal.\nOd momenta objavljivanja poziva javio nam se veliki broj zainteresovanih građana i građanki da doprinesu akciji, pa su u rekordnom roku, od jednog dana, prikupljena i potrebna sredstva za nabavku materijala. Nakon toga odabran je i odgovarajući materijal i dezen za posteljine koje će najmlađim sugrađanima, nadamo se omogućiti lepši san - javljaju iz Somborskog edukativnog centra.\n25 kompleta posteljina uručena su osoblju dečjeg odeljenja Opšte bolnice “Dr Radivoj Simonović” 16. avgusta U ime Somborskog edukativnog centra i svih onih koji su doprineli realizaciji ideje posteljine su dostavili Srđan Vlaškalić i Ivana Barać.\n- Ovom prilikom se zahvaljujemo svim građanima/kama koji su se zainteresovali za akciju i na bilo koji način doprineli ostvarenju cilja. Posebnu zahvalnost dugujemo sjajnoj ekipi iz Sveta Posteljina, na divnoj saradnji i brzoj rekaciji kada je reč o šivenju posteljina. Pozivamo vas da pratite naš sajt i naloge na društvenim mrežama za slične humanitarne akcije čije sprovđenje planiramo u budućnosti! - SEC tim!\nViše iz ove kategorije « SOB i SEC obeležili Međunarodni dan mladih\tJavni poziv za nezaposlene mlade »


Ostale vesti, 08.07.2013, 07:31 AM\nPredsednik Venecuele Nikolas Maduro ponudio je azil Edvardu Snoudenu, bivšem saradniku CIA-e, koga su američke vlasti optužile za krađu poverljivih dokumenata o tajnom programu PRIZMA američke Nacionalne agencije za bezbednost (NSA) koja je prikupljala podatke telefonske komunikacije američkih građana i internet korisnika širom sveta. Maduro je u petak, u televizijskom obraćanju naciji povodom državnog praznika, Dana nezavisnosti, rekao da će njegova zemlja ponuditi „humanitarni azil“ Snoudenu.\nI Nikaragva razmatra da ponudi azil Snoudenu ako okolnosti to dozvole.\n„Imamo suvereno pravo da pomognemo osobi koja je osetila kajanje zbog načina na koji SAD koriste tehnologiju da bi špijunirale ceo svet, a posebno svoje evropske saveznike“, rekao je predsednik Nikaragve Danijel Ortega.\nMeđutim, čak i u slučaju da Snouden, koji se još uvek nalazi na moskovskom aerodromu Šeremetjevo prihvati gostoprimstvo neke države, njegovo dalje putovanje je neizvesno.\nProšle nedelje, avion predsednika Bolivije Eva Moralesa, koji se vraćao iz Moskve u Boliviju, nije dobio dozvolu za ulaz u vazdušni prostor pojedinih evropskih zemalja a razlog je informacija koje su ove države dobile da se Snouden nalazi u avionu bolivijskog predsednika.\nWeb sajt WikiLeaks koji pruža pravnu pomoć Snoudenu, saopštio je da su zahtevi za azil poslati još nekolicini zemalja, ali zbog pokušaja mešanja SAD nije navedeno o kojim državama je reč.\nPoložaj Snoudena je dodatno otežan time što su SAD opozvale njegov pasoš čime mu je onemogućen ulazak u Rusiju, tako da je on prinuđen da rasplet situacije sačeka u tranzitu na aerodromu.\nSAD su podigle optužnicu protiv Snoudena zbog krađe i odavanja poverljivih informacija o nacionalnoj bezbednosti i samovoljnog i neovlašćenog davanja poverljiih dokumenata trećim licima.\nProšle nedelje je i parlament Islanda odbio da razmatra predlog članova parlamenta da se Snoudenu da državljanstvo Islanda. Takav zahtev neće biti razmatran pre septembra jer je parlament odbio da o tome raspravlja poslednjeg dana letnjeg zasedanja. Predstavnik Piratske partije u islandskom parlamentu komentarišući ovu odluku rekao je da sadašnja vlast Islanda „nema kičmu“ da razmatra Snoudenov zahtev.\nU međuvremenu su isplivali i novi detalji o misterioznoj prošlosti Edvarda Snoudena. Kako piše Njujork Tajms, dok je radio za NSA, 2010. godine, Snouden je prošao obuku za certifikovane etičke hakere, koja pomaže stručnjacima za bezbednost da razmišljaju kao hakeri i bolje razumeju njihove tehnike kako bi bolje branili mreže kompanija za čiju su bezbednost zaduženi.\nMeđutim, obuka je pomogla Snoudenu da neprimećen izvuče i prikupi podatke iz kompjuterskih sistema NSA, koje je kasnije dostavio Gardijanu i Vašington Postu.\nPrema svedočenju ljudi koji su imali uvid u Snoudenovu biografiju, sama NSA je omogućila Snoudenu da postane stručnjak za kompjutersku bezbednost, iako su američki zvaničnici do sada tvrdili da je on bio administrator sistema.\nSnouden je rekao da je u aprilu prihvatio posao "analitičara infrastrukture" u kompaniji Booz Allen Hamilton, da bi mogao da pristupi listama računara koje je agencija hakovala širom sveta. U kompaniji Dell u kojoj je Snouden prethodno radio i koja takođe sarađuje sa NSA kao i Booz Allen Hamilton, Snouden je bio odgovoran za bezbednost „Windows infrastrukture“ na Pacifiku, što mu je obezbedilo pristup poverljivim podacima. Njegov rad u kompaniji Dell verovatno mu je omogućio i da shvati da će mu svi podaci o prisluškivanju i praćenju građana biti dostupniji ako bude radio za Booz Allen.\nKakva god da je bila njegova uloga, Snouden je imao mogućnost da pročešlja mreže i išeta kroz vrata sa poverljivim dokumentima na USB fleš disku. To pokazuje da će za NSA biti veliki izazov procena prilikom zapošljavanja novih kompjuterskih stručnjaka koji imaju različite političke stavove i koji mogu ozbiljno ugroziti tajne američke špijunske agencije kao što se to dogodilo u slučaju Snoudena.


U Vranju počela vakcinacija trećom dozom - JUGPRESS\nU Vranju počela vakcinacija trećom dozom\nNa vakcinalnom punktu u Sportskoj hali u Vranju, u utorak, prvi pacijenti primili su treću dozu vakcine protiv virusa korona.\n„Šestoro naših sugrađana primilo je treću dozu vakcine. To su naši stariji sugrađani koji su i tokom pandemije pokazali veliku odgovornost i za sebe i za svoje porodice, ali i za društvo u celini“, izjavila je direktorka Zdravstvenog centra Vranje, dr Ljiljana Antić.\nOna je dodala da brojevi pregledanih i hospitalizovanih pacijenata u kovid sistemu Zdravstevnog centra Vranje pokazuju da je u toku novi talas zaražavanja.\nZbog toga je apelovala na sve građane koji se nisu vakcinisali, da to učine.\nKoordinator vakcinacije dr Nikola Trajković kaže da se beleži pojačano interesovanje kako naših, tako i građana Severne Makedonije za imunizaciju.\nPrioritet za vakcinaciju su mladi ljudi i u toku je kampanja koja bi trebalo da im pruži informacije po pitanju vakcinacije i samih vakcina.\n„U subotu, 21. avgusta, biće organizovana prezentacija „Vakcinacija, istine i zablude!“ volonterima i zaposlenima u Crvenom krstu Vranje.\nPrezentaciju ćemo učiniti online dostupnom za sve zainteresovane i trudićemo se da, koliko nam to trenutna epidemiološka situacija dozvoli, organizujemo i uživo, uz razgovor sa mladima. Ne smemo da dozvolimo da nas lenjost i dezinformacije skupo koštaju i kao pojedince i kao narod i kao civilizaciju“, rekao je dr Trajković.


Najava meča: Slovan - Crvena zvezda - Utakmica bez rezultatskog pritiska - Sportske vesti - ProSport\nPočetna»Sportske vesti»Fudbal»Najava meča: Slovan – Crvena zvezda – Utakmica bez rezultatskog pritiska\nNajava meča: Slovan – Crvena zvezda – Utakmica bez rezultatskog pritiska\nAutor ProSport 10/12/2020 Fudbal, Fudbalski klub Crvena zvezda, Koronavirus, Liga Evrope, Sportske vesti\nFudbaleri Crvene zvezde gostuju u Liberecu u okviru poslednjeg kola grupne faze Lige Evrope.\nCrveno-beli su u prošlom kolu remijem protiv Hofenhajma (0:0) obezbedili igranje u nokaut fazi Lige Evrope, dok je Slovan pobedio Gent u Belgiji rezultatom (1:2), ali im ta pobeda nije bila dovoljna da ostanu u igri za plasman u narednu rundu.\nNjihov prethodni meč u grupi L, završen je ubedljivom pobedom Crvene zvezde rezultatom (5:1) na našem najvećem stadionu. Na tom meču, dva gola je postigao El Fardu Ben, a u strelce su se još upisali Gajić, Katai i Falčineli. Jedini gol za Češku ekipu, postigao je Matoušek.\nU domaćem prvenstvu, Crvena zvezda je pobedom u Užicu protiv ekipe Zlatibora (0:1) obezbedila jesenju titulu prvaka Srbije. Dva kola pred kraj jesenjeg dela prvenstva, Crvena zvezda ima 47 bodova, devet više u odnosu na drugoplasirani Partizan.\nSlovan je u okviru 10. kola češke lige u ponedeljak odigrao nerešeno (1:1) protiv ekipe Slovačko i trenutno se nalazi na 6. mestu sa 15 osvojenih bodova.\nNjihov poslednji međusobni duel pre utakmica u grupi L Lige Evrope, igrao se 2006. godine u plej of rundi. Meč u Češkoj, završen je rezultatom (2:0) za Slovan, a dve nedelje kasnije na Marakani, Crvena zvezda je izgubila (1:2), a strelac jedinog gola za crveno-bele bio je Ailton.\nU ekipi Crvene zvezde, ovaj meč će propustiti Aleksandar Katai, koji čeka detaljne analize rezultate krvi pošto se stalno osećao umornim. Sumnja se da ima problem sa nedostatkom trombocita u krvi, sa čim se susretao već dva puta do sada.\nZbog povrede neće igrati ni Ivanić i Rodić, a Željko Gavrić je pozitivan na virus Korona.\nUtakmicu će suditi finski arbitar Matijas Gestranius. On je sudio meč koji je Crvena zvezda pobedila Florijanu (3:0) u kvalifikacijama za Ligu Evrope 2017. godine, a vodio je i meč u Junajtedu između Mančestera i Partizana (3:0).\nU grupi L, Hofenhajm je prvi sa 13 bodova, Crvena zvezda je druga sa deset osvojenih bodova. Treći je Slovan sa šest bodova, dok je Gent poslednji bez osvojenog boda.\nUtakmica počinje danas u 21 čas na ,,Stadion u Nisy”, a u isto vreme igra se i drugi meč ove grupe gde Hofenhajm dočekuje Gent.\nFK Crvena zvezda Gent Hofenhajm Liga Evrope Slovan\nPrethodna vestInter nije iskoristio pobedu Reala i ostao bez proleća u Evropi\nSledeća vest Preminuo Paolo Rosi


MINISTAR ZIJAD MAHMUTOVIĆ PODNIO OSTAVKU – Radio Feral\n30/04/2013 Mirza Musanovic\t0 Comments\nMinistar za boračka pitanja u Vladi Tuzlanskog kantona Zijad Mahmutović podnio je ostavku na funkciju ministra zbog postupka Skupštine Tuzlanskog kantona, koja je svojom odlukom 19. aprila na vanrednoj sjednici smijenila kantonalnog ministra unutrašnjih poslova Amira Husića.\nObrazloženje Skupštine za ovaj čin je, navodi Mahmutović, insinuacija da je on organizirao proteste policajaca pred Skupštinom Tuzlanskog kantona i da su policajci vrijeđali poslanike, što je politički neprihvatljivo.\n– Pravo svake parlamentarne većine je da smjenjuje bilo kojeg ministra, ali ostaje čak i zakonska obaveza da obrazloženje bude zasnovano na činjenicama, a ne na diskvalifikacijama iza kojih se želi sakriti činjenica da je budžet za MUP smanjen za nekoliko miliona KM – naglašava Mahmutović u saopćenju.\nNavodi da je svojim aktom od 23. aprila 2013. godine premijer TK Sead Čaušević ovlastio sekretara MUP-a da preuzme poslove ministra, čime je praktično participirao u smjeni ministra Husića.\n– Zbog navedenog, iz solidarnosti prema svom stranačkom kolegi podnosim ostavku na funkciju ministra za boračka pitanja u Vladi Tuzlanskog kantona, jer ne želim da građani, Vlada Kantona i Savez za bolju budućnost BiH budu žrtve neprincipijelnih političkih igara – navodi Mahmutović.\nOvim činom SBBiH i zvanično prelazi u opoziciju u Tuzlanskom kantonu, jer, pojašnjava Mahmutović, tokom više mjeseci učešća u vlasti ova stranka nije dobila nijedno direktorsko mjesto i koalicioni dogovor u tom smislu nije bio ni implementiran.\n← U PETAK NEMA NASTAVE NA PODRUČJU TK\nZA PRVOMAJSKE PRAZNIKE SUNČANO VRIJEME, MOGUĆ I KRATKOTRAJNI PLJUSAK →\nBosna i Hercegovina pušački rekorder u regiji\n02/02/2011 Mirza Musanovic 0\nU Općini Živinice počinje program certifikacije općina sa povoljnim poslovnim ambijentom – BFC\n01/03/2019 Mirsad Zulic 0


Kakve će odgovore BiH poslati? | mojKontakt portal\n“Mi smo to dobili na jednom USB-u, prije nekoliko dana, tu ima, ne znam tačno, jedno 15-20 hiljada stranica, i ja sada sve to treba da pročitam i da se upoznam, svi smo dobili USB”, rekao je Dragan Mektić, ministar bezbjednosti BiH.\n“Ja sam direktno došao iz Ženeve, tako da ne znam da li me u kancelariji čeka bilo kakav stik, vjerovatno čeka. Ja cu isčitati samo ono sto je iz resora mog ministratstva, jer su tu odgovori moji i iz nadležnih entitskih ministrastva, neću ulaziti u odgovore koje se odnose na druge sektore”, kazao je Mirko Šarović, zamjenik Predsjedavajućeg Savjeta ministara BiH.\n“Onda ćemo fizički poslati naše odgvore Briselu, jer će se naši odgovori čitati, analizirati i poslije toga ćemo imati stvaove predstvnika Evropske komisje, da li ćemo imati set dodatnih pitanja, ili će ovaj dio pitanja ili nivo kvalitet biti zadovoljavajući za Evropsku komisiju”, kazao je Denis Zvizdić, predsjedavajući Savjeta ministara BiH.\nPrethodno Prethodni članak: Građani peticijom traže doživotnu robiju za ubistvo malog Pavla\nSljedeće Prethodni članak: BiH predzadnja u regiji po indeksu ekonomskih sloboda


101. rođendan džeza u Akademiji 28 – Plezir\nDan kada je izdata prva ploča sa zvukom džeza, 26. februar 1917. godine – ROĐENDAN DŽEZA – obeležava se tradicionalno, poslednjih jedanaest godina u Akademiji 28 (Nemanjina 28) u Beogradu.\nRođendanska manifestacija, trodnevni praznik ranog džeza, vremenom je poprimila odlike svojevrsnog festivala džeza jer je pored muzičkog programa, uz domaće i inostrane izvođače, sadržala i zanimljive prateće programe poput zapaženih izložbi džez plakata, džez kritike i džez fotografije svih srpskih džez festivala, izložbe gramofona, promocija knjiga, berze ploča itd.\n„U susret 101. Rođendanu džeza“ naziv je besplatnih koncertnih večeri koje će se održati tokom vikenda, 23. i 24. februara, sa početkom u 22h i 22.30h.\nPrve večeri čiji će domaćin biti poznati srpski džez pijanista i kompozitor, Miloš Krstić, zakazana je promocija debitantskog albuma „On the Bop Street“, trija Dragana Milovanovića, nakon čega će, tradicionalno, nastupiti Jovan Maljoković i Balkan Salsa Bend.\nDruge večeri, u subotu 24. februara, beogradskoj publici će se po prvi put predstaviti sastav „Taiwa“, predvođen dvema izuzetnim džez damama, Anom Strugar i Tanjom Krivokapić.\nU drugom delu večeri nastupiće jedan od najinteresantnijih autorskih sastava na domaćoj sceni, „Fish in Oil“.\nOkosnica ovogodišnjeg programa je, kao i svake godine, nastup Beogradskog diksilend orkestra, zakazan za sam dan izdavanja prve džez ploče, 26. februar, sa početkom u simboličnih 19:17h.\nSpecifičnost ovog koncerta biće njegov koncept – svojevrsni diksilend maskenbal pod nazivom „The Jazz Band Ball”, sa zanimljivim gostima i nagradama za publiku.\nUlaz na sve koncerte je slobodan, a mesta se mogu rezervisati na: 011 3619 342\nTAGS: 101 rodjendan dzezaAkademija 28Ana StrugarBalkan Salsa BendBeogradski diksilend orkestarDragan MilovanovićFish in OilJovan MaljokovićMiloš KrstićOn the Bop StreetPlezirPlezir magazinrodjendan dzezaTaiwaTanja Krivokapić


Snažno uz muziku - objavljen spsiak izvođača na Arsenal festu - www.kragujevcanka.rs\nSnažno uz muziku – objavljen spsiak izvođača na Arsenal festu\nArsenal fest 11 biće održan 24, 25. i 26. juna u Kragujevcu, gde će nastupiti Yngwie Malmsteen, Dub FX, Dubioza kolektiv, Riblja čorba, Bajaga i Instruktori, Partibrejkers, Hladno pivo i brojni drugi regionalni izvođači. Arsenal je prvi veliki domaći festival ovog leta koji će biti održan pred publikom, uz poštovanje svih neophodnih zdravstvenih mera i slogan – „Snažno uz muziku“.\nNa Main Stage-u Arsenala prve večeri sviraće legendarni Partibrejkers, institucija domaće muzike Bajaga i Instruktori i folk pankeri Brkovi, 25. jun pripada zagrebačkim pank rokerima Hladnom pivu, internacionalnoj Balkan-ska atrakciji Dubioza kolektiv i australijskom muzičaru Dub FX-u. Vlasnik hitova “Flow”, “Love Someone” i “So Are You”, koji je već oduševio publiku Arsenala 2017. godine, sada se nakon pauze upravo u Kragujevcu vraća živi nastupima uz poruku: “Ne mogu dočekati otvaranje (koncertnih) prostora!”\nZavršne večeri u jedinstveni prostor “Kneževog arsenala”, nekadašnje fabrike municije iz 19. veka, dolaze Osvajači (koji slave 30 godina od prvog albuma “Krvi i led”), srpski Irci Orthodox Celts i premijerno pred našu publiku svetski gitarski heroj Yngwie Malmsteen, koji poručuje: „Jedva čekam da vas sve vidim tamo!“. Posebno treba istaći da se velika, zaslužna grupa domaće rok muzike Riblja čorba 26. juna u Kragujevcu vraća nastupima nakon izuzetno teške godine tokom koje su zbog Kovid-19 izgubili Mišu Aleksića (1953-2020).\n„Arsenal je prva svirka Čorbe bez našeg brata Miše. Poslednji put smo svirali 29. februara 2020. u Kranju sa Mišom. Biće nam nezamislivo teško bez njega na basu, ali znamo da nas on odozgo gleda i tera da nastavimo dalje. U Kragujevcu će na basu biti naš tehničar, a inače basista grupe Orvel 69, Ivan Stanković Ivke, koji je već jednom menjao Mišu u Kruševcu. Tačno je da dugo nismo svirali i svi smo veoma uzbuđeni zbog nastupa na Arsenalu. Lično, uvek imam tremu, a sada na samu pomisao na nastup umirem od straha. Ali vežbaćemo i bićemo odlični, jer to dugujemo i našim vernim navijačima i Miši“, poručuje Bora Đorđević.\nPrema Borinim rečima, Riblja čorba namerava da održi koncert sećanja na velikog Mišu Aleksića u Beogradu, u nekom lepom prostoru, sa puno gostiju, jer je puno kolega volelo Mišu, gde će biti izvođene Mišine pesme, a sav prihod će ići njegovoj supruzi i ćerki Jasmini i Mini Aleksić. Uz to, Riblja čorba sprema novi album i na njemu će se naći jedna Aleksićeva pesma.\nKremast i lagan: TIRAMISU u čaši\nSKC: Projekcija filma "Sanjati Murakamija"\nAmira Medunjanin u sredu pred publikom u Kragujevcu


Milioni u Francuskoj u štrajku protiv Sarkozija – Marks21\nby Džim Vulfrejs 01/02/2009, 03:08 1.7k Views\nTog dana je oko 2.5 miliona ljudi učestvovalo u štrajkovima i demonstracijama širom Francuske, i to upravo zbog Sarkozijevog načina za rešavanje ekonomske krize.\nTi ljudi su suočeni s obrušavanjima na penzije i javne servise, sa stopom nezaposlenosti od 10 odsto i s platama koje više ne mogu da isprate rastuće troškove življenja.\nVlada je utrošila 26 milijardi evra ne bi li spasila francuske banke, dok je na hiljade radnika otpušteno. Gradski službenici, bolničko osoblje, nastavnici i studenti pridružili su se poštanskim, transportnim i medijskim radnicima, čiji su servisi pod stalnim udarima.\nIzvestan broj radnika iz privatnog sektora, uključujući bankarsko osoblje, kao i radnike iz automobilske industrije i automobilskih prodavnica takođe je učestvovao u ovoj akciji.\nU mnogim gradovima širom Francuske, grupe radnika iz malih privatnih preduzeća su po prvi put održali demonstacije.\nSarkozi dobro zna da su proteklih godina snažni protestni pokreti osetno ometali planove svih desničarskih vlada u toj zemlji.\nNjegova strategija kombinuje – katkad uspešne – napade na radnike, i taktička povlačenja. U decembru je izrazio brigu da bi nemiri u Grčkoj mogli dovesti do novog maja 1968.\nSuočen s takvom mogućnošću, iz prvog plana je uklonio reforme srednjoškolskog programa, kao i planove za uvođenje zakona o radu nedeljom.\nNeki članovi parlamenta su početkom ove godine izjavili da je ozbiljan društveni pokret koji se stvara u Francuskoj uznemirujuć.\n“Ljudi misle da se javni novac deli bankarima, a da se ništa ne čini za njih”, izjavio je jedan od njih. “Podržavaju one koji izlaze na ulice.”\nTrenutne mobilizacije su najveće do sada, još od ogromnog, višemilionskog pokreta iz 2006. godine protiv CPE-a (Ugovor o prvom zaposlenju), koji je trebalo da uvede dodatnu nesigurnost u mogućnosti zaposlenja omladine.\nTada su studenti predvodili demonstracije. Prošlonedeljne proteste su, međutim, u najvećoj meri predvodili radnici.\nU celoj Francuskoj je u sredu oraganizovano više od 200 demonstracija. Oko 60 hiljada ljudi je u Bordou protestovalo iza transparenta koji je sumirao sveopšte raspoloženje: “Oni su kriza – mi smo rešenje.”\nPokret je trenutno veoma široko zasnovan, ali su postavljeni zahtevi prilično opšti. Ukoliko sindikati uspeju da održe ujedinjeni front i objave konkretne zahteve oko kojih bi mobilisali aktiviste, demonstracije sa kraja januara mogu poslužiti kao odskočna daska za dalju akciju.\nEkonomska krizaEURadnička borbaSOLIDARNOST | Februar 2009.Studentska borba\nPrevious article Izdana generacija\nNext article Novi talas protesta u Grčkoj


sase | Poslovni Informator | Stranica 15\nNaslovna » Tag Arhive: sase (stranica 15)\nTag Arhive: sase\nNajveći promet zabilježio ZIF Fortuna Fond dd\nVrijednost BIFX-a se nije mijenjala u odnosu na prošlo trgovanje i iznosi 1.451 poena. Vrijednost indeksa SASX-10 je pala za 11,59 indeksnih poena na 704,24 poena, što u odnosu na prošlo trgovanje predstavlja pad od 1,62 posto. Vrijednost indeksa Primarnog slobodnog tržišta SASX-30 je pala za 1,61 indeksni poen na 880,37 poena, što u odnosu na prošlo trgovanje predstavlja pad ...\tOpširnije »\nSedmični promet Sarajevske berze 1 072 miliona KM\nU ovom periodu minimalno jedna trgovina obavljena je sa 36 emitenata. Od toga četiri emitenta su ostvarila porast vrijednosti zvaničnog službenog kursa, dok je pad vrijednosti zabilježilo 14 emitenata. Index BIFX je ove sedmice pao za 19,41 indeksni poen na 1.451,35 poena, što u odnosu na prošlu sedmicu iznosi pad od 1,32 posto. Vrijednost indexa SASX-10 je u ovoj sedmici ...\tOpširnije »\nPromet Banjalučke berze 316.848 KM\nVrijednost BIRS indeksa se smanjila za -4,08 posto i iznosi 691,64 poena, a vrijednost FIRS indeksa se povećala za 0,05 posto i iznosi 1.792,39 poena. Na službenom berzanskom tržištu lista B najveći promet je ostvaren akcijama Telekom Srpske a.d. Banja Luka, trgovalo se u iznosu od 22.800,32 KM, po prosječnoj cijeni od 1,62 KM po akciji. Ukupan promet obveznicama na ...\tOpširnije »\nNa trgovanju na SASE-u ostvaren promet od 530.464 69 KM\nVrijednost BIFX-a je porasla za 9,38 indeksnih poena na 1.466,44 poena, što u odnosu na prošlo trgovanje predstavlja porast od 0,64 posto. Vrijednost indeksa SASX-10 je porasla za 2,44 indeksnih poena na 713,66 poena, što u odnosu na prošlo trgovanje predstavlja porast od 0,34 posto. Vrijednost indeksa Primarnog slobodnog tržišta SASX-30 je porasla za 0,89 indeksnih poena na 880,68 poena, ...\tOpširnije »\nNa Sarajevskoj berzi ostvaren promet od 54.980 73 KM\nVrijednost BIFX-a se nije mijenjala u odnosu na prošlo trgovanje i iznosi 1.457,06 poena. Vrijednost indeksa SASX-10 je porasla za 4,24 indeksnih poena na 711,22 poena, što u odnosu na prošlo trgovanje predstavlja porast od 0,60 posto. Vrijednost indeksa Primarnog slobodnog tržišta SASX-30 je porasla za 2,41 indeksnih poena na 879,79 poena, što u odnosu na prošlo trgovanje predstavlja porast ...\tOpširnije »\nVrijednost BIRS indeksa se smanjila za -0,46 posto i iznosi 709,24 poena, a vrijednost FIRS indeksa se smanjila za -0,49 posto i iznosi 1.867,07 poena. Na službenom berzanskom tržištu lista B najveći promet je ostvaren akcijama Telekoma Srpske a.d. Banja Luka, a trgovalo se u iznosu od 100.157,50 KM, po prosječnoj cijeni od 1,62 KM, čime je ostvaren pad u ...\tOpširnije »\nNa Sarajevskoj berzi ukupan promet 3.329.550 72 KM\nU sklopu 19 transakcija ukupno je prometovano 567.685 vrijednosnih papira. Vrijednost BIFX-a porasla je za 21,48 indeksnih poena na 1.490,41 poen, što u odnosu na prošlo trgovanje predstavlja porast od 1,46 posto. Vrijednost indeksa SASX-10 porasla je za 6,54 indeksna poena na 721,70 poena, što u odnosu na prošlo trgovanje predstavlja porast od 0,91 posto. Vrijednost indeksa Primarnog slobodnog tržišta ...\tOpširnije »\nNa Sarajevskoj berzi ukupan promet od 2.599.115 06 KM\nVrijednost BIFX-a je porasla za 21,50 indeksnih poena na 1.468,93 poena, što u odnosu na prošlo trgovanje predstavlja porast od 1,49 posto. Vrijednost indeksa SASX-10 je pala za 0,44 indeksnih poena na 715,16 poena, što u odnosu na prošlo trgovanje predstavlja pad od 0,06 posto. Vrijednost indeksa Primarnog slobodnog tržišta SASX-30 je porasla za 0,49 indeksnih poena na 882,22 poena, ...\tOpširnije »\nSASE: Na današnjem trgovanju ostvaren promet od 234.343 19 KM\nU sklopu 27 transakcija ukupno je prometovano 70.230 vrijednosnih papira. Vrijednost BIFX-a je pala za 10,64 indeksnih poena na 1.467,17 poena, što u odnosu na prošlo trgovanje predstavlja pad od 0,72 posto. Vrijednost indeksa SASX-10 je pala za 7,49 indeksnih poena na 714,21 poen, što u odnosu na prošlo trgovanje predstavlja pad od 1,04 posto. Vrijednost indeksa Primarnog slobodnog tržišta ...\tOpširnije »\nDanas je održana XVI aukcija trezorskih zapisa Federacije Bosne i Hercegovine (privremeni simbol: FBHTZ415). Metodom višestrukih cijena upisano je ukupno 2.000 trezorskih zapisa po ponderisanoj prosječnoj cijeni od 99,6312 posto od nominalne vrijednosti, čime je za emitenta prikupljeno ukupno 19.926.234,40 KM. Vrijednost BIFX-a je pala za 12,60 indeksnih poena na 1.477,81 poen, što u odnosu na prošlo trgovanje predstavlja pad ...\tOpširnije »\nVrijednost BIRS indeksa se smanjila za -0,12 posto i iznosi 708,38 poena, a vrijednost FIRS indeksa se smanjila za -0,13 posto i iznosi 1.864,69 poena. Na službenom berzanskom tržištu lista B najveći promet je ostvaren akcijama Telekoma Srpske a.d. Banja Luka, a trgovalo se u iznosu od 5.397,84 KM, po prosječnoj cijeni od 1,62 KM po akciji. Ukupan promet obveznicama ...\tOpširnije »\nPromet Banjalučke berze 95.877 KM\nVrijednost BIRS indeksa se smanjila za -0,14 posto i iznosi 725,43 poena, a vrijednost FIRS indeksa se smanjila za -0,16 posto i iznosi 1.859,00 poena. Na službenom berzanskom tržištu lista B najveći promet je ostvaren akcijama Telekoma Srpske a.d. Banja Luka, a trgovalo se u iznosu od 35.851,55 KM, po prosječnoj cijeni od 1,60 KM, čime je ostvaren pad u ...\tOpširnije »\nNa Sarajevskoj berzi promet od 238.028 03 KM\nVrijednost BIFX-a je pala za 11,01 indeksni poen na 1.456,16 poena, što u odnosu na prošlo trgovanje predstavlja pad od 0,75 posto. Vrijednost indeksa SASX-10 je porasla za 1,29 indeksnih poena na 715,50 poena, što u odnosu na prošlo trgovanje predstavlja porast od 0,18 posto. Vrijednost indeksa Primarnog slobodnog tržišta SASX-30 je porasla za 0,83 indeksnA poena na 882,82 poena, ...\tOpširnije »\nPromet Banjalučke berze 22.956 KM\nVrijednost BIRS indeksa se povećala za 2,55 posto i iznosi 726,44 poena, a vrijednost FIRS indeksa se smanjila za -0,14 posto i iznosi 1.862,07 poena. Na službenom berzanskom tržištu lista B najveći promet je ostvaren akcijama Telekoma Srpske a.d. Banja Luka, a trgovalo se u iznosu od 4.233,03 KM, po prosječnoj cijeni od 1,61 KM, čime je ostvaren pad u ...\tOpširnije »\nNa Sarajevskoj berzi ostvaren promet od 284.401 29 KM\nVrijednost BIFX-a je porasla za 3,71 indeksnih poena na 1.441,46 poena, što u odnosu na prošlo trgovanje predstavlja porast od 0,26 posto. Vrijednost indeksa SASX-10 je pala za 1,80 indeksnih poena na 712,10 poena, što u odnosu na prošlo trgovanje predstavlja pad od 0,25 posto. Vrijednost indeksa Primarnog slobodnog tržišta SASX-30 je porasla za 0,35 indeksnih poena na 883,17 poena, ...\tOpširnije »\nNa Sarajevskoj berzi promet od 580.017 KM\nVrijednost BIFX-a je pala za 6,55 indeksnih poena na 1.437,75 poena, što u odnosu na prošlo trgovanje predstavlja pad od 0,45 posto. Vrijednost indeksa SASX-10 je pala za 0,99 indeksnih poena na 713,90 poena, što u odnosu na prošlo trgovanje predstavlja pad od 0,14 posto. Vrijednost indeksa Primarnog slobodnog tržišta SASX-30 je porasla za 0,19 indeksnih poena na 882,82 poena, ...\tOpširnije »\nPromet Banjalučke berze 126.752 KM\nVrijednost BIRS indeksa se povećala za 0,31 posto i iznosi 727,69 poena, a vrijednost FIRS indeksa se smanjila za 1,66 posto i iznosi 1.828,13 poena. Na službenom berzanskom tržištu, lista B, najveći promet je ostvaren akcijama Telekoma Srpske a.d. Banja Luka, a trgovalo se u iznosu 7.714,20 KM, po prosječnoj cijeni od 1,61 KM, čime je ostvaren rast u odnosu ...\tOpširnije »\nNajveći promet i porast vrijednosti zabilježio ZIF Naprijed dd\nNajveći dnevni porast vrijednosti zabilježile su dionice ZIF-a Naprijed dd Sarajevo (simbol NPRFRK2) od 0,61 posto i dostigle su cijenu od 1,66 KM, dok je najveći dnevni pad registrirao emitent Vinarija Čitluk dd (simbol VNRCR) od 19,05 posto sa cijenom od 8,50 KM. Na Primarnom slobodnom tržištu ostvaren je promet od 9.049,01 KM. U sklopu pet transakcija prometovano je 209 ...\tOpširnije »\nNa Sarajevskoj berzi promet od 161.922 88 KM\nVrijednost BIFX-a je pala za 5,31 indeksni poen na 1.436,15 poena, što u odnosu na prošlo trgovanje predstavlja pad od 0,37 posto. Vrijednost indeksa SASX-10 je pala za 10,08 indeksnih poena na 702,02 poena, što u odnosu na prošlo trgovanje predstavlja pad od 1,42 posto. Vrijednost indeksa Primarnog slobodnog tržišta SASX-30 je pala za 6,02 indeksna poena na 877,15 poena, ...\tOpširnije »\nPromet Banjalučke berze 148.708 KM\nVrijednost BIRS indeksa se smanjila za -1,10 posto i iznosi 719,72 poena, a vrijednost FIRS indeksa se povećala za 0,26 posto i iznosi 1.821,01 poena. Na službenom berzanskom tržištu lista B najveći promet je ostvaren akcijama Telekoma Srpske a.d. Banja Luka, a trgovalo se u iznosu od 61.254,88 KM, po prosječnoj cijeni od 1,61 KM, čime je ostvaren pad u ...\tOpširnije »\nStranica 15 of 16« Prva...10«1213141516\t»


ISO 50001:2018 Sertifikacija | ACCVIS CERTIFICATION\nACCVIS CERTIFICATION > ISO 50001:2018 Sertifikacija\nSertifikacija ISO_50001:2018 EnMS\nPružamo uslugu konsaltinga i druge neophodne radnje u cilju uspešnog sprovođenja audita i dobijanja sertifikata ISO 50001:2018 (EnMS)\nSertifikat ISO 50001:2018 (EnMS) Energy management pruža dokaz usklađenosti sistema sa zahtevima za poboljšanje upotrebe energije, kroz razvoj sistema upravljanja energijom.\nOrganizacija koja uz našu pomoć uvede sistem menadžmenta energijom može odmah da započne postupak sertifikacije uz garancije da će uspešno proći ocenjivanje i u najkraćem roku dobiti Sertifikat ISO 50001\nIzdavanje sertifikata ISO 50001 u najkraćem roku\nKako sertifikovati ISO 50001\nIspratite link da bi saznali kako u nekoliko koraka da ispunite sve zahteve za sertifikaciju ISO_50001:2018\nPrednosti ISO 50001\nNekoliko bitnih koraka do kupca i fondova!\nUsvajanjem Zakona o efikasnom korišćenju energije(„Službeni glasnik RS”, broj 25/13) u Republici Srbiji su se stvorili uslovi za organizovan način praćenja potrošnje energije i uvođenje sistema energetskog menadžmenta.\nZakon o efikasnom korišćenju energije, nalaže obavezu organizaciji da prikuplja i analizira podatke o načinu korišćenja energije, predlaže mere koje doprinose efikasnom korišćenju energije i učestvuje u njihovoj realizaciji.\nDalja uskladjivanja sa propisima i direktivma EU odnosiće se i na firme u Srbiji koje imaju određenu potrošnju energije, a čiji donji prag će odrediti Ministarstvo energetike.\nISO 50001 zahtev Evropske Unije !?\nNajveći rast sertifikacije prema standardu ISO 50001 je u Evropskoj Uniji. U primeni standarda primat imaju Nemačka i Austrija, gde standard ISO 50001 EnMS postaje preduslov podizvodjačima i dobavljačima u oblasti gradjevine i poslova koji imaju uticaj na energetsku efikasnost i potrošnuju energije.\nPosmatrajući trendove možemo zaključiti da će i kod nas ovaj standard vrlo brzo postati uslov u gradjevinskom i energetskom sektoru u janim raspisima, i dodeli subencionisanih sredstava za energetsku efikasnost.\nU sledećem delu pronađite informacije o energetskoj efikasnosti u okviru politike EU, šta su energetske revizije i sistemi upravljanja, šta bi države članice i kompanije trebalo da učine, zahtevi i dobre prakse za implementaciju.\nSmernice kako jednostavno implementirati i sertifikovati ISO 50001:2018\nNAJKRAĆI ROKOVI I NAJPOVOLJNIJI USLOVI SERTIFIKACIJE ISO 50001:2018 EnMS\nVIŠE OD 25 GODINAPOSTOJANJA I ISKUSTVA U PRUŽANJE KONSULTANTSKIH USLUGA IZ OBLASTI IMPLEMENTACIJE I SERTIFIKACIJE STANDARDA DAJE NAM MOGUĆNOST DA VAM PRUŽIMO GARANCIJU USPEŠNE SERTIFIKACIJE!


Redak primerak prvog izdanja Harija Potera prodat na aukciji za 46.000 funti\nIzvor: OkRadio.rs, 22.Okt.2019, 13:16\nRedak primerak prvog izdanja knjige o Hariju Poteru prodat je početkom oktobra na aukciji u Velikoj Britaniji za 46.000 funti, nakon što su je njeni vlasnici čuvali više od 20 godina. Tvrdo ukoričeno izdanje knjige Hari Poter i Kamen mudrosti bilo je u vlasništvu porodice iz Lankašira koja je želela da ga sačuva kao deo porodičnog nasleđa. Na prodaju su se odlučili pošto su čuli da je slična knjiga o mladom čarobnjaku na aukciji postigla cenu od 28.500 funti, preneo je BBC. Izdanje iz 1997. godine za kolekcionare je "sveti gral" jer ih je štampano vrlo malo, rekao je portparol aukcijske kuće. Aukcionari...\nRedak primerak prvog izdanja knjige o Hariju Poteru prodat je početkom oktobra na aukciji u Velikoj Britaniji za 46.000 funti, nakon što su je njeni vlasnici čuvali više od 20 godina...Tvrdo ukoričeno izdanje knjige Hari Poter i Kamen mudrosti bilo je u vlasništvu porodice iz Lankašira koja je...


Zajedno za Šumadiju: EPS reketira Kragujevac; EPS: grad Kragujevac duguje 200 miliona\nPosted by Politika on Saturday, December 3, 2011\nI pored „suve godine”, struje u Kragujevcu ima dovoljno, ali je broj onih koji su u stanju da plate račune, izgleda, sve manji. Isključenja dužnika sa mreže sve su češća, a od maja, kada je „Elektrošumadija” pojačala „rad na terenu”, bez napajanja je ostalo gotovo 3.000 korisnika. Najvećim delom sijalice su pogašene u domaćinstvima koja nisu mogla da se izbore sa starim dugovima, ali među neredovnim platišama, kojima preti obustava isporuke električne energije, ima i pravnih subjekata.\n„Energetika” ubedljivo drži prvo mesto sa dugom većim od dve milijarde dinara, drugi je kragujevački „Vodovod” sa nešto više od 400 miliona, a visoko treće mesto zauzima sam grad Kragujevac, koji duguje oko 200 miliona dinara. Obaveze građana daleko nadmašuju sve ove iznose, budući da je dug Kragujevčana narastao na rekordnih 3,7 milijardi dinara.\n– Kragujevac je već duže vreme grad sa najslabijom naplatom u Srbiji, a isključenja dužnika sa mreže, nažalost, bila su jedini način da obezbedimo sigurnost u napajanju električnom energijom. Žalimo zbog poteza koje smo morali da povučemo, ali neplatiše su se, jednostavno, oglušile o sva naša upozorenja i opomene. Stvar bi, međutim, bila daleko bolja da sam grad, kao pravno lice, ne duguje enormnu sumu za isporučenu a neplaćenu električnu energiju – kaže u izjavi za „Politiku” Miroslav Mladenović, direktor za poslovni sistem u „Elektrošumadiji”.\nIako su „makaze” najviše pogodile običan svet, „seča struje” u Kragujevcu uzburkala je i političke duhove, pa je tako stranka gradonačelnika Veroljuba Stevanovića optužila EPS za „reketiranje” građana i gradskih preduzeća. U saopštenju Zajedno za Šumadiju navodi da je u toku obračun „beogradskih monopolista” sa „jedinim slobodnim gradom” u Srbiji.\n„Sve investicije u Kragujevcu praćene su obavezama lokalne samouprave prema EPS-u, na osnovu kojih to javno preduzeće dobija kilometre novih mreža i naplaćuje ih, a da banku nije uložilo. Zato reketiranje građana i gradskih preduzeća smatramo napadom na jedini slobodni grad koji najglasnije zagovara decentralizaciju i borbu protiv monopola u svim oblastima. Umesto rata sa Kragujevcem, neka EPS konačno počne obračun sa tajkunima kojima sistem elektroprivrede služi kao zlatni rudnik za enormno bogaćenje”.\nU „Elektrošumadiji” navode da to javno preduzeće u sistemu EPS-a „ne vodi politiku”, već da se drži slova zakona i odluka svoje „centrale”. Sve neredovne platiše, kažu u „Elektrošumadiji”, imaju pravo na reprogram duga, s tim da oni koji duguju više od 60.000 dinara moraju jednokratno da izmire polovinu svojih obaveza.\n– Svakog dana na terenu imamo po desetak ekipa, svaka od njih, u proseku, dobije dvadeset zaduženja za isključenja dužnika sa mreže, ali realizacija je jedva deset odsto. Susrećemo se sa nerazumevanjem građana, često dolazi do verbalnih, pa i fizičkih sukoba, kada čak i policija mora da interveniše kako bi zaštitila naše radnike – navodi Mladenović.\nPrema podacima „Elektrošumadije”, u Kragujevcu se svakog meseca sa mreže, u proseku, isključi oko 400 dužnika. Prethodnih dana, mnogi od njih su se žalili gradonačelniku Stevanoviću, a povodom sve češćih pritužbi na rad terenskih ekipa, Informativna služba Skupštine grada uputila je apel EPS-u da se, u dogovoru sa lokalnom samoupravom, iznađe povoljnije rešenje za izmirenje obaveza.\n„Ovdašnja prosečna zarada od 38.167 dinara ne može da prati evropsku cenu energenata. Reč je o iznosu koji građane Kragujevca prećutno vodi u dužničko ropstvo, jer gotovo 50 odsto duga od 3,7 milijardi dinara čine kamate. Zbog toga upućujemo apel Elektroprivredi Srbije da još jednom preispita ponuđene uslove i eventualno iznađe mogućnosti za povoljnije načine otplate, ako nam nije cilj da Srbija u 21. veku ostane u mraku.“\nNext post: Demokratska...\nPrevious post: Tribina Preokret...


0\tDecember 17, 2020 12:21 am\nKako da najbolje investirate 50 000 dolara u Americi\nČikago: Maske više nisu neophodne za one koji su potpuno vakcinisani\nPrvi kućni test na koronavirus za koji neće biti potreban recept, uskoro će se naći u prodaji u SAD po ceni od 30 dolara, nakon što je njegovu upotrebu odobrila američka Agencija za hranu i lekove (FDA).\nOdobrenje upotrebe testa, koji može da ukaže na prisutnost virusa za 20 minuta, “je veliki korak” u borbi protiv kovida-19, rekao je direktor uprave FDA Stiven Han dodajući da će se test moći da se kupi u apotekama.\nPrve zalihe ovoga testa bitć ograničene, a proizvodi ga kompanija “Ellume” sa sedištem u Kaliforniji koja u januaru planira da plasira na tržište tri miliona primeraka, nakon čega će tokom prve polovine 2021. godine povećati proizvodnju i distribuciju, piše AFP, prenose mediji.\nReč je o antigenskom testu, što znači da otkriva protein na površini koronavirusa, za razliku od PCR testova koji traže genetski materijal virusa.\nIz ove kompanije kažu da će test osim u apotekama moći da se naruči i preko interneta. Pribor se sastoji od štapića za uzimanje nazalnog brisa nosa, hemijskog rastvora i trakica za testiranje. Iz Kompanije “Ellume” su rekli da će štapić za nazalni bris biti nešto kraći od klasičnog medicinskog, pa će smo uzimanje brisa biti manje neprijatno.\nRezultati, koji su dostupni za dvadesetak minuta potom se digitalno povezuju sa aplikacijom za pametni telefon koja korisniku pomaže u njihovoj interpretaciji. Istovremeno je, putem aplikacije pametnog telefona moguće doći u kontakt sa nadležnim lekarom, ali se mogu i poslati rezultati.\nZa razvoj testa ova kompanija je od američkog Nacionalnog instituta za zdravlje (NIH) dobila 30 miliona dolara.\nStručnjaci FDA su ustanovili da ovi testovi, poput ostalih koji koriste sličnu metodologiju, rezultiraju malim postotkom lažno pozitivnih i lažno negativnih rezultata.\nKod osoba sa simptomima koronavirusa ispravno se otkriva 96 odsto pozitivnih uzoraka i 100 odsto negativnih.\nFDA savetuje da se korisnici testa koji dobiju negativan rezultat, a imaju simptome koronavirusa, svakako obrate lekaru.


Nebojša Stefanović uputio je,naime, pisma generalnom sekretaru Interpola Jirgenu Štoku i predsedniku Interpola Kim Džong Jangu.\n"Od održavanja Generalne skupštine Interpola u Dubaiju 2018. godine nisu se dogodile nikakve suštinske promene koje bi dovele do odstupanja od tadašnje odluke o neprijemu takozvanog Kosova. Zapravo jedina promena upravo ide u prilog stavovima Republike Srbije protiv ovog zahteva i ogleda se u porastu broj država koje su povukle priznanje takozvanog Kosova", naveo je Stefanović, saopštio je MUP.\n„Uslovi za prijem u članstvo Interpola regulisani su Ustavom Interpola i Rezolucijom o postupku prijema u članstvo Interpola, iz kojih jasno proizilazi da je članstvo u Interpolu otvoreno samo za države. Ponovno stavljanje na dnevni red ovog zahteva drastično bi politizovalo rad ove profesionalne policijske organizacije i u oštroj je suprotnosti sa Ustavom Interpola“, ističe Stefanović.\nOn je podsetio da je prema Ustavu Interpola „strogo zabranjeno za organizaciju da preduzima ma koju intervenciju ili aktivnost političke, vojne, verske ili rasne prirode“, kao i da je status južne srpske pokrajine utvrđen Rezolucijom 1244 Saveta bezbednosti Ujedinjenih nacija, koju je Interpol u obavezi da poštuje.\n„Razmatranje zahteva za članstvo takozvanog Kosova bi svakako dovelo do upuštanja Interpola u aktivnosti političke prirode, ali i do njegove instrumentalizacije u političke svrhe.\nJedna u nizu jasnih potvrda našeg stanovišta protiv ovog zahteva je svakako i odbijanje zahteva za članstvo takozvanog Kosova na Generalnoj skupštini Interpola u Dubaiju 2018. godine. Stoga smatram da treba da uzmete u obzir stavove Republike Srbije i ne razmatrate dostavljeni zahtev za članstvo u Interpolu“, zaključio je Stefanović.\nKosovo je nedavno ponovo uputilo zahtev za članstvo Generalnom sekretarijatu Interpola, koji ga u skladu sa procedurama, dalje dostavlja Izvršnom komitetu, podseća se u saopštenju.\n10.07.2020 Na Kosovu danas registrovano 205 slučajeva koronavirusa (198)


petak, 19 april 2013 12:56\tU našem gradu počela je akcija „Očistimo naš grad i opštinu“, čišćenjem parkova pored rijeke Ćehotine, od dječijeg vrtića do gornjeg ćehotinskog mosta kao i čišćenjem parka u Dušanovu.\nutorak, 26 jun 2012 10:30\tVeć pet - šest dana Višegrad se suočava sa ekološkim incidentom. Rijekom Lim iz Srbije i Crne Gore u Drinsko jezero stigle su velike količine plutajućeg otpada, potvrdio je ovo predsjednik Komisije za zaštitu životne sredine i odbornik u SO Višegrad Strajo Furtula.\npetak, 15 jun 2012 07:59\tOxfam Italija, članica Oxfamove međunarodne konfederacije koalicija nevladinih organizacija, specijalizirana u humanitarnoj pomoći i razvojnim projektima trenutno implementira projekata “Tehnologije obnovljivih izvora energije u BiH i Albaniji”. Projekat finansira IFAD, UN-ov fond za razvoj poljoprivrede. Zajedno sa 6 drugih opština u BiH, opština Foča je odabrana za partnera u navedenom projektu. Cilj projekta je poboljšanje uslova života u ruralnim zajednicama u dvije države povećanem korištenja obnovljivih izvora energije odnosno poboljšanjem energetske efikasnosti.\nsreda, 06 jun 2012 06:58\tOpština Foča danas je obilježila Svjetski dan zaštite životne sredine akcijama uređenja zelenih površina u gradu.- Evo danas na Dan zaštite životne sredine organizovana je akcija čišćenja obala rijeka, parkova, dvorišta škola, ali sve ove aktivnosti opština Foča provodi kontinuirano. U akciju su uključeni Javno komunalno preduzeće "Komunalac", Radni vod opštine Foča, učenici Osnovne škole "Veselin Masleša" i Srednje bogoslovske škole i Vatrogasno društvo Foča . Uglavnom akcija protiče u najboljem redu, svi su se angažovali maksimalno i daju svoj doprinos zaštiti životne sredine, rekao je Zoran Krunić- načelnik Odjeljenja za inspekcijske poslove i komunalnu policiju.\nObilježavanje Svjetskog dana zaštite životne sredine\nponedeljak, 04 jun 2012 13:50\tSutra (5.juni) je Svjetski dan zaštite životne sredine, i tim povodom u cijelom svijetu biće organizovane razne ekološke aktivnosti i kampanje sa ciljem da se obezbjedi čistija, zelenija i bolja budućnost.Opština Foča obilježiće Svjetski dan zaštite životne sredine akcijama uređenja zelenih površina, šetališta na lijevoj obali Drine i parka uz Ćehotinu, od AMD do Dječijeg vrtića. Akcija će početi u 8 časova, u kojoj će pored radnika komunalnog preduzeća i radnog voda opštine, učestvovati i učenici Osnovne škole "Veselin Masleša".Radove u parku će u 10 časova obići Zoran Krunić načelnik Odjeljenja za inspekcijske poslove i komunalnu policiju i Dragana Ivanović direktorica Turističke organizacije opštine Foča.\nPriprema i upravljanje javnom kampanjom “Ekonomičan odnos prema komunalnim uslugama i resursima”\nUređenje parka pored rijeke Ćehotine\nPodijeljene nagrade za najuredjenija dvorišta i terase\n« Početak Prethodna 1 2 3 Sledeća Kraj »\tVi ste ovdje: Početna / Vijesti [cols=2 colw1=150 colw2=150] / Ekologija


PIO Fond automatizuje rad sa M4 prijavama - U toku tender za izradu aplikacije za uporednu proveru podataka - Edukaplus\nRepublički fond za penzijsko i invalidsko osiguranje planira izradu aplikacije za uporednu analizu prilikom uparivanja podataka iz matične evidencije Fonda i podataka o osnovicama i uplaćenim doprinosima primljenih od Centralnog registra vezanih za M4 i izveštavanje po zadatim parametrima.\nPIO Fond je, podsetimo, nadležan za utvrđivanje podataka o stažu osiguranja, osnovicama doprinosa i visini uplaćenih doprinosa putem prijava M4, koje utvrđuje na osnovu podataka iz pojedinačne poreske prijave i podataka o osiguranju.\nPoslodavci Fondu dostavljaju prijave M4 u PDF, u THT formatu i u papirnoj formi, a kontrolu u njih unetih podataka, Fond vrši na osnovu podataka o osnovicama i plaćenim doprinosima iz poreskih prijava koje preuzima od Centralnog registra obaveznog socijalnog osiguranja.\nPlan PIO Fonda je sada, da izvrši automatizaciju procesa preuzimanja dokumenata o osnovicama i doprinosima na zarade, naknade i druga primanja iz Centralnog registra na koja su plaćeni doprinosi i njihovo skladištenje u bazu podataka matične evidencije. Takođe, Fond planira da uradi automatizaciju procesa upoređivanja podataka iz PDF i THT formata prijava M4 sa podacima iz matične evidencije Fonda i njihovo upisivanje u matičnu evidenciju Fonda.\nDa bi se navedeni cilj postigao, potrebno je obezbediti aplikativno rešenje, za šta je raspisana javna nabavka. Zainteresovani ponuđači imaju rok da do 9. februara dostave svoje ponude.\nNovo aplikativno rešenje, kako je navedeno u dokumnetaciji, trebalo bi da obezbedi i povezivanje sa postojećim aplikativnim rešenjem Fonda – Aplikacijom za obradu podataka o obračunatim i plaćenim doprinosima za obavezno socijalno osiguranje i generisanje M4 prijava.\nKako je navedeno na sajtu PIO Fonda, od marta 2016. godine poslodavcima je omogućeno da zahtev i prijavu M-4 sa podacima o stažu i zaradama podnesu i elektronskim putem. Takođe, moguće je i da poslodavci elektronski, odnosno preko internet aplikacije Fonda, urade preliminarnu kontrolu M-4 obrazaca, s podacima o zaradama i stažu zaposlenih u prethodnoj godini.\nElektronski servisi Fonda dostupni su na portalu ove ustanove.


BIA traži obaveznu registraciju svih pre-paid, post-paid i Internet korisnika | Share Resurs Centar\nBIA traži obaveznu registraciju svih pre-paid, post-paid i Internet korisnika\nBezbednosno-informativna agencija (BIA) je tokom javne rasprave o Nacrtu zakona o izmenama i dopunama Zakona o elektronskim komunikacijama (ZEK) predložila da se uvede obaveza registracije korisnika telekomunikacionih usluga u šta spadaju:\n1) Usluge fiksne telefonije\n2) Sve usluge mobilne telefonije (postpejd i pripejd)\n3) Usluge Interneta (uključujući i usluge Internet telefonije)\nPodaci korisnika koji bi se prikupljali su: ime i prezime, odnosno naziv privrednog društva koje je korisnik i njegov organizacioni oblik; broj lične karte ili pasoša za fizička lica i poreski i registarski broj za pravna lica; adresa pretplatnika i dodeljeni pretplatnički broj, odnosno identifikacija (ID) pretplatnika.\nKao razloge za ovakav predlog iz BIA-e su naveli probleme sa kojima se sve češće susreću policija, službe bezbednosti i pravosudni organi u vezi sa primenom istražnih tehnika. Pošto u Srbiji postoji više od 5 miliona neregistrovanih pripejd SIM kartica, predstavnici BIA kažu da to dodatno “povećava troškove identifikacije korisnika određenog telefonskog broja, u slučaju kada nadležni sud, za potrebe vođenja krivičnog postupka ili zaštite nacionalne bezbednosti, izda takav nalog.” Kao opravdanje za ovu meru BIA, između ostalog, navodi neke zaista ekstremne scenarije koji idu toliko daleko da se kao razlog navodi i mogućnost zloupotrebe mobilnog telefona za daljinsku aktivaciju eksploziva (?!). Uvažavajući rizike za bezbednost, ipak smatramo da ovako radikalna i skupa mera, poput uspostavljanja sistema registracije svih korisnika treba da bude potkrepljena solidnijim obrazloženjem.\nPozivajući se na iskustva drugih država, posredno se među predlozima BIA-e ističe i ideja o ograničenju broja SIM kartica koje jedna osoba može da kupi. Iz poslednjeg predloga, uočava se i namera da se svi postojeći korisnici pripejd SIM kartica primoraju da obave registracioni postupak, jer će im u suprotnom kartice biti isključene. Ipak, ne navode se preciznije odredbe o načinu, uslovima i rokovima za naknadnu registraciju, što implicira da će se time (najverovatnije) operatori baviti naknadno.\nRegistraciju pripejd korisnika mobilne telefonije predložile su i Privredna komora Srbija (PKS) i Međunarodna organizacija za zaštitu žigova (INTA), ali sa drugačijim objašnjenjima i razlozima. U pravi plan se stavlja povreda prava intelektualne svojine, a ideju o registraciji pripejd SIM kartica pravdaju zaključcima i predlozima do kojih su došli radom na okruglim stolovima organizovanim u 2013. godini sa temom “Problemi prodaje krivotvorene robe putem Interneta u Republici Srbiji”. Interesantno je da ističu pogodnost anonimnosti korisnika pripejd kartica za zloupotrebe prilikom “programiranja za android mobilne telefone i zloupotrebu takvih aplikacija kod kreiranja sajtova sa nedozvoljenim sadržajem.” (Iako smo se potrudili, nismo uspeli da saznamo šta tačno znači ova tvrdnja. Ukoliko neko od čitalaca zna, molimo da nam pomogne.)\nBIA u svom predlogu navodi da je obavezu registracije već uvelo više država članica Evropske unije: Francuska, Danska, Nemačka, Italija, Španija, Grčka, Slovačka, Bugarska i Mađarska. Prema podacima do kojih smo došli (istraživanje kompanije “Cullen International”, 2009) u pojedinim zemljama, poput Holandije, Poljske i Slovenije, registracija je neophodna ukoliko korisnik želi da koristi dodatne usluge ili pogodnosti. U Grčkoj je kao razlog za uvođenje registracije navedena borba protiv kriminala, a u Italiji borba protiv međunarodnog terorizma. Kada je reč o regionu, registracija je obavezna u Hrvatskoj, Crnoj Gori, Albaniji i na Kosovu. Ipak, spomenuto istraživanje pokazuje da u većini država članica Evropske unije ne postoji zakonska obaveza registracije korisnika pripejd SIM kartica, što znači da to nije uobičajena praksa u Evropi.\nZahtevi da se zakonski uvede obaveza pripejd SIM kartica u cilju efikasnije borbe protiv kriminala i zaštite prava intelektualne svojine možda naizgled deluju legitimno, ali treba uzeti u obzir kakav bi to uticaj imalo na pravo građana na privatnost, pogotovo u kontekstu zaštite podataka o ličnosti. Uspostavljanjem registra svih pretplatnika telekomunikacionih usluga bila bi stvorena savršena osnova za uspešno masovno nadgledanje građana.\nKada se predlažu ovakve mere, potrebno je da razmotrimo da li su one zaista neophodne i opravdane, imajući u vidu njihove posledice. Treba proceniti koliki su zaista troškovi BIA-e prilikom identifikacije korisnika, da li su zaista povećani, a koliki bi bili troškovi operatora ukoliko bi se uspostavila baza podataka o korisnicima pripejd SIM kartica. Ipak, najvažnije pitanje jeste da li je legitimno da se lakše identifikovanje onih koji su prekršili zakon “naplati” privatnošću svih građana i potencijalnim ugrožavanjem ljudskih prava. Kako postoje indicije da se u Srbiji koristi softver za nadgledanje kompanija FinFisher i Trovicor, smatramo da je registracija pripejd SIM kartica neprihvatljiva sve dok državni organi ne daju odgovor da li je navedena tehnologija zaista kupljena.\nKada govorimo o zaštiti intelektualne svojine, treba da razmislimo da li ona može da ima prednost u odnosu na pravo na privatnost i tajnost komunikacije, koje je zagrantovano Ustavom. Zašto bi svi građani, odnosno korisnici telekomunikacionih usluga, bili zakonski obavezani da se registruju zbog nekolicine koja se bavi nezakonitim aktivnostima? To je isto kao kada bi zahtevali da se registruje svaki građanin koji kupi prazan CD ili DVD jer je moguće da će njegovom upotrebom prekrišiti nečija autorska prava.\nPrema rečima našeg izvora, kada se radna grupa za izradu Nacrta zakona ranije sastajala, predlog za uvođenje obavezne registracije pripejd SIM kartica je odbačen. Između ostalog, stav radne grupe je bio da ona ne predstavlja materiju ZEK-a, odnosno da treba da regulisana drugim zakonom ukoliko stvarno postoji potreba da se ova obaveza uvede. Stoga je očekivano da radna grupa ne prihvati navedene predloge, te se izmenama i dopunama Zakona o elektronskim komunikacijama verovatno neće uspostaviti obaveza registracije.\nSHARE Defense je tokom javne rasprave poslao komentare na Nacrt zakona o izmenama i dopunama Zakona o elektronskim komunikacijama koje možete da pročitate ovde.\nIzmene Zakona o elektronskim komunikacijama: Prilika da uspostavimo balans između privatnosti i zadržanih podataka\tSHARE Defense štiti pravo na „share”


Odlaže se preuzimanje Jahua? - 24.01.2017, Sputnik Srbija\nOdlaže se preuzimanje Jahua?\n„Verizon“, jedan od najvećih mobilnih operatera u SAD, odložio je preuzimanje „Jahua“ zbog straha od sudskih procesa. 24.01.2017, Sputnik Srbija\nvesti, svet, jahu\n© REUTERS / Dado RuvicJahu logo\n„Verizon“, jedan od najvećih mobilnih operatera u SAD, odložio je preuzimanje „Jahua“ zbog straha od sudskih procesa.\nCena preuzimanja se procenjuje na 4,8 milijardi dolara, a „Jahu“ je trebalo da postane još jedna afilijacija „Verizona“ u bliskoj budućnosti.\n5 Oktobar 2016, 10:23\nMeđutim, kompanija „Jahu“ je došla pod lupu vlasti jer je tokom 2013. godine internet gigant bio žrtva sajber napada u kojem su mu ukradeni podaci sa preko jedne milijarde korisničkih naloga. Već 2014. godine istorija se ponovila kada su ukradeni lični podaci 500 miliona ljudi.\nPrema mišljenju Komisije za berze i hartije od vrednosti, istraga o tim hakerskim napadima traje isuviše dugo vremena da je to postalo sumnjivo. Prema američkim zakonima, svako akcionarsko društvo je dužno da prijavi napad, ako on može da utiče na tržišnu vrednost akcija na berzama. Krađa gotovo svih jahu naloga potpada upravo pod tu definiciju.\nU kompaniji „Jahu“ tvrde da su preduzeli sve mere i fokusirali se na bezbednost korisnika i njihovih podataka, ali podrobnija istraga vrlo lako može da smanji vrednost transakcije preuzimanja tog giganta ili da dovede do toga da „Verizon“ u potpunosti odustane od preuzimanja.


Razvojna banka po meri članica BRIKS - Ekonomija - Dnevni list Danas\nPočetna » Ekonomija » Razvojna banka po meri članica BRIKS\nRazvojna banka po meri članica BRIKS\nSporazumom koji je potpisan 15. jula 2014. godine, na Samitu šefova država u Fortalezeu u Brazilu, dogovoreno je da zemlje BRIKS (Brazil, Rusija, Indija, Kina i Južnoafrička Republika) osnuju Novu razvojnu banka (NRB) i rezervni fond za finansiranje infrastrukturnih projekata i projekata održivog razvoja u zemljama BRIKS i zemljama u razvoju. „Misija NRB je da mobiliše resurse za infrastrukturne i održive projekte u zemljama članicama BRIKS, kao i drugim zemljama u ekonomskom razvoju i brzom usponu“, navodi se u Deklaraciji pet država, koje zajedno poseduju 4.400 milijardi dolara deviznih rezervi i ostvaruju petinu globalne proizvodnje (u tim državama živi 43 odsto svetske populacije). Nobelovac Džozef Štiglic iznenadio je američku javnost pohvalama koje je izrekao povodom formiranja nove međunarodne razvojne banke. On je ovaj potez zemalja BRIKS nazvao „temeljnom promenom u ekonomskoj i političkoj moći u svetu“.\n0Piše: Dejan Jovović 11. maja 2015. 11.05\n– Postojeće međunarodne finansijske institucije, poput Svetske banke i Međunarodnog monetarnog fonda, nemaju dovoljno novca da podmire potrebe zemalja u razvoju kojima su ta sredstva potrebna za infrastrukturu, kao i za projekte prilagođavanja klimatskim promenama. Te zemlje imaju legitimne ekonomske interese, ali su MMF i Svetska banka pod dominacijom SAD, i nisu se menjale od svog osnivanja, uprkos tome što se svet, u međuvremenu, veoma promenio. Ove finansijske institucije imaju dubok „demokratski deficit“, jer njima u dominira jedna zemlja – tvrdi Štiglic i ukazuje na to da zemlje u razvoju mogu bolje da sarađuju nego razvijene države.\nAli, uprkos činjenici da se međunarodni finansijski sistem duboko menja, analitičari Fajnenšel tajmsa zaključuju da će Svetska banka i MMF još godinama igrati najvažniju ulogu na svetskoj finansijskoj sceni. Analitičari se, međutim, slažu u oceni da će formiranje banke BRIKS pozitivno uticati na međunarodne odnose, jer će naterati druge važne igrače da postanu efikasniji. Razvojna banka BRIKS trebalo bi da bude pandan Svetskoj banci i MMF-u, institucijama koje su oličenje svetskog ekonomskog poretka pod američkim vođstvom, stvorenog 1944. u Breton Vudsu. Zemlje BRIKS čine oko četvrtinu svetske ekonomije a sve ukazuje na to da će Kina veoma brzo smeniti SAD sa pozicije najveće privrede sveta. Osnivanjem sopstvene banke BRIKS zapravo želi da stvori instituciju koja bi odslikavala realni status zemalja članica te grupacije na svetskoj privrednoj mapi. Utoliko pre što se na čelu Svetske banke od njenog osnivanja nalazi Amerikanac, a na čelu MMF-a Evropljanin, a takav poredak ne uvažava međunarodnu ekonomsku stvarnost. To praktično znači da države te grupacije predstavljaju 24,5 odsto svetske ekonomije, a imaju samo 10,3 odsto glasačkih prava u MMF-u. Kako je najavljeno, samo osnivači banke (zemlje BRIKS) imaće posebna prava, na koja ne mogu da računaju druge članice banke, dok će predsednik banke biti biran isključivo iz jedne od zemalja-osnivača, a zatim će se rotirati. Osnivački kapital razvojne banke i rezervnog fonda iznosi 100 milijardi dolara, pri čemu najveći udeo od 41 milijardu dolara ima Kina. Brazil, Indija i Rusija su izdvojile po 18 milijardi, dok je Južnoafrička Republika uložila pet milijardi dolara. Kako su naveli lideri pet država, glavni motiv za osnivanje nove globalne razvojne banke i rezervnog fonda je odliv kapitala iz zemalja u razvoju i objektivna nemogućnost država da se nose sa međunarodnim finansijskim poretkom u kojem je američki dolar jedina svetska rezervna valuta. Banka bi trebalo da počne da radi do kraja ove godine, a prvi zajmovi biće odobreni 2016. Banka i fond su otvoreni za nove članice, ali udeo pet osnivača ne sme da padne ispod 55 odsto. Sedište banke biće u Šangaju, koji će obezbediti kancelarije i svu potrebnu opremu za rad. Zemlja sa najvećim osnivačkim ulogom neće u prve dve decenije poslovanja Nove razvojne banke delegirati predstavnika u upravljački vrh te finansijske institucije, koju mnogi već smatraju prvim takmacem Svetske banke i MMF-a.\nOd početka veka vrednost trgovinske razmene među članicama BRIKS porasla je sa 27 milijardi dolara (2002. godine) na 282 milijarde, koliko je registrovano 2014, uz očekivanja da 2015. dostigne 500 milijardi dolara. Strani investitori istovremeno sve više veruju da ulaganja u te države donose siguran profit. Ilustracije radi, samo prošle godine petina svih direktnih stranih investicija u svetu realizovana je u jednoj od pet članica ove grupacije. Dogovorom o osnivanju Nove razvojne banke BRIKS iskazuje otvorenost za novi tip finansijske i ekonomske saradnje sa mnogim zemljama širom sveta, poručuju sa berze u Johanesburgu, gde će, za sada, biti sedište jedine regionalne (afričke) filijale potencijalnog rivala MMF-a i Svetske banke. Procenjuje se da će najveću korist od nove banke imati Brazil, Indija i JAR, budući da očekuju velike kredite za svoja infrastrukturna ulaganja. Zanimljivo je da BRIKS nema pravog lidera, mada bi, u ekonomskom kontekstu posmatrano, tu titulu mogla da ponese Kina, dok je na vojnom planu to bez sumnje Rusija. Do 2030. godine BRIKS će činiti 47 odsto svetskog bruto domaćeg proizvoda, za razliku od 17 odsto u 2010.\nEksperti ukazuju da nova bankarska struktura predstavlja alternativu MMF-u i Svetskoj banci, koje kontrolišu SAD. Akcenat u delatnosti banke BRIKS biće stavljen na one projekte, koji do sada nisu dobijali pomoć međunarodnih fondova. Kad je reč o upravljačkoj strukturi, predviđeno je da se ključne odluke donose većinom glasova država osnivača, i samo one mogu da delegiraju svoje predstavnike u rukovodeće organe banke. Sistem korporativnog upravljanja biće trostepen i činiće ga upravni odbor, savet direktora i predsednik, koji će biti izabiran na pet godina, po principu rotacije. U Sporazumu, takođe, stoji da će sva lica zaposlena u Novoj razvojnoj banci posedovati imunitet od sudskog gonjenja. Takođe, na zaposlene ove banke neće se primenjivati lokalno zakonodavstvo koje reguliše imigracione tokove radne snage. Plate im neće biti oporezovane. Osim toga, imovina i arhiv banke ne mogu biti predmet pretresa. Očekuje se da će prvo zasedanje saveta direktora Razvojne banke biti održano u julu ove godine u okviru redovnog samita BRIKS. Prvi predsednik Razvojne banke biće iz Indije, prvi predsednik odbora direktora iz Brazila, dok će ruski predstavnik biti prvi predsednik odbora guvernera banke. Nova banka će finansirati infrastrukturne i projekte održivog razvoja u zemljama BRIKS i u zemljama u razvoju, a biće otvorena i za članstvo drugih zemalja članica UN.\nAutor je naučni savetnik i redovni član NDES


KARIBAN prsluk ka906 - Idealno.rs\nPočetna / Ženska odeća / Ženska odeća za slobodno vreme / Ženske jakne i kaputi / KARIBAN prsluk ka906\nSako ST R4082\nSako ST R4014\nIdealno.rs je vodeći portal za upoređivanje cena u Srbiji, koji omogućava potrošačima da kupuju pametno. Uporedi ponude prodavnica za KARIBAN prsluk ka906 i izberi najbolju. Ženske jakne i kaputi iz kategorije Ženska odeća za slobodno vreme je najbolja kupovina, ukoliko želiš kvalitetan proizvod po najboljoj ceni.\nPročitaj opis proizvoda MICRO ka906 KARIBAN MELODIE LADIES i vidi da li ti odgovara ili pogledaj druge proizvode brenda KARIBAN. Opis i tehnički podaci proizvoda MICRO ka906 KARIBAN MELODIE LADIES se mogu razlikovati od onih u internet prodavnici u kojoj obavljaš kupovinu. KARIBAN prsluk ka906 je dostupan u prodavnici Weboblacenje po ceni, koja je navedena pored svakog prodavca u meniju "Prodavnice".\nGarantne uslove za KARIBAN prsluk ka906 proveri u prodavnici u kojoj nameravaš da obaviš kupovinu. Slika za MICRO ka906 KARIBAN MELODIE LADIES je simbolična, zato se pre kupovine na stranici internet prodavnice uveri da je proizvod isti, sa jednakim karakteristikama.


Trajković znao za hladnjače sa leševima\nBeograd -- Jedan od doskora najznačajnijih funkciora u MUP-u Srbije je Živko Trajković. Trajković je bio višegodišnji komandant Specijalnih antiterorističkih jedinica, a od ponedeljka je na novoj dužnosti zamenika načelnika Instituta za bezbednost.\nRazgovori o formiranju široke koalicije na Kosovu\nKosovska Mitrovica -- Politički predstavnici Srba sa severa Kosova i predsednik Srpskog pokreta otpora Momčilo Trajković razgovarali su u Kosovskoj Mitrovici o formiranju široke koalicije srpskih stranaka u pokrajini. Oni su takodje kritikovali odnos republičkih vlasti prema Kosovu, izveštava ...\nMomčilo Trajković najavljuje konstituisanje Pokreta za KiM\nB92 - 10.01.2003\nBeograd -- Predsednik Srpskog pokreta otpora Momčilo Trajković izjavio je da će uskoro biti i formalno konstituisan Pokret za Kosovo i Metohiju. Ova organizacija biće, prema rečima Trajkovića, odgovor na pokušaje određenih faktora u Beogradu i međunarodnoj zajednici koji od kosovskih Srba žele da ...\nRada Trajković: Srbi sa Kosova će tražiti Čovićevu ostavku\nBeograd -- Poslanik koalicije "Povratak" Rada Trajković najavila da će uskoro biti održan sastanak više grupacija kosovskih Srba na kojem koja će i zvanično biti zatražena ostavka šefa koordinacionog centra za Kosovo Nebojše Čovića.\nTrajković: U 'Povratku' preovladali lični interesi\nBlic - 08.01.2003\nJAGODINA (Beta) - Član Predsedništva Skupštine Kosova Oliver Ivanović najavio je da će Koalicija 'Povratak' uskoro utvrditi jedinstvenu politiku građenu na punom jedinstvu koalicije. On je naveo da je za poslanike 'Povratka' važno da uspostave čvrstu saradnju s vlastima u Beogradu i naglasio i da ...\nTrajković traži sednicu DOS-a o Kosovu\nBeograd -- Predsednik Srpskog pokreta otpora i koordinator koalicije Pokret za Kosovo i Metohiju Momčilo Trajković zatražio je hitno zakazivanje sednice Predsedništva DOS na kojoj bi kritički bila razmotreni politika Beograda prema Kosovu i Metohiji i dosadašnje delovanje Koordinacionog centra.\nČović odbacio optužbe Rade Trajković\nGračanica -- Predsednik Koordinacionog centra za Kosovo i Metohiju Nebojša Čović odbacio je u sredu uveče optužbe Rade Trajković da je odgovoran za prodaju lovačke municije iz centralne Srbije na Kosovu. "To su neistine, prljavštine i gadosti", rekao je Čović je KIM radiju iz Čaglavice, reagujući ...


Summer Game Fest 2021 bi trebao biti kvalitetniji u odnosu na prošlogodišnji, obećavaju organizatori - PLAY!\nSummer Game Fest 2021 bi trebao biti kvalitetniji u odnosu na prošlogodišnji, obećavaju organizatori\nZahvaljujući pandemiji korona virusa, prošlo leto je bilo dosta slabo po pitanju pompeznih najava novih igara i događajima za te prilike. Džef Kinli, čije ime znate sa zimskog The Game Awards događaja, je 2020. organizovao prvi Summer Game Fest, i to u trajanju od čitavih 4 meseci.\nAko ćemo iskreno, Summer Game Fest kao da se nije ni odigravao, objava zbog pandemije nije bilo u preterano velikom formatu, ali se svakako nešto dešavalo. Organizatori su i sami shvatili da je sve to bilo na niskom nivou, pa se zato oštrije pripremaju za izdanje letnjeg festivala igara u 2021. godini.\nSummer Game Fest 2021 je već uveliko u pripremi, a Džef Kinli je po tom pitanju izjavio da je u planu da bude dosta više najava tokom njegovog trajanja, što je naravno pozitivno.\nŠto se tiče drugih događaja, trenutno nema zvaničnih informacija, ali postoje glasine da će se E3 2021 održati i da će biti u isključivo digitalnom formatu, pošto situacija sa virusom još uvek ne dozvoljava masovna okupljanja.\nRelated Items:2021, Geoff Keighley, Summer Game Fest, Summer Game Fest 2021, Summer Game Festival


srbijasport.net - Vesti - Superliga Srbije - Aničić pred gradski derb: Bodovi ostaju na krovu!\nNedelja, 26.05.2019 18:05\n25.04.2019 fkvozdovac.rs 158\nU trećem kolu plej aut faze takmičenja u Superligi Srbije ekipa Voždovca će na svom stadionu dočekati komšijsku ekipu Rada. U meču koji je nedavno odigran u regularnom delu Superlige Voždovac je slavio na Banjici golom Filipa Stuparevića.\nNakon poraza u Vranju, ekipa Voždovca ima imperativ pobede u meču protiv „Građevinara“, kako bi što pre osigurala opstanak i što mirnije privela kraju tekuću turbulentnu sezonu. Voždovac trenutno zauzima treće mesto na tabeli plej auta sa osvojenih 20 bodova, šest više od Rada koji se nalazi u zoni ispadanja.\nŠef struke Zmajeva, Dragan Aničić, na današnjoj konferenciji za medije istakao je respekt prema ekipi Rada, ali i podsetio da Voždovac u prolećnom delu sezone ne zna za poraz na svom stadionu uz skor – pet pobeda i jedna nerešena utakmica.\n– Očekuje nas težak derbi meč sa komšijskom ekipom Rada. Ne sumnjam da će nastupiti u izmenjenom sastavu u odnosu na prošlu utakmicu jer se mnogo igrača oporavilo od povrede. Ekipa sastavljena od iskusnih igrača kao što su Volkov, Jovanović, Perendija, Kasalica i Veselinović zaslužuje maksimalan respekt i tako se i odnosimo prema ovoj utakmici. Takođe, sada je tu novi trener Korak, koga jako dobro poznajem, još iz igračkih dana kada smo često bili rivali na terenu. Međutim, mi smo na svom terenu ovog proleća nepobedivi, tako da ne sumnjam da će bodovi i ovoga puta ostati na krovu.\nKomentarišući kadrovsku situaciju u taboru Zmajeva, Aničić je istakao da je srećan što trenutno nema povređenih igrača u svom timu.\n– Svi su zdravi i spremni za utakmicu sa Radom. Jedino Arsić neće imati pravo nastupa zbog kartona, a osim toga ekipa je kompletna. Trujić se uveliko priključio ekipi nakon povrede i konkuriše za sastav tima za sutrašnju utakmicu.\nVoždovac dočekuje ekipu Rada u četvrtak od 18 časova na svom stadionu, a karte za utakmicu biće u prodaji dan utakmice po ceni od 200 dinara.\nSuperliga Srbije Muškarci Superliga - Play Out Voždovac Rad Srbija Grad Beograd Stari grad Beograd\nVeliki radovi na "krovu" – nova veštačka podloga za novu...


Samo pet meseci pre tog zločina, devojčica je bila u Centru za socijalni rad opštine Zvezdara. Stručnjaci ove ustanove tvrde da nije uočena nikakva promena u njenom ponašanju i da se ona kod njih vodi kao „adekvatna i brižna majka“, prenosi "Blic". Njena majka je 14. marta 2003. godine pokrenula postupak za dobijanje starateljstva nad detetom. Tim stručnjaka koji su činili pedagog, psiholog, socijalni radnik i pravnik procenilo je u postupku koji je trajao 60 dana da je „majka jednogodišnje K. J. Ana Filipović, adekvatan roditelj na osnovu psihofizičkih i roditeljskih potencijala i pozitivno motivisana za dalju brigu i staranje o detetu...“ Dok mi ovde po forumima brinemo sto ce NATO da prolazi kroz Srbiju, strasne sttvari se desavaju u toj Srbiji. Sta me boli uvo, neka prolazi ko god hoce, ali javnosti treba skrenuti paznju da se na izuzetno odgovornim i osetljivim mestima postavljaju partijski drugovi, rodjaci, prijatelji koji nemaju nikakvu strucnost.\nDovoljan je i ovaj forum pa da vidiš kakvih nas sve ima.Što se partijskih drugova tiče,pa bilo ih je i ranije samo druge boje.Ova čorba koju sad kušamo ima i naši unuci da iskašljavaju. Odgovorite sa citatom\nOriginal postavio katana_blade Samo pet meseci pre tog zločina, devojčica je bila u Centru za socijalni rad opštine Zvezdara. Stručnjaci ove ustanove tvrde da nije uočena nikakva promena u njenom ponašanju i da se ona kod njih vodi kao „adekvatna i brižna majka“, prenosi "Blic". Njena majka je 14. marta 2003. godine pokrenula postupak za dobijanje starateljstva nad detetom. Tim stručnjaka koji su činili pedagog, psiholog, socijalni radnik i pravnik procenilo je u postupku koji je trajao 60 dana da je „majka jednogodišnje K. J. Ana Filipović, adekvatan roditelj na osnovu psihofizičkih i roditeljskih potencijala i pozitivno motivisana za dalju brigu i staranje o detetu...“ Dok mi ovde po forumima brinemo sto ce NATO da prolazi kroz Srbiju, strasne sttvari se desavaju u toj Srbiji. Sta me boli uvo, neka prolazi ko god hoce, ali javnosti treba skrenuti paznju da se na izuzetno odgovornim i osetljivim mestima postavljaju partijski drugovi, rodjaci, prijatelji koji nemaju nikakvu strucnost.


Vesti online / Vesti / Svet / "Želimo dalji dijalog s Rusijom, špijunažu ne prihvatamo"\n"Želimo dalji dijalog s Rusijom, špijunažu ne prihvatamo"\nBeč želi da nastavi dijalog s Rusijom, ali špijunažu smatra neprihvatljivom, poručio je danas austrijski kancelar Sebastijan Kurc posle sastanka kabineta.\n- Imamo jasan stav o tom pitanju i o Rusiji. Želimo da održimo dijalog, ali znamo šta se dogodilo u Holandiji i Velikoj Britaniji, i tada smo izrazili solidarnost s našim evropskim partnerima. Ako se na našoj teritoriji odvijaju špijunske aktivnosti, koja god zemlja da je umešana, smatramo to neprihvatljivim i borićemo se protiv toga - rekao je Kurc.\nAustrijski kancelar je naveo da je Beč dao jasan odgovor na to i da je obavestio evropske partnere o tome, prenosi Tass.\n- To neće poboljšati odnose između EU i Rusije. Sigurni smo da je važno imati kanale za dijalog s Rusijom, a verujemo i da je moguće obezbediti trajni mir na kontinentu samo u saradnji s Rusijom, a ne sukobljavajući se sa njom - istakao je Kurc.\nPoručio je i da Austrija neće proterivati ruske diplomate zbog skandala vezanog za špijunažu u koji je umešan austrijski pukovnik u penziji.\n- Jasno smo izrazili našu reakciju Rusiji i obavestili naše evropske partnere. O pitanju odnosa s Rusijom se redovno razgovara na evropskom nivou, tako da Austrija neće preduzimati nikakve odvojene korake s tim u vezi - rekao je Kurc na konferenciji za novinare u Beču.\nOn je naveo i da je Beč učinio pravu stvar time što je javnost informisao o istrazi o pukovniku u penziji osumnjičenom za špijunažu u korist Rusije i ukazao Moskvi da je špijunaža neprihvatljiva.\n- Ništa još nije dokazano, presude još nema, ali verujte mi, temeljno smo o ovom pitanju razgovarali jer su neki dokazi zaplenjeni, došlo je do transfera novca. Pravosudna tela se sada bave tim pitanjem, kao što bi i trebalo da bude u državi u kojoj je na snazi vladavina prava - zaključio je Kurc.\nAustrijske vlasti su 9. novembra saopštile da su pokrenule istragu o 70-godišnjem pukovniku u penziji koji je osumnjičen da od 1990-ih radi za ruske obaveštajne službe, pružajući Moskvi informacije o autrijskim vazduhoplovnim snagama, artiljeriji i migracionoj krizi, podseća ruska agencija.\nUhvaćen špijun Kremlja\nSVET Kurc: Sukob Rusije i Ukrajine ne sme se rešavati vojnim putem\nSVET Uhvaćen špijun Kremlja\nSVET Kurc o raspodeli nadležnosti između Brisela i članica\nSVET Kurc pravdao odluku vlade predsedniku Austrije


Uhapšen: Prodajom lažnih preparata za potenciju zaradio 1,2 miliona dinara – Nadlanu.com\nUhapšen: Prodajom lažnih preparata za potenciju zaradio 1,2 miliona dinara\nObjavljeno 24. okt 2013. / 16:23:10\nPolicija je Osnovnom javnom tužilaštvu u Jagodini protiv D.M. podnela dve krivične prijave “zbog postojanja osnovane sumnje da je izvršio više krivičnih dela nedozvoljene trgovine i neovlašćene upotrebe tuđeg poslovnog imena i druge posebne oznake robi i uslugama”, navedeno je u saopštenju.\n“Sumnja se da je D.M. u dužem vremenskom periodu bez ovlašćenja za trgovinu preko Interneta nabavljao i preprodavao preparate za potenciju i pri tome obmanjivao kupce koristeći tuđe posebne oznake, odnosno nazive preparata – vijagra, kamagra, španska mušica i slično“, kaže se u saopštenju.\n“Sumnja se da je preparate prodavao u vidu tableta, tečnosti, gelova i žvakaćih guma i na ovaj način, protivpravno, stekao korist u iznosu od oko 1,2 miliona dinara“.\nPretresom stana i drugih prostorija D.M, “policija je pronašla preparate u vrednosti od oko miliona dinara, koji su poslati na veštačenje u Ministarstvo zdravlja'', navodi se u saopštenju i naglašava da je “Inspekcija za lekove utvrdila da se ne radi o orginalnim proizvodima”.


Vesti online / Vesti / Hronika / Stravična nesreća na autoputu: Šleper pokosio dva vojnika, ostali na mestu mrtvi\nDvojica pripadnika 3. bataljona Vojne policije poginula su u saobraćajnoj nesreći na autoputu Beograd-Niš kod Aleksinca, saopštilo je danas Ministarstvo odbrane. Kako se navodi, poginuli su kapetan Vladan Jovanović (32) iz Pirota i mlađi vodnik Srđan Stevanović (43) iz Prokuplja.\nDo nesreće je došlo kada je kamion sa prikolicom, beogradskih registarskih oznaka, naleteo na pripadnike vojske koji su se nalazili pored vozila u zaustavnoj traci. Vozila su bila propisno označena, u njima je bilo 14 pripadnika 3. bataljona Vojne policije koji su se vraćali sa sportskog prvenstva u Beogradu, navodi se u saopštenju.\n* Haos u centru Beograda: Autobus u žestokom sudaru prevrnuo kombi\nDvojica nastradalih su, pretpostavalja se, bili ispred vozila kada je na njih naleteo teretni kamion, beogradskih registarskih oznaka, koji se takođe kretao ka Nišu. Kamion koji je pokosio dvojicu vojnika zaustavio se tek više od 50 metara od mesta nesreće.\nHRONIKA Tragedija: Kombi sleteo s utoputa, poginula žena


Ministar Aleksandar Stijović i državna sekretarka Nikolina Mišnić posjetili su humanitarnu organizaciju "Čojstvo" u Beranama\nDatum objave: 20.04.2021 08:50 | Autor: Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede\nMinistar poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Aleksandar Stijović i državna sekretarka Nikolina Mišnić sastali su se sa članovima humanitarne organizaciju "Čojstvo" u Beranama.\nPredstavnici organizacije "Čojstvo" predstavili su svoje akcije u kojima njih 38 prijatelja, svojim radom i trudom uz pomoć dobre volje i sopstvenim sredstvima pomažu porodicama koje je sistem zaboravio, starima i nemoćnima. Takođe, članovi organizacije učestvuju i u drugim akcijama u kojima čiste rijeke, pošumljavaju i drugim aktivnostima zaštite prirode.\nMinistar Stijović je pozdravio rad organizacije, i rekao da duže vrijeme prati njihov rad i da želi da pomogne kao i da će se potruditi da javnost sazna za njihovu energiju i volju i za aktivnosti koje rade.\nMomci i devojke koji rade bez ikakve nadoknade, odriču se svog slobodnog vremena, sopstvenim sredstvima koje skupljaju od svojih plata i uz pomoć svojih prijatelja pomažu porodicama kojima je pomoć neophodna, renovirajući ljudima objekte, kupujući im stoku, mjenjajući im stolariju, kupuju im opremu i pokućstvo, obezbeđuju im hranu, spremaju drva, i vraćaju ljudima nadu, pokazujući da dobrota i istinsko čojstvo još živi u crnogorskom biću.\nMinistar je rekao da je ovo izuzetna rijetkost, da ovih 38 mladih ljudi smatra za 38 vitezova koji izmamljuju osmjehe djeci i ljudima koje je sistem zaboravio. Svjedoče svojim primjerom da čuju probleme svojih sugrađana i da pomažu svojom snagom i radom da ljudima promjene život.\nMinistar je takođe rekao da će sagledati mogućnosti podrške ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede kroz nabavku sitne stoke i živine siromašnim porodicama kako bi se podigle iznad praga siromaštva i obezbjedio im se život dostojan čovjeka.\nOrganizacija Čojstvo je ministru i državnoj sekretarki uručila i skroman poklon- dukserice sa logoom Čojstva.\nMinistar je rekao da bi mu bila čast da se slika u dukserici sa predstavnicima udruženja "Čojstvo" i da želi da pošalje poruku javnosti da i drugi mladi treba da se ugledaju na ovu organizaciju jer ovo što oni rade je vrijedno divljenja.\nOrganizaciju "Čojstvo" i njihove aktivnosti možete pratiti na njihovoj stranici kao i linkovima


Opozicija spremna za razgovore sa premijerkom\nTajlandska premijerka Jingluk Šinavatra\nOpozicioni lider Sutep Taugsuban, koji je predvodio višemesečne anti-vladine proteste na Tajlandu, danas je uputio izazov Jingluk Šinavatri da se suoče u TV duelu.\nTajlandski opozicioni lider, Sutep Taugsuban, nagovestio je da je otvoren za razgovore sa premijerkom Jingluk Šinavatrom, posle višenedeljnog odbacivanja svake forme dijaloga čiji je cilj okončanje duge političke krize.\nOpozicioni lider, koji je predvodio višemesečne anti-vladine proteste, danas je uputio izazov Jingluk Šinavatri da se suoče u TV duelu, ukoliko budu jedini učesnici debate koju bi uživo prenosila nacionalna televizija.\nJingluk je odgovorila da, mada je otvorena za pregovore, Sutep prvo mora da okonča proteste i ukazala da bi svaki eventualni razgovori morali da budu održani u ustavnim okvirima. Šinavatra je to izjavila u severnom Tajlandu, gde provodi nekoliko dana. U pitanju je oblast čiji gradjani i dalje pružaju podršku premijerki.\nU medjuvremenu, tajlandska Nacionalna anti-korupcijska komisija danas je saslušala optužbe protiv premijerke koja se tereti za nehat, odnosno ignorisanje korupcije unutar vladinog programa subvencija za uzgoj pirinča, koji je vladu koštao više milijardi dolara. Šinavatra nije prisustvovala pretresu, ali je poslala pravnog zastupnika.


Canon G7 X Mark II digitalni fotoaparat cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nCanon G7 X Mark II digitalni fotoaparat cene\ncena od 96.890,00 do 104.490,00 din | prodavnica (2)\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Canon G7 X Mark II digitalni fotoaparat po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Canon digitalni fotoaparat G7 X Mark II na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Digitalni fotoaparati cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Canon Digitalni fotoaparati, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Canon G7 X Mark II digitalni fotoaparat sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Canon G7 X Mark II digitalni fotoaparat. Pre kupovine, podatke za Canon digitalni fotoaparat G7 X Mark II proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


Iguman Rafailo / Foto M. Sekulović\nPre dolaska u ovu svetu obitelj, otac Rafailo je služio Svetom Petru Cetinjskom u njegovom manastiru i bio dobar saradnik mitropolita Danila, ali i veliki oslonac i podrška našem mitropolitu Amfilohiju.\nBila je velika čast postati starešina manastira Morača, ali u to vreme bogme i prevelika obaveza. Možemo zamisliti kako je to bilo pre 40 godina u vreme tvrdog, ateističkog, komunističkog režima, koji je progonio Crkvu ne sporadično, nego sistematski. Međutim, naš otac Rafailo, jakog karaktera, jake vere i velike volje, uzeo je krst Hristov i nije se uplašio, nego je sa radošću primio tu veliku dužnost i ovu svetinju ukrasio i obnavljao.\nOvako je nakon svete arhijerejske liturgije u drevnoj nemanjićkoj lavri, manastiru Morača, na praznik Svetog apostola Filipa i Božićne poklade, besedio mitropolit crnogorsko-primorski Joanikije, čestitajući jubilej igumanu. Još daleke 1252. godine na platou iznad reke Morače, veliki knez ili kralj Stefan Nemanjić, sin Vukanov, unuk Nemanjin, sinovac Svetoga Save, podigao je zdanje u kom bi se narod verom krepio, spremao za bojeve junačke i slovo učio.\n- Ovde je uvek svima bilo lepo doći, pre svega na molitvu, jer se u ovom manastiru vršilo redovno sveto bogosluženje o čemu je otac Rafailo, naš dragi iguman, vodio strogo računa. Gostoprimstva nije falilo u ovoj drevnoj nemanjićkoj lavri iako to nije bilo lako, ali je otac Rafailo sve svojom mudrošću i velikom energijom nekako pokrivao i nadoknađivao. Dragi oče arhimandrite, učinili ste veliki trud i veliki napor za ovih 40 godina starešinstva u manastiru Morači, hvala vam i za to i za sve one godine službe koje ste ranije služili u Cetinjskom manastiru i na drugim poslušanjima koja ste primali od blaženopočivšeg Amfilohija - rekao je mitropolit Joanikije, zboreći o igumanu, koji se svake godine susretne sa desetinama hiljada vernika i turista koji pohode znameniti manastir.\nU jednom od mnogobrojnih razgovora koje je potpisnik ovih redova vodio sa igumanom Rafailom, on se prisećao dana kada ga je otac iz rodne Dalmacije kao dečaka od 14 godina doveo u manastir Ostrog, jer je po njegovom rođenju odredio da bude monah i služi Gospodu.\n- Uz pomoć mojih duhovnika oca Lukijana Zečevića, koji me je zamonašio, oca Evstatija, igumana manastira Preobraženja u Ovčar Banji i duhovnika u monaškoj školi, postao sam ovo što jesam danas, zborio je pred mitropolitom Joanikijem, episkopom buenosajreskim i južno-centralnoameričkim Kirilom i sveštenstvom, iguman Rafailo, prisećajući se septembra 1981. godine kada je blagoslovom mitropolita Danila došao u manastir Morača gde je ubrzo postavljen za njegovog nastojatelja.\nU manastiru Morača na praznik Svetog apostola Filipa / Foto Mitropolija\n- Sa velikim strahom primio sam taj poziv, smatrajući sebe nedostojnim da nasledim svoje prethodnike. Čitajući o istoriji manastira i njegovim nastojateljima, često sam se znao zapitati: Kako ti oče Rafailo da naslediš ovakve duhovnike i vitezove? U slavu Gospoda i Presvete Bogorodice, kojoj je ova svetinja posvećena, trudio sam se koliko sam bio u mogućnosti, da nastavim put svojih prethodnika. Još uvek se trudim da svojim radom doprinesem da ova svetinja, koja nije bila u zavidnom stanju kada sam postavljen za nastojatelja, danas sija u svom najlepšem izdanju - zborio je arhimandrit Rafailo zablagodarivši svima koji su mu na tom putu pomogli, posebno mitropolitu Amfilohiju, koji ga je, kako je kazao, svesrdno očinskom ljubavlju prigrlio i pomagao tokom službovanja u Morači.\n- ISTORIČARI među sveštenicima pominju ličnosti iz novijeg doba. Božo Mihajlović (monah Simeon), najviše pominje ličnost igumana Dimitrija Radojevića, koji je upravljao manastirom više od 35 godina. On se smatra jednim od glavnih organizatora smaknuća Smail-age Čengića. To je planirano baš ovde, zajedno sa Novicom Cerovićem, koji je iz Tušinje došao i živeo u manastiru. Ovde je grupu koja je pošla sa Cerovićem zakleo, pričestio i blagoslovio iguman Radojević "dobri pastir" iz Mažuranićevog speva "Smrt Smail-age Čengića" -pričao nam je jednom prilikom iguman Rafailo o svojim slavnim prethodnicima.\nNEOPHODNA NOVA MINI-ELEKTRANA\n- PRIPREMAMO dokumentaciju da Hram Uspenja Presvete Bogorodice dobije još jednu elektranu, govorio nam je pre tri godine iguman Rafailo, koji je gradnju prve male hidroelektrane u Crnoj Gori počeo krajem 2008, a okončao 2009, kada su je u rad svečano pustili tadašnji predsednik Crne Gore Filip Vujanović i mitropolit Amfilohije.\n- U gradnji je mnogo pomogao tadašnji predsednik Crne Gore Filip Vujanović. Pošto se dobro poznajemo, izašao mi je u susret da završimo sve papire i tako smo mi sagradili elektranu od 12 kilovata. Tada smo imali sasvim dovoljno električne energije za naše potrebe. Međutim, od tada smo obnovili sve zgrade, povećali kapacitete. Ovde žive kaluđeri, sveštenik sa porodicom, ljudi koji rade u manastiru, kao i prognanici - pričao nam je iguman.\nGRADI SE NOVI OBJEKAT: Osveštani temelji konaka za posetioce manastira Tumane\nmanastir Morača Iguman Rafailo


IZBORI: Samo 4 liste ušle u gradski parlament | Skandalozno\nIZBORI u Beogradu: Samo 4 liste ušle u gradski parlament, evo procenata\nNa izborima u Beogradu dogodilo se nešto što istraživači ne pamte da su skoro videli – samo četiri liste od 24 koliko je učestvovalo na izborima, ušle su u gradski parlament, dok su sve ostale daleko ispod cenzusa.\n– Prema trenutnim rezultatima, situacija je takva da možemo da kažemo da će samo četiri liste ući u parlament, praktično nema šansi da bilo ko još uđe, čak neće ući nijedna manjinska stranka – rekao je za “Blic” Srđan Bogosavljević, direktor agencije “Ipsos Stratedžik marketing“.\nPrema njegovim rečima, raspodela mandata u gradskom parlamentu, prema trenutnim, nezvaničnim rezultatima izbora, izgledaće ovako:\nLista Aleksandar Vučić – Zato što volimo Beograd” – 64 odbornička mesta\n“Dragan Đilas – Beograd odlučuje, ljudi pobeđuju!” – 26 odborničkih mesta\n“Aleksandar Šapić – Gradonačelnik” – 12 odborničkih mesta\n“Ivica Dačić – Socijalisticka partija Srbije (SPS), Dragan Marković Palma – Jedinstvena Srbija (JS)” – 8 odborničkih mesta\nSvi glasovi Beograđana koji su glasali za liste koje su ostale ispod cenzusa (što je oko 22 odsto), biće raspoređene listama koje su ušle u parlament, po Dontovom sistemu.\nA taj sistem je takav, kako objašnjava Bogosavljević, da će najviše odborničkih mesta dobiti liste koje su i osvojile najviše glasova – SNS i Đilasova grupa, a manje preostale dve – Aleksandar Šapić i SPS.\nPodsetimo, prema rezultatima izbora na 80 odsto uzorka procenat osvojenih glasova izgleda ovako:\nSNS – 45,2%\nĐilas – 18,5%\nŠapić – 9,0%\nSPS – 6,3%\nDJB-Dveri – 3,9%\nNe davimo Bgd – 3,6%\nSRS – 2,5%\nBeli – 2,6%\nDS – 2,4%\nDSS – 1,0%\ni još 14 lista ispod 1%\nBudite prvi sa komentarom na članku "IZBORI u Beogradu: Samo 4 liste ušle u gradski parlament, evo procenata"