Dačić i Tači pokazali veliku hrabrost - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Dačić i Tači pokazali veliku hrabrost\nEKSKLUZIVNO: Eliot Engel, američki kongresmen iz Njujorka koji je predložio srpskog i kosovskog premijera za Nobelovu nagradu, govori za Danas\nDačić i Tači pokazali veliku hrabrost\nSrbija da prizna Kosovo zbog EU Najteže je rešiti etničke sukobe Lično verujem da postoje jaki razlozi da sve zemlje na Balkanu pristupe NATO-u Normalizacija odnosa Beograda i Prištine je ključ za veću stabilnost i prosperitet na Zapadnom Balkanu\nJelena Diković16.01.2014. 19:11\nSrbija treba da prizna nezavisnost Kosova da bi ušla u Evropsku uniju. Očigledno je da Sjedinjene Američke Države nisu članica Unije i nije na nama da određujemo šta treba zahtevati od zemlje kandidata, ali čini mi se da je jasno da zemlje koje žele da se integrišu u EU moraju da reše svoje ključne sporove sa susedima, uključujući i puno priznanje.\nDalje, mislim da bi put Srbije u EU bio znatno olakšan ukoliko bi priznala Kosovo pre negoli kasnije – kaže u razgovoru za Danas demokrata Eliot Engel, američki kongresmen iz Njujorka, koji je predložio premijere Srbije i Kosova Ivicu Dačića i Hašima Tačija, kao i baronesu Ketrin Ešton za Nobelovu nagradu.\nA šta sa članstvom Srbije u NATO?\n– Razumem osetljivost u Srbiji u vezi sa NATO-om. Zemlje koje žele da uđu u NATO moraju da se prijave za članstvo, a svaka od njih treba pažljivo da izvaga troškove i korist od pristupanja Alijansi, pa posle toga i da se susretne sa rigoroznim zahtevima NATO-a. Dakle, ja lično verujem da postoje jaki razlozi da sve zemlje na Balkanu, regionu koji nije uvek uživao mir i stabilnost, pristupe NATO-u. Na prvom mestu, NATO je neverovatno uspešna kolektivna bezbednosna organizacija. Sve odluke se donose konsenzusom, a članice su zaštićene Ugovorom 5, u kojem se navodi da je napad na jednog člana saveza napad na sve. Zbog toga države koje su u NATO-u uživaju sigurnost i stabilnost više od 60 godina, što su temelji za ekonomski prosperitet. Verujem da će proširenje NATO-a proširiti ovu zonu bezbednosti, stabilnosti i konačno prosperitet u Evropi. Dakle, dok ponovo naglašavam da svaka zemlja, uključujući i Srbiju i Kosovo, mora da odluči za sebe, i to nakon potpune i transparentne debate, da li želi da se prijavi za članstvo, mislim da bi građani regiona imali koristi od bližih odnosa sa Alijansom. I dozvolite mi da dodam da, slično integraciji sa EU, sam proces ispunjavanja standarda i uslova NATO-a jača demokratske institucije i vojne kapacitete zemlje kandidata.\nPredložili ste premijere Kosova i Srbije, Hašima Tačija i Ivicu Dačića, kao i visoku predstavnicu EU za spoljnu politiku i bezbednost Ketrin Ešton za ovogodišnju Nobelovu nagradu. Zašto mislite da su zaslužili Nobela?\n– Istorija pokazuje da je najteže rešiti etničke sukobe. S obzirom na gorčinu, žalbe, i ukorenjene interese obe strane, premijeri Dačić i Tači su se pokazali kao velike vođe, koje imaju hrabrost i viziju u pronalaženju puta do bolje budućnosti za svoj narod. Posvećenost i istrajnost baronese Ešton je takođe bilo od najveće važnosti u uspešnom zaključenju dugih i teških pregovora koji su proizveli aprilski sporazum. Po mom mišljenju, njihovi zajednički napori ilustruju viziju izgradnje bratstva među narodima i ljudima koju je imao Alfred Nobel, i to je razlog zbog kojeg sam zajedno sa još nekoliko kolega iz albanskog i srpskog kokusa u Kongresu SAD nominovao Dačića, Tačija i Eštonovu.\nŠta mislite o trenutnim, a šta o budućim odnosima Beograda i Prištine?\n– Mislim da je sporazum koji su prošlog aprila zaključili premijeri Dačić i Tači zaista istorijski i da označava veliku prekretnicu za Srbiju, Kosovo i region u celini. Sada imamo ne samo izglede za veću stabilnost i prosperitet u region već i smernice o tome kako to postići. Već vidimo plodove poboljšanih odnosa i bolju saradnju, ali još je ostalo teškog posla u sprovođenju sporazuma. Uveren sam da postoji dovoljno volje i mudrosti na obe strane da se ubrzano kreće napred. Kako sam već rekao, normalizacija odnosa Beograda i Prištine je ključ za veću stabilnost i prosperitet na Zapadnom Balkanu.\nVlada Srbije da nađe ubice braće Bitići\nKada će rezolucija o braći Bitići biti na agendi Kongresa?\n– Trojica braće Bitići bili su američki državljani koji su ubijeni u julu 1999. nakon što ih je srpska policija uhapsila prethodnog meseca. Od tada, njihova porodica pokušava da dobije pravdu za svoje sinove. SAD imaju moralnu i legalnu obavezu da pomognu svojim državljanima u onome što je bilo brutalno kršenje osnovnih ljudskih prava. Isto tako, Vlada Srbije ima moralnu i legalnu obavezu da poštuje i podržava ljudska prava i vladavinu prava i istraži i krivično goni odgovorne za ova ubistva.


Pre nego što nadogradite i dok ste u režimu 2010, kreirajte privremenu lokaciju korišćenjem 2010 predloška lokacije. Više informacija potražite u članku Kreiranje lokacije.\nČuvanje privremene lokacija kreirana u koraku kao novi predložak lokacije 2013. Više informacija potražite u članku Čuvanje, preuzimanje, i otpremanje SharePoint lokacije kao predloška.\nIzbrišite privremenu lokaciju. Više informacija potražite u članku Brisanje lokacije.


Naime, prema rangiranju Evropskog centra za kontrolu i prevenciju bolesti (ECDC), uvedeno je čak devet nivoa u koje se svrstavaju države na osnovu broja zaraženih na 100.000 stanovnika, a Srbija se sa 134 na 100.000 trenutno nalazi u petom stepenu, takozvanom ljubičastom, ali na korak od tamno ljubičaste zone!\nU najboljoj zelenoj zoni nalaze se zemlje koje imaju 0 do 15 zaraženih na 100.000 građana, u žutoj su one od 15 do 30 obolelih, zatim sledi crvena od 30 do 50, pa crveno-ljubičasta sa 50 do 100 obolelih na 100.000 ljudi, te ljubičasta sa 100 do 150, u kojoj se trenutno nalazi i Srbija.\nMeđutim, ako ste mislili da je to najcrnja varijanta - prevarili ste se! Iznad sledi tamno ljubičasta sa 150 do 300, u kojoj se pojedinačno nalazi i Beograd sa skoro 290 zaraženih na 100.000 ljudi.\nSedmi korona stepen, koji nadamo se Srbija nikada neće upoznati, dobio je naziv "popstar" i obuhvata zemlje sa 300 do 500 zaraženih, zatim sledi tamno siva sa 500-1.000, a vrhunac je u crnoj zoni koja pokriva države sa 1.000 i više obolelih na 100.000 ljudi.


Čedomir Jovanović: “Vlast i navodno prava opozicija šute na presudu Karadžiću” – Kakanj-X\nČedomir Jovanović: “Vlast i navodno prava opozicija šute na presudu Karadžiću”\nNa 21 ožu, 2019 281\nJovanović je u pisanoj izjavi naveo da su oni koji su odlučili da politička, društvena, naučna, obrazovna i kulturna javnost u Srbiji šuti o presudi bivšem predsjedniku Republike Srpske Radovanu Karadžiću po ko zna koji put osudili Srbiju na tumaranje po marginama savremene civilizacije nespremnu da razume da bežanjem od istine i činjenica pre svega sebi čini najgoru moguću uslugu.\n“Ne postoji kolektivna krivica, pa tako ne postoji ni krivica srpskog naroda za zlo koje je neko navodno počinio u ime tog istog naroda. Ali postoje kukavice koje su počinile ili naredile monstruozne zločine, koji su na tlu Evrope nezabeleženi posle Drugog svetskog rata. U ime pomirenja, odnosa izmedju naroda i država, kao i održavanja mira, pre svega na prostoru BIH, važno je da o zločinima i zverstvima ne ćutimo”, naveo je Jovanović, a preneo LDP.\nOn je istakao da je pravosnažna presuda Karadžiću ogolila sve one u Srbiji koji misle da se može šutiti dok cijeli svet govori o presudi čoveku koji je okrvavio svoje ruke i zbog toga je, pred očima tog istog sveta, kažnjen.\nPrema njegovim riječima, “čuli su se pravnici iz raznih zemalja, sudije, advokati, političari iz regiona i zvaničnici Evropske unije, ali ništa se nije čulo kao tišina koja dolazi iz Srbije”.\n“Vlast i oni koji joj, navodno, predstavljaju ‘pravu opoziciju’ ujedinjeni su u stavu da se ovakva vijest može prešutiti i da će nas ignorisanje presude spasiti od konačnog suočavanja sa prošlošću, koje jedino može biti djelotvorno za ovo društvo”, naveo je Jovanović.\nDodao je da “ujedinjeni u odsustvu reakcije – kao što su bili ujedinjeni i u kradji kod donošenja Ustava, Naftno-gasnog sporazuma, besmislenih rezolucija o Kosovu” poručili su da na listi njihovih prioriteta ne postoji pitanje ratnih zločinaca i ljudskih prava, kao i prava onih koji su sa nelagodom u ovoj zemlji slušali šta je sve neko radio u Bosni i Hercegovini, dok su narod uporno ubedjivali da se tamo “ništa strašno ne dešava”.\nMedjunarodni sud u Hagu juče je pravosnažno osudio bivšeg predsjednika Republike Srpske Radovana Karadžića na doživotni zatvor, zbog genocida i zločina protiv čovečnosti u BiH.


Sara Lučić četvrta u Evropi u skoku uvis – Sport News Magazin\nNASLOVNA/OSTALI SPORTOVI/ATLETIKA/Sara Lučić četvrta u Evropi u skoku uvis\nČlan sokolačkog Atletskog kluba “Glasinca” Sara Lučić je, skokom uvis 179 centimetara, osvojila četvrto mjesto na ekipnom prvenstvu Evrope održanom u Limasolu na Kipru, rekao je Srni trener ovog kluba Neđo Đurović.\nĐurović je rekao da je Lučićeva proteklog vikenda nastupila u veoma jakoj konkurenciji sportista iz 16 zemalja, u grupi C.\n“Radujemo se što Sara postiže dobre rezultate i što imamo mladu atletičarku koja dokazuje da je u grupi među najboljima i na evropskim takmičenjima, što je za sokolački sport veliki uspjeh”, istakao je Đurović.\nPrema njegovim riječima, Lučićeva će u pratnji trenera narednog vikenda, 26. i 27. juna, učestvovati na prvenstvu Balkana u Smederevu.\nĐurović je istakao da će šest pionira Atletskog kluba “Glasinac” nastupiti na prvenstvu Republike Srpske za starije pionire u nedjelju, 27. juna, u Trebinju.\n“Od njih očekujemo dobre rezultate”, naglasio je Đurović.\nAtletski klub “Glasinac” osnovan je na Sokocu 2000. godine i po broju osvojenih medalja na prvenstvima Republike Srpske, BiH i Balkana spada u grupu najuspješnijih u Srpskoj.\nAK Glasinac Sara Lučić\n"Rekli su mi da sam završio karijeru, pogledajte gdje sam sada"\nNedović ne igra za Srbiju - pauzira zbog posljedica kovida\n8 sekundi ranije


Američki podsekretar za političke poslove Dejvid Hejl (David Hale) rekao je da postoji šansa da se ove godine postigne dogovor Beograda i Prištine, ali da rešenje mora doprineti dugoročnoj stabilnosti u regionu.\n"Postoji šansa da se ove godine postigne sveobuhvatno rešenje, ali samo ako se prvo nastavi dijalog (...) SAD neće davati recept za rešenje. Verujemo da ono mora biti primenljivo i na Kosovu i u Srbiji i mora doprineti dugoročnoj stabilnosti regiona", rekao je Hejl za list Danas.\nHejl je izrazio podršku SAD-a evrointegracijama Srbije i rekao da niko ne prisiljava Srbiju da uđe u NATO.\n"SAD u potpunosti poštuju neutralnost Srbije i pozdravljaju partnerstvo koje je Srbija izgradila s NATO kao i njeno aktivno učešće u Partnerstvu za mir", naveo je američki zvaničnik.\nPak: Ne sme se dozvoliti promena granica na Balkanu


Granična policija uhapsila dvije osobe zbog pokušaja krijumčarenja Somalijke - Klix.ba\nSlužbenici Jedinice granične policije Izačić danas su uhapsili državljanina BiH čiji su inicijali E.H. i državljanina Hrvatske čiji su inicijali M.G, nakon što su pokušali prokrijumčariti državljanku Somalije.\nIz Granične policije BiH saopćeno je da je strana državljanka prilikom granične provjere dala na uvid tuđu putnu ispravu Holandije, a daljim operativnim radom utvrđeno je da se radi o državljanki Somalije.\nOna je otkrivena graničnom kontrolom taksi-vozila na izlasku iz BiH na graničnom prelazu Izačić.\nZbog postojanja osnova sumnje da su E.H. i M.G. počinili krivično djelo krijumčarenje ljudi o događaju je obaviješteno Tužilaštvo BiH kojem će protiv ovih lica biti dostavljen izvještaj o počinjenom krivičnom djelu.\nSomalijka je predata pripadnicima Službe za poslove sa strancima BiH na dalje postupanje.\nSlužbenici Jedinice granične policije Doljani danas su, kontrolom troje stranih državljana, otkrili tri falsifikovane lične karte Španije, koje su koristili pri pokušaju izlaska iz BiH.\nOni su kontrolisani na prelazu Doljani u autobusu koji saobraća na relaciji Sarajevo-Split.\nStrani državljani nisu posjedovali druge dokumente na osnovu kojih bi mogao biti utvrđen njihov identitet, a u razgovoru sa službenicima Granične policije izjavili su da dolaze iz Irana.\nO događaju je obaviješten tužilac Kantonalnog tužilaštva Hercegovačko-neretvanskog kantona.\nJuče su na prelazu Brod uhapšena dva državljanina Tunisa koja su pri izlasku iz BiH dali na uvid falsifikovane lične karte Francuske, a daljim provjerama utvrđeno je da jednu ličnu kartu potražuje Interpol kao ukraden ili izgubljen dokument.\nTunišani su posjedovali i originalne pasoše Tunisa, a kontrolisani su u autobusu koji saobraća na relaciji Sarajevo-Frankfurt.\nO događaju je obaviješten tužilac Okružnog javnog tužilaštva u Doboju.\nSlužbenici Jedinice granične policije juče su uhapsili lice čiji su inicijali B.K, nakon što je graničnim provjerama ustanovljeno da ga potražuje Opštinski sud u Mostaru radi izdržavanja kazne zatvora.\nOvaj državljanin BiH kontrolisan je na izlasku iz BiH na prelazu Gabela i predat je službenicima Sudske policije Široki Brijeg.\nGranična policija BiH GP Izačić\nIranci pokušali izaći iz BiH s krivotvorenim dokumentima Španije


30 Jan 2021 - 10:30 Vesti Link\nKompanija takođe planira da postane ugljenično neutralna do 2040. godine, a dramatični zaokret je najavljen nešto više od nedelju dana nakon što je predsedničku dužnost preuzeo Džo Bajden, obećavši da će se boriti protiv emisija gasova staklene bašte i da će povećati prodaju električnih vozila.\nGM je prošle godine na matičnom tržištu prodao 2,55 miliona vozila, ali samo njih 20.000 je bilo električno. U novembru je najavio da će u sledećih pet godina uložiti 27 milijardi dolara u električna i autonomna vozila, u odnosu na 20 milijardi planiranih pre pandemije koronavirusa.\nIzvršna direktorka GM-a Meri Bara je agresivno podstakla kompaniju na zaokret prema električnim vozilima i odmak od benzinaca. GM je u saradnji s ekološkom udruženjem EDF kreirao "viziju potpuno električne budućnosti" i želi da do 2035. eliminiše emisiju štetnih gasova iz lakih kamiona, objavila je Bara u saopštenju.\nGM i drugi veliki proizvođači automobila stali su prošle godine na stranu tadašnjeg predsednika Donalda Trampa, koji se suočio s tužbom zbog planiranog ukidanja standarda emisija štetnih gasova do 2026. godine. U novembru se međutim GM ipak povukao iz odvojenog pravnog spora, u kojem je takođe bio stao na stranu Trampovog kabineta, podržavajući njegova nastojanja da se Kaliforniji zabrani samostalno uvođenje propisa o emisijama.\nBajden je prošle nedelje, nakon ulaska u Belu kuću, naložio državnim agencijama da preispitaju Trampovo ukidanje propisa o emisijama i ukidanje ovlašćenja Kalifornije da sama određuje odgovarajuće standarde. GM je "otvoren za saradnju s Kalifornijom i Bajdenovim kabinetom na postizanju sporazuma o nacionalnim standardima i komplementarnim merama kako bi se ubrzala elektrifikacija sektora lakog saobraćaja", naveo je GM u zasebnom saopštenju.\nNajavljujući promene, kompanija je potvrdila da planira da proizvodi vozila s nultim emisijama.\n"Preduzimamo mere kako bismo mogli da eliminišemo emisije izduvnih gasova do 2035. godine. Postavljanje 15-godišnjeg cilja za nas je apsolutno dostižno", rekao je glavni GM-ov direktor za održivost Dejn Parker.


RTS :: Kvočka: Muslimani u Omarskoj nisu ugrožavani\nHronika Kvočka: Muslimani u Omarskoj nisu ugrožavani\nponedeljak, 20. jan 2014, 17:22 -> 17:48\nKvočka: Muslimani u Omarskoj nisu ugrožavani\nBivši čuvar logora Omarska kod Prijedora, Miroslav Kvočka tvrdio je na suđenju Radovanu Karadžiću da srpski policajci u leto 1992. nisu ugrožavali hiljade zatočenih Muslimana i Hrvata.\nU svedočenju u odbranu Radovana Karadžića na suđenju u Tribunalu u Hagu, bivši policijski čuvar logora Omarska kod Prijedora, Miroslav Kvočka tvrdio je da srpski policajci u leto 1992. nisu ugrožavali hiljade zatočenih Muslimana i Hrvata.\nKvočka je izjavio da je šef obezbeđenja Željko Mejakić čiji je on bio zamenik, naredio policajcima da ne zlostavljaju pritvorenika i da kontakt s njima svedu na minimalan.\nTribunal je Kvočku 2001. osudio na sedam godina zatvora zbog zločina u Omarskoj. Zbog progona, ubistava, mučenja i drugih zlodela, Mejakić izdržava kaznu od 20 godina zatvora na koju ga je osudio sud u Sarajevu.\nKvočka je izjavio da je, čim je došao u Omarsku, video "tri-četiri tela" Muslimana koji su "pokušali da pobegnu". Kazao je i da je bio prisutan kada je jedan pripadnik srpskih snaga, iz osvete, pucao na zatočenike i ubio nekoliko. Svedok je tvrdio i da nije znao za primenu sile pri saslušavanju pritvorenika.\nDok su ga unakrsno ispitivali tužioci, Kvočka je potvrdio da su uslovi za život u Omarskoj, koju je nazvao "sabirnim i istražnim centrom", bili loši i da je bio prisutan kada su pritvorenici terani da pevaju srpske pesme i šamaraju jedni druge.\nNegirao je, međutim, da je u to vreme znao za "mučke zločine" paravojske Zorana Žigića, koja je ulazila u logor, a podsetio je da je na službi u Omarskoj bio samo 17 dana.\nŽigića je Tribunal 2005. godine osudio na 25 godina zatvora zbog zločina u Omarskoj i drugim logorima.\nOsvrćući se na Kvočkinu tvrdnju da je u Omarskoj, dok je on bio u logoru, ubijeno "pet ljudi", zastupnica optužbe je predočila da su u samo jednom incidentu ubijena četvorica zarobljenika, te da su svedoci izjavili da su svakodnevno viđali leševe ispred "bele kuće" u kojoj su Muslimani bili ispitivani.\nO svedočenjima o "beloj kući" kazao je da su svedoci rekli da su leševe viđali "skoro svaki dan", a da je on u logoru bio 17 dana.\nNa podsećanje tužiteljke da je, po presudi tribunala, bio svestan zločina, znao za zlostavljanja i bio prisutan kada su činjeni, Kvočka je uzvratio da "nije tačan zaključak da sam ja to radio sistematski i s voljom".\nSličan iskaz, ali o logoru Keraterm, danas je dao Karadžićev svedok Dragan Radetić koji je, maja 1992. godine , nakratko nadgledao saslušavanje pritvorenih. Radetić je izjavio da od 50 ispitanih, ni protiv jednog nisu bili nađeni dokazi.\nSuđenje Karadžiću nastavlja se sutra. On je optužen i za genocid u Srebrenici; za teror nad civilima u Sarajevu dugotrajnim granatiranjem i snajperisanjem i za uzimanje pripadnika UNprofora za taoce, 1992-95. godine.


Nastavlja se ulaganje u Petrovaradinsku tvrđavu i Gradić\nPotpredsednica Vlade Republike Srbije i ministarka kulture i informisanja Maja Gojković je zajedno sa članom Gradskog veća za kulturu Daliborom Rožićem obišla nekoliko objekata na Petrovaradinskoj tvrđavi i ulice podgrađa. U prisustvu direktora Zavoda za zaštitu spomenika kulture Grada Novog Sada Siniše Jokića oni su razgovarali o trenutnom stanju tvrđave i planovima za njenu obnovu.\n"Za obnovu objekata na Petrovaradinskoj tvrđavi i podgrađa, Ministarstvo kulture je za 2021. godinu izdvojilo 300 miliona dinara. Ubeđena sam da će sredstva biti utrošena u pravu svrhu i da ćemo dobiti deo grada koji će privlačiti kako Novosađane, tako i turiste, koje željno očekujemo da nam se vrate posle pandemije protiv koje se borimo. Spoj kulture i turizma je nerazdvojiv, a Novi Sad ima mnogo toga da ponudi, kao što su raznorodni festivali, lepi delovi grada, bogato kulturno nasleđe itd. Čuvajući i ulažući u to što nam je ostavljeno u amanet, mi pravimo divan spoj prošlosti, sadašnjosti i budućnosti našeg grada", istakla je Maja Gojković naglasivši da će, kada na to dođe red, poseban izazov biti izmeštanje saobraćaja iz podgrađa Petrovaradinske tvrđave.\nRožić je izjavio da će Grad Novi Sad, preko Zavoda za zaštitu spomenika kulture, a uz veliku podršku Ministarstva kulture i informisanja Republike Srbije, nastaviti obnovu podgrađa Petrovardinske tvrđave i u 2021. godini.\nŽelja nam da sačuvamo naše kulturno i arhitektonsko nasleđe i udahnemo novi život podgrađu koje bi trebalo da preraste u svojevrstan kulturno-turistički centar. Obnova podgrađa i starog gradskog jezgra jedan je od najvažnijih programa koje realizujemo u okviru projekta Evropska prestonica kulture, jer ostaje kao nasleđe budućim generacijama i otvara velike mogućnosti za dalji razvoj grada. Grad će nastaviti da usvaja nove Programe mera tehničke zaštite za naše tri prostorno kulturno-istorijske celine, jer ovakvi projekti suštinski doprinose pozitivnim promenama u cilju očuvanja našeg graditeljskog nasleđa", rekao je Dalibor Rožić.\ngradić Istorija Novog Sada Novi Sad petrovaradin petrovaradinska tvrđava podgrađe


Građani Crne Gore u strahu od koronavirusa\nBy Newsroom / Објављено на: March 11, 2020\nNakon što su visoki državni funkcioneri izjavili da nema sumnje da će koronavirus doći i u Crnu Goru, meštani Podgorice i drugih gradova počeli su da kupuju namirnice iz supermarketa i stvaraju kućne zalihe. Sličan fenomen je zabeležen i u drugim zemljama regiona ali je interesantno da u Crnoj Gori još uvek nema ni jednog potvrđenog slučaja infekcije. Građani najviše kupuju ulje i brašno dok se povrće i voće, koje lekari preporučuju za hranu, manje kupuje.\nPredsednik Vlade Crne Gore Duško Marković kazao je da je situacija veoma ozbiljna, ali da na sreću, u Crnoj Gori još nije zabeležen nijedan slučaj korona virusa. Ukoliko se korona virus pojavi u Crnoj Gori, dodao je on, javna okupljanja će biti zabranjena.\n„Nadamo se da će tako ostati. Bojim se da su male šanse, zbog toga što se ta zaraza primakla našim granicama“, rekao je premijer Marković novinarima.\nOn je ukazao na ozbiljnu situaciju u regionu, činjenicu da je cela Italija u karantinu kao i da su registrovani novi slučajevi u Sloveniji, Hrvatskoj, BiH, Makedoniji, Srbiji i Albaniji.\nPremijer Marković je kazao da je juče održao sastanak sa nadležnim službama na kojem su dogovorene nove mere o kojima je javnost obavešetna –zabrana putovanja u države koje su pod snažnim uticajem virusa, kao i druge mere preporuka i upozorenja. On je pozvao građane da ozbiljno shvate situaciju, da izbegavaju rukovanja i grljenja, da vode računa te da svi zajedno čuvaju od ove opasnosti.\n„Zabranićemo službena putovanja državne administracije van zemlje osim u izuzetnim slučajevima kada to nalažu opravdani državni interesi i uticati na promenu navika i ponašanja građana u ovoj situaciji. Ozbiljna je situacija, zabrinut sam, u stalnom smo kontaktu sa nacionalnim timom koji je formiran po tom pitanju i pokušaćemo da uradimo sve da zaštitimo našu zemlju i naše građane“, rekao je Marković.\nNa pitanje novinara da li je dovoljno osloniti se na preporuke građanima da izbegavaju javna okupljanja, premijer je kazao da su već zabranjena javna okupljanja na sportskim događajima. Rekao je i da će on otkazati svoja službena putovanja kao i druge događaje na kojima se predviđa veliki broj učesnika.\n„Tamo gde imamo direktan uticaj nastojaćemo da se smanje javna okupljanja, da se izbegnu takve aktivnosti, da sugerišemo i upozoravamo građane da i oni promene način ponašanja i vode računa o tome. Ako se pojavi virus u Crnoj Gori onda ćemo zabraniti svako javno okupljanje i procenjivaćemo kojeg nivoa i karaktera će biti – da li će se to odnositi na škole i na neke druge funkcije u zemlji. Nadamo se da do toga neće doći“, kazao je predsednik Vlade Crne Gore.\nOn je ukazao i na to da opasnost od korona virusa nije samo samo opasnost po javno zdravlje, iako je ono najvažnije, nego i po celu ekonomiju, standard i kvalitet života. Vlada i medicinske vlasti će uraditi sve da Crna Gora ne bude pogođena virusom korona, a da ako bude pogođena, to bude u najmanjoj meri.


Vreme - Meksiko: Bilans borbe protiv narko-kartela\nMeksička policija objavila je podatke da je u skorašnjim sukobima između narko-kartela poginulo 43 ljudi, uključujući i 28 zatvorenika koji su ubijeni u sukobu rivalskih bandi, 12 policajaca ubijeno je iz zasede, dok je dvoje umrlo u bolnici od posledica ranjavanja. Iz ministarstva je saopšteno da je za ubicama pokrenuta potraga. Napadači su pokupili za sobom svoje mrtve i ranjene i pobegli, ne ostavljajući tragove koji bi ih povezali sa nekim narko-kartelom.\nIpak, oblast Mičoakan je sedište ozloglašenog kartela "La Familia", jednog od najbolje organizovanih i najsurovijih organizacija u Meksiku, sa istorijom nasilne konfrontacije sa saveznom policijom. Ovaj kartel je glavni proizvođač sintetičkih droga u Meksiku i povezan je sa krvoprolićem koje se desilo 16. jula prošle godine kada je poginulo 16 policajaca. Posle toga, oteli su i ubili 12 policajaca u drugom okršaju, odsekli im glave a njihova tela bacili pored autoputa.\nOblast Mičoakan je zavičaj predsednika Felipea Kalderona, koji je upravo odatle najavio nacionalnu kampanju protiv trgovine drogom u decembru 2006. godine. Širom Meksika rasporedio je oko 50.000 vojnika i policajaca, ali oni do sada nisu uspeli da raskinu lanac narko-kartela.\nU međuvremenu, u severozapadnom gradu Mazatlanu, u zatvoru je ubijeno 28 pripadnika narko-kartela u međusobnom okršaju, navodi se iz kancelarije državnog tužioca. Lokalne novine pišu da najmanje 20 zatvorenika pripada kartelu "Los Zetas", kojim komanduje Žoakin "El Čapo" Guzman, najtraženiji u Americi. Ovi zatvorenici su, prema izveštaju, nedavno tražili premeštenje u drugi zatvor. Guverner oblasti u kojoj se nalazi zatvore je prošle nedelje upozorio na prenaseljenost u zatvoru Mazatlan, gde je trenutno smešteno oko 6000 ljudi.\nSavezna policija je saopštila da su u državi Čuhuahu ubijena tri policajca i da je ranjeno još nekoliko u sukobu sa osumnjičenim trgovcima drogom. Vrhunac nasilja desio se prošlog petka kada je na teritoriji Meksika ubijeno 39 ljudi uključujući 19 osoba u rehabilitacionom centru u Čihuani, i još 20 tokom odvojenih pucnjava u Tamaulipasu.\nDržava Meksiko živi u okolnostima bez presedana i uslovima neviđenog nasilja moćnih narko-kartela koji koriste kanale za distribuciju droge u SAD. Podatak koji se stalno ponavlja je poražavajući: u poslednje tri godine poginulo je 23.000 ljudi koji su na neki način bili povezani sa kartelima: vojnici, policajci, pripadnici kartela i nevine žrtve.


Dinkić: Država više ne gradi stanove za prodaju | Kamatica\nPočetna > vest > Dinkić: Država više ne gradi stanove za prodaju\nDinkić: Država više ne gradi stanove za prodaju\nTekst objavljen: 26.09.2012 13:51\nMinistar finansija i privrede Srbije Mlađan Dinkić izjavio je da država više neće graditi stanove za prodaju.\n- Kao ministar finansija ne mislim da dajem novac za izgradnju stanova, već ćemo davati subvencije za tražnju, odnosno za kupovinu stanova - rekao je on.\nDinkić je napomenuo da će država graditi samo socijalne stanove, ali ne i komercijalne stanove, jer to treba da rade privatni investitori.\nTokom mandata presthodne vlade, država je u Beogradu finasirala izgradnju dva stambena naselja - na mestu bivše kasarane "Stepa Stpanović" na Voždovcu sa 4.600 stanova i u novobeogradskoj ulici Ivana Ribara sa 707 stanova.\nDinkić kaže da je jedan od prioriteta da se izmenama postojećih zakona pojednostave procedure i skrati vreme za izdavanje građevinskih dozvola kako bi se pokrenula privredna aktivnost u Srbiji.\ncene stanova gradnja stanova nekretnine socijalni stanovi Mlađan Dinkić


source.ba | Evo šta su danas dogovorili Abdulah Skaka i gradonačelnik Budimpešte\nGradonačelnici Sarajeva i Budimpešte Abdulah Skaka i István Tarlós danas su u Budimpešti razgovarali o saradnji ta dva pobratimska grada koji dijele bogatu zajedničku historiju i upućeni su na jačanju odnosa i mogućnosti za konkretnu saradnju na aktuelnim i budućim projektima u korist građana.\n- Budimpešta, kao naš pobratimski grad, ponudila je svoja iskustva u pogledu korištenja fondova Evropske unije za razvojne projekte, što je jedan od prioriteta ove gradske administracije i gdje smo već postigli zavidne rezultate - kazao je Skaka.\nRazgovarano je o saradnji u pogledu uređenja korita rijeke Miljacke koja je dio Dunavskog sliva, projektima iluminacije kulturno-historijskih objekata, posebno iz austro-ugarskog perioda u Sarajevu, saopćeno je iz Gradske uprave.\nSarajevo će nastaviti institucionalno širiti međunarodne veze, jačati poziciju i prisutnost u evropskim metropolama, a to doprinosti ne samo širenju pozitivnih i tačnih informacija o Sarajevu i BiH, nego i direktno pomaže razvoju turističke industrije.\nTagovi: SarajevoAbdulah SkakaBudimpesta


Predsednik i članovi Saveta guvernera podneli ostavke\nDatum kreiranja sreda, 08 avgust 2012 08:14\tAutor Gde investirati/ Blic\tPredsednik Saveta guvernera Narodne banke Srbije Boško Živković i članovi saveta Zorica Mladenović i Milojko Arsić obavestili su predsednika Skupštine Srbije Nebojšu Stefanovića, da podnose neopozivu ostavku na svoje funkcije, saopštila je danas centralna banka.\n- Usvojenim izmenama i dopunama zakona grubo su prekršeni osnovni međunarodno opšteprihvaćeni principi samostalnosti i nezavisnosti centralne banke od vlade i pojedinačnih interesnih grupa. Ocenjujemo da će usvajanje zakona u kratkom roku izazvati pogoršanje položaja Republike Srbije na međunarodnom finansijskom tržištu, smanjivanjem njenog kreditnog rejtinga i povećanjem troškova zaduživanja države, preduzeća i građana - navodi se u obrazloženju.\n- Usvajanje ovog zakona će verovatno otežati saradnju sa MMF i usporiti proces evropskih integracija Srbije - navedeno je u tekstu ostavke.\nOčekivana posledica toga je, kako se navodi u obrazloženju, smanjenje priliva, pa čak i odliva kapitala iz Srbije, što u uslovima visokog deficita u tekućem platnom bilansu može u relativno kratkom periodu da dovede do platnobilansne krize i kraha kursa dinara.\n- Izmene zakona o NBS stvaraju sistemske mogućnosti za zloupotrebu monetarne politike od strane Vlade, što bi za posledicu moglo da ima trošenje deviznih rezervi i značajno povećanje inflacije - piše u obrazloženju.\nIzmenama i dopunama zakona o NBS bitno je promenjena funkcija Saveta guvernera NBS tako što je nadzorna funkcija saveta formalno preneta na Skupštinu, a suštinski na Vladu Srbije.\n- Pri takvim zakonskim rešenjima Savet je, faktički, postao izlišan organ. Rešenja koja su uvedena izmenama i dopunama zakona o NBS nisu saglasna sa našim uverenjima i znanjima o funkcionisanju centralnih banaka. Zbog toga podnosimo neopozive ostavke na članstvo u Savetu guvernera Narodne banke Srbije - navedeno je u tekstu ostavke.


Vesti online / Sport / Fudbal / Tito Viljanova operisan zbog tumora\nŠpanski klub je saopštio da će Viljanova biti sada podvrgnut hemo i radioterapiji.\nTrener Barselone prvi put je operisan u novembru 2011. godine, dok je bio pomoći trener Pepa Gvardiole.\n"Ne planiram duže odsustvo sa posla, brzo ću se vratiti na klupu", rekao je Vilanova lokalnim medijima pred današnji odlazak na operaciju.\nTrener Barselone dobio je poruke podrške sa svih strana, uključujući i najvećeg rivala, madridski Real.\n"Tito, svi smo uz tebe i verujemo da možeš da pobediš. Nema šanse da izgubiš ovu utakmicu", napisao je golman Reala Iker Kasiljas na svom profilu na Fejsbuku\nPod vođstvom Viljanove, Barselone je ove sezone zabeležila najbolji start u Primeri u istoriji kluba i ima devet bodova više od prvog pratioca, madridskog Atletika. U narednom kolu ekipa se sastaje sa Valjadolidom, a klub će sa klupe voditi pomoćni trener Žordi Roura.


Dragičević: Imaćemo svog kandidata za gradonačelnika\nPokret pravde, koji okuplja pristalice pokreta „Pravda za Davida“, imaće svog kandidata za gradonačelnika Banjaluke, objavio je Davor Dragičević.\nU obraćanju putem Fejsbuka, Dragičević je precizirao da će Pokret pravde, kojeg vodi Ozren Perduv, izaći na predstojeće lokalne izbore u Banjaluci, te da će imati sopstvenu listu za Skupštinu grada i gradonačelnika.\n- Najvjerovatnije da će Pokret pravde na izbore izaći samostalno, ali o tome još nismo odlučili. O tome, ipak, odlučuju ljudi koji su prevashodno u Banjaluci, a ne ja, zato što su oni duže u ovoj borbi, naravno uz konsultaciju sa mnom – rekao je Dragičević i još jednom ponovio da Pokret pravde ima njegovu punu podršku.\nU međuvremenu, sinoć je poslanik PDP-a Draško Stanivuković objavio da će ova partija u nedjelju odlučiti ko će biti njihovog kandidat za gradonačelnik, ističući da će ih podržati „svi koalicioni partneri“. Međutim, on nije otkrio koje partije, konkretno, bi podržale kandidata PDP-a, niti da li će to biti on ili Jelena Trivić.\nS druge strane, prošle nedjelje je i zvanično objelodanjeno da će kandidat vladajuće koalicije ponovo biti aktuelni gradonačelnik Igor Radojičić, koji je obezbijedio podršku 10 političkih partija. Radojičić je u današnjem interevjuu za Euroblic istakao da će nastupa sa programom „Banjaluka 2025 plus, sa simboličnom porukom da Banjaluka mora biti za 5 plus, a ne eksperiment loših đaka“.


CIS: Deponija u Kovinu danima gori, neophodno hitno zatvoriti ovu ekološku bombu – radiosabac.com\nCIS: Deponija u Kovinu danima gori, neophodno hitno zatvoriti ovu ekološku bombu\nMeštani Kovina se bukvalno guše u dimu i smradu koji se širi sa upaljene deponije. Ova deponija trebalo je da bude zatvorena još 2012. godine, ali ona se koristi i danas iako je u pitanju prava ekološka bomba.\nCentar za lokalnu samoupravu zatražio je od vlasti u Kovinu i republičkih nadležnih organa da pod hitno “uguše” požar na tamošnjoj deponiji, zatvore je hermetički i organizuju odlaganje otpada na deponiju u Pančevu.\n“Sramota je da odgovorni za zdravlje ljudi i upravljanje otpadom ćute, a da o problemu meštana Kovina saznajemo preko društvenih mreža i zainteresovanih medija”, navodi se u saopštenju.\nCentar dalje navodi da je neophodno da MUP i lokalne vlasti organizuju dovoženje slojeva zemlje i prekrivanje deponije koja gori usled aktiviranja metana. Upozorava da je velika verovatnoća da se u dimu nalaze i kancerogene i supstance opasne po zdravlje ljudi.\n“Ovaj požar, zatim brojne divlje deponije po Srbiji, kao i stalna ekološka bomba u Vinči, poslednji su alarm za uzbunu da se konačno krene sa ozbiljnim procesima separacije otpada, reciklaže i otvaranja novih sanitarnih deponija po evropskim standardima”, navodi CLS.\nPodsetimo da požar na deponiji, koja je trebalo da bude zatvorena još 2012. godine, bukti danima, zbog čega se meštani Kovina guše u dimu i smradu, piše 021.\nNajava ekološkog ustanka 10. aprila kroz zastrašujuću karikaturu: Svi kao jedan!


Ministar pravde Republike Srpske, Anton Kasipović, potvrdio je da su Novakovićeva i Stojčinović podneli ostavke te da je Ministarstvo o tome obavešteno.\n- Njih dvoje su u skladu sa zakonskom procedurom, posredstvom ovog Ministarstva podneli zahtev Narodnoj skupštini RS za razrešenje sa svojih poslova - rekao je Kasipović.\nOn je istakao da su za nesmetan rad ove institucije neophodne kadrovske promene i donošenje novog Zakona o Pravobranilaštvu RS.\n- Posebno ističem i činjenicu da NSRS nije usvojila izveštaj o radu Pravobranilaštva za 2015. godinu. Tri stvari su ključne sada, uspostaviti funkcionisanje institucije, smanjiti tenzije kod zaposlenih i usvojiti novi Zakon o Pravobranilaštvu - naglasio je Kasipović.


SPEKTAKL UŽIVO: Moskva “pod opsadom”, počela vojna parada – Nadlanu.com\nSPEKTAKL UŽIVO: Moskva “pod opsadom”, počela vojna parada\nObjavljeno 9. maja 2015. / 09:33:40\nNa Crvenom trgu u Moskvi danas se održava velika vojna parada povodom 70 godina od pobede nad nacizmom kojoj će prisustvovati blizu 30 svetskih lidera, među kojima i predsednik Srbije Tomislav Nikolić\nProslava Dana pobede pripremana je mesecima u senci ukrajinske krize i odluke velikog broja zapadnih lidera da ne prisustvuju paradi, ali prema najavama iz Kremlja, Moskva i građani Rusije su spremni da proslave praznik i dočekaju goste. Među gostima na paradi u Moskvi bicće šefovi država ZND, Azije, lideri članica BRIKS, uključujući kineskog predsednika Sji Ðinpinga, predsednici balkanskih zemalja, Kipra, generalni sekretar UN Ban Ki Mun, učešće je najavio i grčki premijer Aleksis Cipras, a kubanski predsednik Raul Kastro je prvi od pozvanih svetskih lidera doputovao u posetu Rusiji, još u utorak.\nPredsednik Srbije Tomislav Nikolić, rekao je da je kada svet slavi 70 godina od pobede nad zlom, pravo i obaveza Vojske Srbije je da zauzme časno i zasluženo mesto među pobednicima u Drugom svetskom ratu i da će naši gardisti na Crvenom trgu u Moskvi marširati srpskim strojevim korakom u stroju pobednika.\nČeški predsednik Miloš Zeman će doći u Moskvu, ali neće prisustvovati paradi, a nemačka kancelarka Angela Merkel u rusku prestonicu će doputovati 10. maja i položiti venac na Grob neznanog junaka.\nProcenjuje se da je u Drugom svetskom ratu poginulo 27 miliona vojnika i civila bivšeg Sovjetskog Saveza, a trijumf Crvene armije u najvećem ratu u istoriji smatra se ponosom Rusije. Dan pobede ujedinjuje Ruse iz svih sfera života bez obzira na njihove političke afinitete.\nNa današnjoj paradi učestvovaće više od 140 borbenih aviona i helikoptera, a ne računajući probu, prvi put će biti prikazani borbeni avioni četvrte “plus plus” generacije, “Su-30″ i “Su-35″, kao i modernizovani jurišni helikopteri “Mi-35M” i školski “Ansat-U”.\nTradicionalno u paradi učestvuju i akrobatske grupe “Ruski vitezovi” i “Striži”, koje će, kako se očekuje, prikazati “kubanski dijamant”, formaciju od devet borbenih aviona “Su-27″ i “Mig-29″. Rusija će kao jednu od glavnih atrakcija prikazati i tenk nove generacije “Armata T-14″, a proizvođač vatrenog oružja “Kalašnjikov” će predstaviti modernizovanu verziju jurišne puške AK-74M, za koju tvrdi da će biti 50 odsto preciznija u odnosu na stariju verziju.\nRusija će potrošiti oko 6,7 miliona evra na prskanje oblaka u okolini Moskve u ranim jutarnjim satima kako bi obezbedila sunčano vreme za Dan pobede. Očekuje se da će danas posle parade centrom Moskve prošetati oko 165.000 ljudi koji će nositi portrete članova svojih porodica koji su se borili u Drugom svetskom ratu


„Otvaranje Kulturnog centra Srbije u Pekingu veliki je događaj i za kineski narod, jer mu pruža mogućnost da više saznao srpskoj kulturi u prošlosti i sadašnjosti“, istakao je Lu u izjavi Tanjugu i RTS-u.\n„Strateško partnerstvo, duboko prijateljstvo i veoma dinamična saradnja u oblasti kulture i umetnosti Srbije i Kine opredelilo nas je da upravo ovde, u umetničkom kvartu 798 u Pekingu, zasnujemo mesto gde će kineski građani moći da upoznaju srpsku kulturu. Kulturni centar je poneo veliko ime Ive Andrića, dobitnika Nobelove nagrade za književnost“, rekao je Vukosavljević.\nPosetioci su večeras već dobili nagoveštaj programskog koncepta Kulturnog centra Srbije, a to je predstavljanje širokog raspona srpske kulture – od kulturnog nasleđe do savremene umetnosti.\nTako je program otvaranja u prostoru gde su izložena dela poznatih savremenih umetnika Brankice Žilović Šoven, Nikole Božovića i Đorđa Stanojevića, počeo nastupom guslara Raše Vučinića, i to neposredno pre nego što je na sednici Uneskovog Međuvladinog komiteta za očuvanje nematerijalnog kulturnog nasleđa doneta odluka da se pevanje uz gusle upiše na Uneskovu Reprezentativnu listu nematerijalnog kulturnog nasleđa čovečanstva.\nVukosavljević je najavio da će Centar promovisati i srpski film i Srbiju kao filmsku lokaciju, da će stvoriti uslove da kineski građani upoznaju srpski jezik i književnost i predočiti kineskim građanima Srbiju i kao turističku destinaciju – raznovrsnim festivalima i kulturnim nasleđem, pre svega srednjovekovnom baštinom kada je i zasnivana srpska kultura.\nOn je završio obraćanje rečenicom srpskog nobelovca da je „vrednost lepote u beskrajnoj raznolikosti vidova u kojima se javlja i u tome je i njena oplemenjujuća snaga i njena najveća draž“, i dodao da i srpski umetnici doprinose toj beskrajnoj raznolikosti.\nNakon zvaničnog otvaranja, koncert je održao multiinstrumentalista Slobodan Trkulja, koji je u Kini uvek rado viđen gost.


Sremske Novine » Obnova spomenika Presvetog Trojstva\nObnova spomenika Presvetog Trojstva\nZavod za zaštitu spomenika kulture u Sremskoj Mitrovici pre nekoliko meseci je dobio zahtev iz ovdašnjeg Rimokatoličkog župnog ureda Sv. Dimitrija đakona i mučenika, a povodom određivanja uslova za obnovu spomenika Presvetog Trojstva. Ovih dana, na tu adresu je predato rešenje sa sagledanim uslovima i merama njegove tehničke zaštite. Predloženi program obuhvata potpunu sanaciju spomenika izgrađenog od kamena peščara, a podignutog na Trgu svetog Dimitrija, poslednjih decenija 19. veka. Inače, ovaj spomenik memorijalnog značaja spada u kategoriju dobara koja uživaju prethodnu zaštitu prema Zakonu o kulturnim dobrima.\nSpomenik Presvetom Trojstvu\n- Po spomeniku Presvetog Trojstva je prepoznatljiv ovaj deo grada. Uslovi i mere tehničke zaštite za njegovu obnovu obuhvataju konzervaciju i restauraciju, čišćenje kamenih površina od gareži, čađi, mahovine, boje i grafita, popravku i retuširanje kamene plastike, obnovu uništenih delova, postavljanje metalne ograde oko spomenika, posebno osvetljenje i druge aktivnosti – kaže Ljubiša Šulaja, direktor Zavoda za zaštitu spomenika kulture.\nViše podataka o spomeniku Presvetog Trojstva nalazimo u okviru pomenutog dokumenta. Tu je zapisano da je podignut u neposrednoj blizini Rimokatoličke crkve Sv. Dimitrija i zgrade Župnog ureda, u samom središtu parka koji uokviruje istoimena mitrovačka ulica. Na tom mestu, navodi se dalje, odvijala se nekada živa trgovina, tako da je ceo prostor po ovom spomeniku nosio naziv Trojstveni plac. Spomenik pripada javnoj plastici, najverovatnije podignut u poslednjim decenijama 19. veka i delo je nepoznatog autora. Postavljen na trostepeni postament, spomenik se sastoji od tri celine – kvadratne osnove stuba koji se sužava pri vrhu i skulptorske grupe Svetog trojstva na samom vrhu. Pregledom zatečenog stanja stručnjaci Zavoda za zaštitu spomeniku kulture u Sremskoj Mitrovici ustanovili su da je materijal spomenika vremenom, pod dejstvom atmosferskih i kapilarne vlage oštećen, da su vidljive naprsline, zbog čega ga je, uz sve ostalo, i neophodno obnoviti.\nZačasni kanonik dekan i mitrovački župnik Eduard Španović smatra da je saznanjem šta sve treba uraditi na spomeniku učinjen prvi korak ka njegovoj sanaciji. Drugi korak je obezbeđenje neophodnih sredstava. Do sada crkva nije tražila niti dobijala sredstva koja se, inače, daju za ovakve aktivnosti.\n- U ovom momentu treba učiniti ono što je moguće, a to je pre svega zaštititi spomenik od daljeg propadanja. Ako i kada bude više novca, spomenik bi valjalo potpuno obnoviti – smatra mitrovački župnik Eduard Španović.\nRaspisan konkurs za Višnjićevu nagradu


Duhovni lider muslimanske zajednice u Australije Al Hilali necche mocci da drzzi propovedi tri meseca ali cce ostati na toj funkciji, odluccio je savet glavne dzamije u Sidneju u kojoj je muftija ove sedmice uporedio zzene bez vela sa "neraspakovanim mesom", odnosno da time prizivaju silovanje. Nakon burnih reakcija javnosti, ukljuccujucci i australijskog premijera Dzona Hauarda (John Howard), muftija se izvinio rekavssi da je njegova izjava pogressno protumaccena i da je jedino zzeleo da sacuva ccast zzena.\nOn je medjutim odbio da podnese ostavku, isticcuci da cce to ucciniti jedino ukoliko se svet "occisti" od uticaja Bele kucce.\nAl Hilali, poreklom Egipccanin, u vise navrata je negirao Holokaust, pohvalno je govorio o bombassima samoubicama koji napadaju izraelske ciljeve, optuzzujucci Jevreje za sve probleme. Teroristiccki napad na SAD 2001. okvalifikovao je kao "Bozzji posao".\nAustralijskog premijera Hauarda, britanskog Blera i americkog predsednika Busa nazvao je "osovinom zla".\nU Australiji zzivi 350 hiljada muslimana. U decembru je u Sidneju dosslo do zzestokih sukoba grupe belaca i mladih muslimanskog porekla.


Razni krugovi Hongkonga čestitaju 70. godišnjicu od osnivanja NR Kine - Kineski Radio Internacional\nRazni krugovi Hongkonga čestitaju 70. godišnjicu od osnivanja NR Kine\n2019-09-26 15:16:24 | CRI\nAsocijacija prijatelja Hongkonga pripredila je svečanost povodom 70. godišnjice od osnivanja Narodne Republike Kine. Potpredsednik Svekineskog narodnog političkog konsultativnog saveta Tung Če-hua, šefica Specijalnog administrativnog regiona Hongkonga Keri Lam, predstavnici organa centralne vlade u Hongkongu, zvaničnici vlade Hongkonga i predstavnici trgovinskih krugova prisustvovali su svečanosti.\nKeri Lam je izjavila da je Kina u proteklih 70 godina postigla veličanstvena dostignuća u ekonomskom, kulturnom i tehnološkom razvoju, a njen status na međunarodnoj sceni se iz dana u dan povećava. Ona je dodala da je Hongkong u velikoj meri učestvovao u razvojnom procesu domovine.\nČlan Stalnog komiteta Nacionalnog komiteta Svekineskog narodnog političkog konsultativnog saveta i predsednik Asocijacije prijatelja Hongkonga Henri Tang je izjavio da je on, kao generacija koja učestvuje u procesu otvaranja i reformi, svedočio dostignućima razvoja države.\n„Hongkong je deo domovine, mi smo zajednica sa zajedničkom budućnošću. Uloga Hongkonga ubuduće biće jednako važna, jer su za razvoj domovine potrebni finansijski, uslužni i pravni servisi, a u tim sektorima Hongkong prati međunarodne standarde“, rekao je Tang.\nPredsednik Omladinskog udruženja u području Guangdung- Hongkong-Makao Ng Hok-ming je u ime mladih uputio iskrenu čestitku domovini povodom proslave jubilarne godišnjice.\n„U ovom istorijskom trenutku, nadam se da će mladi ljudi zajedno raditi na unapređenju razvoja domovine, Hongkonga i regiona Guangdung- Hongkong-Makao.“


KUGLANJE: Kuglašice „Kristala“ šampionke države – Zrenjanin\nKUGLANJE: Kuglašice „Kristala“ šampionke države\nNakon dve višcešampionske titule kuglašice KK „Kristal” su najzad na pobedničkom postolju u ovogodišnjem prvenstvu Super lige. Ovo je jedini sportski klub u Zrenjaninu koji je doneo titulu šampiona Srbije. One su u uzbudljivoj završnici prvenstva bile bolje od direktnog protivnika ekipe Srema iz Rume, a u poslednjem kolu su ubedljivo pobedile ekipu Bačke iz Novog Sada sa 3354:3157 (7:1). Iako su u nedelju praktično već bile šampionke pošto je Srem poražen u poslednjem kolu u Apatinu, ipak su na svojoj kuglani protiv Novosađanki odigrale punom snagom.\nNa kraju meča veliko slavlje igračica i uprave „Kristala” koji je prvi put došao do šampionske titule u seniorskoj konkurenciji. Zlatne medalje igračicama uručio je Ljubomir Stanisavljev, zamenik pokrajinskog sekretara za sport i omladinu. Šampionski pehar iz ruku predsednika Kuglaškog saveza Srbije Uroša Dragojlovića primila je kapitenka ekipe Dragana Dorožan. Tada je moglo da počne slavlje, slikanje i šampionski šampanjac specijalno spremljen za ovu priliku. Za veliki istorijski uspeh najzaslužnije su: trener i igrač Marija Kresović, kapiten Dragana Dorožan, Hermina Lukač, Hajnalka Milosav, Sanela Milosav, Maja Đukić, Ana Budai, Gorica Stanić, Suzana Aćin, Vladana Obrenić i Milena Jurišić. Uz tim je bio predsednik Milan Živkov i sekretarka Kluba Bosiljka Boba Božić i članica Upravnog odbora KSS.\n– Ovo je istorijski uspeh, ponosni smo na naše igračice koje su u pretposlednjem kolu u velikom derbiju rešile pitanje šampiona. Drago mi je što smo u poslednjem kolu pobedom protiv Bačke direktno uticale da Banat ostane u Super ligi, to su naši rivali ali i sportski prijatelji. Mi smo još jednom potvrdili da imamo tim iskustva i mladosti i da je to dobitna kombinacija – ponosno je istakla Bosiljka Božić.\n← FOTO GALERIJA: Obeležen Dan sećanja na žrtve NATO agresije\nNA DRŽAVNOM TAKMIČENJU „ SOMBOR OPEN 2018”: Zvezde plave, a zlatne →


Hongkong: Liderki sad prioritet stanovi i radna mesta\nTanjug 13. septembra 2019. 12:14\nHONG KONG – Liderka Hong Konga Keri Lam obećala je da će joj ubuduće prioritet biti stanovi i radna mesta, u cilju smirivanja antivladinih demonstranata u tom gradu pod kineskom vladavinom, a posle tri meseca ponekad nasilnih nemira.\nLam, koja je rekla da je prouzrokovala „neoprostivu pustoš“ pokrenuvši krizu i da će podneti ostavku ako bude imala izbora, najavila je u postu na Fejsbuku kasno u četvrtak da će njena vlada povećati ponudu stambenog prostora, te da će biti preduzeto još mera, prenosi AP.\nPovod za proteste koji su potresli azijski finansijski centar bio je sada povučeni zakon o izručivanju optuženih Kini i zabrinutost da Peking narušava građanske slobode, ali mnogi mladi demonstranti su takođe ljuti zbog visokih životnih troškova i nedostatka mogućnosti za posao.\nHong Kong ima neke od najskupljih nekretnina na svetu, a mnogi mladi ljudi kažu da je gradska stambena politika nepoštena, da ide u korist bogatima, dok njih prisiljava da žive sa roditeljima ili iznajmljuju stanove u „kutiji za cipele“ po preteranim cenama.\nLiderkini komentari dolaze u trenutku kada aktivisti planiraju najnovije u nizu protesta u bivšoj britanskoj koloniji, koja se suočava sa najvećom političkom krizom decenijama unazad.\nAUstrija: Vojni avion u kvaru, ministar se vraća kolima iz…


KRAJ EPIDEMIJE GRIPA: Od danas dozvoljene posete pacijentima u Kliničkom centru Srbije\nZabrana poseta uvedena je 5. februara\n15.03.2019. 11:41h 15.03.2019. 11:44h\nBEOGRAD - U skladu sa aktuelnom epidemiološkom situacijom u vezi s respiratornim infekcijama, od danas se vraća redovan režim poseta hospitalizovanim pacijentima na svim klinikama Kliničkog centra Srbije, objavljeno je na sajtu ove institucije.\nGRADONAČELNIK RADOJIČIĆ: Porodilište u Lazarevcu u završnoj fazi\nSVE TEŽE I TEŽE DO VOZAČKE I VOLANA: Od 3. aprila novi stroži propisi, početnički staž od 2 do čak 4 godine!\nZabrana poseta uvedena je 5. februara u cilju prevencije i sprečavanja širenja\nresipitatornih infekcija kod pacijenata koji su hospitalizovani u KCS.\nKlinički centar Srbijeepidemijagripposeta


Nakon posjete rukovodioca Ureda za društvenu brigu Rijaseta IZ u BiH našoj ustanovi, Ibrahim-ef. Malanovića, saradnja se podigla na još veći nivo, te se razgovaralo o mogućim zajedničkim aktivnostima i podršci od strane IZ BIH ovom Zavodu.\nUred za društvenu brigu Rijaseta IZ BiH obezbjedio je, ponovo, za Zavod Drin vrijednu donaciju u pilećem mesu i prerađevinama od pilećeg mesa. Naime, u prethodnom periodu, na našu adresu je pristigla, u više navrata, velika količina pomenutih prizvoda, a največim dijelom svježa piletina, čime je trpeza za naše korisnike postala bogatija i raznovrsnija.\nZahvaljujemo se Uredu za društvenu brigu Rijaseta IZ BiH za podršku i brigu o populaciji koja boravi u našoj ustanovi i nastojanju da pomognu da im se pruže što kvaliteniji uslovi boravka u Zavodu Drin.


Tegeltija nakon susreta sa Krivokapićem: Pozivamo EU da ima više razumijevanja, da nas bolje upozna\nPandemija je našu saradnju smanjila za gotovo 25 posto. Naše očekivanje je da je to posljedica krize i da ćemo već u 2021. vratiti na nivo prije toga”, rekao je Tegeltija\nBosna i Hercegovina i Crna Gora su prijateljske zemlje koje nemaju nijedno otvoreno pitanje, što je na prostoru Zapadnog Balkana rijetkost, izjavio je predsjedavajući Vijeća ministara Bosne i Hercegovine Zoran Tegeltija, nakon sastanka s crnogorskim premijerom Zdravkom Krivokapićem, javlja Anadolu Agency (AA).\nTegeltija je na konferenciji za novinare istakao da se tokom susreta delegacija Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Crne Gore, razgovaralo o bilateralnim odnosima, regionalnoj saradnji, evropskom putu zemalja regiona, kao i o borbi protiv bolesti COVID-19.\nTegeltija je ponovio da su bilateralni odnosi između BiH i Crne Gore prijateljski, bez otvorenih pitanja.\n“Na ovim prostorima Zapadnog Balkana vrlo rijetko imate situaciju da u međusobnim odnosima imate situaciju da nemate otvorenih pitanja. S Crnom Gorom ne postoji nijedno otvoreno pitanje, čak ni po pitanju granica”, rekao je Tegeltija.\nIstakao je da fokus treba biti na ekonomiji i saradnji na tom polju. Spoljnotrgovinska razmjena u protekle tri godine između BiH i Crne Gore iznosila je oko 450 miliona konvertibilnih maraka (KM), dodao je Tegeltija.\n“Pandemija je našu saradnju smanjila za gotovo 25 posto. Naše očekivanje je da je to posljedica krize i da ćemo već u 2021. vratiti na nivo prije toga”, rekao je Tegeltija.\nIstakao je tema razgovora bilo i pitanje ulaska i izlaska turista iz BiH i Crne Gore da će u narednom periodu, posebno tokom ljetnje sezone, pokušati olakšati protok ljudi.\n“Nama je najvažnije pitanje povezivanje Sarajeva i Podgorice. Na cijeloj dionici, prva faza je realizacija puta Foča – Sćepan Polje. Za taj projekat je Vlada RS-a izradila projekat, zajedno sa izgradnjom mosta. U okviru Investicionog foruma za Zapadni Balkan, taj projekat je uvršen kao prioritetni”, rekao je Tegeltija.\nKako je kazao, Vijeće ministara BiH očekuje da će u toku ove godine potpisati ugovor za izvođenja radova i da će u naredne dvije godine cijeli proces biti završen.\n“To je samo dio procesa unapređenja ekonomske saradnje, odnosno infrastrukture između Sarajeva i Podgorice. U ovom trenutku je u toku izrada projekta rekonstrukcije i modernizacije puta od Sarajeva do Foče”, rekao je Tegeltija.\nDodao je da se kroz regionalnu saradnju mogu unaprijediti ekonomska, ali i politička saradnja svake vrste, te da eurointegracija prirodni put obje zemlje.\n“Pozivamo EU da ima više razumijevanja, da nas bolje upozna, da se ne postavljaju uslovi kako od onih koji jako slabo poznaju odnose u našim zemljama, kako bi Zapadni Balkan što je moguće u kraćem vremenskom periodu bio zajednički dio EU”, rekao je Tegeltija.\nKada je riječ o pandemiji COVID-19, predsjedavajući Vijeća ministara BiH pozvao je EU da omogući kupovinu dovoljnog broja vakcina, a ne da nude donacije.\n“Cijena koju smo platili je jako visoka, pogotovo u oblasti ekonomije. Kroz pridržavanje epidemiološkim mjerama i kroz proces vakcinacije smatramo da stvaramo dobar prostor za prevladavanje problema u ekonomiji koji je proizveo COVID-19”, rekao je Tegeltija.\nNajavio je da je za početak jeseni ove godine dogovorena zajednička sjednica Vijeća ministara BiH i Vlade Crne Gore.\nProgramom posjete predviđen je i sastanak s crnogorskog premijera s delegacijom Parlamentarne skupštine BiH, a potom i s članovima Predsjedništva BiH.\nU okviru posjete Krivokapić će se u popodnevnim satima sastati s premijerom entiteta Federacije BiH Fadilom Novalićem.\nNajavljeno je da nakon posjete Sarajevu, Krivokapić putuje u Banja Luku gdje će se sastati s premijerom entiteta Republike Srpske Radovanom Viškovićem.\nTegeltija: Nikada ne govorim o nerealnim ciljevima, BiH može dobiti kandidatski status\nTegeltija: U ponedjeljak bi trebala biti usvojena odluka o uvjetima ulaska u BiH\nVlada RS zadužena da ukloni objekat iz dvorišta Fate Orlović


U OŠ Bristovi otvoren savremeni kabinet informatike – RTV Bugojno\nU OŠ Bristovi otvoren savremeni kabinet informatike\nU OŠ Bristovi jučer je upriličeno svečano otvaranje kabineta informatike. Projekat je finansiran od strane Republike Turske, odnosno Turske vojne misije u BiH, ukupne vrijednosti oko 25 000 KM. Kabinet je opremljen sa 16 savremenih računara, kompletnom opremom i pametnom tablom za produktivnije odvijanje nastavnog plana i programa.\nIntoniranjem himne BiH i Republike Turske i bogat kulturno-zabavni program jučer je u OŠ Bristovi upriličeno svečano otvaranje kabineta informatike. U holu škole prisutnima se obratio predstavnik Turske vojne misije u BiH komandant Tayfun Celik kazavši kako ga raduje činjenica što je pomogao učenicima da dobiju kabinet te na taj način steknu potrebna znanja u oblasti informatike. Direktorica škole Ilhana Adžem zahvalila se predstavnicima Turske vojne misije na uspješno završenom projektu.\nNačelnik općine Bugojno Hasan Ajkunić kazao je kako je ovaj projekat još jedna potvrda dobrih prijateljskih odnosa Turske i BiH. Svečanom otvaranju kabineta informatike prisustvovao je i zastupnik u Skupštini SBK-a Amir Šečibović.\nPresjecanjem vrpce učenicima i prosvjetnim radnicima na raspolaganje je stavljen kabinet opremljen savremenim računarima, pametnom tablom i drugom neophodnom opremom za kvalitetnu realizaciju nastave informatike.


SERTIFIKACIJA PROIZVODA SA GEOGRAFSKIM POREKLOM - ZNAČAJ, ZAKONSKA REGULATIVA I POSTUPAK\nBack PRIVREDA INSTITUCIJE SERTIFIKACIJA PROIZVODA SA GEOGRAFSKIM POREKLOM - ZNAČAJ, ZAKONSKA REGULATIVA I POSTUPAK\npetak, 05 februar 2016 11:16\nAutori: Irena Kirilov, Stana Dimitrijević, Sofija Rankov, Enološka stanica Vršac,\nProizvodi sa geografskim poreklom predstavljaju deo tradicije i nacionalnog identiteta, ono po čemu su jedan narod i država prepoznatljivi u svetu. Vezu između proizvoda, mesta i ljudi treba sačuvati, kao i njihovu vrednost na tržištu, a potrošače zainteresovati za kvalitet koji je proistekao iz geografskog porekla, tradicije i specifičnosti određenog mesta.\nSertifikacija proizvoda sa geografskim poreklom je postupak kojim se kontroliše usklađenost kvaliteta i posebnih svojstava proizvoda, načina proizvodnje proizvoda i porekla sirovine sa podacima sadržanim u specifikaciji, odnosno elaboratu.\nU Srbiji od ukupno 49 zaštićenih domaćih proizvoda, samo 10 njih ima korisnika-proizvođača.To ukazuje na potrebu za edukacijom i podsticanjem proizvodnje u ovoj oblasti u cilju očuvanja tradicionalnih običaja i razvoja turizma i sela.\nKljučne reči: tradicija , geografsko poreklo, podsticaj , proizvodnja, turizam\nZahtevi i očekivanja potrošača u pogledu specifičnog kvaliteta, osobina, raznovrsnosti hrane i poljoprivrednih proizvoda koji nose oznaku određenog kvaliteta su sve veći. Potrošači su sve zainteresovaniji za određene osobine poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda koji oslikavaju kulturu, identitet, prirodne resurse i karakteristike nekog podneblja.\nIdentitet proizvoda sa geografskim poreklom, kao proizvoda čije se osobine razlikuju u zavisnosti od mesta porekla, predstavlja jedinstvenu kombinaciju lokalnih prirodnih resursa (klime, zemljišta, različitih životinjskih rasa ili biljnih sorti, upotrebu tradicionalne opreme za rad itd.) i kulturoloških aspekata (tradicije, znanja i veština koje se često prenose s kolena na koleno) na određenoj teritoriji, pa takav proizvod povezuje ljude, mesta i proizvode.\nPromocija i zaštita proizvoda sa geografskim poreklom mogu doprineti ruralnom razvoju, povećati raznovrsnost prehrambenih proizvoda i izbor potrošača.\nProizvodi sa poreklom su proizvodi koji se razlikuju od drugih, sličnih proizvoda zbog svog lokalnog identiteta i tipičnosti. Geogrаfskа oznаkа je oznаkа kojа identifikuje određeni proizvod kаo proizvod poreklom sа teritorije određene zemlje, regionа ili lokаlitetа, gde se određeni kvаlitet, reputаcijа ili druge kаrаkteristike robe suštinski mogu pripisаti njenom geogrаfskom poreklu. Proizvodi sa geografskim poreklom prepoznaju se zbog specifičnog okruženja iz kojeg potiču i koje im daje specifične karakteristike, ugleda i renomea koji potrošači prepoznaju.\nGeografska oznaka je ime mesta ili zemlje koje identifikuje proizvod čiji se kvalitet, reputacija i druge osobine mogu povezati sa mestom porekla. Geografska oznaka nagoveštava potrošačima da određena roba ima određene osobine koje su takve zbog mesta porekla tog proizvoda. Samim tim, geografska oznaka je više od oznake porekla (indication of source), koja ukazuje samo na poreklo proizvoda (poput “Made in”), a ne i na određene kvalitete.\n“Geografske oznake” predstavljaju oznake koje identifikuju određenu robu kao robu poreklom sa teritorije, ili regiona ili lokaliteta sa te teritorije, gde se dati kvalitet, renome ili druge karakteristike robe suštinski mogu pripisati njenom geografskom poreklu.\n“Ime porekla” predstavlja restriktivniju kategoriju geografske oznake, definisano Lisabonskim aranžmanom iz 1958. kao geografski naziv zemlje, regiona ili lokaliteta, kojim se označava proizvod koji odatle potiče i čiji su kvalitet i posebna svojstva isključivo ili bitno uslovljeni geografskom sredinom, uključujući prirodne i ljudske faktore.\n“Oznaka geografskog porekla” odnosi se na znak koji ukazuje na to da određeni proizvod potiče iz specifičnog geografskog podneblja, naročito iz neke određene zemlje. Zbog toga, čak i kada se oznaka porekla odnosi na geografski naziv, ona se razlikuje od geografske oznake i imena porekla koje se odnosi na određeni kvalitet.\nUSTANOVLJENJE GEOGRAFSKOG POREKLA,TRADICIJA I REPUTACIJA\nTradicija, istorijat i reputacija bitne su odlike proizvoda sa geografskim poreklom i preduslov su za zaštitu-registraciju. Proizvodi sa geografskim poreklom deo su tradicije određenog podneblja, i predstavljaju spoj znanja i veština u određenom mestu i njegovog proizvodnog potencijala, koji se prenosi s generacije na generaciju.\nIstorijski podaci i dokumentovani izvori (literatura, zakoni, recepti, priče i pripovetke) u kojima se pominju proizvod i njegovo geografsko poreklo u prošlosti, predstavljaju važnu potvrdu o tome odakle proizvod vuče korene. Istorijska komponenta nije korisna samo onda kada treba treba podržati zaštitu reputacije, već ona omogućava da se razvoj proizvodnje, kao i sam proizvod, vide u dugoročnoj perspektivi. Ta dugoročna perspektiva je od izuzetne važnosti jer se na taj način može izaći u susret očekivanjima potrošača koja se, generalno, razvijaju sporije od novih tehnologija. Istorijat pomaže da se ojača pripadnost proizvoda teritoriji -lokalni identitet i da se opravda priznanje i dokaže veza između proizvoda i teritorije. Istorijske ili geografske studije ili istraživanja (etnološki pregled, istorijska pretraga i poljoprivredne studije), zahtevaju pomoć naučnika ili stručnjaka.\nReputacija se odnosi na poznatost (čuvenje) i ugled proizvoda sa geografskom oznakom na tržištu i u društvu a rezultat je potrošačke istorije i tradicije. Reputacija je specifičan, prepoznatljiv kvalitet na tržištu koji ispunjava zahteve potrošača. Specifičan kvalitet znači da neke karakteristike odvajaju jedan proizvod od drugih iste vrste i da ga potrošači tako i doživljavaju na tržištu. Kada se govori o prepoznatljivosti na tržištu tipičnost je važan element koji treba uzeti u obzir što znači da proizvod nije samo specifičan po nečemu, već je i jedinstven zbog kombinacije prirodnih i ljudskih proizvodnih faktora, utemeljenim na jednom određenom mestu. Proizvodi sa takvim osobinama ne mogu se proizvoditi na drugom mestu. Tipičnost zavisi od nivoa specifičnosti proizvoda i uređenosti lokalnih resursa. Način na koji potrošači doživljavaju određeni proizvod vezan je za renome proizvoda sa poreklom i njegovu prepoznatljivost na tržištu. Prepoznatljivost se zasniva na uočavanju veze između kvaliteta jednog proizvoda i (lokalnog) okruženja u kojem taj proizvod nastaje. Bitni činioci u prepoznavanju su proizvod, mesto i ljudi.\nMesto proizvodnje se može definisati kao geografska oblast u kojoj se nalaze oba resursa: prirodni (fizičko okruženje i ekološki milje) i ljudski – koji su povezani sa generacijama stanovnika i proizvođača. Ta teritorija je ograničena i počiva na interakciji stanovnika i okruženja. Teroar (terroir) -predstavlja “sposobnost” teritorije da proizvodu vremenom podari specifičnost, tipičnost i njegove različite komponente: običaji, znanja i veštine rezultat su mnogobrojnih aktivnosti na određenoj teritoriji. Ovo znači da su proizvodi vezani za lokalnu zajednicu i da predstavljaju neku vrstu zaostavštine. U skladu s tim,proizvod, njegovo ime i njegov renome na tržištu, ne mogu biti vlasništvo ni pojedinca, ni individualnog proizvođača. Lokalna zajednica polaže kolektivno pravo na proizvod i ona treba da garantuje da je proizvod nastao u skladu sa pravilima koje je sama propisala. Ljudska aktivnost primenjena na određenoj teritoriji za određenu proizvodnju koja je prepoznata a zatim i definisana kroz pravila predstavlja preduslov za ustanovljenje proizvoda sa geografskim poreklom.\nPokretanje procesa stvaranja vrednosti, registracija proizvoda u Zavodu za intelektualnu svojinu, zavisi od volje, motivacije i kapaciteta lokalne zajednice. Za ponovnu proizvodnju proizvoda sa geografskim poreklom neophodno je pokrenuti lokalnu proizvodnju , upravljati aktivnostima i kolektivnom promocijom proizvoda kroz specifično okruženje, lokalne resurse, tehnike i kulturu.\nKvalitet proizvoda s geografskim poreklom ukorenjen je u lokalnim resursima i sa njima je usko povezan, pa opstanak i usavršavanje proizvodnog sistema često imaju značajnu ulogu u održavanju ekonomije i načina života. Dodavanje vrednosti takvom proizvodu, uz istovremenu zaštitu njegovih glavnih obeležja, omogućuje isplativost i obnovu lokalnih resursa, doprinoseći tako, ne samo sistemu proizvodnje, već i razvoju sela, lokalne zajednice i, sve češće osetljivim prirodnim resursima.\nGEOGRAFSKE OZNAKE-LOKALNA REGULATIVA I ZAŠTITA\nLokalne interesne grupe i potrošači često koriste imena i odrednice koje se odnose na mesto, ne bi li na taj način identifikovali posebno poreklo proizvoda. Zbog toga ove geografske oznake igraju značajnu ulogu u procesu formiranja vrednosti, jer one ukazuju na razliku između proizvoda sa geografskim poreklom i drugih proizvoda iz iste kategorije. Ovakva kolektivna reputacija je često bila predmet internih i spoljnih zloupotreba. Upotreba geografske oznake zahteva definisanje zajedničkih lokalnih pravila, jer se uz usvajanje pravila poboljšava povezanost lokalnih proizvođača, ali se, takođe, izbegavaju prevare i obmane. Priznavanje kolektivnih prava lokalnih proizvođača u odnosu na geografsku oznaku predstavlja, takođe, i osnovni korak u kvalifikovanju proizvoda.\nMnogo je razloga za uvođenje zajedničkih lokalnih pravila za proizvod sa geografskom oznakom. Ipak, dva najvažnija razloga su:\n- Pravila koja poboljšavaju saradnju između različitih proizvođača-ELABORAT,\n- Pravila sprečavaju prevare i obmane potrošača koji veruju da kupuju određeni proizvod-SERTIFIKACIJA.\nGeografska oznaka obuhvata vrednosti, ugled i istorijat određenog proizvoda. Lokalne zajednice vremenom mogu da razviju neformalna zajednička pravila koja povezuju specifične osobine i naziv proizvoda (koji ga identifikuju). Lokalne zajednice tako postaju legitimni korisnici prava na intelektualnu svojinu koje se polaže na određenu geografsku oznaku. Prema tome, geografska oznaka postaje važno kolektivno dobro u procesu stvaranja vrednosti. Lokalne interesne grupe mogu imati koristi od geografske oznake i mogu učestvovati u formiranju njene vrednosti. Ako su osobenosti proizvoda u skladu sa lokalnom tradicijom i očekivanim kvalitetom, proizvod će očuvati i uvećati vrednost geografske oznake. Ali, ako nisu, vrednost proizvoda sa geografskom oznakom će nestati. Drugim rečima, ponašanje lokalnih učesnika može koristiti ili škoditi proizvodu sa geografskom oznakom. Sve dok kolektivna reputacija koristi određenom proizvodu, znači da su u zajednici već uspostavljena pravila koja se poštuju. Ali, reputacija može biti dovedena u pitanje ako proizvođači koriste geografsku oznaku, ali ne poštuju principe koje su taj proizvod učinili specifičnim i vrednim.\nU cilju učestvovanja proizvođača u očuvanju specifičnih karakteristika i vrednosti geografske oznake na tržištu, neophodno je usvojiti i pridržavati se jasnih i preciznih pravila.\nElaborat predstavlja dobrovoljni standard koji definiše specifični kvalitet proizvoda, a namenjen je proizvođačima proizvoda sa geografskom oznakom. Lokalni proizvođači i prerađivači u Elaboratu ili Specifikaciji sami definišu pravila za upotrebu prozvoda sa geografskom oznakom. Čak i u slučajevima kada inicijative i podstrek za implementaciju kvaliteta potiču sa strane, i čak i onda kada proces identifikacije potencijalnih učesnika zahteva znanje i podršku van regiona, faza kvalifikacije zahteva uključenost aktera iz proizvodnog lanca, jer oni najbolje znaju odakle potiče specifični kvalitet proizvoda. Zapravo, ti akteri se mogu smatrati zakonskim vlasnicima nasleđenih proizvodnih veština i metoda, koje su neophodne za definisanje pravila o proizvodnji (a koja su deo Elaborata ili Specifikacije).\nElaborat se sastoji od sledećih komponenti: specifične definicije proizvoda, teritorijalnog razgraničenja i sistema garancije (plan kontrole). Posmatrano iz ugla ruralnog razvoja, razrada pravila predstavlja suštinski korak u očuvanju prirodnih i ljudskih resursa, ali pod uslovom da se ta pravila sprovode na pravi način.\nCilj Elaborata je da definiše pravila za postizanje specifičnog kvaliteta, a ta pravila su namenjena proizvođačima u naznačenoj oblasti proizvodnje. Ovaj dokument zbog toga mora da opiše posebne karakteristike proizvoda sa geografskom oznakom, koje postoje zahvaljujući geografskom poreklu proizvoda, i da na taj način opravdava vezu između proizvoda i određene teritorije (isti proizvod ne može nastati na drugoj teritoriji). Elaborat mora da objasni kako su postojeći kvalitet (specifično obeležje po kome se jedan proizvod razlikuje od drugih iz iste kategorije), renome (istorija proizvoda, trenutna reputacija i reputacija u prošlosti) i druge osobenosti (poznavanje specifične metodologije) u vezi sa geografskim poreklom. Pravila iz Elaborata ne moraju da budu ni komplikovana ni brojna, ali moraju da budu potpuno usmerena na elemente koji jedan proizvod čine originalnim i tipičnim. Ova specifikacija definiše vezu i slaganje proizvoda sa geografskom oznakom sa definisanim specifičnostima.\nPrema tome, Elaborat je i sredstvo za sprovođenje unutrašnje koordinacije (kolektivna pravila za fer konkurenciju) i sticanje poverenja (društveno priznanje ili informacije o kvalitetu koje su dostupne trgovcima i potrošačima). Ovim dokumentom kojim se uspostavljaju pravila za korišćenje oznake geografskog porekla i definiše dobrovoljni standard, trajan je prema zakonu. Definisanje pravila zajedničke proizvodnje je suština procesa definisanja proizvoda sa geografskom oznakom. Definisanje je ključni korak koji zahteva obazrivost. Pravila moraju biti garant specifičnog kvaliteta proizvoda, konkretna i merljiva, namenjena svim uključenim stranama.\nOrgan nadležan za poslove intelektualne svojine bliže propisuje sadržinu elaborata, određuje priloge koji se podnose uz elaborat i propisuje njihovu sadržinu.\nGARANTNI SISTEM ZA GEOGRAFSKU OZNAKU-SLEDLJIVOST I SERTIFIKACIJA\nMeđunarodna organizacija za standardizaciju (ISO) definiše sledljivost kao “sposobnost praćenja istorije, primene ili lokacije proizvoda o kome je reč”. U slučaju proizvoda sa geografskom oznakom, sistem sledljivosti obezbeđuje identifikaciju sprovedenih koraka pre nego što određeni proizvod stigne do potrošača, identifikaciju proizvodnih subjekata uključenih u proizvodni proces u okviru vrednosnog lanca, identifikaciju porekla i osobina korišćenih sirovina, kao i proveru da li se poštuju pravila predviđena u Elaboratu/Specifikaciji, ali i sankcije ukoliko se otkriju odstupanja.\nSertifikacija je postupak kontrole usklađenosti kvaliteta i posebnih svojstava proizvoda, načina proizvodnje proizvoda i porekla sirovine sa podacima sadržanim u specifikaciji, odnosno elaboratu. Svaki proizvođač koji stavlja u promet proizvod sa geografskom oznakom mora da se sertifikuje i registruje kao korisnik oznake.\nOvlašćenom korisniku oznake geografskog porekla izdaje se isprava o priznatom statusu ovlašćenog korisnika oznake geografskog porekla, priznati status objavljuje se u službenom glasniku ,a propisani podaci o priznatom statusu objavljuju se u službenom glasilu organa nadležnog za poslove intelektualne svojine. Status ovlašćenog korisnika oznake geografskog porekla traje tri godine od dana upisa priznatog statusa u Registar ovlašćenih korisnika oznake geografskog porekla i može da se obnavlja neograničen broj puta.\nKontrolu kvaliteta i posebnih svojstava proizvoda vrši sertifikaciono telo koje je: akreditovano od strane nacionalnog akreditacionog tela u skladu sa odgovarajućim standardima i propisima o akreditaciji. Postupak se obavlja u skladu sa standardom SRPS ISO/IEC 17065 Ocenjivanje usaglašenosti. Zahtevi za tela koja sertifikuju proizvode, procese i usluge. Sertifikaciono telo mora biti i ovlašćeno od strane Ministarstva poljoprivrede.\nKompetentno osoblje Sertifikacionog tela na mestu proizvodnje proverava proizvođača prema Planu kontrole. Plan kontrole je uputstvo za proveru proizvodnje koje je u skladu sa Elaboratom i odobreno od strane Ministarstva poljoprivrede. Ukoliko se tokom provere ustanove odstupanja-neusaglašenosti Sertifikaciono telo ih definiše a proizvođač predlaže korektivne mere koje će sprovesti u cilju postizanja usklađenosti. Dokaz o usklađenosti je sertfikat. Garantni sistem pruža sigurnost potrošačima i trgovcima da je određeni proizvod u skladu sa elaboratom. On pobraja sve mehanizme koji su uspostavljeni da bi se obezbedilo poštovanje svih pravila (kontrola) i informisanje potrošača (sertifikacija).\nPodatke o sertifikovanom proizvođaču sertifikaciono telo prosleđuje Ministarstvu poljoprivrede koji na osnovu toga, a po zahtevu sertifikovanog korisnika izdaje markice.U Srbiji je sistem sertifikacije proizvoda sa oznakom geografskog porekla uspostavljen, a nakon njegove aktivacije svi proizvodi morali bi da se označavaju kontrolnim markicama.\nKontrolne markice i sertifikat su garant potrošačima da proizvod potiče sa određenog područja i da poseduje specifičan kvalitet.\nBez legalne zaštite pravila i regulatornog sistema za nastup na tržištu, teško se može izbeći zloupotreba geografskih naziva, posebno onda kada proizvod ima visoku reputaciju. Odsustvo regulatornog okvira može ugroziti legitimno pravo geografske oznake, ali i kolektivne napore oko promovisanja i zaštite lokalnih resursa. Odsustvo regulatornog okvira može, takođe, dovesti i do prevare potrošača.\nPRAVNA ZAŠTITA, PROBLEMI I POSLEDICE\nPostojeći instrumenti pravne zaštite geografske oznake se mogu razlikovati od države do države. Ipak, neki od uobičajenih su:\n- Nacionalni zakoni o poslovanju koji se odnose na potiskivanje nefer konkurencije i zaštitu potrošača (bilo generalno, bilo da je reč o specifičnim pravilima o označavanju, sertifikaciji i kontroli poljoprivrednih proizvoda);\n- Uredba o zaštiti i registraciji proizvoda sa geografskom oznakom u okviru prava na intelektualnu svojinu: specifični zakoni o proizvodima sa geografskom oznakom i robnim markama, sa različitim kategorijama u zavisnosti od zemlje.\nNajveći problem proizvoda sa oznakom geografskog porekla u Srbiji, koji su zaštićeni u Zavodu za intelektualnu svojinu, je veoma mali broj registrovanih ovlašćenih korisnika. Od ukupno 49 zaštićenih domaćih proizvoda, samo 10 njih ima korisnika. Kako bi se povećao broj proizvođača-korisnika potrebno je sistem zaštite proizvoda koji su napravljeni po tradicionalnim metodama učiniti operativnim, tj. da se napravi bolji sistem kontrole i zaštite obeležavanja, kao i da se za potrošače ti proizvodi na tržištu učine vidljivijim.\nTakođe, potrebno je učestalije sprovoditi inspekcijsku kontrolu jer proizvođači koji nemaju status ovlašćenih korisnika oznake geografskog porekla ne smeju da:\n- koriste registrovano ime porekla, odnosno registrovanu geografsku oznaku za obeležavanje proizvoda na koje se ta oznaka geografskog porekla ne odnosi,\n- kopiraju ili podražavaju, registrovanu oznaku geografskog porekla, kao i da koriste prevod, transkripciju ili transliteraciju registrovane oznake geografskog porekla,\n- koriste na pakovanju, reklamnom materijalu ili dokumentima lažne ili prevarne oznake o geografskom poreklu, prirodi ili kvalitetu proizvoda, koje mogu da stvore zabunu u pogledu porekla proizvoda,\n- vrše bilo koje druge radnje koje mogu da stvore zabunu u prometu u pogledu stvarnog porekla proizvoda.\nOznaka geografskog porekla predstavlja značajno marketinško sredstvo koje doprinsi komercijalnoj vrednosti proizvoda i olakšava njegov plasman na tržištu, na taj način pravna zaštita oznake geografskog porekla doprinosi tržišnom razvoju proizvoda. Iako je u Srbiji uspostavljen sistem sertifikacije i dalje se na tržištu mogu naći proizvodi sa geografskom oznakom koji nisu označeni kontrolnim markicama, odnosno kod takvih proizvoda nije uspostavljen garantni sistem.\nAktivacijom garantnog sistema postigla bi se zaštita sertifikovanih korisnika i stimulacija ostalih proizvođača. Na taj način izbegla bi se zloupotreba geografskih naziva a potrošačima bi bio zagarantovan kvalitet. Adekvatan sistem zaštite, koji je usaglašen sa evropskim i svetskim standardima, predstavlja značajan ekonomski i privredni potencijal za razvoj ruralnih područja u našoj zemlji.\nTrenutno važeći propisi za ovu oblast u Srbiji su:\n- Zakon o oznakama geografskog porekla,\n- Pravilnik o obliku i sadržini oznake geografskog porekla, kao i o načinu kontrole označavanja poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda sa OGP,\n- Zakon o potvrđivanju Lisabonskog aranžmana o zaštiti oznaka porekla i njihovom međunarodnom registrovanju,\n- Zakon o potvrđivanju Madridskog sporazuma o suzbijanju lažnih i prevarnih oznaka porekla na proizvodima.\nPovredom registrovanog imena porekla, odnosno geografske oznake smatra se svako neovlašćeno korišćenje imena porekla, odnosno geografske oznake od strane bilo kog učesnika u prometu a koje za to nema ovlašćenje. Tužbu zbog povrede registrovanog imena porekla, odnosno geografske oznake mogu da podnesu: udruženja potrošača, udruženja fizičkih i pravnih lica koja proizvode na ovom području proizvode koji se obeležavaju tom geografskom oznakom, ovlašćeni korisnici i državni odnosno javni tužilac.\nEKONOMSKI STUB ODRŽIVOG RAZVOJA: DODATA VREDNOST, PROMOCIJA I BENEFICIJE OD ORGANIZOVANOG NAČINA PROIZVODNJE\nU Srbiji od ukupno 49 zaštićenih domaćih proizvoda, samo 10 njih ima korisnika-proizvođača.To ukazuje na potrebu za edukacijom i podsticanjem proizvodnje u ovoj oblasti u cilju očuvanja tradicionalnih običaja i razvoja turizma i sela. Lokalna zajednica i njeni akteri mogli bi imati značajnu ulogu u podsticanju i pokretanju proizvodnje proizvoda sa geografskim poreklom. Proizvođačima bi trebalo omogućiti podršku u vidu edukacije potrošača, promocije u cilju postizanja dodate vrednosti, povećanja konkurentnosti putem udruživanja i podsticaj proizvodnje putem subvencija i sl.\nDodata vrednost je poseban ili specijalan doprinos koji se ostvaruje kao rezultat proizvodne aktivnosti proizvoda sa geografskim poreklom. Za proizvođače ovih proizvoda bitno je da se proizvod sa geografskim poreklom na tržištu prepozna kao kvalitetniji u odnosu na proizvod iste kategorije. To znači da bi potrošači trebali da prepoznaju razliku između punomasnog sira i homoljskog sira, kačkavalja i svrljiškog belmuža, maline i ariljske maline i sl. Dakle, tržište treba zainteresovati za proizvode sa geografskim poreklom i omogućiti da se stvori dodata vrednost.\nNa taj način bi se podstakla proizvodnja ovih proizvoda i sprečio njihov nestanak sa postojećeg tržišta na kome se pojavio novi, konkurentniji i jeftiniji proizvod. Ako se višak dodate vrednosti pravično raspodeli svima, prema učešću u procesu stvaranja vrednosti, onda takav gest može doneti pristojnu zaradu svim proizvođačima. Viša prodajna cena je često jedan od prvih strateških ciljeva za proizvode sa poreklom, ali uvećana ekonomska vrednost proizvoda, znači i bolji pristup tržištima, bilo da je reč o novim ili postojećim proizvodima. Drugim rečima, dodata vrednost treba da omogući lokalnim proizvođačima izlaz na tržišta na kojima mogu da dobiju cenu koja pokriva troškove proizvodnje, uprkos postojanju konkurentnijih, jeftinijih proizvoda iste kategorije. Dodata vrednost predstavlja i pokretačku snagu za uspostavljanje sistema garancije kvaliteta i sledljivosti, jer se time pridobija poverenje potrošača u poreklo i kvalitet proizvoda. Pristup i održavanje profitabilnih marketinških kanala imaju ključni značaj u održavanju lokalnih resursa. Uz efikasan marketing proizvoda, ruralne delatnosti se mogu održavati i diverzifikovati (npr. turizam) i može se sprečiti iseljavanje lokalnog stanovništva. Jer, specifični lokalni resursi koji se koriste u proizvodnom sistemu i koji su važni za jedinstvenost proizvoda (posebne biljne ili životinjske vrste, krajolik, običaji u ishrani i kultura), važni su i za turizam i za gastronomiju područja.\nU nekim zabačenim područjima (poput planina), pojedini tradicionalni proizvodi su toliko ugroženi da bi mogli da nestanu jer njihova proizvodnja nije konkurentna (cena proizvodnje je visoka, proizvod se imitira izvan originalnog područja proizvodnje itd.). Takva situacija, s druge strane, primorava stanovnike pomenutih krajeva na prestanak proizvodnje. Promocija proizvoda s geografskim poreklom u cilju njegovog prepoznavanja na tržištu i zaštite od zloupotreba, može pomoći opstanku manje konkurentnih proizvoda.\nProces postizanja dodate vrednosti postiže se udruživanjem manjih proizvođača. Udruženja proizvođača mogu odigrati važnu ulogu u postizanju dodatne vrednosti i sistemu garancije, jer ga mogu učiniti efikasnijim i jeftinijim od onog koji vode pojedinci. Nakon usvajanja kontrolnog plana, udruženje može sprovoditi jeftinije unutrašnje kontrole kao i kolektivnu ekspertizu različitih aktivnosti (kontrola sledljivosti, testiranje finalnog proizvoda itd.). Udruženje bi moglo i da zastupa proizvođače u kontaktima sa spoljnim sertifikacionim telom, kao i da organizuje sistem za plaćanje naknade za sertifikaciju.\nPOZITIVNI EFEKTI PROIZVODA SA GEOGRAFSKIM POREKLOM\nPromovisanje proizvoda sa poreklom može imati dva pozitivna efekta na održivu upotrebu resursa i bioraznovrsnosti, kao i pozitivan društveni efekat.\nOdrživa upotreba prirodnih resursa: otkrivanje veze između proizvoda i teroara (terroir) povećava svest o tome koliko je održiva upotreba lokalnih resursa važna. Proizvodi sa geografskim poreklom često se povezuju sa tradicionalnom i ekstenzivnom proizvodnjom čiji je negativni uticaj na okolinu mnogo manji od onog u kome se koriste savremene tehnike. Bioraznovrsnost: Tokom “proizvodnje” proizvoda sa geografskim poreklom, najčešće se koriste tradicionalni, endemski ili lokalni (posebno prilagođeni) varijeteti, rase i mikroorganizmi. Promocija ovih proizvoda može sprečiti nestajanje određenog staništa, autentičnih krajolika i genetskih resursa i može predstavljati dobar odgovor na naglašenu specijalizaciju proizvodnje i grubu ekonomsku računicu.\nS obzirom na to da se proizvodi s poreklom proizvode relativno dugo u istim (društvenim ili ekološkim) uslovima, oni u sebi objedinjuju iskustvo lokalnog stanovništva i njihova znanja i veštine što je neophodno za uspešno upravljanje procesom i dostizanje najvišeg kvaliteta. Štaviše, veza između proizvoda, ljudi i mesta često čini da proizvod sa geografskim poreklom postane društveni simbol i ključni element identiteta lokalnog stanovništva, pa tako i motiv za razvoj ovih proizvoda ide dalje od zarade i ekonomije. Samim tim i socijalna dimenzija ima nekoliko aspekata:\n- Proizvod sa poreklom vezuje se za zaštitu prirodnog i društvenog nasleđa, tradiciju, znanje, veštine i način života u marginalizovanim područjima.\n- S obzirom na to da su brojni lokalni entiteti (javni i turistički sektor, prosveta itd.) uključeni u proces, kolektivna dimenzija proizvoda s poreklom u velikoj meri gradi i jača društvene veze, i to ne samo kroz lokalne organizacije i veću ravnopravnost u proizvodnoj zoni, već i mnogo šire.\n- Promocija proizvoda sa geografskim poreklom jača samopouzdanje lokalnih učesnika, s obzirom na to da se njihov identitet, uloge i način života prepoznaju kao nešto vredno. Ovo posebno dolazi do izražaja u zabačenim područjima u kojima se proizvodni sistem poprilično razlikuje od moderne proizvodnje.\n- Tradicionalna proizvodnja i prerada (procesuiranje) ovih proizvoda često podrazumevaju angažovanje žena, afirmišući njihov rad na društvenom i ekonomskom planu, što ženama omogućuje da se u potpunosti priključe procesu stvaranja vrednosti.\n- Održivo upravljanje lokalnim resursima koji se koriste u prehrani i poljoprivredi stabilizuje životni standard, dok zaštita autentičnih proizvoda potrošačima nudi veću raznovrsnost i mnogo širi izbor.\nKonkurentnost takvog prizvodnog sistema ne zasniva se na količini i ceni, već na posebnim karakteristikama koje ga razlikuju od ostalih proizvoda iz te grupe. Ovo je, npr. slučaj sa mnogim autohtonim rasama na lokalnim pašnjacima, koje možda daju manje mleka od drugih, ali od čijeg mleka se, prema receptima starih majstora, prave posebne vrste sireva.\nMoguće beneficije od uključivanja u proces stvaranja vrednosti i zaštite:\n- Održavanje i/ili povećanje prihoda i broja zaposlenih (lokalnih stanovnika) u različitim fazama proizvodnog procesa (proizvodnja, procesuiranje, distribucija),\n- Mogućnost da meštani ostanu da žive u proizvodnoj oblasti,\n- Održavanje tradicije u poljoprivrednoj praksi koja doprinosi očuvanju okoline, biodiverziteta i zemljišta,\n- Očuvanje tradicionalnih recepata i sistema proizvodnje,\n- Održavanje lokalne tradicije i kulture povezane sa proizvodom.\nNezavisno od aktivnosti koje su direktno u vezi sa tržišnim lancem proizvoda sa poreklom (trgovina, zaštita, pakovanje, kontrole), proces stvaranja vrednosti može ojačati lokalnu ekonomiju, posebno u sektoru turizma i ugostiteljstva.\nProizvodi sa oznakama geografskog porekla garantuju da su njihova specifičnost i kvalitet nastali u spoju prirodnih resursa, tradicije znanja i veština koje se prenose sa kolena na koleno. Kao takvi predstavljaju gastronomsko i kulturno nasleđe i podstiču razvoj seoskog područja zasnovanog na održivosti i jedinstvenosti.\nProizvođači i lokalno stanovništvo mogu imati koristi od specifičnosti svog okruženja i kulturnog nasleđa na način koji neće ugroziti njihovu budućnost, zahvaljujući proizvodnji proizvoda sa geografskim poreklom. Na ovaj način moguće je podstaći ekonomski razvoj i poboljšati kvalitet života.\nZbog toga što proizvodi sa geografskom oznakom imaju potencijal da doprinesu ostvarivanju ekonomskih, društvenih i ekoloških ciljeva u održivom razvoju, sve je veća potreba za podrškom javnih aktera - institucija. Javna intervencija je neophodna kako za efikasno regulisanje sistema, tako i kao podrška procesima na različitim nivoima, koja će osigurati uspešnost sistema geografske oznake. Lokalni akteri uključeni u taj sistem moraju biti upoznati sa zakonima koji uređuju ovu oblast. Saradnja između javnih i privatnih aktera (ili uspostavljanje javno-privatnog partnerstva) od suštinskog je značaja za odgovarajući razvoj proizvodnog sistema geografske oznake i njegovu održivost.\nNaučni rad objavljen na MAK 2016, Kopaonik, 30.01.2016.


Gradjevinska industrija BiH se nalazi u depresiji\nHome » News Archive » Economy News » Gradjevinska industrija BiH se nalazi u depresiji\nNajveći problem građevinara u BiH je nedostatak posla, građevinski sektor se nalazi u depresiji, a 40 posto građevinskih kapaciteta je neiskorišteno. Zato svi oni nestrpljivo čekaju veće radove na obnovi zemlje nakon katastrofalnih poplava, istaknuto je nedavno u Sarajevu na sastanku Koordinacijskog odbora za pomoć poplavljenim područjima.\nKompanija Baupartner iz Gračanice koja se bavi projektovanjem objekata svih namjena, od stambenih do industrijskih, nadzorom nad izvođenjem radova, konsaltingom, izvođenjem građevinsko zanatskih radova, inžinjeringom već se uključila u pomoć ugroženim od elementarnih poplava na humanitarnoj osnovi. Na području opštine Lukavac pomogli su oko projektovanja. Također, već su se prijavili i na nekoliko tendera koji se odnose na obnovu stambenih objekata.\nVažan segment u obnovi je građevinski materijal, prvenstveno izolacioni. Stručnjaci kažu kako je najbitnije da nova vrata, prozori i fasade budu energetski efikasni, odnosno da ljudi nakon povratka u svoje domove plaćaju manje troškove energije i na taj način izbjegnu dodatna opterećenja.\nFirme koje se bave prodajom i proizvodnjom građevinskog materijala spremne su za ovaj izazov. Materijala ima dovoljno, čekaju masovniju potražnju i veće tendere.


Magazin Intermezzo – Knjižare dobro snabdjevene\nKnjižare dobro snabdjevene\nU knjižarama širom Republike Srpske od jula je počela prodaja udžbenika za osnovne i srednje škole po cijenama koje se ne razlikuju od prošlogodišnjih, potvrdio je Srni direktor Zavoda za izdavanje udžbenika Istočno Sarajevo Marko Ašanin.\n"Iako smo zbog recesije ove godine malo smanjili tiraž, knjižare smo opremili dovoljnom količinom udžbenika koje će pokriti sve potrebe učenika i škola i do sada nema nikakvih problema", rekao je Ašanin.\nOn je istakao da će Vlada RS ove godine finansirati štampanje udžbenika za prvi i drugi razred osnovne škole, što znači da roditelji neće davati novac. Ašanin je podsjetio da je resorno ministarstvo formiralo i tzv "priručne" biblioteke u kojima će biti sakupljane stare knjige.\n"Ministarstvo je uputilo apel da se vraćaju svi udžbenici koje mogu koristiti učenici od trećeg razreda osnovne škole pa naviše, te čitanku i udžbenike za poznavanje prirode, vjeronauku i za likovno obrazovanje za drugi razred osnovne škole. Na ovaj način želi se pomoći slabije situiranoj populaciji", objasnio je Ašanin.\nOn je naveo da cijena udžbenika za treći razred osnovne škole iznosi 64 KM, za četvrti 72, peti 70, šesti 139, sedmi 110, osmi 149 i deveti razred 132 KM, bez udžbenika za strane jezike. Udžbenici za strane jezike, koje izdaju Oksford, Kembridž ili Izdavački zavod iz Beograda, koštaju između 20 i 30 KM.\nAšanin je istakao da se cijena domaćih izdanja, kojih nema za sve razrede kreće od 13 do 16 KM. On je potvrdio da su knjižare u punom kapacitetu obezbijeđene i udžbenicima za srednje škole i dodao da je Zavod spreman da odgovori eventualnom povećanom zahtjevu za određena izdanja.\nCijena udžbenika za srednjoškolce u RS ista je kao i prošle godine i tri puta je jeftinija u odnosu na okruženje. Ašanin je naveo da prosječna cijena po udžbeniku iznosi sedam maraka, dok je u Federaciji BiH veća – 14 KM.\n"Nekih značajnih izmjena nastavnog plana i programa za narednu školsku godinu nema. Međutim, Ministarstvo nas je već obavijestilo da će u idućoj godini doći do određenih izmjena, u šta ćemo morati da se uklopimo", rekao je Ašanin i dodao da su knjižare dobro snabdjevene i ostalim školskim priborom po cijenama koje su dostupne svima.\n“Više novca prosvjeti i kulturi”\nNovi semafori u Banjaluci\nPrvostepena komisija odabrala finaliste Dobro 09\nZa 23 škole Srpske 203.000 KM


Meteorolozi za sutra najavili sunčan dan sa mestimičnim padanjem novogodišnje rasvete - Njuz.netNjuz.net\nGrađanima se preporučuje da ne prolaze ispod rasvete bez preke potrebe/SKRINŠOT: Pro TV\nMegatrend otvorio smer “Menadžment u kačenju novogodišnjih ukrasa”\nBEOGRAD, 30. oktobar 2018, (Njuz) – Vreme sutra će biti sunčano tokom celog dana, uz povremena mestimična padanja novogodišnje rasvete i ukrasa, saopštio je Republički hidrometeorološki zavod (RHMZ).\nPadavine će se uglavnom zadržati na teritoriji Beograda, a iz RHMZ-a preporučuju građanima oprez.\n– Ukoliko izlazite napolje, možete se obući lagano jer će temperatura biti prijatnih 22 stepena. Ne morate nositi kišobran sa sobom jer bi baš bilo glupo da po sunčanom vremenu nosite kišobran, ali obavezno s vremena na vreme pogledajte iznad sebe, naročito u oblastima sa visokim stepenom gustine novogodišnjih ukrasa. Prema našim prognozama, mogućnost za padavine ovog tipa postoje na teritoriji celog grada, pa preporučujemo da ne prolazite ispod rasvete bez preke potrebe – stoji u saopštenju RHMZ-a.\nKako kažu u toj instituciji, padavine novogodišnje rasvete možemo očekivati sve do aprila ili maja bez obzira kakve vremenske prilike budu, a razvedravanje se očekuje tek na proleće i tokom leta.\n– Već u septembru će ove padavine ponovo biti moguće, tako da savetujemo građanima da pametno iskoriste četvoromesečni predah koji ih očekuje sledećeg leta – zaključili su u RHMZ-u.\nTagovi: novogodisnja rasveta, padanje ukrasa, padavine, ukrasi\nLampion 30/10/2018 u 12:08\nPadavine se očekuju i na proleće zbog rasvete za Uskrs.\nvoya montoya 31/10/2018 u 00:08\nNa snazi je sareni meteo-alarm uz prezentaciju Nj.E. A.V.-a\nscoby 01/11/2018 u 14:56\nMeni je ipak najsmešniji onaj Vesićev ”topli zec” postavljen na Svetosavskom platou. Niz od desetak svetlećih slavoluka, ankerisanih džakovima sa šutom, kada prolazim tim putem, stalna su pretnja po moju glavu (kinezi i Vesić to ne moraju da brinu). Što bi rekao ministar prosvete za facu onog klinca koje je slalo stalnu poruku: ”Muči me!”, ovi slavoluci šalju poruku sakupljačima šahtova i ostalih sekundarnih sirovina: ”Odnesi me!”.


Tadić: Čekam da se bošnjački lideri izvine Srbima za zločine\nPredsjednik Srbije Boris Tadić rekao je u Njujorku da je on, nažalost, jedini predsjednik neke balkanske države, koji se izvinio drugim narodima za zločine, te istakao da je potrebno da se narodi u regionu izvine jedni drugima.\nTadić je, odgovarajući na pitanja nakon što je održao predavanje na Forumu svjetskih lidera na prestižnom njujorškom Univerzitetu Kolumbija, podsjetio da se Bošnjacima izvinio za zločine koje su počinile srpske snage u BiH, ali da još čeka da se neko od bošnjačkih lidera Srbima izvini za zločine.\n"To sam, takođe, uradio i u Hrvatskoj. To sam uradio i kosovskim Albancima zato što poštujem druge i očekujem da oni počnu da poštuju Srbe", rekao je Tadić, napominjući da su sve strane tokom ratova, vođenih devedesetih godina prošlog vijeka, imale žrtve.\nTadić je rekao da su ratovi, vođeni devedesetih prošlog vijeka, bili užasni i naglasio da je potrebno da se narodi u regionu izvine jedni drugima, međusobno poštuju i integrišu u EU što je prije moguće i da to nema alternativu.\nGovoreći o saradnji Srbije sa Haškim tribunalom, Tadić je ponovio odlučnost Srbije da ovo pitanje bude završeno hapšenjem i izručenjem preostale dvojice optuženih - Ratka Mladića i Gorana Hadžića.\n"Ako je Ratko Mladić u Srbiji, biće uhapšen. Radimo sve što je u našoj moći da ga pronađemo. To činimo iskreno", poručio je Tadić.


LG klime - Prava rešenja za izvanredan vazduh\nPočetna strana > Magazin > Klima uređaji > LG klime - Prava rešenja za izvanredan vazduh\nLG inverter klime LG razume da, kada birate klima-uređaj za svoj dom, očekujete savršenstvo. Zbog toga neprestano radimo na razvoju inovativnih rešenja za klimatizaciju, koja vam pružaju komfor, energetsku efikasnost i izvanrednu pouzdanost. Naša vrhunska tehnologija invertera omogućava vrlo snažno hlađenje i grejanje, istovremeno znatno smanjujući potrošnju energije. Ispunjavajući najnovije evropske energetske standarde, ova sofisticirana tehnologija za štednju energije idealna je za kupce kojima je veoma važno da smanje očuvanje čovekove okoline.\nLG je doveo energetsku efikasnost na potpuno novi nivo pomoću proizvoda energetskog razreda A+++ koji se odlikuju inovativnom Active Energy Control tehnologijom.\nNaša nova klasa klima-uređaja stvara čistije, prijatnije kućno okruženje pomoću patentirane tehnologije prečišćavanja vazduha, jer vas moćni i efikasni filteri za vazduh štite od virusa i alergena koji se prenose vazduhom, pa čak i uklanjaju neprijatne mirise.\nPored poboljšanja kvaliteta vazduha, proizvodi kompanije LG rade uz impresivno nizak nivo buke, obezbeđujući mir vašem domu – klimatizovanom, energetski efikasnijem, LG domu.\nPored toga što proizvodi vrhunske klima-uređaje, LG pruža i praktičnost bez premca, uz pojednostavljeno instaliranje i održavanje proizvoda, sveobuhvatni korisnički servis, stručni savet i dostavu proizvoda na vreme. Kao što je to činila tokom svoje duge i slavne istorije, naša kompanija će nastaviti da unapređuje i implementira tehnologiju radi dobrobiti i udobnosti kupaca širom sveta.\nPogledajte sve LG klime Da biste izvršili naručivanje, potrebno je da budete ulogovani.


► Di Majo osudio proceduru EU protiv italijanske vlade\n"Već godinama, dajemo a ne dobijamo ili dobijamo manje nego što treba. Godinama nas potpuno ignorišu o migrantskom pitanju, na primer. Ceo teret je na nama, i kao da to nije dovoljno, još nam se dele lekcije. To ne može tako, suviše je lako", naveo je Di Majo na Fejsbuku.\n"Ićićemo u Evropu i razgovaraćemo odgovorno kako bi gradili a ne uništavali. Međutim, teško je videti da se svaki dan nalazi izgovor da se govori loše o Italiji i njenoj vladi", dodao je on.\nEvropska komisija predložila je danas da se otvori pravna procedura protiv Italije zbog njenog ogromnog duga.\nPravna procedura zbog prevelikog deficita se zvanično otvara tek posle kompleksnog procesa i potrebno je odobrenje drugih zemalja članica. Ukoliko se uvedu mere, Italija bi mogla da bude novčano kažnjena.\nItalijanska vlada već se krajem 2018. sukobila sa Briselom koji je odbacio italijanski nacrt budžeta smatrajući da nije u skladu sa evropskim propisima. Dve strane su na kraju ublažile stavove i postigle kompromis.


Sretan Dan nezavisnosti Bosne i Hercegovine! - Kameleon M&M\nBosna i Hercegovina danas slavi 1. mart, Dan nezavisnosti.\nDan nezavisnosti Bosne i Hercegovine je nacionalni praznik koji se obilježava 1. marta svake godine, a kojim se proslavlja nezavisnost BiH. Punoljetni građani tadašnje SRBiH glasali su o nezavisnosti Bosne i Hercegovine na referendumu koji je održan 29. februara i 1. marta 1992. godine.\nEvropska zajednica 6. aprila 1992. godine priznala je BiH kao nezavisnu i suverenu državu.\nRadio Kameleon svima koji Bosnu i Hercegovinu doživljavaju svojom domovinom i ponose se suverenom i međunarodno priznatom zemljom, čestita 1. mart, Dan nezavisnosti Bosne i Hercegovine.


Predsednik Međunarodnog krivičnog tribunala za ratne zločine počinjene nakon 1991. na području bivše Jugoslavije Teodor Meron (Theodor) i glavni tužilac tog Tribunala Karla del Ponte (Carla) izvestili su u ponedeljak Savet bezbednosti Ujedinjenih nacija o tome da Srbija i Hrvatska još uvek ne sarađuju u potpunosti sa tim međunarodnim sudom.\nTeodor Meron je ocenio da je sramota što deset godina od genocida u Srebrenici još nisu uhapšene ratne vođe Srba u Bosni – Radovan Karadžić i Ratko Mladić. "Tribunal neće ispuniti svoju istorijsku misiju i neće zatvoriti svoja vrata dok Karadžić, Mladić i Gotovina ne budu uhapšeni, dovedeni u Hag i i tretirani pred Tribunalom u skladu sa punom procedurom", rekao je Meron.\nPredsednik Tribunala je rekao i to da će zbog dolaska niza optuženika u posljednjih pola godine, zbog nedovoljnog broja sudija i sudnica i zbog ostalih faktora, taj sud verovatno prekoračiti postavljeni rok za dovršetak suđenja do kraja 2008., i da će taj rok biti produžen do kraja 2009. godine.\n"Znajući ono što sada znamo, najviše što sada mogu naznačiti je da će biti nužno da se suđenja odvijaju i tokom 2009, i se najverovatnije nastave do kraja te godine", ocenio je Teodor Meron dodavši da bi mnogo značila još jedna, četvrta sudnica koja bi mogla biti finansirana od donatora.\nTeodor Meron i glavni tužilac Tribunala Karla del Ponte (Carla) su ocenili da Hrvatska i Srbija još uvek u potpunosti ne sarađuju as tim sudom.\nKarla del Ponte je rekla da je od predsednika Vlade Srbije dobila uveravanja da će vlasti u Beogradu isporučiti i preostale optuženike, ali je dodala da od 25. aprila ni jedan nije isporučen, da je shvatila da premijer Srbije "nije voljan da sprovodi operacije hapšenja", a da je sa druge strane "politika dobrovoljnih predaja kojima prednost daju vlasti Srbije dosegla limit".\n"Sve dok Gotovina ne bude u Hagu ili dok nam Hrvatske ne dostavi precizne informacije o njegovom boravištu, biće nemoguće reći da Hrvatska potpuno sarađjuje sa Haškim tribunalom", upozorila je Karla del Ponte rekavši da smatra da tom haškom beguncu i dalje pomažu ljudi čak neki unutar institucija.