PRONAĐENA DEVOJČICA IZ POŽAREVCA: Sada je na bezbednom, živa i zdrava! 130\t833\nDODATNIH 60 € OD DRŽAVE NEĆE DOBITI SVI NEZAPOSLENI Isplata je u junu, 81\t566\nUZNEMIRUJUĆI SNIMAK IZ BEOGRADA Obnaženi mladić hteo da POJEDE PSA na okretnici 184\t377\nOTAC DEČAKA (15) IZ LAZAREVCA ZA KURIR: Nađen je iscrpljen prošle noći 124\t574\nOTKRIVENO ZBOG ČEGA JE VODITELJKA DANAS IPAK PRIVEDENA: Tamara se zahvalila 19\t125\nAGONIJA SE KONAČNO ZAVRŠILA: Tinejdžeri pronađeni nakon 4 dana ŽIVI I ZDRAVI, 13\t226\nMihajlo Pavlović\t 14.10.2020. 14:04h\nBEOGRAD: Predstavnicima više zdravstvenih ustanova širom Srbije su dodeljena sanitetska vozila koji će im značajno olakšati rad. Deo vozila nabavljen je iz sredstava prikupljenih po osnovu odlaganja krivičnog gonjenja ili oportuniteta, a deo su donacija kompanije NIS, a ministar zdravlja Zlatibor Lončar kaže da ovo nije ni prva, ni poslednja akcija pomoći zdravstvenim ustanovama.\nOvde nije izložena oprema koja je stigla u bolnice, od sterilizatora, aparata koji služe za operacije... svega što je bilo neophodno, a što su naveli da bi trebalo da imaju, rekao je Lončar i čestitao svima koji su dobili sanitetska vozila.\nDodao je da je ponosan na svu pomoć koja je pružena zdravstvenim ustanovama jer će to, dodao je, osetiti pacijenti, ali i zaposleni u zdravstvu kojima će biti mnogo lakše da rade s novom i boljom opremom.\nDirektor Uprave za izvršenje krivičnih sankcija Dejan Carević je rekao da Ministarstvo pravde već petu godinu organizuje dodelu sredstava prikupljenih po osnovu oportuniteta.\nTokom ovih pet godina podeljeno je dve milijarde i 118 miliona dinara koje smo ukupno raspodelili na 585 projekata. Ove godine komisija je imala na raspolaganju 500 miliona dinara koje smo podelili na 130 projekata, rekao je on. Direktor KBC "Dr Dragiša Mišović" Vladimir Đukić je zahvalio u ime svih koji su danas dobili, kako je rekao, vredne donacije države i kompanije NIS.\nDržava je odgovorna u svim segmentima, pa i u zdravstvu. Pokazali smo da opremu koju smo dobili do sada umemo itekako dobro da koristimo i da se borimo sa svim zdravstvenim pošastima koje su nas susretale u prethodnom periodu, rekao je on i dodao da će ova pomoć značajno doprineti poboljšanju standarda svakodnevnog rada u zdravstvenim ustanovama.\nGeneralni direktor NIS-a Kiril Tjurdenjev je rekao da je ulaganje u zdravstvo trajno opredeljenje društvene odgovornosti te kompanije i da od toga ne odustaju uprkos veoma izazovnom vremenu.\nDodao je da su proteklom periodu, u saradnji s Ministarstvom zdravlja, uložili više od 116 miliona dinara.\nUz 14 vozila, ojačali smo i kapacitete opreme u 20 ustanova širom Srbije, rekao je on.\n(Foto: Tanjug / Rade Prelić)\nsanitetska vozilaSrbijazdravstvene ustanove\nDODATNIH 60 € OD DRŽAVE NEĆE DOBITI SVI NEZAPOSLENI Isplata je u junu, a evo ko neće moći da računa na ovaj novac 81\t566\nUZNEMIRUJUĆI SNIMAK IZ BEOGRADA Obnaženi mladić hteo da POJEDE PSA na okretnici u Surčinu NIŠTA JEZIVIJE DOSAD NIJE VIĐENO (VIDEO) 184\t377\nOTAC DEČAKA (15) IZ LAZAREVCA ZA KURIR: Nađen je iscrpljen prošle noći kod Vukovog spomenika, za devojčicom se i dalje traga 124\t574


OTP najavljuje kupovinu pet banaka u CEE | PC Press\nOTP najavljuje kupovinu pet banaka u CEE\n3. oktobar 2017. 3. oktobar 2017. Marijana Pečić\nNajveći mađarski komercijalni zajmodavac, OTP banka, iskoristiće milijardu dolara sredstava za proširenje prisutnosti u centralnoj i istočnoj Evropi, pri čemu merka potencijalne mete od Bugarske do Belorusije. Planovi o novim akvizicijama dolaze nakon što je OTP banka prošle godine dogovorila kupovinu tri banke.\n“U naredne dve godine kupićemo najmanje pet banaka“, rekao je glavni izvršni direktor banke Sandor Csanyi, ne imenujući potencijalne mete. Banka nastoji da profitira od talasa integrisanja koji je zahvatio finansijsku industriju. “Čekali smo 20 godina ovaj talas bankarske konsolidacije u Evropi, koji se sada napokon događa”, dodao je.\nOTP banka očekuje da će, nakon akvizicija, deo prihoda grupe ostvarenih izvan zemlje povećati na 70% sa sadašnjih oko 45%, izjavio je Sandor Csanyi u jednom intervjuu. Dosadašnje akvizicije OTP-a su doprinele da akcije banke prošlog meseca dostignu desetogodišnji maksimum od oko 34 evra. Akcije ove bankarske kuće su 02. oktobra ojačale za 1,0%, dok su od početka godine u plusu 19%. Tržišna kapitalizacija od 10,6 milijardi dolara, čini OTP banku najvećom kompanijom u Mađarskoj.\nTagovi: akcije, akvizicija, CEE, kupovina, OTP banka, proširenje\n← Dobar backup čuva vaše podatke na sigurnom mestu\nNemačko-kineski konzorcijum zainteresovan za izgradnju toplovoda u BiH →


Press Online :: Tenis :: OTKRIO PRED OSAM I PO MILIONA LJUDI Evo šta Novak Đoković jedva čeka\nNovak Đoković je sa svojih 8.550.000 pratilaca na Tviteru podelio šta jedva čeka da se dogodi.\n"Ne mogu da dočekam da proslavim (odlazak u penziju) mog dobrog prijatelja, Radeka Štepaneka u Pragu. Ko će biti tamo ove nedelje?", upitao je Nole na pomenutoj društvenoj mreži, uz zajedničku fotografiju sa češkim asom.\nŠtepanek će se revijalnim susretom sa Đokovićem oprostiti od "belog sporta" u četvrtak, 18. oktobra, od 18.30 u praškoj O2 areni.\nRadek Štepanek, rođen 27. novembra 1978, osvojio je dve grend slem titule u dublu, Australijan open 2012. i US Open 2013, a dvaput je bio i osvajač Dejvis kupa, baš pomenutih godina. U pojedinačnoj konkurenciji najdalje je dogurao do Vimbldona 2006, kao četvrtfinalista, a sa pet titula u singlu najbolja pozicija na ATP liste bila mu je osma, 10. jula 2006.\nSa Novakom Đokovićem je privremeno sarađivao kao član njegovog stručnog štaba početkom 2018.


Košarkaški klub Mega Mozzart » JOVANOVIĆ PRED UTAKMICU PROTIV FMP-A: „MORAMO DA BUDEMO KONCENTRISANI SA ŠTO MANJE OSCILACIJA“\nU petak 25. decembra od 19 časova Mega Soccerbet će u okviru 12. kola ABA lige gostovati u Železniku ekipi FMP-a. Izabranici trenera Vladimira Jovanovića se trenutno nalaze na deobi prvog mesta na tabeli, pa će utakmica u Železniku biti prilika da na uspešan način zatvore 2020. godinu.\nTrener Mege Vladimir Jovanović je pred utakmicu u Železniku istakao da je potrebno da njegova ekipa zatvori ofanzivni skok i zaustavi kontranapad protivnika:\n– Očekuje nas veoma zahtevna utakmica protiv ekipe FMP-a. Mislim da su posle Zadra i Mornara, gde su pokazali povišen nivo agresivnosti pre svega u odbrani a i u napadu, najavili kako će tim igrati u narednim utakmicama. Moramo pre svega zatvoriti njihov izvanredan skok u napadu, element u kome su među vodećim timovima u ABA ligi, kao i da zaustavimo njihov kontranapad. Važno je da naša koncentracija u 40 minuta ima što manje oscilacija, što manje praznih minuta i da u tom segmentu unapredimo našu igru,\nPosle 11 odigranih kola ABA lige, Mega Soccerbet je trenutno na deobi prvog mesta sa skorom 8-3 dok FMP ima dve pobede i osam poraza. Ove dve ekipe su se do sada sastale osam puta u regionalnom takmičenju uz skor 4-4. U prošlom kolu je Mega je slavila na domaćem terenu protiv Budućnosti sa 78:72 dok je FMP poražen od Mornara u Baru sa 84:74.\nKrilni centar Mege Nikola Mišković je izjavio da poslednji porazi FMP-a ne smeju da opuste njegovu ekipu jer je u pitanju vrlo kvalitetna i iskusna ekipa:\n– Očekuje nas teška utakmica u petak u Železniku. FMP je vezao nekoliko poraza, ali to ne sme da nas opusti pošto je u pitanju vrlo kvalitetna i iskusna ekipa. Moramo da uđemo čvrsto u utakmicu i da im ispariramo sa energijom, pogotovo u odbrani, kao i da im ne dozvolimo skokove u napadu i lake poene. Utakmicu protiv Budućnosti u prošlom kolu trebamo da iskoristimo kao recept za igru i vetar u leđa za naredne mečeve koji nas očekuju,\nUtakmica FMP – Mega Soccerbet se igra u petak 26. decembra od 19 časova u Hali FMP u Železniku, uz direktan prenos na TV Arena Sport.\nNA DANAŠNJI DAN PRE 22 GODINE OSNOVANA JE MEGA


Počinje 8. Festival nauke! - Domino Magazin\nNaslovna Život Gradski život Počinje 8. Festival nauke!\nPočinje 8. Festival nauke!\nPod sloganom “Sve je moguće” u Beogradu će za dva dana početi najveći događaj koji se bavi promocijom nauke i obrazovanja u regionu – osmi Festival nauke.\nOd 4. do 7. decembra na tri lokacije – bivša RK Kluz (Zepter Expo Centar), Studentski kulturni centar i Galerija Narodne banke Srbije biće mesta na kojima će 550 naučnika iz 49 institucija i gosti iz inostranstva približiti svim zainteresovanima nauku na zabavan i interaktivan način.\nRK Kluz, biće mesto više od 30 interaktivnih postavki i prilika da se upoznaju domaći forenzičari i zajedno sa njima na “mestu zločina” reši slučaj, na postavci medicine ispita sluh, zahvaljujući postavci astronomije sazna sve o najvećem teleskopu na svetu. Upoznavanje s mišićima, energijom bez kraja, oblikovanjem prostora i prilika da se zavoli fizika samo su neki od delova velike interaktivne slagalice zvane Festival nauke.\nNovina koju donosi 8. Festival nauke jeste Svemoguća zona koja, po uzoru na Make Fair-ove širom sveta, privlači inovatore i pronalazače. Svetski hit – 3D printer biće glavna tema gostiju iz Slovenije i Portugala koji će na jednostavan način predstaviti sve mogućnosti i primene 3D tehnologije.\nU SKC-u fokus je na naučnim-šou programima i predstavama koje će četiri dana festivala od 11 sati dokazivati ono što je i slogan festival da je uz znanje i nauku zaista sve moguće. Od eksplozija koje izaziva i voda, preko Šekspirovih otrova, saznanjima o dronovima do biološkog šoua, zvezda Ig Nobelove nagrade za zabavna dostignuća, rešavanja “kreativnih problema” i eksplodirajućih otkrića vešto skriva naučno-fantastična bina za svoje posetioce.\nU Galeriji Narodne banke Srbije na 8. Festivalu nauke biće predstavljena “Zelena zona” s ciljem da posetioce upozna sa čarima recikliranja. Kako napraviti teretanu od recikliranog materijala, kako zarobiti vreme u limenci ali i koji nas urbani predatori posmatraju sa neba i kako radi motor na vruć vazduh, samo su neka od pitanja koja čekaju da budu postavljena.\nRadno vreme Festivala nauke u četvrtak i petak je od 10 do 18, kada su i dani rezervisani za školske posete, dok je u subotu i nedelju od 11 do 20 časova.\nPrethodni članakNe dozvolite da vas HIV nadmudri\nSledeći članakMlaka voda sa limunom


Sistemska borba protiv kriminala i korupcije - Istinomjer\nBorba protiv kriminala i korupcije daće rezultate samo ukoliko je ona sistemska i ako postoji opšta politička volja. U toj borbi neophodno je sadejstvo svih kontrolnih, istražnih, represivnih i pravosudnih organa.\nVlada Republike Srpske donijela je 17. januara 2019. godine Odluku o formiranju, organizaciji i nadležnostima Komisije za sprovođenje Strategije borbe protiv korupcije u Republici Srpskoj 2018 – 2022.\nOvom odlukom formira se Komisija za sprovođenje Strategije borbe protiv korupcije u Republici Srpskoj od 2018. do 2022. godine, te se uređuju njen sastav, organizacija, nadležnosti i odgovornosti. Komisija je stalno radno tijelo za koordinaciju i evaluaciju sprovođenja Strategije borbe protiv korupcije u Republici Srpskoj od 2018. do 2022. godine sa pripadajućim Akcionom planom, te jačanje međuinstitucionalne i međusektorske saradnje, u svim oblastima borbe protiv korupcije. Komisija je otvorena za učešće drugih relevantnih subjekata antikorupcionog sistema Republike Srpske, a s ciljem ostvarivanja sinergijskih efekata u borbi protiv korupcije u svim sferama društva. Komisiju čini 17 punopravnih članova na čelu sa ministrtom pravde.\nSaopćenje, Vlada RS, 17. 1. 2019.\nU februaru 2019. godine Ministarstvo pravde Republike Srpske raspisalo je javni poziv za imenovanje članova Komisije za sprovođenje Strategije za borbu protiv korupcije Republike Srpske od 2018. do 2022. godine.\nJavni poziv raspisan je za imenovanje, po jednog člana Komisije, i to u ime: nevladinih organizacija, medija i novinara, akademske zajednice iz reda profesora.\nIpak, u martu 2019. godine Ministarstvo pravde Republike Srpske raspisalo je novi javni poziv za imenovanje članova Komisije za provedbu Strategije za borbu protiv korupcije RS-a 2018-2022, u dijelu koji se odnosi na člana u ime medija i novinara koji ima svojstvo promatrača, jer na prethodnom, kako su naveli, nije bilo prijavljenih kandidata.\nU međuvremenu, tokom 2020. godine, konkurs više nije ponavljan niti je ova komisija formirana.\nU oktobru 2019. godine, ministar Kasipović i šefica Misije OSCE-a u BiH, Ketlin Kavalek razgovarali su o unapređenju saradnje sa Misijom OEBS-a u BiH kada je u pitanju borba protiv korupcije.\nNa sastanku je posebno naglašeno da Republika Srpska kroz Zakon o zaštiti lica koja prijavljuju korupciju ima odličan zakonski okvir koji reguliše predmetnu oblast, kao i da je, u narednom periodu, potrebno raditi na operacionalizaciji Zakona, upoznavanju šire javnosti sa njegovim odredbama te mehanizmima zaštite koji pruža građanima. S obzirom da je Ministarstvo pravde u Vladi Republike Srpske nosilac i koordinator svih antikorupcijskih aktivnosti u Republici Srpskoj ovom prilikom je istakunta odlična dosadašnja saradnja na polju borbe protiv korupcije. Ministar Kasipović je istakao da je resorno ministarstvo u potpunosti opredijeljeno za saradnju, te provođenje zajedničkih projekata i antikorupcionih aktivnosti koje za cilj imaju unapređenje i prevenciju borbe protiv korupcije.\nU novembru 2019. godine ministar pravde RS, Anton Kasipović prisustvao je međunarodnoj konferenciji pod nazivom “Borba protiv korupcije za napredak Jugoistočne Evrope”.\nU junu 2020. godine javnost je obaviještena da su počele obuke za postupanje po Aplikaciji za izvještavanje o realizaciji planova integriteta.\nPredstavnici Ministarstva pravde u Vladi Republike Srpske i Ministarstva unutrašnjih poslova danas su, u Banjoj Luci, održali obuku za postupanje po Aplikaciji za izvještavanje o realizaciji planova integriteta u institucijama Republike Srpske. Predviđeno je da program obuka za postupanje po Aplikaciji za izvještavanje o realizaciji planova integriteta u institucijama Republike Srpske traje mjesec dana kao i da bude okončan 31. jula 2020. godine. Obaveza održavanja obuka, propisana je Akcionim planom borbe protiv korupcije u Republici Srpskoj za period 2018.- 2022. godine, u okviru 4. strateškog cilja „Obezbijediti adekvatno korištenje informaciono komunikacionih tehnologija s ciljem smanjenja mogućnosti pojave korupcije” (mjera aktivnost 4.1.1.). Navedene obuke realizuju se uz tehničku pomoć i podršku programa „Jačanje javnih institucija” a koji provodi „GIZ” u ime Vlade Savezne Republike Njemačke te Vlade Ujedinjenog Kraljevstva.\nSaopćenje, Ministarstvo pravde RS-a, 8. 6. 2020.


Novoimenovani nosioci pravosudnih funkcija će stupiti na dužnost 16. augusta 2021. godine\nVisoko sudsko i tužilačko vijeće Bosne i Hercegovine (VSTV BiH) je tokom drugog dana sjednice, koja se održava 23. i 24. juna 2021. godine u Sarajevu, donio odluku o imenovanju nosilaca pravosudnih funkcija u Bosni i Hercegovini.\nNa nivou Republike Srpske, imenovani su: Zoran Bulatović, na poziciju glavnog tužioca Okružnog javnog tužilaštva u Banjoj Luci; Milka Vaselić, na poziciju zamjenika glavnog tužioca Okružnog javnog tužilaštva u Istočnom Sarajevu; Sead Žerić, na poziciju zamjenika glavnog tužioca Okružnog javnog tužilaštva u Banjoj Luci; Sonja Avlijaš, na poziciju sudije Okružnog suda u Istočnom Sarajevu; Marijana Lazić-Miladinović, na poziciju sudije Okružnog suda u Doboju i Ljubinka Prodanović, na poziciju sudije Osnovnog suda u Višegradu;\nNa nivou Federacije Bosne i Hercegovine, imenovani su: Emira Džerahović Emira, na poziciju sudije Vrhovnog suda u Sarajevu; Amela Duraković, na poziciju sudije Kantonalnog suda u Sarajevu; Vildana Dervović, na poziciju sudije Kantonalnog suda u Sarajevu; Mirza Đozo, na poziciju dodatnog sudije Kantonalnog suda u Sarajevu; Admir Biščić, na poziciju sudije Kantonalnog suda u Tuzli; Miroslav Savić, na poziciju sudije Općinskog suda u Visokom; Radmila Đajić, na poziciju sudije Općinskog suda u Goraždu; Suzana Vidović, na poziciju sudije Općinskog suda u Čapljini; Olivera Križanović, na poziciju dodatnog sudije Općinskog suda u Zenici; Sanjin Mulabegović, na poziciju dodatnog sudije Općinskog suda u Zavidovićima i Dženana Brkić, na poziciju stručnog saradnika Općinskog suda u Gračanici.\nNovoimenovani nosioci pravosudnih funkcija će stupiti na dužnost 16. augusta 2021. godine, saopćeno je iz VSTV-a.


Saobraćajni znakovi obaveštenja\n/ Saobraćajni znakovi obaveštenja\nZnakovi obavestenja su :\nZnak ''Prvenstvo prolaza u odnosu na vozila iz suprotnog smera'' Obavestava vozaca da na uskom prolazu ima pravo prvenstva u odnosu na vozila koja dolaze iz suprotnog smera .\nZnak ''Put sa jednosmernim saobracajem '' Obavestava ucesnike u saobracaju o jednosmernom putu .\nZnak ''Put sa jednosmernim saobracajem'' Obavestava ucesnike u saobracaju o jednosmernom putu .Postavlja se skoro paralelno sa osom kolovoza , a reci : '' Jedan smer '' mogu biti ispisane na strelici tog znaka.\nZnak '' Put sa prvenstvom prolaza '' Oznacava put ili deo puta na kome vozila imaju prvenstvo prolaza u odnosu na vozila koja se krecu putevima koji se ukrstaju s tim putem , odnosno delom puta .\nZnak ''Zavrsetak puta sa prvenstvom prolaza'' Oznacava mesto na kome se zavrsava put ili deo puta sa prvenstvom prolaza.\nZnak '' Obelezeni pesacki prelaz '' Oznacava mesto na kome se nalazi obelezeni pesacki prelaz .\nZnak ''Podzemni ili nadzemni pesacki prolaz '' Oznacava mesto na kome se nalazi podzemni ili nadzemni pesacki prolaz.\nZnak '' Raskrsnica '' Oznacava medjusobni polozaj i pravce puteva i nazive mesta do kojih vode putevi koji se ukrstaju. Na znaku se mogu upisati brojevi puteva i brojevi medjunarodnih puteva. Na znaku ''raskrsnica '' moze biti upisana udaljenost do raskrsnice na koju se znak odnosi, ispod dolazece strelice, na istom znaku na liniji poprecnih pravaca mogu biti umetnuti saobracajni znakovi.\nZnak '' Kruzna raskrsnica '' Oznacava medjusobni polozaj i pravce puteva i nazive mesta do kojih vode putevi koji se ukrstaju.\nZnak '' Slepi put '' Oznacava blizinu i polozaj puta koji nema izlaz ( slepi put ) .\nZnak "Prepreka za usporavanje saobracaja " oznacava nailazak na mesto gde su postavljeni elementi za usporavanje saobracaja.\nZnak ''Smer kretanja vozila koje namerava da skrene ulevo na raskrsnici na kojoj je skretanje ulevo zabranjeno '' Oznacava put kojim se vozilo mora kretati ako namerava da skrene ulevo na sledecoj raskrsnici na kojoj je skretanje ulevo zabranjeno.\nZnak '' Prestrojavanje vozila '' Oznacava predhodno obavestenje vozacu radi prestrojavanja na raskrsnici na putevima sa vise saobracajnih traka . Simboli na znakovima treba da odgovaraju stvarnom stanju broja saobracajnih traka i nacinu prestrojavanja na njima .\nZnak '' Prestrojavanje vozila sa nazivima naseljenih mesta '' Oznacava predhodno obavestenje vozacu radi prestrojavanja na raskrsnici na putevima sa vise saobracajnih traka. Simboli na znakovima treba da odgovaraju stvarnom stanju broja saobracajnih traka i nacinu prestrojavanja na njima. Na znaku mogu biti ispisani i nazivi mesta.\nZnak ''Strelasti Putokaz'' Oznacava pravac puta od odredista ili karakteristican objekat u koji vodi put na kome je postavljen putokaz. Na strelasti putokaz mogu da se ispisu dva naziva odredista ako se ispisuju jednim pismom ili jezikom, odnosno samo jedan ako se ispisuju na dva jezika ili pisma.Takodje na znak mogu da se ispisu broj puta i udaljenost do odredista, odnosno objekta.\nZnak ''Putokazna tabla'' Oznacava pravac puta za naseljeno mesto ispisano na znaku. Znak moze da ima najvise tri polja za oznacavanje smerova kretanja. Na svakom polju mogu da se ispisu nazivi dva odredista ako se ispisuju jedvim jezikom i pismom. Ovaj znak moze se postaviti i iznad kolovoza i svako polje znaka postavlja se kao poseban znak iznad saobracajnih traka na koji se odnosi.\nZnak '' Turisticki strelasti putokaz za aerodrom '' Oznacava pravac puta za aerodrom.\nZnak ''Turisticki strelasti putokaz za teren za kampovanje '' Oznacava pravac i udaljenost terena za kampovanje .\nZnak ''Turisticki strelasti putokaz za planinski dom '' Oznacava pravac i udaljenost mesta na kome se nalazi planinski dom .\nZnak '' Broj puta ''\nZnak '' Kilometraza puta ''\nZnak " Broj puta, broj deonice puta i kilometraza" oznacava broj puta, odnosno deonice i stacionazu puta.\nZnakovi "Udaljenost izlaza u slucaju opasnosti" oznacava smer u kome se nalazi izlaz za slucaj opasnosti i udaljenos do njega.\nZnak " izlaz u slucaju opasnosti" oznacava izlaz za pesake u slucaju opasnosti.\nZnak '' Broj medjunarodnog puta ''\nZnak '' Auto-put '' Oznacava mesto odakle pocinje auto-put .\nZnak '' Zavrsetak auto-puta '' Oznacava mesto na kome se zavrsava auto-put .\nZnak '' Motoput '' Oznacava mesto odakle pocinje put motoput.\nZnak '' Zavrsetak motoputa '' Oznacava mesto na kome se zavrsava motoput.\nZnak '' Naziv naseljenog mesta '' Oznacava teritoriju i naziv naseljenog mesta u koji ulazi put i granicu od koje pocinje to naseljeno mesto.\nZnak '' Zavrsetak naseljenog mesta '' Oznacava mesto na kome se zavrsava naseljeno mesto kroz koje prolazi put\nZnak "Naselje" oznacava mesto od koga pocinje naselje i od koga se primenjuju propisi o saobracaju u naselju.\nZnak "Zavrsetak naselja" oznacava mesto na kome se zavrsava naselje i od koga prestaju da vaze propisi o saobracaju u naselju.\nZnak ''Prestanak zabrane preticanja svihmotornih vozila, osim motocikla bez prikolice, mopeda, lakih tricikala i lakih cetvorocikala ''\nZnak '' Prestanak zabrane preticanja za teretna vozila '' Oznacava mesto odakle prestaje zabrana preticanja za teretna vozila cija najveca dozvoljena masa prelazi 3.5t da preticu druga motorna vozila, osim motocikla bez prikolice, mopeda, lakih tricikala i lakih cetvorocikala.\nZnak '' Prestanak ogranicenja brzine '' Oznacava mesto odakle prestaje ogranicenje brzine .\nZnak '' Prestanak najmanje dozvoljene brzine '' Oznacava mesto odakle prestaje obaveza kretanja najmanje propisanom brzinom.\nZnak '' Prestanak zabrane davanja zvucnih znakova '' Oznacava mesto odakle prestaje zabrana davanja zvucnih znakova .\nZnak '' Prestanak svih zabrana '' Oznacava mesto odakle prestaje da vaze odgovarajuce zabrane koje su pre tog mesta uspostavljene saobracajnim znakovima postavljenim na tom putu .\nZnak '' Prestanak obaveze nosenja lanaca za sneg ''\nZnak '' Zavrsetak staze za bicikliste ''\nZnak '' Zavrsetak staze za pesake ''\nZnak "Zavrsetak spojene biciklisticke i pesacke staze"\nZnak '' Zavrsetak staze za jahace ''\nZnak '' Zona u kojoj je ograniceno trajanje parkiranja '' Oznacava mesto u naselju odakle se ulazi u zonu u kojoj je sprovedeno opste ogranicenje trajanja parkiranja na odredjeno vreme , bez obzira da li se za parkiranje na odredjeno vreme placa naknada ili se ne placa. Na znaku moze biti dodata dopunska tabla na kojoj ce se naznaciti dani ili sati za koje ogranicenje vazi.\nZnak '' Izlaz iz zone u kojoj je ograniceno trajanje parkiranja '' Oznacava mesto u naselju na kome se izlazi iz zone u kojoj je sprovedeno opste ogranicenje trajanja parkiranja na odredjeno vreme.\nZnak '' Parkiraliste '' Oznacava parkiraliste. Na znaku ili dopunskoj tabli moze se odgovarajucim simbolima ili natpisima oznaciti: nacin parkiranja, smer u kome se nalazi parkiraliste, udaljenost parkiralista, kategorije vozila kojima je parkiraliste namenjeno, kao i eventualno vremensko ogranicenje parkiranja.\nZnak '' Vremenski ograniceno parkiranje '' Oznacava mesto na kome je parkiranje vozila vremenski ograniceno.\nZnak "Parkiraj i vozi se" oznacava parkiraliste gde vozilo moze da se parkira i da se putovanje dalje nastavi nekim drugim transportnim sredstvom, koje moze biti prikazano simbolom.\nZnak " Parking garaza" oznacava garazu sa parking mestima.\nZnak '' Bolnica '' Oznacava blizinu bolnice i upozorava vozaca da svojim vozilom ne stvara suvisnu buku.\nZnak '' Stanica za prvu pomoc '' Oznacava blizinu mesta ili mesto na kome se nalazi stanica za prvu pomoc.\nZnak '' Radionica za opravku vozila '' Oznacava blizinu mesta na kome se nalazi radionica za opravku vozila .\nZnak '' Telefon '' Oznacava blizinu mesta ili mesto na kome se nalazi telefonska govornica .\nZnak '' Benzinska stanica '' Oznacava blizinu mesta na kome se nalazi benzinska stanica .\nZnak '' Hotel ili motel '' Oznacava blizinu mesta ili mesto na kome se nalazi hotel, odnosno motel. Na delu znaka ispod belog polja moze se upisati rec:"hotel" ili "motel", zavisno od vrste ugostiteljskog objekta koji se oznacava.\nZnak '' Restoran '' Oznacava blizinu mesta ili mesto na kome se nalazi restoran .\nZnak '' Kafana '' Oznacava blizinu mesta ili mesto na kome se nalazi kafana .\nZnak '' Teren uradjen za izletnike '' Oznacava blizinu mesta ili mesto na kome se nalazi teren uradjen za izletnike .\nZnak '' Teren za kampovanje pod satorima '' Oznacava blizinu terena ili teren uradjen za kampovanje pod satorima .\nZnak '' Teren za kampovanje u prikolicama '' Oznacava teren ili blizinu terena uredjenog za boravak u prikolicama .\nZnak '' Teren za kampovanje pod satorima i u prikolicama '' Oznacava blizinu terena ili teren za kampovanje pod satorima i u prikolicama .\nZnak '' Planinski dom '' Oznacava blizinu mesta ili mesto na kome se nalazi planinski dom .\nZnak '' Vozilo za pomoc na putu '' Oznacava blizinu mesta ili mesto na kome se nalazi sluzba za pruzanje pomoci u slucaju kvara na vozilu .\nZnak '' Vatrogasna sluzba '' Oznacava blizinu mesta ili mesto na kome se nalazi sluzba za gasenje pozara .\nZnak '' Autobusko stajaliste '' Oznacava mesto na kome se nalazi autobusko stajaliste .\nZnak '' Tramvajska stanica'' Oznacava mesto na kome se nalazi tramvajska stanica.\nZnak '' Aerodrom '' Oznacava blizinu aerodroma ili mesto aerodroma.\nZnak '' Luka – pristaniste '' Oznacava blizinu luke, pristanista , odnosno trajekta ili mesto u kome se nalazi luka , pristaniste, odnosno trajekta .\nZnak '' Informacija '' Oznacava blizinu mesta ili mesto u kome se mogu dobiti turisticke informacije .\nZnak '' Prohodnost puta '' Oznacava da je planinski put, odnosno prelaz preko planinskog vrha otvoren. Ako je prolaz otvoren, polje 1 je zelene boje i ima natpis "otvoren", dok polje 3, sadrzi simbol znaka "lanci za sneg" ili simbol "lanci ili gume za sneg" u zavisnosti od stanja puta.\nZnak '' Prohodnost puta '' Oznacava da je planinski put, odnosno prelaz preko planinskog vrha zatvoren. Ako je prolaz zatvoren, polje 1 je crvene boje i u polju 2 se ispisuje naziv mesta do kog je put otvoren.\nZnak '' Broj serpentine '' Oznacava broj serpentine sa nadmorskom visinom .\nZnak '' Putni objekat '' Oznacava naziv putnog objekta od posebnog znacaja ( vijadukt , tunel i sl. )\nZnak '' Planinski prevoj '' Oznacava planinski prevoj sa nadmorskom visinom .\nZnak ''Reka'' Oznacava naziv reke preko koje put prelazi.\nZnak '' Stanica policije '' Oznacava blizinu mesta ili mesto na kome se nalazi stanica policije.\nZnak " Kontrola brzine kretanja " oznacava pocetak deonice na kojoj se vrsi kontrola brzine kretanja vozila.\nZnak '' Brzina koja se preporucuje '' Oznacava brzinu koja se preporucuje na odredjenom delu puta.\nZnak "Zona 30" oznacava zonu u kojoj je brzina kretanja vozila ogranicena do 30km/h.\nZnak "Kraj zone 30" oznacava zavrsetak zone u kojoj je ogranicena brzina kretanja vozila do 30 km/h.\nZnak '' Potvrda pravca '' Oznacava potvrdu pravca kretanja posle prolaska raskrsnice. Znak sadrzi naziv mesta i udaljenost, izrazenu u km do mesta u koje vodi put na kome je znak postavljen. Na znaku mogu da budu ispisana najvise sest naziva odredista, ukoliko se nazivi odredista ispisuju jednim pismom ili na jednom jeziku, odnosno cetiri naziva odredista ako se ispisuju na dva jezika ili pisma, kao i udaljenost u km do tih mesta .\nZnak '' Tabla za oznacavanje naziva ulica '' Oznacava vozacima i pesacima naziv ulice kojom prolaze ili u koju ulaze .\nZnak '' Tabla za usmeravanje '' Oznacava mesto gde se nailazi na ostru krivinu .\nZnak '' Predputokaz za izlaz '' Znak koji na auto-putu i putu sa raskrsnicama u vise nivoa oznacava pravac kretanja do naseljenih mesta ispisanih na znaku.\nZnak " Predputokazna tabla za izlaz" Znak koji na autoputu i raskrsnicama u vise nivoa oznacava polozaj putnih pravaca do naseljenih mesta ispisanih na njemu.\nZnak "Naziv petlje" Znakovi obavestavaju o nazivu petlje na koju se nailazi, prvi znak se postavlja na ukrstanju autoputa sa drugim putem, dok se drugi znak postavlja na ukrstanju dva autoputa.\nZnak '' Putokaz iznad kolovoza na portalu ''Koji na auto-putu i putu sa raskrsnicama u vise nivoa oznacava pravac kretanja do naseljenog mesta ispisanog na znaku .\nZnak '' Putokaz iznad kolovoza na portalu ''Koji na auto-putu i putu sa raskrsnicama u vise nivoa oznacava pravac kretanja do naseljenih mesta ispisanih na znaku .\nZnak '' Tabla za oznacavanje izlaza '' Oznacava mesto izlaska sa auto-puta .\nZnak " Naizmenicno propustanje vozila " Oznacava mesto gde se zbog zavrsavanja saobracajne trake, suzenja kolovoza i smanjenja broja saobracajnih traka, vozila naizmenicno ukljucuju u jednu saobracajnu traku.\nZnak " Nacin koriscenja saobracajne trake" oznacava da odredjena saobracajna traka nije namenjena za kretanje vozila pojedinih vrsta vozila ciji je simbol prikazan na znaku. Broj saobracajnih traka na znaku mora da odgovara situaciji na terenu.\nZnakovi ''Putokaz za prestrojavanje za kretanje do odredjenog mesta'' Obavestavaju vozace o koriscenju saobracajne trake za kretanje do naseljenog mesta ispisanog na znaku.\nZnak '' Deca na putu '' Oznacava mesto u cijoj se blizini nalazi skola i pesacki prelazi koje deca cesto koriste.\nZnak " Zona usporenog saobracaja " oznacava mesto od kojeg pocinje zona usporenog saobracaja.\nZnak " Kraj podrucja usporenog saobracaja " oznacava mesto gde se zavrsava zona usporenog saobracaja.\nZnak " Pesacka zona " oznacava pocetak zone namenjene iskljucivo za kretanje pesaka.\nZnak " Kraj pesacke zone " oznacava kraj pesacke zone.\nZnak " Zona skole " oznacava mesto od kojeg pocinje zona skole.\nZnak " Zavrsetak zone skole "\nZnak '' Saobracajna traka za vozila javnog prevoza putnika'' Oznacava saobracajnu traku na kojoj se moraju kretati vozila javnog prevoza putnika .\nZnak '' Zavrsetak saobracajne trake za vozila javnog prevoza putnika '' Oznacava mesto na kome se zavrsava saobracajna traka za kretanje vozila javnog prevoza putnika .\nZnak '' Ogranicenje najvece dozvoljene brzine na putevima u Republici Srbiji '' Oznacava opste ogranicenje najvece dozvoljene brzine u Republici Srbiji prema vrsti puta i obavezu upotrebe svetla.\nZnak '' Saobracajna traka za spora vozila '' Oznacava pocetak saobracajne trake u kojoj se mora kretati sporo vozilo koje se krece brzinom manjom od brzine odredjene umetnutim znakom .\nZnak '' Zavrsetak saobracajne trake za spora vozila '' Oznacava mesto na kome se zavrsava saobracajna traka za kretanje sporih vozila .\nZnak "Turisticka informaciona tabla" oznacava odrediste ili objekat turistickog znacaja.\nZnak " Odmoriste" oznacava nailazak na visenamenski objekat na putu ciji se sadrzaj oznacava piktogramima.\nZnak " Izlazak na odmoriste" oznacava mesto izlaska sa puta do visenamenskog objekta. Na znaku, ukoliko je potrebno, moze da se upise udaljenost do sledeceg takvog objekta.\nZnak " Opasna deonica puta " Oznacava nailazak na posebno opasnu deonicu puta i njenu duzinu.Umesto znaka "opasnost na putu" noze da se upise znak opasnosti koji blize objasnjava prirodu opasnosti. Na znaku mogu biti najvise dva znaka koji definisu prirodu opasnosti. Ovaj znak se uvek postavlja sa obe strane puta u smeru kretanja.\nZnak " Obilazak " sluzi za usmeravanje vozila na obliznji put.\nZnak " Predznak za neposredno regulisanje saobracaja na mestu na kome se izvode radovi " obavestava vozace o blizini mesta na kome je, zbog radova na putu, pivremenih prepreka ili ostecenja kolovoza, uvedeno naizmenicno propustanje vozila, koja neposredno regulisu ovlascena lica.\nZnakovi " Skretanje saobracaja iz jedne kolovozne trake u drugu " oznacavaju mesto, odnosno, blizinu mesta, gde se vrsi skretanje saobracajnih traka, pri cemu broj saobracajnih traka ostaje isti. Polozaj strelica na znaku mora da odgovara stanju na terenu.\nZnakovi " Zatvaranje saobravajne trake" oznacavaju mesto gde pocinje zatvaranje jedne saobracajne trake namenjene za kretanje u istom smeru. Broj i polozaj strelica na znaku mora da odgovara broju saobracanih traka na terenu.\nZnakovi " Predznak za zatvaranje saobracajne trake" oznacavaju udaljenost do mesta na kome se zatvara jedna saobracajna traka. Broj i polozaj strelica na znaku mora da odgovara broju saobracajnih traka na terenu.\nZnakovi "Predznak za preusmeravanje saobracaja na putu sa fizicki razdvojenim kolovozima" oznacavaju rezim kretanja i nacin preusmeravanja saobracaja.\nZnak " Ogranicenje koriscenja saobracajne trake" oznacava da odredjena saobracajna traka nije namenjena za kretanje pojedinih vrsta vozila ciji je simbol prikazan na znaku. Broj saobracajnih traka na znaku mora da odgovara situaciji na terenu.\nTermini za polaganje testova\nTermini za polaganje vožnje


Šta je to pozitivan menadžerski pristup i zašto je produktivniji od kritičkog? - WANNABE MAGAZINE\nŠta je to pozitivan menadžerski pristup i zašto je produktivniji od kritičkog?\nOd savremenih menadžera traže se veštine komunikacije, empatija i razumevanje – u službi produktivnosti. To praktično znači da dobar i vešt menadžer treba da poznaje slabosti i vrline svojih zaposlenih i da tačno zna ko mu je u čemu najbolji, kao i kakav podsticaj je svakom pojedincu potreban, da bi dao najbolje od sebe. Svakoga je potrebno povremeno ohrabriti i nagraditi, tako da dobar menadžer treba da zna i kako da istakne svačije zasluge, tako da u kolektivu ne vlada zavist zbog protežiranja, nego osećanje da kolektiv stoji iza svakog pojedinačno i da je svačiji uspeh zajednički uspeh, kome se svi raduju.\nNaravno, to je idealan scenario – u realnosti radne svakodnevice, menadžeri se suočavaju sa propustima, kašnjenjem, greškama koje je moguće popraviti i onima koje nije, kao i sa izvesnošću da će se neke greške uvek ponavljati. Nervoza, žurba, rokovi, preopterećenost poslom, manjak ljudi, a naročito stručnjaka, borba za opstanak na tržištu i neprekidan pritisak da se produktivnost i zarada povećaju, da se nepravilnosti “ispeglaju“, da se stvori i održi poslovni ugled… Svi su pod pritiskom, i menadžeri i zaposleni i neki nivo nezadovoljstva uvek postoji. Zaposleni smatraju da suviše rade, a da nisu adekvatno plaćeni, ili da su robovi svog posla i odgovornosti koju preuzimaju, ukoliko imaju dobre pozicije i visoku zaradu, a vlasnici, šefovi i direktori uvek traže više i bolje.\nAli, neprekidna težnja ka poboljšanju i praćenje novih trendova, neće dati očekivane rezultate, bez praćena trendova u poslovanju, u smislu, organizovanja i predvođenja tima i kolektiva.\nMnoga uspešna preduzeća na čelu sve češće imaju žene, odnosno, žene su sve češće vlasnice, menadžeri, direktori – jer savremen poslovni svet prepoznaje u ženama prirodne sposobnosti, koje muški menadžeri moraju da osvešćuju za sebe i uče. Žene imaju bolji spoj osećanja, instikata, rezona i poslovne etike, fleksibilnije su i spremnije da sve probleme rešavaju smireno. Takođe, spremnije su da preispituju svoje sposobnosti, da uče i da se koriguju – novi tip menadžera je sposobna poslovna žena, koja poznaje svoje zaposlene i ume da ih predvodi i podstakne na pozitivan način, prepoznajući njihove različite potrebe za motivacijom i podsticajem.


Ministarka pravde Nela Kuburović uputila je javnim beležnicima preporuku o budućem radu koji će praktično nastaviti da obavljaju svoju delatnost, ali uz određena pravila.\nKako je navela u preporuci u koju smo imali uvid, javni beležnici posao treba da obavljaju isključivo u svojim kancelarijama, kao i da stranke primaju u razmaku od najmanje sat vremena.\nFoto: Ministarstvo pravde / screenshot\nPreporuke Ministarstva pravde\nU postupcima sastavljanja smrtovnica, rasprave zaostavštine i drugim postupcima u kojima je neophodno prisustvo stranaka, notarima se savetuje da ne zakazuju ročišta, a da ona već zakazana odlože do daljeg, osim u hitnim slučajevima.\nDokumentaciju bi, kako Ministarstvo navodi, trebalo da primaju elektronski, a za nešto što je neophodno primiti fizički, trebalo bi da otvore jedan šalter na koji može da pristupi određen broj stranaka i to da kontrolišu.\nPreporuka je i da stranke uvode u kancelariju po pozivu, ali i da im omoguće dezinfekciju ruku i korišćenje jednokratne hemijske olovke. Nakon izlaska stranaka, prostorije treba dezinfikovati, navodi se u preporuci.\nUkoliko javni beležnik ima radnike starije od 60 godina, ili one koji imaju decu mlađu od 12 godina, jednako kao i oni koji imaju hronična oboljenja trebalo bi da im omoguće da rade od kuće, naravno uz uslov da to ne smeta radu.\nPreporuka je i da sve informacije objavljuju na sajtu Ministarstva pravde i Javnobeležničke komore.


Zahvalnost na posvećenom radu na jačanju političkih odnosa Srbije i Turske - SDA Sandžaka\nPredsjednik Ugljanin zahvalio se ambasadoru Bilgiću na posvećenom radu na jačanju političkih odnosa Republike Srbije i Republike Turske, te istakao da su u toj sponi Bošnjaci Sandžaka i građani Republike Turske porijeklom iz Sandžaka jedan most saradnje.\n„Također sam izrazio zahvalnost za ambasadorov rad u vezi otvaranja konzulta Republike Turske u Novom Pazaru koji će stvoriti uslove za pravnu sigurnost za sve investitore iz Turske. Otvaranje konzulata motivisat će turske investitore da svoje biznise otvaraju u Sandzaku.“ – naglasio je predsjednik Ugljanin.\nAmbasadoru je izražena zahvalnost za realizaciju projekata koji su u toku, izgradnja puta Novi Pazar – Tutin koju finansira Turska, a radove izvodi Taṣyapi iz Turske. Izradnja ovog puta bila je želja rahmetli Šemsudina Kučevića, a predsjednik Republike Turske gospodin Erdoan obećao da će se on izgraditi i to ide svojim tokom.\n„Dužni smo da izrazimo poštovanje gospodinu Bilgiću na svemu onome sto je učinio i molimo ga da svoja dosadašnja iskustva prenese svojim kolegama koji će nastaviti da rade na jačanju saradnji Sbije, Crne Gore i Turske.“ – zaključio je predsjednik Ugljanin.\nMinistar u Vladi Srbije i lider SDA Sandžaka dr. Sulejman Ugljanin imao je danas u svom kabinetu odvojene sastanke sa novim ambasadorom Švajcarske Konfederacije Žan-Danijelom Ruhom, ambasadorom ...\nPrijepolje - U četvrtak 26.05.2011. godine u prostorijama Stranke demokratske akcije Sandžaka održana je konferencija za novinare u kojoj su učestvovali Ibro Bajo Fazlić - predsjednik ...


Skupština Novog Sada usvojila rebalans budžeta | Autonomija\nSkupština Novog Sada usvojila rebalans budžeta\nPresipanje iz šupljeg u prazno?\nSkupština Novog Sada usvojila je u utorak uveče rebalans gradskog budžeta većinom glasova odbornika, uz oštre kritike opozicije na, kako su isticali, „nesposobnu“ gradsku vlast.\nRebalansom je raspoređeno oko 3,1 milijarda dinara sredstava, koja predstavljaju neiskorištena sredstva iz prošlogodišnjeg budžeta.\nOdbornici opozicionih Demokratske stranke, Lige socijaldemokrata Vojvodine i Srpske radikalne stranke optužili su vlast da je rebalans iskoristila samo da bi pokrila velike gubitke u gradskim javnim i komunalnim preduzećima.\nOni su ocenili da se novac daje javnim i komunalnim preduzećima ne za investicije, već za plate zaposlenih.\nPredstavnici vladajućih stranaka, na čelu sa Srpskom naprednom strankom, odbacili su kritike i kazali da će novac biti upotrebljen i za investicije i za saniranje problema u javnom sektoru.\nLSV traži odgovornost za loše stanje u novosadskim JKP\nOdbornička grupa opozicione Lige socijaldemokrata Vojvodine (LSV) u Skupštini Novog Sada zatražila je danas od novoimenovanih direktora gradskih javnih i komunalnih preduzeća (JKP) da jasno predoče kakvo je stanje u tim firmama i ko će odgovarati za lošu situaciju u njima.\nTa odbornička grupa je u saopštenju za javnost najavila da će insistirati na tome da novoimenovani direktori JKP jasno predoče u kakvom su stanju zatekli ta preduzeća, koliko je zaposlenih i po kom osnovu u protekle dve godine, te da li će zahtevati utvrđivanje odgovornosti zbog loših rezultata svojih prethodnika.\n„Neko mora da odgovara za upropaštavanje gradskih preduzeća i nabijanje dugova“, poručio je LSV.\nTa stranka je upitala kakvo je stanje zatečeno u JP Urbanizam, gde je na 100 postojećih radnika zaposleno još 35 „rođaka i stranačkih poslušnika“ Pokreta Dinara-Drina-Dunav 3D, kao i kakvo je stanje zatečeno u preduzećima Radosno detinjstvo, Lisje, Gradsko zelenilo, Stan, JGSP Novi Sad.\nLSV je ocenila da se gradski komunalni sistem „doslovno uništava“ zbog onih stranaka koje „dodaju većinu“ gradskoj vlasti.\nNa vlasti u Novom Sadu je Srpska napredna stranka u koaliciji sa Socijalističkom partijom Srbije, Demokratskom strankom Srbije, Srpskim pokretom obnove, Pokretom Dinara-Drina-Dunav, Trećom Srbijom i Romskom demokratskom strankom.


Obnavlja se sportska hala u Crvenki i gradi školski teren u Kuli – SveVesti.net\nObnavlja se sportska hala u Crvenki i gradi školski teren u Kuli\nIstovremeno, za izgradnju sportskog terena u Osnovnoj školi “Isa Bajić” u Kuli obezbeđena su dva miliona.\nU sportskoj hali u Crvenki predviđena je rekonstrukcija krova, mokrih čvorova i dela stolarije, kako bi se, pre svega, objekat sačuvao od dalje devastacije.\nPotpredsednik Pokrajinske vlade Đorđe Milićević podsetio je da je sportska hala u Crvenki izgrađena još 1979. i da od tada nije bilo ozbiljnijih ulaganja u ovaj objekat.\n“Danas smo napravili prvi korak da se zaustavi dalje propadanje objekata, koji je važan kako za sportiste, tako i za rekreativce”, kazao je Milićević.\nOn je naveo da je Crvenka sportsko mesto poznato pre svega po rukometu i fudbalu, sa 17 sportskih klubova i velikim brojem školske dece koja koriste sportsku halu.\n“Pokrajinska vlada je prepoznala potrebu da se širom Vojvodine obnavlja i gradi sportska infrastruktura i da se svim našim građanima obezbede približno jednaki uslovi za bavljenje sportom i rekreacijom, a time i kvalitetniji život Crvenke”, naveo je Milićević.\nPokrajinski sekretar za sport i omladinu Vladimir Batez rekao je da je u Strategiji razvoja sporta AP Vojvodine, izgradnja i obnova sportske infrastrukture jedan od osnovnih strateških elemenata i dodao da se to vidi i po izdvajanjima za sanaciju, adaptaciju, opremanje i izgradnju sportskih objekata u Vojvodini, koja su u protekle dve i po godine gotovo udvostručena.\nPredsednik privremenog organa opštine Kula Velibor Milojičić zahvalio je Pokrajinskoj vladi što je prepoznala značaj obnove sportske hale za sve Crvenčane i dodao da će opština Kula u budžetu za sledeću godinu obezbediti sredstva za dalju obnovu hale.\nPrevious Šesti internacionalni simpozijum hirurga u Novom Sadu\nNext Da li su radnici koji rade kraće produktivniji?


Popis stanovništva verovatno naredne godine u oktobru\nPremijer Crne Gore Zdravko Krivokapić izjavio je da će Vlada ubrzo predložiti Skupštini zakon o popisu stanovništva koji bi mogao biti organizovan posle lokalnih izbora u oktobru 2022. godine.\n"Nacrt zakona o popisu je napravljen. Po svim saznanjima koje imamo vrlo brzo će biti završene sugestije Evropske komisije. Tako da bi već nakon toga na prvoj sledećoj sednici Vlade bio usvojen", kazao je on u parlamentu odgovarajući na pitanja poslanika.\n"Ali ako bude postojala volja, ne vidim zašto ne bi organizovali popis možda u oktobru sledeće godine", naveo je Krivokapić odgovarajući na pitanje šefa poslaničkog Kluba Socijalističke narodne partije (SNP) Dragana Ivanovića kada će biti organizovan popis.\nU Federaciji Bosne i Hercegovine se obeleževa Dan državnosti BiH i u tom entitetu je neradni dan.To nije slučaj u Republici Srpskoj, koja 25. novembar, dan kada je 1943. godine održano zasedanje ZAVNOBIH-a, ne smatra državnim praznikom.\nObeležavanje Dana državnosti u Federaciji BiH je počelo u Sarajevu, na brdu Hum, isticanjem zastave na jarbol i intoniranjem himni.Cveće je položeno ispred Večne vatre i spomenika posvećenog deci ubijenoj u poslednjem ratu u Bosni i Hercegovini.\nBiH zbog političke krize rizikuje da izgubi 1,5 milijardi evra investicija\nKomesar Evropske unije za proširenje Oliver Varheji izjavio je na kraju dvodnevne posete Bosni i Hercegovini da ta zemlja, zbog trenutne političke krize, rizikuje da izgubi 1,5 milijardi evra investicija."Ovo je kritičan trenutak za zemlju, za građane i kompanije. Reforme stoje i BiH rizikuje da izgubi 1,5 milijardi evra investicija, ako se ne preduzmu nikakve akcije", kazao je Varheji, preneli su sarajevski mediji.\nGovoreći o sastanku sa liderima tri vladajuće stranke u BiH Miloradom Dodikom (SNSD), Bakirom Izetbegovićem (SDA) i Draganom Čovićem (HDZ BiH), evrospki komesar za proširenje je naveo da su "lideri otvoreni za iznalaženje rešenja i da pokazuju volju da naprave iskorak".\n"Mogu potvrditi, da smo s naše strane spremni da asistiramo i olakšamo ove napore u interesu Bosne i Hercegovine. Iz tog razloga poverio sam amasadoru Satleru (šef Delegacije EU u BiH Jaohan Satler) da, u saradnji s našim ključnim partnerima, radi na ovom zadatku", naglasio je Varhelji.\nPodignuta optužnica protiv ministra bezbednosti BiH Selme Cikotića\nTužilaštvo Bosne i Hercegovine podiglo je optužnicu protiv ministra bezbednosti BiH Selme Cikotića zbog korupcije, potvrdilo je to tužilaštvo.\nCikotić se tereti za zloupotrebu položaja i ovlašćenja u vreme kada je bio ministar odbrane.\nOn je optužen zbog afere "Skaut" i sumnjiči se da je nezakonito potpisivao štetne ugovore o prodaji viškova oružja i municije hrvatskoj firmi "Skaut", čime je oštetio budžet BiH za oko 3,1 milion evra.\nAgencija za istrage i zaštitu BiH (SIPA) je prošle godine podnela krivičnu prijavu protiv Cikotića.\nU prijavi je navedeno da je Cikotić u periodu 2006. do 2010. godine, bez saglasnosti Predsedništva BiH, potpisivao odluke o prodaji naoružanja i municije.\nAlbanski tužioci su saopštili da su povodom smrti četvoro ruskih državljana u sauni hotela otvorili istragu ubistva.\nČetvoro Rusa, muž i žena, njihova ćerka i zet, pronađeni su mrtvi 15. oktobra u hotelu u selu Keret, 50 kilometara od Tirane.\nPrvobitno se mislilo da su umrli od gušenja, ali su okolnosti bile nejasne i zvanični izveštaj mrtvozornika nije objavljen.\nTužioci su naveli da su slučaj registrovali kao ubistvo i dodali da procenjuju dokaze i iskaze svedoka.Tela su prebačena u Rusiju nedelju dana nakon smrti.\nRuski turisti su bili deo grupe koja je odsela u luksuznom letovalištu na nedelju dana.


Vijece ministara odobrilo projekat izgradnje GP Bratunac-Ljubovija\nHome » News Archive » BiH News » Vijece ministara odobrilo projekat izgradnje GP Bratunac-Ljubovija\nVijeće ministara BiH je na jučerašnjoj telefonskoj sjednici donijelo Odluku o odobravanju višegodišnjeg projekta „Izgradnja graničnog prijelaza Bratunac – Ljubovija“, ukupne vrijednosti 11 miliona KM. Projekt će biti finansiran u 2017. godini u iznosu od sedam miliona KM iz primitaka od sukcesije na bazi naplate sredstava klirinškog duga Ruske Federacije i u 2018. godini u iznosu od četiri miliona KM iz Budžeta institucija BiH i međunarodnih obaveza BiH, saopćeno je iz Vijeća ministara BiH, prenosi Patria.\nOvaj projekt realizira se na osnovu potpisanog Sporazuma između Vijeća ministara BiH i Vlade Republike Srbije o izgradnji međudržavnog mosta preko rijeke Drine, s pratećim cestovnim objektima na lokaciji Bratunac – Ljubovija.\nInače, Savez za promjene tražio je garancije za izgradnju ovog GP te da se dio sredstava izdvoji iz budžeta.\nInače, sinoć je u zgradi Predsjedništva BiH održan sastanak lidera koalicionih partnera na državnom nivou te se razgovaralo o brojnim temama među kojima su akcize, plavi dizel, kao i izgradnja GP Bratunac-Ljubovija.\nNakon sastanka iznesena su mišljenja da je došlo do dogovora i da je bio vrlo konstruktivan sastanak.


Mladenović: Kompanija „Dukati komponenti“ donirala Beogradu dva električna bicikla| Grad Beograd\nMladenović: Kompanija „Dukati komponenti“ donirala Beogradu dva električna bicikla\nZamenik gradonačelnika Beograda Andreja Mladenović potpisao je danas Ugovor o donaciji dva električna bicikla sa direktorom kompanije „Dukati komponenti“ d.o.o. Draženom Crnkovićem. Donacija vredna više od 500.000 dinara uručena je ispred hotela „Moskva“.\nPrimopredaji je prisustvovao i glavni gradski urbanista Milutin Folić, član Gradskog veća Momčilo Čulić, kao i v. d. sekretara za poslove odbrane, vanrednih situacija, komunikacije i koordinaciju odnosa sa građanima Darko Glavaš.\n– Danas smo u ime Grada Beograda potpisali ugovor o donaciji sa kompanijom „Dukati komponenti“, kojoj se ovom prilikom zahvaljujem. Ova dva elektrobicikla će sigurno dobro služiti u našem gradu, a sve u cilju promocije biciklizma, biciklističkih staza i zdravih stilova života. Beograd će uskoro biti simbol načina za propagiranje zdravog života i ove vrste prevoza – rekao je Mladenović.\n– Tim stazama ćemo spojiti delove grada za koje je do sada to bilo nezamislivo. Tako ćemo omogućiti Beograđanima da uživaju vozeći bicikl kroz svoj grad. Vožnja bicikla je promocija zdravog života i jedan od najboljih načina da „oživimo“ naš grad – dodao je Mladenović.\nGlavni gradski urbanista podsetio je na strateško opredeljenje Grada Beograda da promeni saobraćajnu hijerarhiju.\n– Želimo da prednost konačno dobiju pešaci i biciklisti, a da za njima slede javni gradski prevoz i tek na poslednjem mestu automobil. Model građenja gradova se promenio i ne gradi se više za automobile, već za pešake i bicikliste jer se svi trude da pronađu ekološki prihvatljivu saobraćajnu hijerarhiju – ocenio je Folić.\nNapravili smo projekat „Bickliraj Beogradom“, naveo je Folić, koji ima četiri osnovne komponente – prva je stvaranje bezbednog okruženja za bicikliste, druga postavljanje parkirališta za bicikle kojih bi u naredne dve godine trebalo da bude oko 200, treća usvajanje odluke o raspisivanju konkursa za operatera javnih bicikla, a četvrto edukacija i kampanja.\n– Dok se ne napravi osnovna mreža i ne povežu staze koje sada postoje i koje će biti izgrađene, ne možemo očekivati veliki pomak u broju sugrađana koji koriste ovaj vid prevoza. Građani doživljavaju bicikl isključivo kao sredstvo za rekreaciju i to bi trebalo da se promeni. Svako drugo domaćinstvo u Beogradu ima bicikl, ali se isti koristi jednom nedeljno ili mesečno. Bicikl u Beogradu „uzima“ svega jedan odsto učešća u saobraćaju, dok je recimo u Ljubljani taj procenat 13, a Kopenhagenu ili Amsterdamu preko 50 odsto. To je način na koji se gradovi leče od smoga i zagađenja – rekao je Folić i dodao da bi broj električnih bicikala u ukupnoj ponudi trebalo da bude oko 20 odsto.\nDirektor kompanije „Dukati komponenti“ Dražen Crnković istakao je da mu je boravak u Beogradu pravo zadovoljstvo.\n– Beograd prati svetske trendove i želim da zahvalim zameniku gradonačelnika i glavnom gradskom urbanisti što su dozvolili da naša kompanija da svoj skromni doprinos. Važno je da ljudi shvate značaj korišćenja bicikla i električnih bicikla – rekao je Crnković.


Cadillac zaštitio imena Vistiq, Lumistiq i Escalade IQL - Auto Republika\nCadillac je često bio tema pisanja američkih automobilskih medija prethodnih meseci. Kao i mnogi drugi premijum proizvođači, i Cadillac želi da prodaje samo električne modele do 2030. godine, ali za razliku od nekih drugih vremena, danas orijentacija ne leži isključivo na američkom tržištu. Tome u prilog ide i prodaja, pa je recimo protekle godine isporučeno samo 129.495 primeraka „preko bare“, ali čak 230.527 jedinica u Kini.\nOdluka da pređe samo na električne modele je pomalo neočekivana pošto Cadillac u svojoj ponudi nema niti jednog takvog predstavnika a nikada ga nije ni imao. Doduše, model Lyriq je već predstavljen, i u izložbeno-prodajnim salonima će se pojaviti na proleće, a uskoro će mu se pridružiti prava najezda električnih krosovera.\nKako prenose kolege sa sajta CarBuzz, kompanija je još protekle godine zaštitila naziv „Symboliq“ u Švajcarskoj, a sada su im se pridružili i Vistiq u Velikoj Brtaniji i Lumistiq u Austriji. Sašnse su velike da je reč o sasvim identičnim vozilima koji će koristiti različite značke, zavisno od država gde će se prodavati, a svi će verovatno biti samo umanjene ili uvećane kopije već predstavljenog Lyriqa sa priloženih fotografija.\nS druge strane, sasvim je sigurno da će izdanje modela Escalade, IQL biti rezervisano samo za Jenkije. I pored toga što deluje kao zastareli dinosaurus, ovaj terenac se još uvek prodaje izuzetno dobro, i prošle godine je privukao 24.547 kupca. Međutim, kako je nova generacija debitovala tek ove godine, očekivanja su da ćemo ga viđati u izložbeno-prodajnim salonima verovatno do kraja ove decenije i to sa nekoliko unapređenja.\nRanije je potvrđena verzija visokih performansi sa značkom V dok će spomenuti IQL biti Escalade na struju. Neki eksperti smatraju da će pozajmiti mehaniku sa novog GMC-a Hummera, mada bi bilo pomalo čudno da General Motors pruži dva terenca gotovo identičnih dimenzija sa istom mehanikom.\nBilo kako bilo, više informacija će sigurno biti dostupno narednih godina, a mi ćemo ih prenositi kako procure u javnost.\ntags: američko tržište cadillac električni američki automobili EV General Motors\nprevious Kia dominira u Holandiji\nnext Cayenne ustupa mesto perjanice novoj efikasnijoj muzilici Porschea


Imeri: Opozicija ne zna kako da napravi razliku između kažnjavanja vlasti i građana - Kosovo Online\nImeri: Opozicija ne zna kako da napravi razliku između kažnjavanja vlasti i građana\n21. Novembar 2020. • 09:31\nBivši poslanik Visar Imeri izjavio je da bi sve političke stranke na Kosovu trebalo se uozbilje po pitanju zdravstvene i ekonomske krize, kao i po pitanju optužnica protiv bivših lidera OVK i pitanju predsednika Kosova, prenosi Koha.\nPrema rečima Imerija, predsednik Kosova mora biti izabran pre nego što se izađe na birališta, jer kako je rekao, tek tada ne može biti političkih pregovora.\n"U situaciji smo da ne postoji saglasnost o tome ko treba da bude predsednik. Pregovaranje za predsednika je nemoguće. Sve stranke se moraju okupiti, izabrati predsednika i izaći na birališta. I da se dogovore o paketu za ekonomska pitanja ", rekao je Imeri.\nDodao je i da bi širenje vladajuće koalicije formalno rešilo pitanje kvoruma u Skupštini Kosova.\n"Glavni pokretač eventualnog širenja koalicije izbegava izbore i to se radi da bi se izbegla pobeda Samoopredeljenja, i to je pogrešan razlog da se ne ide na izbore",ocenio je Imeri.\nKaže i da Pokret Samoopredeljenje nikada ne bi prihvatio da uđe u aktuelnu vladajuću koaliciju.\n"Nacrt zakona o ekonomskom oporavku, naravno, mogao je biti i bolji, ali kao zakon i dalje pomaže situaciji, bez obzira koliko je mala ova pomoć. Budući da opozicija nema drugu mogućnost, bolje je izmeniti ovaj zakon", rekao je Imeri.\nKomentarišući odgovor vlade Avdulaha Hotija na borbu protiv pandemije koronavirusa, Imeri kaže da su preduzete antikovid mere donesene kasno.\nMere subvencija za plate za radnike nazvao je dobrim korakom, ali je rekao da je zaboravljeno na socijalno ugrožene slučajeve.\nKomentarišući promenu administracije u Sjedinjenim Državama, Imeri je rekao, da dolaskom Bajdena na mesto predsednika SAD bolju saradnju.\n"Jednom kada bude uspostavljena administracija Bajdena, imat ćemo jasnu posvećenost SAD Kosovu. Mislim da Trampov pristup, posebno Grenelov prema Kosovu, nije bio dobar. Nije nam donelo ništa dobro. Nije da očekujem, ali siguran sam da ni Bajden neće to učiniti. Moramo se potruditi da imamo aktivniji sistem diskusije za pokretanje naših pitanja, ali ne smemo da dovodimo u pitanje našu saradnju sa Sjedinjenim Državama", rekao je Imeri.\nposlanik Vlada Kosova opozicija političke stranke\nSamoopredeljenje zahteva da se dijaspori omogući glasanje na izborima\nPokret Samoopredeljeje zatražio je da kosovska dijaspora, kroz izmenu Zakona o izborima, može da glasa u ambasadama i konzulatima, kako bi neposrednije uticala na politički i institucionalni život na Kosovu, prenosi Kosovo pres.\nDaut Haradinaj: DPK duguje Ramušu glas za predsednika\nIdrizi se kandidovao za predsednika Kosova\nVjosa Osmani ima pravo da vrši svoj mandat u Skupštini, a istovremeno i funkciju predsednika Kosova


Berislav Vekić: Ministarstvo će pomoći obnovu Opšte bolnice u Boru - Bor 030\n26. maja 2022. | 21:52\nNaslovna Vesti Društvo Berislav Vekić: Ministarstvo će pomoći obnovu Opšte bolnice u Boru\nBerislav Vekić: Ministarstvo će pomoći obnovu Opšte bolnice u Boru\n25.2.2018. | 15:31\nBorsku Opštu bolnicu posetio je danas državni sekretar u Ministrastvu zdravlja dr Berislav Vekić, koji je, tom prilikom prisustvovao šestoj akciji besplatnih preventivnih pregleda, koji se danas organizuju u Boru i u još 81 zdravstvenoj ustanovi u Srbiji.\nDržavni sekretar sa saradnicima obišao je i Opštu bolnicu u Boru u kojoj planiraju da unaprede i podignu nivo zdravstvene zaštite na jedan viši nivo. U borskoj bolnici očekuju i pomoć resornog ministarstva oko opremanja, ali i investicionih ulaganja.\n“Od uvođenja novih tehnologija mnogo je toga urađeno na očnom odeljenju, na ginekologiji, ortopediji, nedavno smo uradili i prvu operaciju bešike od nekontrolisanog mokrenja na urologiji. Kad sam postavljen na ovo mesto upravo mi je profesor Vekić rekao da ću ostati upamćen po tome koliko novih stvari uvedem. Potrudio sam se da poslušam tu sugestiju, za sad to ide dobro i nadam se da će tako i biti“, rekao je dr Goran Joksimović, direktor Opšte bolnice Bor.\nLokalna samouprava, dodao je Aleksandar Milikić, predsednik opštine Bor pomaže ovoj zdravstvenoj ustanovi u onom obliku u kojem to dozvoljavaju zakonske regulative.\n“Mi smo se ove godine potrudili kroz rad javnih preduzeća pomoć u održavanju kako komunalnih, vodovodnih, tako i ovog dela koji se odnosi na samo asfaltiranje i pripremu terena za bolnicu da bismo stvorili bolje uslove za naše sugrađane koji koriste usluge naše bolnice. Takođe smo krajem 2017. ušli u pomoć u onom delu koji se odnosi na projektovanje, kompletno renoviranje jednog bloka bolnice. Taj proces će trajati narednih godinu dana, a iza toga će, siguran sam, ići investicija od strane Vlade Republike Srbije i Kancelarije za javna ulaganja u iznosu od 140 miliona dinara”, rekao je Milikić.\nBorskom zdravstvu pomogao je u značajnoj meri i Rudarsko topioničarski basen Bor, ali i njihovi partneri, podsetio je Nebojša Videnović, direktor Rudnika bakra Bor.\n“Nadam se da smo i time uspeli da napravimo mnogo bolje uslove za lečenje pacijenata, ne samo kroz renoviranje ovih objekata, što će i pacijentima da pruži bolji komfor u smeštaju 310 kreveta, koliko su kapaciteti bolnice, nego i kroz instrumente, ne tako skupe, ali izuzetno značajne za funkcionisanje i lečenje naših pacijenata”, rekao je Videnović.\nObišavši Opštu bolnicu u Boru državni sekretar u Ministarstvu zdravlja dr Berislav Vekić, istakao je da su promene koje su urađene u poslednjih godinu i po dana i te kako vidljive, jer su mnoga odeljenja prilikom njegove poslednje posete Boru bila “vrlo ograničenih kapaciteta”, što sada nije slučaj.\n“Danas sam praktično obišao kompletnu Opštu bolnicu. Pet-šest odeljenja je potpuno renovirano, intenzivna nega je odlično opremljena, higijena u bolnici je izuzetna, a mogao sam se uverim i u razgovoru sa malim pacijentima i njihovim majkama, koliko oni zadovoljni kvalitetom usluge, brigom i negom zdravstvenih radnika, zato veliko hvala medicinskim sestrama, tehničarima i lekarima koji čine sve da se ova bolnica vrati na onaj renome koji zaslužuje”, istakao je dr Vekić.\nVekić je obišao i Dom zdravlja i pohvalio pojačani rad lekara u ambulantama, rekavši da je zadovoljan odzivom građana Bora za preventivne preglede koji se sprovode u saradnji sa Ministarstvom zdravlja.


Fibaro Roller Shutter 2 FGR-222 cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nFibaro Roller Shutter 2 FGR-222 cene\n6.951 din - 7.690 din\n6.667 din - 8.299 din\n7.522 din - 8.290 din\n5.714 din - 5.999 din\n6.951 din - 7.299 din\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Fibaro Roller Shutter 2 FGR-222 po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Fibaro Roller Shutter 2 FGR-222 na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Senzori i detektori cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Fibaro Senzori i detektori, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Fibaro Roller Shutter 2 FGR-222 sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Fibaro Roller Shutter 2 FGR-222. Pre kupovine, podatke za Fibaro Roller Shutter 2 FGR-222 proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


Intel nagradio petnaestogodišnjaka koji je osmislio uređaj za testiranje raka pankreasa – Personal magazin\nDžek Andraka iz Kraunsvila, Merilend, SAD, osvojio je glavnu nagradu na Međunarodnom sajmu nauke i inženjeringa koji organizuje kompanija Intel Džek Andraka koji ima 15 godina, iz Kraunsvila, Merilend, osvojio…\nDžek Andraka iz Kraunsvila, Merilend, SAD, osvojio je glavnu nagradu na Međunarodnom sajmu nauke i inženjeringa koji organizuje kompanija Intel\nDžek Andraka koji ima 15 godina, iz Kraunsvila, Merilend, osvojio je prvo mesto za svoj novi metod za otkrivanje raka pankreasa na ovogodišnjem Međunarodnom sajmu nauke i inženjeringa koji organizuje kompanija Intel i deo je programa Udruženja za nauku i javnost. Na osnovu testa za dijabetes, Džek je napravio jednostavan senzor za testiranje krvi ili urina kako bi bilo utvrđeno da li pacijent ima rani stadijum raka pankreasa. Njegovo istraživanje je rezultiralo sa više od 90 odsto tačnosti i pokazalo je da je njegov patentirani senzor 28 puta brži, 28 puta jeftiniji i preko 100 puta osetljiviji od postojećih testova. Džek je dobio nagradu Gordon E. Mur, koja nosi naziv u čast suosnivača i penzionisanog predsednika i direktora kompanije Intel, a vredna je 75.000 američkih dolara.\nDva učenika, Nikolas Šifer, 17 godina, iz Pikeringa, Ontario, Kanada i Ari Dikovski, 18 godina, iz Lisburga, primili su nagradu Intel Fondacije za mlade naučnike u iznosu od 50.000 američkih dolara.\nNikolas je proučavao ono što on naziva „mikro pretraga” ili sposobnost da pretražujete male sadržaje, kao što su tvitovi i Facebook ažuriranje statusa. Kroz svoje istraživanje, Nikolas se nada da će poboljšati kapacitete pretraživača, što će zauzvrat poboljšati pristup informacijama.\nAri je istraživao nauku kvantne teleportacije. On je otkrio da kada su atomi povezani kroz proces pod nazivom „kvantno sprezanje“, informacija iz jednog atoma će se pojaviti u drugom atomu samo kada je kvantno stanje prvog atoma uništeno. Korišćenjem ovog metoda, organizacije koje zahtevaju visok nivo sigurnosti podataka, kao što je Nacionalna uprava bezbednosti, mogu da pošalju šifrovanu poruku bez rizika od prisluškivanja jer podaci neće putovati na novu lokaciju, već ce se jednostavno pojaviti tamo.\n„Mi podržavamo Međunarodni sajam nauke i inženjeringa koji organizuje kompanija Intel, jer znamo da su matematika i nauka imperativ budućeg globalnog rasta”, rekao je Vendi Hokins, izvršni direktor Intel Fondacije. „Ovo takmičenje ohrabruje milione učenika da upotrebe svoje veštine i razviju perspektivna rešenja za globalne izazove.”\nOve godine, više od 1.500 mladih naučnika izabrano je da se takmiči na Međunarodnom sajmu nauke i inženjerstva. Oni su odabrani sa 446 partnerskih sajmova održanih u oko 70 zemalja, regiona i teritorija. Pored gore navedenih pobednika, više od 400 finalista dobilo je priznanja i nagrade za svoj revolucionarni rad. Nagrade obuhvataju 17 pobednika „Najbolje iz kategorije“ gde je svako primio nagradu od 5.000 američkih dolara. Intel Fondacija je takođe nagradila školu svakog pobednika i partnerski sajam koji oni predstavljaju sa 1.000 američkih dolara.\nUdruženje za nauku i javnost, neprofitna organizacija posvećena javnom angažmanu u naučnim istraživanjima i obrazovanju, poseduje i organizuje Međunarodni sajam nauke i inženjeringa od svog osnivanja 1950. godine, kao Nacionalni sajam nauke.\n„Čestitamo Džeku, Nikolasu i Ariju na uspehu ostvarenom na Međunarodnom sajmu nauke i inženjeringa kompanije Intel“, rekla je Elizabet Marinkola, predsednica Udrženja za nauku i javnost. „Oni i svi ostali finalisti nam ove nedelje pokazuju kako STEM (nauka, tehnologija, inženjerstvo i matematika) obrazovanje stvara plodno tlo za kreativnost i dovitljivost koji će pomoći u rešavanju važnih pitanja u budućnosti.”\nUčenici iz Evrope, Bliskog istoka i Afrike osvojili su 45 nagrada na godišnjem naučnom takmičenju. Ovogodišnje nagrađene kategorije bile su inženjerske discipline i upravljanje životnom sredinom, a nagrade su osvojili učenici iz Austrije, Azerbejdžana, Belorusije, Češke, Francuske, Nemačke, Mađarske, Irske, Izraela, Jordana, Kazahstana, Kuvajta, Libana, Poljske, Rumunije, Rusije, Južna Afrike, Španije, Švedske, Turske, Ukrajine.\nAleksandru Budisteanu iz Rumunije dobio je četiri nagrade za svoj projekat ljudskog računarskog interfejsa koji je omogućio slabovidim osobama da vide pomoću svojih jezika koristeći veštačku inteligenciju. Njegove nagrade uključuju, prvo mesto za IEEE Computer Society vrednu 1.000 američkih dolara; prvo mesto za nagradu Kineskog udruženja za nauku i tehnologiju (CAST) u vrednosti od 3.000 američkih dolara; stipendiju predsednika IEEE Fondacije od 10.000 američkih dolara, nagradu IEEE Fondacije.\nMeđunarodni sajam nauke i inženjeringa kompanije Intel obuhvata neke od najperspektivnijih učenika preduzetnika, inovatora i naučnika iz celog sveta. Finalisti se biraju godišnje sa stotina srodnih sajmova. Njihovi projekti se onda ocenjuju na licu mesta na osnovu više od 1.200 sudija iz skoro svake naučne discipline, svaki od njih poseduje doktorat ili 6 godina profesionalnog iskustva u jednoj od naučnih disciplina.\nPun spisak finalista dostupan je u programu događaja (strana 57). Intel Međunarodni sajam nauke i inženjeringa 2012. zajednički je finansiran od strane kompanije Intel i Intel Fondacije sa dodatnim nagradama i podrškom od desetine drugih preduzeća, akademskih, vladinih i naučno-fokusiranih organizacija.\nIntel nagradio petnaestogodišnjaka koji je osmislio uređaj za testiranje raka pankreasa was last modified: May 22nd, 2012 by Redakcija\nIntelJack Andrakarak pankreasa


Suđenje za ubistvo Ćuruvije: Radomir Marković negirao sve navode optužnice\nVesti Autor:FoNet02. feb. 202111:182 komentara\nU izvođenju dokaznog postupka u ponovljenom suđenju za ubistvo vlasnika listova Evropljanin i Dnevni telegraf Slavka Ćuruvije, prvookrivljeni Radomir Marković, tadašnji načelnik Resora državne bezbednosti (RDB), negirao je danas sve navode optužnice, tvrdeći da nije učinio ništa od toga što mu se stavlja na teret.\nMarković je, u svom iskazu, rekao da navodi optužnice nisu zasnovani na dokazima, jer u prethodnom postupku nijedan svedok nije potvrdio da je imao saznanja o njegovoj ili umešanosti RDB, niti je dat bilo kakav dokaz.\nCenzolovka: Nastavlja se suđenje za ubistvo novinara Slavka Ćuruvije\nKolege, porodica, udruženja razočarani ukidanjem presude za ubistvo Ćuruvije\nKako je objasnio, netačna je tvrdnja da je pozvao komandanta Jedinice za specijalne operacije (JSO) Milorada Ulemeka krajem marta 1999. godine i naložio mu da organizuje ubistvo Ćuruvije, koje je izvedeno 11. aprila ,kao i da je zbog toga na čelo beogradskog centra RDB postavio drugookrivljenog Milana Radonjića.\nMarković je rekao da u to vreme JSO nije bila pod komandom RDB, nego zajedničkog štaba MUP i vojske na Kosovu, gde je bila angažovana, pa tako nije mogao ni da mu naredi da dođe u Beograd.\nJa i on se nismo videli i čuli do 17. aprila, šest dana posle ubistva Ćuruvije, kad je došao s molbom da mu pomognem da se izmeni naređenje Štaba u Prištini da JSO sutradan krene u akciju kroz Rugovsku klisuru, jer je postojala opasnost da bude uništena cela jedinica, naveo je Marković.\nOn je dodao da je tu naredbu mogao da izmeni samo tadašnji načelnik Generalštaba Dragoljub Ojdanić, kome je to odneo na komandno mesto u objektu „Karaš“, koji se „složio sa mišljenjem Ulemeka i isto veče poslao depešu Nebojši Pavkoviću, sa naređenjem o izmeni plana borbenih dejstava“.\nSvi ti detalji nalaze se u spisima predmeta, ukazao je Marković.\nGovoreći o postavljenju Radonjića, on je istakao da je to urađeno zato što je dotadašnji načelnik centra RDB Momir Radosavljević, koji je tu funkciju obavljao kao penzioner, početkom bombardovanja rekao da ne može više da je obavlja.\nU centru RDB Beograd je došlo do konfuzne situacije, trebalo je hitno postaviti rukovodioca i moji saradnici su predložili Radonjića, objasnio je Marković.\nOn je negirao i da je mogao naložiti bilo praćenje nekoga, bilo obustavljanje toga, pa ni Ćuruvije, jer to ne predviđa pravilnik RDB, a nije ni znao da se ta mera primenjuje, sve do ubistva.\nMarković je ocenio da pisanje listova čiji je Ćuruvija bio vlasnik nije moglo da bude motiv ubistva, jer te novine nisu izlazile šest meseci.\nMere nisu primenjivane zbog pisanja, nego zbog kontakata koje je imao, a bili su interesantni za RDB, naglasio je on.\nPrema rečima Markovića, u istrazi ubistva Ćuruvije bilo je „ozbiljnih opstrukcija svega što nije vodilo ka RDB i Slobodanu Miloševiću“, jer su „svi pravci koji su išli mimo onog što je zacrtano, lagano išli u stranu“.\nOnda je predmet dat u ruke novinarima, pa nije čudno što se u optužnici insistira da je ubijeni bio novinar, vlasnik lista. Ja bih podsetio da je Ćuruvija u jednom periodu bio i naš kolega, radnik RDB, naglasio je Marković.\nRadomir MarkovićSlavko Ćuruvijasuđenjeubistvo


Koliko je Balkan uopšte važan za NATO - Sputnjik Srbija\n00:47 10 Maj 2021\n19:15 01.04.2015 (osveženo 22:22 06.12.2016) Preuzmite kraći link\nPiše Brankica Ristić, Nataša Milosavljević\nBrankica Ristić, Nataša Milosavljević. Sputnik Srbija\nU svetlu sukoba na relaciji Zapad–Rusija uloga balkanskog regiona je preuveličana, smatraju stručnjaci, iako broj NATO baza u ovom delu sveta nije zanemarljiv. Sputnjik je istražio gde su sve stacionirane snage Zapadne alijanse na Balkanu.\nUkrajinski sukob aktuelizovao je pitanje ambicija NATO-a da se proširi na istok Evrope.\nGeneralni sekretar Alijanse Jens Stoltenberg kaže da NATO ne primorava nijednu zemlju, pa ni Srbiju, da se pridruži savezu.\nOdgovarajući na pitanje o rastućem uticaju Rusije na Zapadnom Balkanu, on je primetio da je reč o veoma raznolikom regionu, u kome su neke zemlje već članice NATO-a, dok druge, kao Srbija, imaju partnerski odnos.\nS druge strane, predsednik Rusije Vladimir Putin je krajem prošle godine naveo podatak da Rusija ima samo dve vojne baze van svoje teritorije — u Kirgistanu i Tadžikistanu, i napomenuo da Amerika stvarajući sistem protivraketne odbrane u Istočnoj Evropi, u Rumuniji i Poljskoj predstavlja pretnju Rusiji.\n„SAD imaju vojne baze širom sveta. Zašto onda nas smatrate agresorima?“, izjavio je tada Putin.\nProdor na istok Evrope\nSeverno-atlanska alijansa ne krije da kao odgovor na navodne „ruske pretnje“ želi da postavi vojne baze u Istočnoj Evropi. To je čak i najavljeno polovinom prošle godine kada se govorilo da NATO priprema modernizaciju i razvoj svojih snaga za brzi odgovor, a od evropskih zemalja koje su članice NATO-a zatražio da infrastrukturno i na svaki drugi način podrže borbenu gotovost.\nBivši češki predsednik Vaclav Havel, povodom ovih najava, podsetio je da je Češka svojim zahtevom za ulazak u NATO dala saglasnost da se na njenom tlu grade vojne baze Alijanse, uključujući i američke. Neke članice NATO-a, među kojima su Nemačka, Španija, Slovačka i Italija, bile su protiv izgradnje stalnih postrojenja (vojnih baza) na istoku, pa je iz NATO-a usledio odgovor da bi nove baze bile formalno privremenog karaktera, ali uz vrlo česte rotacije trupa.\nSlična sudbina zadesila bi i Srbiju ukoliko bi pristipila ovom savezu, a na to je ukazao i profesor sa Kraljevskog koledža u Londonu i šef komisije za reformu NATO-a Džejms Go, kada je rekao da bi „bilo logično, ukoliko bi i Srbija postala članica, da ona svoju teritoriju ustupi snagama Alijanse“.\nDa je NATO imao već neke planove za baze u Srbiji svojevremeno je govorio i bivši ministar odbrane Prvoslav Davinić. On je tada tvrdio da su Amerikanci zainteresovani za elektronsku bazu na Kopaoniku i stratešku rečnu bazu na Dunavu.\nSrbija nije bitna strateški\nVladimir Trapara, saradnik instituta za Međunarodnu politiku i privredu, za Sputnjik kaže da se u svetlu najnovijeg pogoršanja odnosa Zapada i Rusije, očigledno ide na to da se u najskorije vreme počne raspoređivanje trupa.\nNATO: Srbija odlučuje sa kim će da sarađuje\n„Međutim, Balkan u pogledu obračuna Zapada i Rusije ne zauzima značajno mesto. Balkan je u toj priči sporedan, a samim tim i Srbija koja i nije članica NATO-a“, rekao je on i dodao da „nije siguran ko plasira priče o NATO bazama u Srbiji, ali da ne isključuje mogućnost da neko iz vrha pokušava da na taj način stvori utisak da je Srbija strateški veoma bitna i Rusiji i Zapadu, iako u stvarnosti nije“.\n„S druge strane su se takođe čule priče pristalica ulaska Srbije u NATO da je ruska baza za vanredne situacije stacionirana u Nišu navodno nekakva vojna baza, ali tu je reč o preuveličavanju“, naveo je Trapara.\nRegion i NATO\nKoliko je Srbija, zapravo, okružena NATO trupama i kolika je vojna moć stacionirana u našem okruženju?\nU drugoj polovini 20. veka na teritoriji zapadne Nemačke bilo je stacionirano 900.000 vojnika NATO-a u 589 vojnih baza. Oko 500.000 tadašnjih vojnika NATO-a činili su Amerikanaci. Posle nemačkoga ujedinjenja i raspada Varšavskog pakta, u Nemačkoj je ostalo oko 100.000 vojnika. Godine 2004. SAD su odlučile da zatvore skoro polovinu od 589 vojnih baza u Evropi, koje su faktički bile pod njihovom nadčežnpšću. Upućeni u vojnu tematiku smatraju da je Amerika više zainteresovana ne za klasične vojne baze, već za „punktove zajedničke bezbednosti“, koji bi trebalo da budu razmešteni u prvom redu u zemljama oko Crnog mora, pre svega u Rumuniji i Bugarskoj.\nPočetkom rata u Bosni i Hercegovini, i posle potpisivanja Dejtonskog sporazuma 21. novembra 1995. godine, odlučeno je da snage NATO-a budu stacionirane u Bosni. Prvi kontingent od ukupno 20.000 američkih vojnika u sastavu IFOR-a, a kasnije i SFOR-a dolaze u BiH početkom januara 1996. godine.\nNATO pojačao prisustvo na istoku Evrope\nDaljom stabilizacijom prilika taj broj je oko 2004. godine bio smanjen na 6.000 da bi već početkom 2006. Amerikance u Bosni zamenile bezbednosne snage EU. U BiH, američke vojne baze su formirane u bosanskoj Posavini i širem rejonu Tuzle.\nNajveća baza upravo je formirana na aerodromu „Dubrava“ kod Tuzle gde je bila smeštena operativna grupa „Orao“ i gde se nalazila komanda koja je pokrivala američki sektor u BiH. Baza je do samog zatvaranja sredinom 2006. godine bila pretvorena u pravu tvrđavu u kojoj su bile smeštene dve snažne helikopterske eskadrile, od čega je jedna bila eskadrila naoružana „apačima“.\nAmerikanci su u Bosni napravili i dve manje baze: „Mekgarven“ kod Bratunca kapaciteta oko 150 vojnika, a aktivna je i vojna baza „Butmir“ kod Sarajeva.\nPosle NATO agresije na Saveznu Republiku Jugoslaviju i potpisivanjem Vojnotehničkog sporazuma u Kumanovu juna 1999. godine stvoreni su prvi uslovi za dugotrajnije stacioniranje američkih vojnika na prostoru Kosova i Metohije.\nAmerikanci su napravili novu bazu 35 kilometara južno od Prištine, kod Uroševca, na površini od 75 hektara.\nKamp „Bondstil“, kako je zovu, smatra se najvećom vojnom bazom na Balkanu. Izgradnjom ove baze Pentagon je ostvario uslove da američke vojne efektive iz Zapadne Evrope budu preseljene na Balkan do kraja 2010. godine, a počev od 2004.godine.\n„Bondstil“ se i dalje vodi kao privremena baza armije SAD.\nBaza ima kapacitet za prijem 7.000 vojnika. Amerikanci su na Kosovu izgradili još dve manje baze u sektoru koji pokrivaju, a to su „Montif“ pored Gnjilana kapaciteta 2.000 vojnika i baza kod Vitine kapaciteta 3.000 vojnika.\nOstale snage NATO-a su u svojim sektorima takođe gradile vojne baze jer je na početku misije KFOR trebalo smestiti više od 40.000 vojnika. Zato su Nemci u Kačaniku izgradili veliki artiljerijski centar, koji pokriva zonu Prizrena.\nU italijanskom sektoru u okolini Peći i Đakovice izgrađena je baza gde je smešten obaveštajno-bezbednosni centar. U selu Balovac kod Podujeva Englezi su izgradili bazu za 1.000 vojnika, a na obroncima planine Kopaonik sa kosovske strane izgrađena je helikopterska baza.\nAmerikanci su u Makedoniji vojno prisutni od kraja 1992. godine. Na aerodromu „Petrovec“ kod Skoplja 1994. godine formirana je vojna baza sa zadatkom da štiti interese SAD u Makedoniji.\nKapacitet ove baze povećava se dolaskom KFOR, izgrađen je novi helidrom, baza opremljena za PVO odbranu osmatračkim radarima i PVO raketnim sistemima „houk“.\nNATO računa na zastrašivanje i nastavlja demonstraciju sile\nU okviru plana razmeštanja vojnika SAD zauzet je i nekadašnji vojni poligon „Krivolak“ gde se vršila obuka NATO snaga i jedinica Partnerstva za mir.\nU Kumanovu je uspostavljena špijunsko-satelitska baza i logistički centar KFOR, koji su izbijanjem sukoba sa Albancima u proleće 2001. iseljeni.\nDanas u Grčkoj postoji samo jedna vojna baza SAD na ostrvu Krit u Egejskom moru.\nBaza „Suda zaliv“ je poslednja od četiri nekadašnje operativne baze armije SAD, koja je ostala operativna posle gašenja preostale tri početkom devedesetih prošlog veka.\nNATO je zadržao u svom sastavu i avio-bazu „Larisa“, koja je modernizovana krajem 2002. godine izgradnjom podzemnih kaponira i modernizacijom piste, a NATO je u nju prebacio i deo svoje komande za ovaj deo Evrope. „Suda zaliv“ je izgrađena 1953. godine kao podrška američkim pomorskim snagama u Sredozemlju. U ovoj bazi smešteno je 200 vojnika i pista za poletanje izvidničkih aviona.\nNajnovije vesti koje pristižu iz Grčke najavljuju da bi ova država mogla da istupi iz NATO- a.\nKao zalog za ulazak u NATO, naši istočni susedi Rumunija i Bugarska su ponudili crnomorske luke Konstancu i Varnu kao baze za NATO flotu. Bugari su Amerikancima dali na korišćenje i avio-bazu „Graf Ignjatijevo“ blizu Plovdiva u koju će biti prebačeni vazdušni kapaciteti armije SAD iz Nemačke.\nOsim ove dve baze u planu su još tri i to Jambol, Sliven i Veliko Trnovo. Pentagon je planirao da u gotovom novcu da oko 110 miliona dolara za obnovu vojnih baza u Bugarskoj i Rumuniji. Planom je predviđeno da baze postanu operativne posle obnove infrastrukture i ulaganje do 2012. godine u kojima će biti stacionirano više od 4.000 vojnika armije SAD. U Rumuniji se predviđa smeštanje 1.600 vojnika, a u Bugarskoj 2.500.\nUsložnjavanjem vojnopolitičke situacije na Balkanu i izbijanjem sukoba na Kosmetu 1998, i 1999. godine u službu Amerikanaca stavljena je i bivša avio-baza „Tasar“ u Mađarskoj odakle su pre NATO agresije u jesen i zimu 1998. godine poletale bespilotne letelice nad SRJ, a tokom agresije i lovci-bombarderi FA-18, a za iste svrhe poslužila je i baza u Italiji „Avijano“.\nPrema najnovijim predlozima Ministarstva odbrane Crna Gora bi imala 2.400 vojnika, odnosno 410 oficira, 898 podoficira, 782 vojnika po ugovoru i 310 civila.\nNa osnovu ovih podataka vojni stručnjaci ocenjuju da se radi o veoma maloj oružanoj formaciji, pa na ovaj način Crna Gora svoju i bezbednost svojih građana stavlja u ruke drugim subjektima, koji se, nažalost, nalaze van granica najmlađe evropske države.\nMeđutim, na osnovu makedonskog iskustva, jer je i ova novoformirana država svoju sudbinu prepustila NATO-u i SAD, i po svoj prilici je da će se njena sudbina određivati baš u okrilju NATO-a. Na drugoj strani, NATO traži od novoprimljenih članica i onih koje očekuju prijem da svoje najbolje vojne sastave raznih rodova pošalju u međunarodne mirovne operacije.\nHrvatska je kao nova članica NATO-a pristala svojevremeno na slanje novih 5.600 vojnika u mirovne operacije. Za sada ne postoje nove baze ove Alijanse ali su kao članica NATO-a u obavezi da po potrebi ustupe sve svoje resore ovoj Alijansi.\nSrbija bi, ako želi da bude u istoj situaciji, sa Hrvatskom trebalo da ustupi NATO-u više od 13.000 vojnika.\nvojne baze, NATO, Vladimir Trapara, Bugarska, Rumunija, Bosna i Hercegovina, Makedonija, Kosovo i Metohija, Grčka, Hrvatska, Crna Gora, Srbija


Unapređenje energetske efikasnosti na lokalnom nivou\nsubota, 01 april 2017 15:02\nBeograd, 28. mart 2017. godine – Ministar rudarstva i energetike u Vladi Republike Srbije Aleksandar Antić i predstavnici Užica, Paraćina, Kruševca i Vrbasa potpisali su danas sa ambasadorom Švajcarske Filipom Geom sporazum kojim vlada te države donira 8,9 miliona franaka za projekat energetske efikasnosti javnih objekata u tim lokalnim samoupravama.\nTa četiri grada i opštine će za projekat izdvojiti sopstvena sredstva u vrednosti od 1,2 miliona franaka, a biće zamenjena stolarija, obnovljene fasade i obavljeni drugi radovi koji će doprineti energetskoj efikasnosti u 18 škola, šest vrtića i dve zdravstvene ustanove.\nAntić je, nakon potpisivanja sporazuma u Ministarstvu rudarstva i energetike, rekao da je iskustvo iz dosad obnovljenih objekata na taj način pokazalo da su uštede energije od 35 do 50 odsto.\nVlada Srbije takođe ima Fond za energetsku efikasnost i svake godine raspisuje konkurs na kojem približno petnaest opština i gradova dobije sredstva, koja su do sada odobrena za pedesetak objekata, podsetio je on.\nMinistar je izrazio zahvalnost Švajcarskoj, od koje, kako je naglasio, Ministarstvo rudarstva i energetike već duže vremena ima podršku u oblasti energetske efikasnosti i jedan je od ključnih partnera u toj oblasti.\nAmbasador Geo je naglasio da je energetska efikasnost jedan od tri ključna cilja u saradnji na razvoju lokalnih samouprava u Srbiji.\nOvo je ključni projekat za nas jer ima povezujuću ulogu između nacionalnog nivoa, na kojem se definišu ciljevi energetske efikasnosti, i lokalnog, na kojem se oni primenjuju, konstatovao je on.\nPrema njegovim rečima, švajcarski model energetske efikasnosti se već primenjuje u 1.300 gradova u Evropi i predstavlja "energetsku nagradu".\n(Napomena: tekst je u potpunosti preuzet sa sajta srbija.gov.rs)


DRŽAVA MORA DA PODRŽI KONKURENTNOST I RAZVIJE KREATIVNE INDUSTRIJE ŠTO JE OSNOV STRATEGIJE RAZVOJA RAZVIJENIH ZEMALJA\n"To se zove pametna državna pomoć i podrazumeva da ne pomažete gubitaše i ono što je neodrživo već pomoć usmeravate u inovacije i kreativne industrije, u one privredne grane koje imaju šansu da se razvijaju i pomognu izvoz i investicije", objasnila je dekan Fakulteta za ekonomiju finansije i administraciju (FEFA) Ana Trbović.\nTrbović je napomenula da Srbija ima Fond za inovacije koji se trenutno finansira iz fondova Evropske unije (EU), ali da država treba da garantuje dugoročno postojanje te institucije.\nPrema Trbović, kreativne industrije nisu samo one koje na prvi mah zvuče kreativno, kao što je filmska ili modna industrija, već i inženjerska struka i biomedicinska nauka.\nTo, na neki način, sve zajedno čini sektor koji se naziva kreativnim industrijama u kojima Evropa nalazi osnov za dalji rast i konkurentnost u odnosu na druga tržišta, ukazala je Trbović.\nFilmska industrija u Srbiji već ima rezultate u privlačenju produkcije u zemlju i razvijanja te grane, srpski stručnjaci i inženjeri rade projekte za Dubai ili Dansku, dok je klaster modne industrije okupio kompanije koje su zajednički kupile program da predvidjaju modne trendove unapred i da uhvate korak sa svetom, istakla je Trbović i dodala da takve projekte treba da pomaže država.\nKreativne industrije su posebno priznate, u Evropi i u Sjedinjenim Američkim Državama, ali postaju prepoznatljive i u Aziji jer taj kontinent više ne zasniva konkurentnost na jeftinoj radnoj snazi već proizvodi inovativne proizvode od automobila do računara, rekla je Trbović.\n"To je znak i da Evropa treba još više da podrži svoje kreativne industrije, kako ne bi postala na neki način muzej ekonomije, već ostala predvodnik inovacija u svetu", smatra Trbović.\nDekan FEFA je naglasila da je u Srbiji u uslovima krize i pada životnog standarda teško objasniti da deo budžeta ide za ulaganje u nešto što će dati rezultatetek za 10, 20 godina.\n"Ukoliko to sada ne radimo mi ćemo dublje da tonemo. A to je sindrom Afrike i nerazvijenih zemalja koje jako sporo sustižu korak sa ostalima gde mi ne želimo, da upadnemo u istu zamku razvoja. Zato je važno da više ulažemo u nauku", upozorila je Trbović.\nOna je navela primer Irske koja je investirala i pružala državnu pomoć priznatim i poznatim naučnicima, ne samo irskog porekla.\n"Kod nas takvi ljudi u čije je obrazovanje već uloženo i dalje na žalost odlaze jer nisu motivisani. Često kroz neke od naših dobrih fakulteta subvencionišemo razvijene zemlje, mnogo uložimo u nekog dobrog elektroinženjera koji ode da radi u inostranstvu, jer ne možemo da ponudimo dovoljno dobru zaradu za taj nivo kvalifikacija", predočila je Trbović.


HomeVestiBelorusija ograničila mogućnosti građanima da napuste zemlju\nBelorusija ograničila mogućnosti građanima da napuste zemlju\nBelorusija je svojim građanima ograničila mogućnosti da zemlju napuste kopnom, dozvoljavajući napuštanje zemlje samo onima koji imaju dozvole stalnog boravka u stranoj državi, dok je opozicija to ocenila kao „apsolutno kršenje zakona”.\nBeloruska granična služba je danas u poruci na društvenoj mreži Telegram navela da samo „građani koji poseduju dokument koji potvrđuje njihovo ovlašćenje da trajno borave u stranoj državi” imaju pravo da napuste Belorusiju, prenosi Beta .\nDodaje se da „dozvola za privremeni boravak ne predstavlja razlog za putovanje u inostranstvo”.\nBelorusija je uvela ograničenja za putovanja u inostranstvo u decembru 2020. godine, zvanično zbog pandemije korona virusa. Napuštanje zemlje kopnom moguće je najviše jednom u šest meseci.\n„Režim predsednika Aleksandra Lukašenka ozbiljno je ograničio pravo Belorusa da putuju, tvrdeći da određeni razlozi nisu dovoljni za napuštanje Belorusije”, naveo je na Tviteru, Valerij Kovalevski, savetnik za spoljne poslove liderke opozicije Svetlane Tikhanovske.\nKovaleski je dodao da Ustav ne predviđa nikakve uslove za izlazak iz zemlje, ocenjujući da to predstavlja „apsolutno kršenje zakona”.\nPutovanje vazduhom ostaje slobodno, ali su moguće destinacije ograničene jer je Evropska unija zabranila beloruskim avionima da preleću njen vazdušni prostor, kao reakcija na hapšenje protivnika Minska i preusmeravanje aviona u kojem se nalazio.\nNekoliko desetina Belorusa je proteklih meseci pobeglo iz zemlje, ponekad ilegalno prelazeći granicu, kako bi izbegli talas represije od spornih predsedničkih izbora održanih u avgustu 2020. godine.\nFront pozvao demokrate i URU da smene Krivokapića\nJanša: Oporavak posle pandemije i širenje EU na Zapadni Balkan – ključni izazovi


Veština uspešnog rešavanja problema - Nastavni Centar\nПочетна/Kursevi/Veština uspešnog rešavanja problema\nVeština uspešnog rešavanja problemaInformatika ad2018-10-10T14:22:25+02:00\nVeština uspešnog rešavanja problema zahteva promenu načina razmišljanja i pristupa koji je i doveo do teškoća – zato je svaki problem prepreka, ali i šansa za rast i razvoj. Osnovni cilj treninga je ovladavanje veštinom rešavanja problema i uklanjanje prepreka koje stoje na putu ciljeva koje želimo da ostvarimo. Kroz identifikovanje, analizu i rešavanje konkretnih problemskih situacija iz profesionalnog ili ličnog okruženja, učesnici će unaprediti svoje veštine konstruktivnog prevazilaženja svakodnevnih teškoća. Naučiće da na vreme prepoznaju problem, procene ga u kontekstu svojih profesionalnih vrednosti i ciljeva i izaberu najefikasniji i najkorisniji način za njegovo prevazilaženje.\nKurs je namenjen svim zaposlenima koji žele da unaprede način na koji izlaze sa svakodnevnim problemima, kako u poslovnom, tako i u privatnom životu i na taj način lakše ostvare svoje ciljeve. Korist od ovog treninga će posebno imati menadžeri kojima je efikasno upravljanje problemima u opisu svakodnevnog posla.


Drakić: Nužno da svi u regionu zadrže posvećenost i istrajnost u procesu evropskih integracija | Aktuelno\nIz PKCG su saopštili da ovogodišnja, deseta, jubilarna Konferencija ima temu ''Resetovanje ekonomije nakon pandemije COVID-19'' kojoj će, svojim izlaganjima, doprinijeti predstavnici vlada, poslovne i akademske zajednice naše zemlje i regiona, te međunarodnih institucija od uticaja na ekonomski razvoj Zapadnog Balkana\nKonferencija o ekonomiji – Montenegro 2021, koju Privredna komora Crne Gore (PKCG) organizuje u partnerstvu sa Centralno-evropskom inicijativom, otvorena je danas 2. decembra 2021. godine u Budvi.\nIz PKCG su saopštili da ovogodišnja, deseta, jubilarna Konferencija ima temu „Resetovanje ekonomije nakon pandemije COVID-19” kojoj će, svojim izlaganjima, doprinijeti predstavnici vlada, poslovne i akademske zajednice naše zemlje i regiona, te međunarodnih institucija od uticaja na ekonomski razvoj Zapadnog Balkana.\nU svom uvodnom obraćanju, predsjednik Vlade Crne Gore, Zdravko Krivokapić osvrnuo se na rezultat koji je Vlada ostvarila u prethodnom periodu na ekonomskom planu.\n„Prethodne godine, kao što je uvažena gospođa Drakić rekla, imate minus 15,3 odsto ove godine rast koji će biti između 13 do 14 odsto. Projektovali smo da će budžet biti 65 odsto na osnovu turističke sezone od 2019. godine i to se ostvarilo, projektovali smo da će u junu imati 30 odsto onih koji će biti vakcinisani, i to se desilo“, rekao je premijer.\nPremijer je dalje, ukazao da je pandemija COVID-19 izazvala i diferencirala probleme, i ti problemi su vrlo jasni.\n„Ako se oslanjate samo na jednu granu, kao što je većinski bilo, ili da ¼ crnogorskog prihoda zavisi od te grane, onda vidite koliko je to opasan projekat. Ovoga puta najviše su stradali turizam i saobraćaj, ali građevina kao što vidite skoro da nije bila ugrožena, pogotovo u Crnoj Gori. To nam daje samo putokaz šta treba da radimo u sljedećem vremenskom periodu, “, naveo je Krivokapić.\nOn je iskoristio priliku da podsjeti prisutne da je Vlada Crne Gore pokrenula drugi projekat „Crna Gora odmah“, kojim će se povezati i nadograditi aktivnosti u skladu sa projektima i sredstvima koja se opredjeljuju kroz Investiciono-razvojni fond Crne Gore.\nOsvrnuvši se na istoriju organizovanja godišnje Konferencije o ekonomiji, Nina Drakić podsjetila je da je Privredna komora Crne Gore 2009. godine prepoznala potrebu za organizovanjem ovog događaja kako bi, okupljajući važne aktere našeg društveno-ekonomskog života, identifikovala pravce kretanja i razvoja zemlje.\n„Vrlo brzo, zbog velikog interesovanja iz regiona, Konferencija je dobila širi format i 2014. godine kao ekonomski događaj važan za Zapadni Balkan ušla u Završnu deklaraciju šefova vlada okupljenih u Berlinski proces. Zahvaljujući kvalitetnim temama, pažljivo biranim govornicima i partnerima u organizovanju Konferencije ovaj događaj je sve više dobijao na značaju, postajući mjesto okupljanja, prije svega, poslovnih zajednica Crne Gore, ostalih zemalja Zapadnog Balkana, a i šire“, rekla je ona.\nDrakić je posebno istakla nužnost da svi u regionu zadrže posvećenost procesu evropskih integracija i da na tom putu pokažu neophodnu istrajnost.\n„Učešće na jedinstvenom tržištu donijeće našoj privredi nove šanse, pristup brojnim izvorima finansiranja, te mnoge druge benefite. To je vrijedan motiv da u pretpristupnom procesu, koliko god on ponekad izgledao predug i kompleksan, budemo istrajni, koristeći ga za usvajanje novih vrijednosti i ustanovljenih evropskih standarda“, kazala je Drakić.\nGeneralni sekretar CEI Roberto Antonine, rekao je da današnja konferencija označava kraj procesa učenja koji je CEI započela ranije ove godine organizacijom tri događaja sa ciljem da promovišu otvorenu diskusiju i razmjenu informacija u okviru proširene mreže javnih i privatnih aktera na više nivoa.\n„Ako želimo da identifikujemo jednu zajedničku osobinu koja povezuje ove događaje, želio bih da istaknem široki konsenzus postignut oko razmatranja da oporavak predstavlja priliku da se poboljša otpornost i pomogne u uspostavljanju novog modela rasta izgrađenog na četiri stuba: inovacije, digitalne tehnologije, ublažavanje klimatskih promjena, i vještine, radna i socijalna uključenost“, rekao je Antonine.\nOn je naglasio važnost da se zajednička agenda fokusira na produktivnost i konkurentnost, kao i na to da se ekonomije učine zelenije i digitalnije, sa ciljem da se CEI region učini inovativnim, otpornim i održivim.\n„Za uspešno obavljanje ovog teškog zadatka, podržavajući zelenu i digitalnu tranziciju naših ekonomija, ulaganje u obrazovanje je od najveće važnosti“, kazao je Antonine.\nNa kraju je iskoristio priliku da, prisutne i one koji događaj prate online, ohrabri da uspostave kontakte sa CEI-Izvršnim sekretarijatom za kreiranje konceptnih ideja, projekata i inicijativa o temama o kojima se danas raspravlja, od zelene i cirkularne ekonomije do digitalizacije.\nIz Privredne komore podsjećaju da se ovogodišnja Konferencija realizuje se u partnerstvu sa Centralno evropskom inicijativom, gdje se paralelno sa drugim danom održavanja događaja, 3. decembra, dešava sastanak predsjednika Vlada zemalja članica CEI-a. Paralelno sa ovim sastankom, a u okvriu Konferencije, organizovan je i CEI poslovni forum, na kojem će uzeti učešće predstavnici privrede iz 17 zemalja članica pomenute inicijative.\nOtvorena deseta Konferencija o ekonomiji\nPutem online platforme, učesnici će imati priliku da zakažu i održe 1 na 1 sastanke sa kompanijama iz drugih zemalja, i na taj način ostvare prvi kontakt i povežu se sa potencijalnim partnerima iz inostranstva.\n“Konferencija o ekonomiji – Montenegro 2021 realizovana je uz podršku kompanija Jugopetrol i m:tel, koji je pružio i tehničku podršku u dijelu organizacije skupa i B2B događaja. U saradnji sa KotorArt festivalom, u pauzama između panela prvog i drugog dana, učesnici koji Konferenciju prate online će imati priliku da čuju odabrane koncerte sa prethodnih nekoliko izdanja festivala.\nKonferenciju prati 57 medijskih ekipa iz zemlje i regiona i preko 6600 učesnika /online i uživo)”, zaključuje se u saopštenju.\nekonomija Montenegro 2021


Penzionisani general Armije BiH Jovan Divjak (arhivski snimak)\nSamo dan nakon što je Srbija saopštila da odustaje od gonjenja hrvatskog veterana Tihomira Purde, u Beču je uhapšen bivši general BiH Jovan Divjak, na osnovu međunarodne poternice koju je raspisala Srbija. Po istoj poternici svojevremeno je uhapšen, a zatim i oslobođen bosanski lider Ejup Ganić, a civilno društvo u Srbiji oštro protestvovalo zbog hapšenja Divjaka.\nDok je vest o hapšenju penzionisanog generala Armije BiH Jovana Divjaka u Beču na osnovu poternice Srbije izazvala burne proteste u Sarajevu, Beograd još nije zvanično prokomentarisao ovo hapšenje. Zamenik tužioca za ratne zločine Bruno Vekarić kaže da ne može da daje više informacija dok ne stigne zvaničan dokument iz Beča o hapšenju Divjaka, protiv koga je podignuta međunarodna poternica zbog slučaja Dobrovoljačka ulica iz 1991-ve godine:\n"Mogu samo da vam kažem da se radi o predmetu “Dobrovoljačka ulica”, da se kod nas vodi istraga o tom predmetu, kao i da se u Bosnu, u Sarajevu vodi istraga u vezi “Dobrovoljačke ulice”. Jutro su se dva tužioca Barašin i Vukčević čuli upravo u vezi sa ovim predmetom."\nProtesti u Sarajevu zbog hapšenja Jovana Divjaka\nNakon vesti iz Beča reagovalo je Tužilaštvo BiH sa zahtevom da se Divjak izruči Bosni i Hercegovini, a glavni tužilac BiH Milorad Barašanin je poručio da je slučaj Dobrovoljačke ulice aktivan predmet i da će, što se tiče tužilaštva BiH, taj postupak biti uskoro okončan. A predsednik Republike Srpske Milorad Dodik smatra da je Divjaka trebalo uhapsiti i ranije:\n"Divjak je u tom učestvovao i mislim da je bilo potrebno da se pre privede sudu pravde i da se razotkrije priča o Dobrovoljačkoj ulici, koja je na samom početku rata mesto pogibije više od 100 vojnika JNA."\nU odsustvu zvaničnih reakcija, u Beogradu sa nekoliko adresa stižu oštre reakcije na račun srpskih vlasti. Šest nevladinih organizacija iz Srbije ocenilo je danas skandaloznim hapšenje generala Jovana Divjaka, jer, kako smatraju, upravo on predstavlja simbol otpora srpskoj agresiji na Bosnu.\nHelsinški odbor za ljudska prava, Građanske inicijative, Žene u Crnom i druge nevladine organizacije, podsećaju srpsku Vladu da je prioritetna obaveza hapšenje i izručenje Ratka Mladića, što bi, kako se ističe u saopštenju, bio jedini korak koji bi doprineo obnovi poverenja u odnosima sa susedima, a posebno sa BiH.\nSocijaldemokratska unija smatra da je hapšenjem Jovana Divjaka, na osnovu poternice Srbije, u pitanje doveden kredibilitet države. SDU postavlja pitanje da li Srbija ovim optužnicama želi da pokvari odnose u regionu ili da ponovo napiše istoriju prethodnog rata.


Premijer Federacije dr. Nedžad Branković danas je primio delegaciju italijanskog ENEL-a, jedne od najvećih svjetskih grupacija u elektroenergetskom sektoru. Razgovarano je o mogućnostima saradnje u ovoj, za Federaciju BiH, izuzetno značajnoj oblasti.\nPredstavnici ENEL-a potvrdili su svoju zainteresiranost za ulaganja u Federaciji BiH i razvijanje partnerskih odnosa u oblasti elektroenergije.\nPremijer Branković naglasio je značaj interesa velikih kompanija poput ENEL-a za ulaganja u BiH i izložio planove Vlade FBiH za razvoj energetskog sektora u narednom periodu.\n- Naša je politika da u elektroenergetskom sektoru zadržimo sadašnju vlasničku strukturu i na toj osnovi nudimo partnerski odnos u izgradnji novih objekata hidro i termo centrala, pa i vjetroelektrana, za koje imamo dovoljno prostora i potencijala. Na toj osnovi namjeravamo u narednom periodu krenuti u ekspanziju izgradnje novih objekata koji se ovdje u posljednjih 25 godina nisu gradili. Zbog toga je FBiH danas u situaciji da, zbog industrijskog rasta, uvozi električnu energiju. Svoje mjesto u ovom poslu svakako može naći i ENEL - istakao je federalni premijer.\nKonkretniji razgovori predstavnika italijanske grupacije o saradnji sa FBiH u elektroenergetskom sektoru biće obavljeni sa predstavnicima Federalnog ministarstva energije, rudarstva i industrije.


- Dogodio se sukob između više migranata u kojemje korišćeno vatreno oružje. Jedna osoba je podlegla povredama na licu mesta, dok je drugi migrant zadobio teške telesne povrede- rekao je portparol Uprave policije MUP-a Unsko-sanske županije Adnan Beganović.\nPrema njegovim riječima obračun vatrenim oružjem dogodio se juče oko 18.00 sati u centru Bihaća.\n🔺Haos u Bihaću: Migranti se potukli, ima mrtvih #crnahornika #Bihac pic.twitter.com/R586w7Fb6e — Dnevni avaz (@DnevniAvaz) April 15, 2022\nLekari su konstatovali smrt jednog migranta, dok je povređeni prebačen u Županijsku bolnicu.\nBeganović navodi da je pucnjavi prethodio obračun dve grupe imigranata iz Avganistana i Pakistana.\nESKOBAR OCENIO: BiH je najkorumpiranija zemlja Evrope\n10. 04. 2022. u 18:15\nPREDSEDNIK HRVATSKE U MOSTARU: Ulazak Ukrajine u EU uslovio sam ulaskom BiH u Uniju\n08. 04. 2022. u 17:09\nBihać migranti migranti BiH obračun migranata