Javna okupljanja ubuduće će se moći organizovati na deset metara od državnih institucija, predviđeno je Predlogom zakona o javnim okupljanjima i javnim priredbama, što je novina u odnosu na rješenje iz važećeg Zakona o javnim okupljanjima ("Sl. list RCG", br. 31/2005 i "Sl. list CG", br. 40/2011 - dr. zakon, 47/2014 - odluka US i 1/2015) po kojem je to ograničenje 50 metara.\nNovine sadržane u Predlogu zakona je predstavio generalni direktor Direkorata za bezbjednosno zaštitne poslove i nadzor Ministarstva unutrašnjih poslova MUP, Miloš Vukčević.\n"MUP je sa Upravom policije formirao Radnu grupu, u kojoj je učestvovao i predstavnik nevladine organizacije, i imali smo podršku eksperta Evropske komisije koji je pomogao sa preporukama suda u Strazburu i smjernicama Venecijanske komisije", rekao je Vukčević.\nOn je istakao da je u Predlogu zakona došlo do razdvajanja javnih okupljanja od javnih priredbi.\n"Javna priredba se ostvaruje u okviru privredne djelatnosti, radi ostavarivanja prihoda i profita, i zahtijeva dodatne mejre bezbjednosti, dok je javno okupljanje svako okupljanje više od 20 lica na otvorenom prostoru, radi izražavanja socijalnih, političkih uvjerenja i ciljeva, interesa i različitosti", pojasnio je Vukčević.\nOn je naveo da okupljanja na kojima je manje od 20 osoba ne podliježu zakonskoj regulativi.\n"Novina Predloga zakona je što su perepoznata javna okupljanja u pokretu, koja prethodnim nijesu bila predviđena", rekao je Vukčević.\nOn je rekao da je prostor prikladan za javno okupljanje važećim Zakonom određen na 50 metara od Vlade, Skupštine i Ustavnog suda, dok je Predlogom zakona to ograničenje smanjeno na deset do 15 metara od državnih institucija.\nPredlogom zakona je organizator rasterećen, odnosno ne postoji obaveza angažovanja redara. Predlog zakona prepoznaje vođu okupljanja, kojeg mora da odredi organizator, a koji će biti zadužen da podnosi prijavu i da ostvaruje saradnju sa nadležnim organima\n"Ustavom Crne Gore ("Sl. list CG", br. 1/2007 i 38/2013 - Amandmani I-XVI) dozvoljeno je ograničenje prava na slobodno okupljanje, ali razlika u novom zakonu je što ne definiše na kom prostoru će obavezno biti zabranjeno okupljanje", istakao je Vukčević, dodajući da policija odlučuje o razlozima ograničenja.\nTužbe o rješenju zabrane javnog okupljanja više se neće podnositi MUP-u, nego Upravnom sudu.\n"Uvedena je novina o izvještavanju, odnosno Vlada Crne Gore mora jednom godišnje obavijestiti Skupštinu o implemetaciji ovog zakona", rekao je Vukčević.\nOn je naveo da su nastojali da Predlog zakona usklade sa standardima u oblasti zaštite ljudskih prava, i da su vodili računa o smjernicama Venecijanske komisije i o sudskoj praksi Evropskog suda za ljudska prava.\nIzvor: Vebsajt CdM, 09.02.2016.


TOP TIM - TEAM BUILDING • Mokrogorska\nMenadžmenta Mokrogorska škola2020-06-11T11:42:16+02:00\nŠta znači top tim? Čini se da je vreme u kome živimo – sa viškom informacija, a manjkom razumevanja ljudi, odnosa, procesa i prioritet . U takvoj situaciji ni jednoj liniji rukovođenja u kompaniji nije jednostavno da funkcioniše na produktivan način.\nPosebno su veliki izazovi i očekivanja stavljeni pred top menadžment. To je ključan motiv da predstavnici ove linije rukovođenja razmišljaju o strategiji, unapređenju odnosa u timu i povećanju timske efikasnosti. Sa svim ovim uvidima srećemo se poslednje dve decenije, kroz različite interakcije u poslovnom okruženju. Poslednjih godina smo radili sa velikom brojem top timova najrazličitijih kompanija iz regiona. Iskustvo je pokazalo da je kombinacija radionice sa top timovim, pronalaženje poslovnih rešenja, uz našu podršku i individualni rad daju najbolje rezultate. Za dva dana intenzivnog rada sa nama, u mogućnosti smo da pretresemo celo poslovanje, odnose u timu i da definišemo prioritete.\nIzabrani moderatori, predavači i savetnici MOKROGORSKE ŠKOLE MENADŽMENTA aktivno učestvuju u identifikaciji potreba/izazova u timu. Fokusirani na oblasti za unapređenja u timu, pružaju podršku definisanju akcionih korake i prate primenu usvojenog akcionog plana.\nSastavni deo ovog programa su provereni alati za timski rad. Koristimo modele koji uskladjuju ponašanja sa vrednostma, misijom i vizijom kompanije. Metode usklađivanja sa strategijom kao i komunikacioni paket koji je neophodan za razvoj timskog poverenja i međusobnog poštovanja, kao i unapređenje funkcionalnosti timova…\nNaše iskustvo pokazuje da se timovi posle ovakvih programa lakše, brže i posvećenije kreću u duhu kompanijske misije i vizije, stvarajući pozitivnu klimu za razvoj ljudi koji vode i unapređenje biznisa. Top tim team building je prilika za vas i vaš biznis da podignete kvalitet rada na viši nivo. Posvećenost i motivacija kao osnove rada jednog uspešnog kolektiva koji ima zajednički cilj i ide uvek napred.


Željka Cvijanović: Sporni dokument ne tretira pitanje Kosova, ali tretira pitanje Srpske i OHR-a - Sputnjik Srbija\n07:18 11 April 2021\n09:54 22.08.2020 Preuzmite kraći link\nPredsednica Republike Srpske Željka Cvijanović najavila je da će uskoro biti održan sastanak predsednika Srbije Aleksandra Vučića i rukovodstva RS na kojem će biti reči o dokumentu u kojem se ukazuje na antidejtonsko ponašanje visokog predstavnika međunarodne zajednice u BiH.\n„U suštini to je dokument koji pokazuje stvarno stanje kada je reč o BiH. Zbog pravnih i međunarodno-pravnih obaveza koje ima Srbija smatramo da ona treba da bude informisana o tome kakvo je stanje, na koji način je kršen Dejtonski sporazum, kako smo dolazili do nedejtonskih ili antidejtonskih rešenja, na koji način su blokirane mnoge stvari koje su mogle da budu adekvatne, korisne i efikasne za sve ovde da smo se pridržavali onog što jeste slovo Ustava“, rekla je Cvijanovićeva.\nPrema njenim rečima, dokument ne tretira pitanje Kosova, ali tretira pitanje Republike Srpske, posmatrajući svu situaciju u kontekstu značajnog ili strateški važnog, prioritetnog nacionalnog pitanja. Ona ističe da u okviru takvog nacionalnog pitanja za Srbiju jeste i Republika Srpska, a ne samo Kosovo.\n„I ako negde postoje određena rešenja koja se gledaju u paketu onda bi moglo da se kaže da su i ovo pitanja koja treba posmatrati u paketu“, naglasila je Cvijanovićeva, prenosi portal „Kliks“.\nČlan Predsedništva BiH Milorad Dodik ranije je izjavio da su predsedniku Srbije Aleksandru Vučiću iz Republike Srpske dostavili dokumente u kojima ukazuju na antidejtonsko ponašanje visokog predstavnika međunarodne zajednice u BiH.\nDodik je rekao da su na taj način želeli da pokažu da zapadne zemlje imaju dvostruke aršine kada je reč o pitanjima Republike Srpske i Kosova.


Britanski dnevni list „Fajnenšel tajms“ (The Financial Times), ocenio je da se Srbija od 2012. godine preporodila i postala stabilna ekonomija. List navodi da Srbija gotovo sedam godina kontinuirano beleži rast stranih investicija i bruto domaćeg proizvoda, kao i pad nivoa javnog duga i nezaposlenosti, apostrofirajući njen uspeh u upravljanju javnim dugom.\nU specijalnom dodatku, objavljenom početkom februara, pod naslovom „Srbija munjevito ide napred“, britanski list je kroz intervju sa ministrom finansija R. Srbije Sinišom Malim i tri tematska teksta, predstavio uspeh ekonomskih i fiskalnih reformi Srbije, koje su je svrstale među vodeće evropske ekonomije. Ministar finansija Siniša Mali je u intervjuu najavio novi investicioni plan „Srbija 2025“, prema kojem će, pored budžetskih sredstava, u osnovnu infrastrukturu biti uloženo dodatnih 14 milijardi evra.\n„Fajnenšel tajms“ podseća da je Srbija prošle godine proglašena za svetskog lidera po stranim grinfild investicijama, uzimajući u obzir nivo BDP-a, na rang listi „fDi Intelligence”. Ističe se da većina stranih investicija, oko 70 odsto, i dalje dolazi iz zemalja EU, naročito iz Nemačke, Italije, Holandije i Austrije, koje su uložile velika sredstva u srpsku proizvodnju, posebno u automobilske komponente, ali da su značajne i američke direktne investicije, kao i kineske, koje su poslednjih godina značajno porasle.\nPrenoseći izjavu predsednika Privredne komore Srbije Marka Čadeža, britanski dnevnik navodi da strani investitori nailaze u Srbiji na neke od najnižih operativnih troškova u evropskim okvirima, na poreske i carinske olakšice, državne subvencije i podsticaje lokalnih samouprava. Ljudski resursi se, takođe, navode kao jedna od prednosti zemlje – pored visokog broja onih koji govore engleski, Srbija je rangirana na 27. mestu među 157 zemalja prema indeksu ljudskog kapitala Svetske banke, što je najviše mesto u regionu.\nPoseban akcenat je stavljen na razvoj sektora IT usluga u Srbiji, softvera i hardvera, uz isticanje da je reč o najbrže rastućem delu insustrije u zemlji, koji je zabeležio do sada neviđen nivo stranih ulaganja. Zaključuje se da bi upravo razvoj tehnološkog sektora u zemlji mogao preokrenuti proces „odliva mozgova“, prisutan na celom Balkanu.


Ponovo RADI srpski Fijat, sindikalci očekuju ELEKTRIČNI model - biznis24.rs\nProizvodni radnici FCA bili su poslati na plaćeno odsustvo 28. maja.\tProizvodnja Fijata 500L u fabrici Fiat Chrysler Automobili Srbija (FCA) nastavljena je posle dvonedeljne pauze, rečeno je agenciji Beta u Samostalnom sindikatu te fabrike.\nPredsednik tog sindikata Saša Đorđević rekao je da je proizvodnja nastavljena u dve smene i u dosadašnjem obimu, i “sa traka će silaziti” 400 vozila dnevno.\nĐorđević je rekao da se očekuju konkretni planovi za Fijatovu fabriku u Srbiji što će, kako je dodao, biti predviđeno strateškim planom kompanije Stelantis, koji će obuhvatiti i fabrike u Turskoj, Italiji, Poljskoj i drugim zemljama.\nOn je uveren da će u kragujevačkoj fabrici biti pokrenuta proizvodnja novog modela vozila koje će biti na električni pogon, ali i da će kompanija odlučivati o “sudbini proizvodnje” Fijata 500 L.\nPrema Đorđevićevim rečima, kompanija će svakako proceniti da li joj je potrebno da paralelno sa proizvodnjom novog, električnog automobila, zadrži i proizvodnju 500L naredne dve, tri godine.\nĐorđević smatra da definitivno prolazi vreme “klasičnih” automobila i da je budućnost u vozilima “na struju”, te sledi i prilagođavanje kragujevačke fabrike.\nU Fijatu ponovo akcija STARO ZA NOVO\tFoto: screenshot\n“500L” · agenciji · automobili · Beta · bili · Chrysler · Đorđević · dvonedeljne · fabrici · fabrike Predsednik · Fiat · Fijata · maja Proizvodnja · nastavljena · odsustvo · pauze · plaćeno · poslati · posle · proizvodni · proizvodnja · Radnici · rečeno · rekao · Samostalnom · Saša · sindikata · sindikatu · srbija\nDok se vodi borba za starateljstvo, deca trpe (AUDIO)\nNa Egzitu i kontejneri za reciklažu


Predsjednica Vlade Republike Srpske Željka Cvijanović i supruga predsjednika RS-a Snježana Dodik fotografisale su se u blizini američkog Kapitola tokom zvanične inauguracije novog američkog predsjednika Donalda Trumpa.\nFotografiju je objavio RTRS kako bi uvjerio bh. javnost da su Cvijanović i Dodik bile na inauguraciji.\nKako smo ranije objavili, Cvijanović i Dodik su dobile poziv da prisustvuju događaju koji se održava u hotelu Hyatt Regency Capitol Hill u povodu inauguracije Trumpa. Hotel Hyatt Regency Capitol Hill ponudio je svim svojim gostima specijalnu ponudu u povodu proslave inauguracije Trumpa, a predsjednički smještaj košta 45.000 dolara.\nIz Vlade RS-a je saopćeno kako si "troškovi boravka predsjednice Cvijanović u SAD-u ovom identični uobičajenim troškovima predsjednice Vlade pri službenom boravku u ovoj zemlji, na primjer, za potrebe održavanja sastanaka sa međunarodnim finansijskim institucijama, te podrazumijevaju troškove avionske karte i hotelskog smještaja".\n"Prisustvo predsjednice Vlade inauguraciji novog američkog predsjednika od ključnog je značaja za Vladu i Republiku Srpsku u cjelini, te pojedine zlonamjerne i tendenciozne dezinformacije ni na koji način to ne mogu umanjiti, posebno imajući u vidu da je predsjednica Cvijanović jedna od rijetkih zvaničnika iz regiona koji prisustvuju ovom događaju", stoji u saopćenju.\nAmbasador BiH u SAD Haris Hrle kazao je ranije kako se "Željka Cvijanović ne nalazi u službenoj posjeti Washingtonu, niti će prisustvovati službenim aktivnostima vezanim za inauguraciju predsjednika Donalda Trumpa, odnosno da ne nije službeno pozvana u SAD.\nJavnosti nije poznato ni s kim će se Cvijanović uopće sastati u Washingtonu, koliko planira boraviti u SAD-u i koliko iznose troškovi njenog putovanja.\n0 # Admir 21-01-2017 02:53\nTu sam i ja Bio ,kao i ostala publika Ako one misle da su nesto znacajne varaju se\n0 # began 21-01-2017 09:23\nA koju su to državu zastupale na karti sveta nema RS haha smešno\n0 # Hallo 21-01-2017 09:44\nOvaj mi Kapitol izgleda ko onaj kineski sto su ga kopirali. Ovi koliko su glupi nebi me cudilo da su tamo i otisli\n0 # Enko 21-01-2017 11:11\nJel i njih neko inaguriso?\n0 # Trap 22-01-2017 08:00\nJad i tuga! Stare babe sa mozgom tinejdzerki\n0 # miki 22-01-2017 09:51\nCirkus na racun naroda\n0 # Sanbol 22-01-2017 12:34\nBezite kobile jedne nabijem vas na ku..C da lakse odete u genocidnu tvorevinu.


Ljuban Sredić nastavio obilazak sela – Kikinda Online News – Kikinda Online News\nLjuban Sredić, član GV za poljoprivredu i mesne zajednice posetio je danas Iđoš i Sajan kako bi sa njihovim predstavnicima, Miodragom Komanov i Zoltanom Tot porazgovarao kako o svim gorućim problemima, tako i o svim aktivnostima koje su do sada realizovane, kao i o planovima za naredni period u ova dva mesta.\nZbog slabijeg prliva sredstava u gradsku kasu zbog aktuelene epidemiološke situacije skraćene su i investicije, a samim tim i delatnosti u mesnim zajednicama. Tu sudbinu dele i Mesne zajednice Iđoš i Sajan:\n-“ Iđoška Mesna zajednica imala je u planu kompletnu rekonstrukciju Doma lova sredstvima u visini od 11 miliona dinara za smeštaj udruženja građana. Ove godine to neće biti realizovano, ali potrudiću se da zajedno sa predsednikom Mesne zajednice, Gradskim većem i gradonačelnikom da to uđe u plan za narednu godinu i da rekonstrukcija objekta počne, ako ne kompletna, onda da za to dve godine bude završeno” – izjavio je Sredić.\nIako brojne planirane aktivnosti u Iđošu nisu realizovane, ipak je urađeno dosta toga u prethodnom periodu:\n-” Završili smo jednu lepu priču oko dečijeg igrališta. Urađena je ograda oko groblja, četiri nova autobuska stajališta, do kraja godine bi trebali da pošumimo neke parcele oko sela. Uprkos epidemiološkoj situaciji, Iđoš se može pohvaliti da je urađeno dosta toga. Rekonstrukcijom Doma lova čiji bi projekat trebao da bude realizovan u toku naredne godine i koji bi služio svim našim meštanima, udruženjima i sportskim klubovima i bio bi na usluzi svima. U proteklih deset do petnaest godina objekat je napušten, i nalazi se u vrlo lošem stanju. Mnogo energije potrošeno je u prethodnom periodu što se tiče same parcele i objekta sa državnog u vlasništvo mesne zajednice, odnosno grada. Nadamo se da ćemo taj projekat realizovati sledeće godine, ako nam situacija to dozvoli” – rekao je Miodrag Komanov, predsednik MZ Iđoš.\nRebalansom budžeta za Sajan je planirana sanacija krova nekadašnje bioskopske sale u iznosu od 1,5 miliona dinara:\n-” Sajanci su imali dosta toga u planu da urade, međutim, dosta toga je moralo biti prolongirano za narednu godinu, pa smo od prioriteta u dogovoru sa predsednikom Mesne zajednice u rebalansu budžeta ubacili sanaciju krova stare bioskopske sale. Nadamo se da će aktivnosti planirane za ovu biti realizovano u narednoj godini” – rekao je Sredić.\nU Iđošu su uređene bankine u ulici Đure Đakovića i Sabovoj ulici, a lomljenim crepom sanirane su još tri manje ulice – Užička i Kunjadi Janoša i nastavak Petefi Šandora:\n-” Za ovu godinu planirana je adaptacija magacina Doma kulture u Sajanu u čajnu kuhinju. Imamo projekat, čija je vrednost investicije 1,5 miliona dinara. Dobili smo saglasnog od Sekretarijata za imovinsko pravne poslove za realizaciju te investicije i ista će biti finansirana iz mesnog samodoprinosa. Za sledeću godinu planiramo urađenje trotoara i pešačke staze u centru cela, dva autobuska stajališta na ulazu u selo, a konstantno trebamo da radimo i na uređenju atmosferskih kanala koje sa većim padavinama postaju problem” – završava Zoltan Tot, predsednik MZ Sajan.\nSTK “Čarnojević” dragulj Ruskog Sela: Gradonačelnik Nikola Lukač i većnik Dragan Pecarski pružili podršku – Kikinda Online Ne


CSU izlazi u susret budućim brucošima | Ki Fokus CSU izlazi u susret budućim brucošima – Ki Fokus\nKikindski maturanti srednjih škola koji nameravaju da pristupe polaganju prijemnog ispita za neki od fakulteta, a koji imaju problem sa određenim predmetima vezanim za to polaganje, moći će da se obrate Centru za stručno usavršavanje. – Cilj nam je da pomognemo maturantima. Najpre ćemo da se raspitamo koji su to predmeti koji predstavljaju problem prilikom priprema za polaganje prijemnog ispita, a zatim i da pronađemo profesore koji bi bili voljni da uz novčanu naknadu izađu učenicima u susret, rekao je direktor Centra za stručno usavršavanje Kikinda, Dejan Karanović\nPredavanja bi se održavala subotom u prostorijama CSU-a i bila bi besplatna za sve zainteresovane đake.\nCentar za stručno usavršavanje (CSU) Kikinda dobio je i Rešenje o akreditaciji pravnog lica za realizatora programa stručnog usavrašavanja zaposlenih u jednicama lokalne samouprave i organima uprave, a koje izdaje Ministarstvo državne uprave i lokalne samouprave.\nTo znači da će zaposleni u lokalnoj samoupravi i organima uprave, kao i oni koji to tek treba da postanu, imati program prema kojem će morati da ispoštuju zahteve Vlade za stručno usavršavanje. Jedina ustanova na teritoriji Vojvodine, koja će biti u mogućnosti da im takvu uslugu i pruži, biće Centar za stručno usavršavanje u Kikindi.\n← Džudo festival u Kikindi\nIntelektualni i psihološki razvoj dece u Dečijoj akademiji „BrainOBrain“ →


Na bh. cestama prošle godine život izgubilo 255 osoba - Zenicablog\nNa bh. cestama prošle godine život izgubilo 255 osoba\nNa bh. cestama u 2021. dogodilo se ukupno 30.238 saobraćajnih nezgoda, od čega 6.931 s poginulim i povrijeđenim osobama, te 23.307 s materijalnom štetom.\nU saobraćajnim nezgodama u Bosni i Hercegovini smrtno je stradalo 255 osoba, dok je 9.799 zadobilo teže ili lakše tjelesne povrede.\nTokom protekle godine registrovano je 535 ili 1,8 posto nezgoda više u odnosu na 2020.\nBroj saobraćajnih nezgoda sa poginulim/povrijeđenim osobama je povećan za 671 nezgodu ili 10,72 posto.\nKada su u pitanju saobraćajne nezgode sa materijalnom štetom u protekloj godini registrovano je 136 ili 0,58 posto nezgoda manje u odnosu na 2020., što je djelimično posljedica i sve češće upotrebe Europskog obrasca za saobraćajne negode od strane vozača koji su učestvovali u saobraćajnoj nezgodi sa manjom materijalnom štetom.\nVeliki broj saobraćajnih nezgoda na bh. cestama, između ostalog, rezultat je nepoštivanja saobraćajnih pravila i propisa, kao i niskog nivoa saobraćajne kulture i većeg broja učesnika u saobraćaju.\nNepropisna brzina i brzina neprilagođena uslovima na cestama su jedan od najčešćih uzročnika saobraćajnih nezgoda, slijede saobraćajne nezgode nastale pod uticajem alkohola i drugih opojnih sredstava, zatim nezgode koje su rezultat radnji vozilom u saobraćaju, te ostali uzroci koji podrazumijevaju nepoštivanje saobraćajne/prometne signalizacije, itd, objavio je BIHAMK.\nTagoviautomobili bih nesreće saobracaj sigurnost zenica\nPokušaj samoubistva u Crkvicama: 31-godišnjakinja skočila s petog sprata zgrade\nFOTO: Nakon slijetanja auta u rijeku Bosnu kod Vranduka\nSaobraćajka na GGM: Sudar autoškole i Škode


Više od 70 odsto Rusa PODRŽALO izmene u Ustavu koje je predložio Putin | Novosti.RS\nsreda, 01. 07. 2020. u 20:14\nZa izmene u Ustavu Rusije glasalo je 71,46 odsto državljana Rusije, dok je protiv bilo 27,55 odsto građana, svedoče podaci Centralne izborne komisije Rusij\nZA IZMENE u Ustavu Rusije glasalo je 71,46 odsto državljana Rusije, dok je protiv bilo 27,55 odsto građana, svedoče podaci Centralne izborne komisije Rusije nakon obrade 15 odsto glasačkog materijala.\nPredsednik Rusije je u januaru 2020. godine predložio niz izmena u osnovni zakon zemlje koji će ovaj dokument učiniti usklađenijim sa savremenim potrebama. Posle rasprave radne grupe o izmenama Državna duma Rusije je 11. marta usvojila predlog zakona koji je dao Putin.\nIstog dana predlog je odobrio Savet Federacije. Nakon toga ruski predsednik potpisao je ukaz kojim se nalaže da glasanje o izmenama Ustava bude 22. aprila, ali je ovaj datum kasnije odložen zbog pandemije virusa korona.


Šljivančanin pušten na slobodu\nVeselin Šljivančanin, bivši oficir JNA, izdržao je dve trećine kazne u Haškom tribunalu zaključno sa 20. junom.\nBivši oficir JNA Veselin Šljivančanin pušten je na slobodu pošto je odslužio dve trećine zatvorske kazne u Hagu. Šljivančanin je stigao u Beograd redovnim letom iz Haga, i vratio se u svoj stan na Banovom brdu, odakle je pre osam godina odveden u Hag.\nTribunal je Šljivančanina, člana takozvane "vukovarske trojke", u decembru 2010. osudio na deset godina zatvora zbog pomaganja i podržavanja mučenja oko 200 hrvatskih zarobljenika na farmi Ovčara, kod Vukovara, u jesen 1991. Prvi put u istoriji Tribunala, apelaciono veće je time, posle vanrednog preispitivanja, poništilo svoju prethodnu pravosnažnu presudu, kojom je u maju 2009, Šljivančanina osudilo na 17 godina zatvora.\nŠljivančanin je uhapšen i izručen Haškom tribunalu u leto 2003. godine. Odslužio je gotovo osam godina, pošto je u kaznu uračunato i vreme provedeno u pritvoru.\nPredsednik Međunarodnog krivičnog tribunala za bivšu Jugoslaviju Patrik Robinson konstatovao je da je Šljivančanin "izrazio kajanje zbog strašnih događaja ne samo u Vukovaru već i širom bivše Jugoslavije". Međutim, u odluci piše i da Šljivančanin nije izrazio "kajanje za svoje zločine, zato što ne povezuje sudbinu žrtava sa svojim delovanjem".\nSudija je u odluci naveo i da se bivši oficir JNA "primereno ponašao u pritvoru, gde je redovno pomagao u biblioteci i bio uključen u reogranizaciju pritvora u korist svih pritvorenika".


Tradicija koja se ne prekida – Breeze\n25/08/2016 14/04/2017 andrijapajic 0 Comment beer, beer fest, beerfest, pivo\nNa Beer Festu su ove godine koncerte za pamćenje su održali: Bajaga i Instruktori, Dubioza Kolektiv, S.A.R.S., Elemental, Let 3, Vlatko Stefanovski, Massimo Savić, Psihomodo Pop, Who See, YU Grupa. Uz njih su bili i Zvonko Bogdan, Vatreni Poljubac, ZAA, Sunshhine, Sajsi MC, Irie FM, Kolja i Grobovlasnici, Viva Vox, kao i mnogobrojni mladi i tribute bendovi. Za pet dana festivala posetioci su uživali u skoro pedeset sati vrhunskog i besplatnog programa na dve bine.\nČetrnaesti po Beer Fest posetilo je oko 480.000 ljudi, koji su došli da uživaju u više od 40 koncerata svetskih, regionalnih i domaćih muzičkih zvezda, sve to začinjeno sa preko 100 vrsta pivskih ukusa.\nPrvog dana Belgrade Beer Festa 50.000 posetilaca uživalo je u vokalnom spektaklu hora Viva Vox, a na velikom otvaranju je nastupila svetska koncertna atrakcija, britanski bend Rudimental, a nastavilo se odličnim koncertima grupa Elemental i Let 3. Drugo veče bilo je dvostruko više posetilaca. Nakon nastupa bendova Evolucija, Larska, Irvas, Empathy Soul Project i Degeneza, na veliku scenu Beer Festa su izašli Bajaga&Instruktori. Od prve do poslednje pesme publika je pevala zajedno sa bendom, tako da je nastup produžen za pola sata. Posle Bajage scenu preuzimaju Kolja i Grobovlasnici, a potom će Ušćem zagrmeti veterani rokenrola YU Grupa. Na kraju druge večeri Sanja Vučić sa grupom ZAA.\nNajveće zvezde treće večeri Belgrade Beer Festa bili su momci iz bosanskohercegovačkog benda Dubioza kolektiv. Njihov jedini koncert ove godine u Srbiji privukao je 70 hiljada fanova. Dinamični muzički program ove večeri nastavljen je uz kultni beogradski sastav Sunshine i najatraktivniji bend iz Crne Gore Who See, koji je doneo vibracije jadranske obale na Ušće. Organizatori Belgrade Beer Festa trude se da svake godine predstave neke nove bendove, ali tradicija mora da se poštuje, pa su tako nakon crnogorskih repera 14. put na ovom festivalu nastupili momci iz grupe Orthodox Celts. Program je zatvorio perspektivan beogradski bend Irie FM.\nČetvrto veče Belgrade Beer Festa obeležio je nastup benda S.A.R.S. kome je prema procenama organizatora prisustvovalo 130 hiljada posetilaca. Bend je svojim najvećim kocertom ove godine na najbolji način obeležio deset godina postojanja. Najpoznatije pesme, od prvog hita “Buđav lebac”, do aktuelnih “Lutka”, “Praktična žena”, “Za njom” publika je pevala horski sa Žaretom, Sanjom i ostalim članovima benda. Pre njih nastupila je Bilja Krstić i Bistrik Orchestra, a nakon koncerta S.A.R.S-a na bini su bili Milić Vukašinović i Vatreni Poljubac uz koje je publika proslavila i zlato vaterpolista na Olimpijskim igrama. Odlična atmosfera nastavila se i na koncertu legendarnog Vlatka Stefanovskog. Najposećenije veče Belgrade Beer Festa zavšeno je nastupom Baneta Lalića i benda MVP.\nPoslednje veče 14. Belgrade Beer Festa obeležio je koncert legendarnog Masima Savića, kao i sportski duh pubilke koja je uz navijanje pratila finale košarke na Olimpijskim igrama, bodreći srpske momke u utakmici sa SAD-om. Posle romantičnijih nota i vanvremenskih pesama Masima Savića publiku je prodrmala energičnim nastupom beogradska reperka MC Sajsi. Usledio je koncert večito mladih rokera Psihomodo Pop predvođenih harizmatičnim frontmenom Davorom Gobcem, koji su nizali hitove iz bogate muzičke karijere. Koncertom novosadskog benda Ritam Nereda završen je ovogodišnji Belgrade Beer Fest.\nU okviru ove akcije »Biram da recikliram« koja je započela na APA Beer Gardenu, a nastavljena na Beer Festu prikupljeno oko 400 kilograma limenki za reciklažu. Ovu godinu posebno je obeležio i olimpijski duh i dao dodatnu vrednost festivalu. Stotine hiljada posetilaca je gromoglasno navijalo i slavilo medalje koje su osvojili naši olimpijci na 28. Letnjim olimpijskim igrama.\nBez podrške grada i svih njegovih komunalnih preduzeća, skoro da bi bilo nemoguće realizovati ovako velike logističke potrebe festivala. Festival je protekao u najboljem redu i bez i jednog jedinog incidenta. MUP Republike Srbije je uradio svoj posao na vrhunskom nivou, a pripadnici Policijske uprave grada Beograda su učinili sve da se posetioci osećaju maksimalno bezbedno. Ove godine je po četvrti put organizovan besplatan prevoz u Beogradu kojim je bezbedno prevezeno više od 30 hiljada posetilaca.\n← EXIT je magičan!\nJesenje Prehlade →\nTool u Pioniru\n06/09/2007 andrijapajic 0


IZLOŽBA DUŠANA TODOROVIĆA: IN_BOKS: FESTUMSKI SKOK\nOd antičkog perioda do digitalne civilizacije\nIzložba radova Dušana Todorovića „IN_BOKS: Festumski skok“, otvorena je sinoć u Malom likovnom salonu Kulturnog centra Novog Sada, i trajaće do 11. novembra. Kako je istakao autor ,projekti antinomijskih instalacija nastali su sakupljanjem vizuelnih informacija, obaveštenja, upozorenja i piktograma, kao i sveukupnih delova sistema savremenih komunikacija.\nPrema njegovim rečima modifikovana figura skakača u vodu sa freske iz Festa simbolizuje oslobođenje duha i tela i antipod naše sve veće zavisnosti od ekrana i elektronike. Ovaj simbolički skok kroz vreme minojskog skakača možda nam pruža odgovor na pitanje čuvene Šekspirove fraze „biti ili ne biti?“ koja u današnje vreme može da se formuliše u BITI ILI KLIKNUTI! UMETI ILI IMATI! Ali u ovom projektu naga figura skakača koja prolazi kroz elektronske predele ekrana postaje simbol čovekove težnje za slobodom duha i tela u skladu sa prirodom oko nas.\n– Pre pet godina u Istorijskom muzeju u Berlinu pronašao sam jednu fotografiju pod nazivom „Vaser springer”, koja je nastala 360. godine pre naše ere. To je, zapravo, freska skakača iz Feste, antičkog grada na Kritu, koja je me veoma zainteresovala. U narednih pet godina dosta sam proučavao minojsku civilizaciju, koja je po ondašnjim uspesima bila poput Njujorka našeg vremena. U fresci me je posebno zaokupio taj graciozni skok olimpijca koji je slobodno uživao u moru, i on me je inspirisao da razmišljam o slobodi i lepoti antičkog perioda u kome je sve bilo predstavljano u sasvim drugom obliku, kroz prirodni odnos sa materijalima, u ravnoteži sa svetom, a ne kroz hladne medije kao što je to slučaj danas – rekao je autor na otvaranju izložbe.\nTodorović je dodao da je kroz kreativan proces, nastala igra, između njega i „Skakača“, i vitrualnog predela u koji je on uskočio. On sada uskače u tablet i počinje svoje putovanje. Sve je govorilo u prilog da slobodni skakač koji može da uđe u mašinu dolazi kao simbol slobode, kao virus koji ulazi u računar. Kada je, kako je rekao, isekao njegov lik ostala je praznina koja označava duh, nevidljivi i nepojmljivi u nama, pun čestica i energije koje komuiniciraju. Kada je razmišljao o svemu mnoge stvari su se otkrivale, i tako je nastala njegova igra u kojoj je i za i protiv svega. Potreba za savremenim sredstvima komunikacije je danas vrlo nužna, naglasio je autor, ali možda i ne mora da bude jer zloupotreba svega dovodi do sasvim druge krajnosti u kojoj ratuju dva sveta.


NBS je ovom instrukcijom ograničila iznos koji može da se penzionerima isplati u jednoj banci na 80.000 dinara mesečno kako bi umanjila rizik od prevara.\nPrema današnjoj odluci NBS, banka je dužna da korisnicima omogući raspolaganje novcem na dinarskom ili deviznom računu, a isplate može da izvrši ili u prostorijama banke ovlašćenom licu, na osnovu jednokratnog punomoćja kojim se ono ovlašćuje za podizanje sredstava sa računa klijenta, ili isplatom na kućnu adresu korisnika u saradnji sa JP Pošta Srbije.\nOvlašćenje može biti u formi koju utvrdi banka ili u slobodnoj formi, ali mora obavezno da sadrži podatke koje je utvrdila NBS, ne mora da bude overeno kod notara, a ovlašćeno lice je dužno da banci stavi na uvid svoja, kao i lična dokumenta korisnika.\nKorisnik može da zatraži isplatu novca pozivom posebne telefonske linije banke za komunikaciju s korisnicima, koja je otvorena za ovu namenu, kao i putem i-mejla, SMS-a ili korišćenjem naloga elektronskog ili mobilnog bankarstva, pri čemu je dužan da navede broj računa i iznos novčanih sredstava koji bi mu bio isplaćen na jedan od navedenih načina za koji se opredeli.\nRadi sprečavanja prevarnih radnji i zloupotreba, banka je dužna da stupi u kontakt s korisnikom i da proveri da li je zatražio isplatu novca u telefonskom razgovoru koji se snima.\nAko se korisnik opredeli za dostavu na kućnu adresu, banka je dužna da karticu pošalje preporučenom poštom.\nKada je reč o izdavanju platnih instrumenata za elektronsko i mobilno bankarstvo, banka je dužna da najkasnije u roku od sedam dana od dana stupanja na snagu ove instrukcije uspostavi poseban kontakt-centar s najmanje tri dostupna telefona i proceduru za aktiviranje usluge elektronskog i mobilnog bankarstva korisnika i da informacije o tome objavi na svojoj internet-prezentaciji.\nIz NBS posebno ističu da banke, JP Pošta Srbije i druga lica ne mogu korisnicima naplatiti naknade i druge troškove za usluge navedene u ovoj instrukciji.\nStranci su tokom prošle godine u Crnoj Gori kupili nekretnine u vrednosti od 182,6 miliona evra, a najveći kupci bili su Rusi sa 38,9 miliona evra. Slede Turci koji su trgovali za čak 25,1 milion evra, podaci su crnogorske Centralne banke.\nU srpskim sredinama na Kosovu pet novozaraženih


Curtiss Zeus - jedan od najveverovatnijih motocikala na svetu - AutoExclusive - Auto vesti, Novi, Luksuzni, Polovni automobili\nCurtiss Zeus - jedan od najveverovatnijih motocikala na svetu\nJedan kalifornijski događaj pod imenom The Quail Motorcycle Gathering, trenutno predstavlja najbolje mesto na kome ljudi mogu uživati u najboljim dvotočkašima…\nNeverovatni model koji vam danas predstavljamo zvanično je dobio titulu najneobičnijeg i najlepšeg motocikla ove godine. Curtiss Motorcycles, kompanija koja je ranije bila poznata po imenu Confederate Motors, pre nekog vremena predstavila je svoj novi model Zeus, potpuno električni koncept koji poseduje prvi e-twin električni motor na svetu.\nMoramo priznati da deluje pomalo čudno videti brend Confederate Motors kako se odriče svojih mišićavih V-twin motora u korist električnog pogonskog sklopa, ali Zeus predstavlja elitnog dvotočkaša, koji izgleda odvažno baš kao i prethodni Confederate modeli. On dolazi sa mašinski proizvedenom aluminijumskom šasijom i Racetech unutrašnjošću, sa rasporedom dizajna dvostrukog žljeba i koncentričnom tačkom okretanja sa vratilom električnog pogona, kao i kontrolnom tablom u formi iPad/tablet jedinice sa LED rasvetom.\nZaštitni paneli svakako predstavljaju veoma komforne detalje, pružajući svima koji posmatraju ovaj motocikl priliku da malo bolje sagledaju komponente njegovog pogonskog sklopa. Vredi napomenuti da ovaj prototip pakuje i Beringer kočnice, lagane BST točkove i SW Speaker far.\nKompanija Curtiss Motorcycles usko je sarađivala sa Zero Motorcycles prilikom rada na ovom više nego impresivnom električnom pogonu, sa E-Twin platformom koja ima nultu emisiju i 170 konjskih snaga. Ovo je svakako jedan od najmoćnijih e-motora ikada kreiranih.\nPakovanje baterija od 14.4 kWh dodato je ovom motoru, ali verujemo da u ovom delu ima mesta za poboljšanja. Curtiss Motorcycles nam obećavaju unapređenja do 2020.godine, kada je zakazano debitovanje ovog modela na tržištu.


Dragana Bakula je devojka iz Kiseljaka, rodjena sa jednim velikim životnim iskušenjem, bez desne ruke i ramena.\nIako na društvenim mrežama, svoj život predstavlja kao sasvim jedan divan, normalan on je ipak pun poteškoća i nedaća sa kojima se susreće.\nSa svojim “nedostatkom” Dragana se odlično nosi, čak ga kako kaže ni ne smatra nedostatkom nego ono s čim je rođena i šta je “morala” automatski prihvatiti.\nKako navodi, nije imala negativna iskustva sa okolinom kada je njen deformitet u pitanju, sve do prije par godina kada je počela primati uvrede na račun svog fizičkog izgleda.\nŠto se tiče društva, presretna je jer se druži samo sa ljudima koji prihvaćaju nju onakvu kakva jest i nikad se nije osjećala suvišnom ili manje vrijednom unutar istog.\nDragana ističe da joj je u početku bilo teško objašnjavati drugima zašto nema rame i ruku, sve dok nije shvatila da je velika razlika imati fizički nedostatak i onaj nedostatak unutra. Odnosno to da se njen ožiljak se vidi ali s tim živim samo ona, bez da koga remeti ili povrijeđuje. Dok sa druge strane postoje ljudi sa “ožiljcima” ili nedostatcima u duši kojima je u cilju samo nanositi povredu drugima.\nPonekad se i sama pita zašto joj sve desilo, ali to su rijetki trenuci možda samo onda kad joj ne odgovara neka haljinica (smijeh), ali su tu naravno ljudi koji nađu i ljepšu od one za kojom tada užali.\nNedostatak joj, kako kaže, ne predstavlja problem u svakodnevnom životu, radi sve samo ma “poseban način”. Nikad nije primjetila do sada da je za nešto nesposobna, međutim današnji ograničeni ljudi imaju takvu predstavu čim je vide.\nNevrijeme slomilo drvo pored “Reumala”\nKiseljačani Jahja Bajrić i Mihael Ivanković pozvani u kadetsku reprezentaciju BiH


Ruski senator: Amerika zbog Ukrajine neće zaratiti sa Rusijom - 20.11.2021, Sputnik Srbija\nRuski senator: Amerika zbog Ukrajine neće zaratiti sa Rusijom\nInicijative vašingtonskih političara protiv Rusije potvrđuju izjave bivšeg predsednika SAD Baraka Obame da Amerikanci zbog Ukrajine ili bilo kog drugog neće... 20.11.2021, Sputnik Srbija\nOn je, komentarišući poziv američkog senatora Roberta Menendeza da se uvedu sankcije Rusiji u slučaju ofanzive na Ukrajinu, naglasio da će se američka politika u tom smislu upravo i ograničiti isključivo sankcionim merama.Prema njegovim rečima, ako se izjava senatora Menendeza prevede sa političkog na „čovečanski“ jezik, onda bi glasila: „U slučaju hipotetičkog rata ukrajinskih militanata sa Rusijom – Amerikanci će se ograničiti na borbu putem sankcija, što znači zabrana izdavanja viza vojnim licima i ograničenja prilikom isporuke gasa i kupovine ruskih obveznica“.„Drugim rečima, jastrebova u vašingtonskom političkom Olimpu je puno, ali među njima nema samoubica. Gospodo iz Istočne Evrope i Velike Britanije, sami izvucite zaključke“, zaključio je Klimov.\nInicijative vašingtonskih političara protiv Rusije potvrđuju izjave bivšeg predsednika SAD Baraka Obame da Amerikanci zbog Ukrajine ili bilo kog drugog neće ratovati protiv Rusije, izjavio je šef komisije za zaštitu nacionalnog suvereniteta Saveta federacije Rusije Andrej Klimov.\nOn je, komentarišući poziv američkog senatora Roberta Menendeza da se uvedu sankcije Rusiji u slučaju ofanzive na Ukrajinu, naglasio da će se američka politika u tom smislu upravo i ograničiti isključivo sankcionim merama.\n„Ni mastilo se nije osušilo na dokumentu koji je predložen u Donjem domu američkog parlamenta o nepriznavanju izbora u Rusiji 2024. godine ukoliko na njima pobedi Vladimir Putin, već su i u Gornjem parlamentu počeli da kažnjavaju Ruse“, napisao je Klimov na svom Telegram nalogu.\nPrema njegovim rečima, ako se izjava senatora Menendeza prevede sa političkog na „čovečanski“ jezik, onda bi glasila: „U slučaju hipotetičkog rata ukrajinskih militanata sa Rusijom – Amerikanci će se ograničiti na borbu putem sankcija, što znači zabrana izdavanja viza vojnim licima i ograničenja prilikom isporuke gasa i kupovine ruskih obveznica“.\n„Drugim rečima, jastrebova u vašingtonskom političkom Olimpu je puno, ali među njima nema samoubica. Gospodo iz Istočne Evrope i Velike Britanije, sami izvucite zaključke“, zaključio je Klimov.


Započeta humanitarna akcija "Kilometar kose" u Vršcu\npetak, 26. jun 2015. 14:27h\nPre nešto manje od mesec dana, portal MOJKraj.rs pozvao je Vrščane i Vrščanke da se pridruže akciji Kilometar kose (više o tome možete pročitati OVDE). Uz Vašu pomoć, uspeli smo u nameri da se i naši sugrađani priključe ovoj akciji.\nFrizerski atelje Dragan (Anđe Ranković 13) nesebično je podržao humanitarnu akciju "Kilometar kose", te će tako svi oni koji odluče da doniraju svoju kosu to moći da urade u ovom frizerskom salonu.\nDa podsetimo, "Kilometar kose" je humanitarna akcija prikupljanja kose i pravljenja perika za decu obolelu od karcinoma. Akciju, koju su pokrenuli mladi dramski umetnici u februaru ove godine, podržali su mnogi ljudi širom Srbije. Kako kažu, njihova želja je da deci koja pate od gubitka kose, bio on privremen ili trajan, vrate samopouzdanje i osećaj identiteta.\nMlada Vrščanka Stefani Turturea priključila se akciji i donirala čak 25 centimetara kose.\n- Saznala sam za ovu akciju pre par meseci i od tad imam želju da poklonim kosu. Srećna sam što sam bila u mogućnosti da uradim nešto kako bih usrećila ovu decu. Pozivam sve devojke, ali i momke, koje su u mogućnosti da urade isto, osećaj je neverovatan - kaže Stefani.


Pravila za ulazak građana Srbije u Nemačku – Okvir\nPravila za ulazak građana Srbije u Nemačku\nAmbasada Savezne Republike Nemačke u Srbiji upozorila je da su u toj zemlji na snazi rigorozne mere zbog velikog broja novozaraženih korona virusom, i ukazala na ograničenja za ulazak uz zemlju – uz preporuku da se odustane od putovanja koja nisu preko potrebna.\n„Za veliki broj zemalja, među kojima je i Srbija, ograničen je ulazak u Nemačku, a putovanja u Nemačku u turističke svrhe nisu dozvoljena“, saopštava Ambasade Nemačke.\nDržavljani Srbije koji imaju dozvolu boravka u Nemačkoj ili nacionalnu vizu i nadalje imaju mogućnost da putuju u Nemačku, ali se sugeriše da „generalno treba izbegavati putovanja s namerom kratkotrajnog boravka u zemlji“.\nDržavljanima Srbije koji bez vize, zbog hitnog medicinskog tretmana ili zbog neodložnih poslovnih obaveza, moraju kratkotrajno da borave u Nemačkoj, u načelu je omogućen ulazak u zemlju jedino ako neophodnost putovanja mogu da dokažu stavljanjem na uvid neophodnih potvrda.\nI dalje važe obaveze digitalne prijave ulaska, testiranja pre izlaska iz zemlje i kućne samoizolacije.\nDržavljani Srbije dužni su da se pre izlaska iz zemlje elektronski prijave putem linka: http://www.einreiseanmeldung.de/, gde postoji i obrazac na srpskom jeziku. Po registraciji, elektronska potvrda dostavlja se u pdf-formatu, koju su dužni da stave na uvid prevozniku prilikom prijave za let, kao i nemačkoj graničnoj policiji pri ulasku u zemlju.\nVučić otputovao za Francusku, sutra sastanak s Makronom\nRHMZ upozorava: Ledena kiša u Vojvodini, porast vodostaja


Moskva beleži pokušaje mešanja SAD u predizborni proces u Rusiji - 05.03.2018, Sputnik Srbija\nMinistarstvo spoljnih poslova Rusije beleži pokušaje mešanja u predizborne procese u Rusiji, izjavio je zamenik ministra spoljnih poslova Rusije Sergej Rjabkov na... 05.03.2018, Sputnik Srbija\n11:15 05.03.2018 (Osveženo: 11:33 05.03.2018)\nMinistarstvo spoljnih poslova Rusije beleži pokušaje mešanja u predizborne procese u Rusiji, izjavio je zamenik ministra spoljnih poslova Rusije Sergej Rjabkov na sastanku Privremene komisije Saveta Federacije za zaštitu državnog suvereniteta i sprečavanje mešanja u unutrašnje poslove Rusije.\n18 Februar 2018, 22:54\n„Posebno aktivni pokušaji mešanja u naše unutrašnje procese poslednjih nekoliko godina primećeni su u periodu pripreme i održavanja izbora za predsednika Rusije, kao i parlamentarnih izbora za Dumu. Takve težnje jasno se mogu pratiti i tokom naše sadašnje predizborne kampanje“, rekao je Rjabkov.\n„Ministarstvo ovo beleži i, naravno, time se detaljno bave i druge odgovarajuće strukture“, naglasio je on.\n„SAD su glavni izvor naše pažnje… Vašington ne samo što se meša preko različitih kanala i u raznim oblicima u naše unutrašnje poslove, već je upravo on onaj koji najaktivnije pokušava da pripiše ruskoj strani nekakvo kvazimešanje u unutrašnje poslove SAD“, dodao je on.\nIstovremeno je Vašington veštački naduvao histeriju o navodnom sajber-mešanju Rusije u američke izbore, rekao je Rjabkov.\n„Amerikanci sude prema sebi kada već skoro dve godine pokušavaju da optuže Rusiju za mešanje u izborne procese u SAD pomoću takozvanih sajber-napada i putem društvenih mreža. U Vašingtonu je oko toga veštački stvorena prava histerija, a za to nema nikakvih stvarnih dokaza“, istakao je zamenik ministra.\nSankcije Sjedinjenih Američkih Država protiv Rusije imaju za cilj destabilizaciju situacije u Rusiji, rekao je Rjabkov komentarišući najnovije produženje sankcija.\n„Koliko god da su autori i izvršioci ovog zakona pokušavali da prikriju određenim frazama, njegov cilj nije da se samo mešaju u naše unutrašnje poslove, već da dovedu do duboke destabilizacije situacije u zemlji“, istakao je Rjabkov.\nPrema njegovim rečima, u tu svrhu su u periodu 2016-2018. godine zvanično izdvojena budžetska sredstva u visini od 20 miliona dolara godišnje.\nRjabkov je, takođe, rekao da su trenutno pod američkim sankcijama 422 pravna lica iz ključnih oblasti ruske ekonomije.\nPredsednik SAD je zbog situacije u Ukrajini 2. marta produžio je sankcije Rusiji na godinu dana, saopštila je Bela kuća.


Vučić zadovoljan podrškom Merkel – Energy Press\nNjemačka kancelarka Angela Merkel u četvrtak je razgovorima s predsjednikom Srbije Tomislavom Nikolićem i predstavnicima civilnog društva završila dvodnevni posjet Beogradu i otputovala u Sarajevo.\nAngelu Merkel u zračnoj luci Nikola Tesla ispratio je srbijanski premijer Aleksandar Vučić, a na svom Twitter profilu objavio da je zadovoljan posjetom i potporom koju je Srbija dobila od Njemačke. “Zadovoljni smo posjetom kancelarke Merkel, njenom ocjenom reformi koje provodimo i podrškom našem europskom putu”, napisao je Vučić.\nNjemačka kancelarka obećala je u srijedu, nakon razgovora s premiejrom Vučićem, da će Beograd imati potporu Berlina u procesu eurointegracija, te rekla kako je samo “pitanje vremena” kad će prva pregovaračka poglavlja o članstvu Srbije u EU biti otvorena.\nOna je ocijenila da je to Beograd zaslužio svojom spremnošću na kompromise u pregovorima s Prištinom i pohvalila ekonomske i gospdoarske reforme vlade. Merkel se u četvrtak sastala i sa srbijanskim predsjednikom Tomislavom Nikolićem koji je, prema priopćenju iz njegova ureda, njemačkoj kancelarki uz izraze zadovoljstva “izuzetno dobrim bilateralnim odnosima Srbije i Njemačke i gospodarskom suradnjom” zatražio i potporu ”za dinamičniji pregovarački proces i otvaranje poglavlja tijekom ove godine”. Merkel je jutros imala radni doručak s predstavnicima nekoliko organizacija civilnog društva u Srbiji, a svoju mini-balkansku turneju završava posjetom Sarajevu.


Šafran - jača imunitet, smanjuje stres i topi kilograme - Dijetica.com: fitnes, dijete, zdravlje, vežbe\nZdravljeŠafran - jača imunitet, smanjuje stres i topi kilograme\nŠafran zovu "začin nad začinima" i to ne bez razloga - kažu da deluje blagotvorno na više od 90 bolesti!\nŠafran zovu “začin nad začinima”, kažu da deluje blagotvorno na više od 90 bolesti! Šafran je poznat kao najskuplji začin na svetu – jedan kilogram začina je košta najmanje 2 000 dolara (potrebno je više od 150 000 cvetova koji se ručno beru).\nTajna ove „čudesne” biljke poznata je od davnina – njena upotreba seže od pre 5 000 godina. Za šafran se vezuje i niz zanimljviih legendi- koristila je Kleopatra za kupanje da bi sačuvala svoje čari, a Aleksandar Veliki je lečio svoje rane.\nDejstva šafrana poznata su odvajkada i u tradicionalnoj medicini, a iznad svega je sjajan izvor minerala i vitamina koji su ključni za opšte stanje organizma, jačaju imunitet i daju nam vitalnost i elan.\nPoznato je i da šafran može da posluži kao jedna vrsta antidepresiva, te da smanji prve simptome anksioznosti i napada panike i podigne raspoloženje.\nZanimljivo je da se šafran koristi kada je reč o narodnoj medicini za mršavljenje, kontrolu apetita i poboljšanje varenja, gde daje impresivne rezultate. Konzumiranje ovog začina sa “aromom luksuza” može da vam pomogne da sprečite kompulsivno prejedanje ili nekontrolisano grickanje između obroka, a upravo je to često glavni uzrok nagomilanih kilograma, piše Blic.\nU našoj zemlji mali je broj ljudi koji nisu čuli za šafran (nedavno je otkriven i u nacionalnom parku Fruška gora), ali isto tako je još manji broj koji ima priliku ga redovono kozumira.\nKruške podižu imunitet, snižavaju stres Ovo voće je prirodan izvor energije, jer sadrži monosaharide, fruktozu...\nVoda topi kilograme Skidanje kilograma jednostavno ne uspeva? Verovatno je vaš organizam žedan....\nHrom topi kilograme Hrom je oligoelement koji može da nam pomogne kad hoćemo...\nPrethodni tekstMože li koronavirus da se prenese preko zamrznute hrane?\nSledeći tekstKada je organizmu potrebno više vode?


Foto: N.N. | BiH još uvijek nije uspostavila jedinstveni ekonomski prostor\nDejan Šajinović 02.04.2018 10:30\nBANJALUKA, SARAJEVO - BiH ni 22 godine nakon rata nije uspostavila jedinstveni ekonomski prostor (JEP), iako smo više puta upozoreni da bez toga nema šanse da zemlja postane članica EU.\nIako se o neophodnosti hitnog uspostavljanja jedinstvenog ekonomskog prostora priča godinama, do sada je urađeno vrlo malo da se te aktivnosti sprovedu u praksi, a o toj temi se u javnosti ne govori dovoljno.\nU odgovoru na upitnik Evropske komisije organi BiH su priznali da u BiH ni dan-danas nema jedinstvenog ekonomskog prostora. Na konkretno 13. pitanje u poglavlju o ekonomskim kriterijumima šta je BiH uradila na uspostavljanju jedinstvenog ekonomskog prostora odgovoreno je da je BiH "u ranoj fazi" funkcionalne tržišne ekonomije, s navođenjem brojnih primjera gdje taj napredak nedostaje.\nU Delegaciji EU su nam rekli da je jedinstveni ekonomski prostor teritorija bez unutrašnjih granica ili drugih regulatornih prepreka slobodnom kretanju robe i usluga. Takođe, iziskuje i koordinaciju različitih fiskalnih i socijalnih politika. "Jedinstveni ekonomski prostor unutar jedne zemlje se može izgraditi usklađivanjem složenih i često kontradiktornih zakona ili regulatornih okvira između različitih nadležnosti. To uključuje rješavanje problema nedostatka unutrašnje koordinacije između svih nivoa vlasti", naveli su oni.\nPrimjera radi, navode postojanje dvostrukih licenci kao i administrativne prepreke u različitim dijelovima zemlje. To, na primjer, znači da investitor može dobiti dozvole i potvrde u jednom dijelu zemlje, ali onda kad ode u neki drugi dio, te potvrde i dozvole ne važe.\n"Neusklađenosti između zakona i propisa na svim nivoima vlasti takođe predstavljaju problem. Ovo je razlog zašto je EU u više navrata pozvala vlasti u BiH da dogovore koordinisano usklađivanje zakonodavstava na različitim nivoima upravljanja sa zakonodavstvom EU, jer u protivnom postoji rizik od stvaranja prepreka jedinstvenom ekonomskom prostoru u zemlji", zaključili su oni.\nSaša Grabovac, izvršni direktor SWOT-a, ističe da je jedinstveni ekonomski prostor važan za ekonomiju, ali da se mora voditi računa o nadležnostima i ustavnoj strukturi BiH.\n"Na tome se već ozbiljno radi i optimista sam da će to biti riješeno tako da se privrednicima olakša poslovanje i da se izbjegnu sve nepotrebne i komplikovane procedure", rekao je on.\nPodsjećamo i da je visoki predstavnik Valentin Incko nakon svog dolaska u BiH više puta isticao da je nepostojanje jedinstvenog ekonomskog prostora prepreka za BiH da postane članica EU. Tako je, recimo, prije devet godina još u ulozi specijalnog predstavnika EU za BiH rekao da je nepostojanje jedinstvenog ekonomskog prostora glavni krivac za siromaštvo i ekonomsko nazadovanje zemlje.\nNedostatak jedinstvenog ekonomskog prostora je jedna i od najvažnijih primjedaba u svim do sada objavljenim izvještajima Evropske komisije o napretku BiH. Samo, primjera radi, u izvještaju o napretku iz 2012. godine EU je upozorila da nema nikakvog napretka u uspostavljanju jedinstvenog ekonomskog prostora u BiH. I u zadnjem objavljenom izvještaju, onom iz 2016. godine, ističe se da nema napretka:\n"BiH je djelimično pripremljena za uspostavljanje slobodnog kretanja kapitala. Nema napretka u toj oblasti. Potrebno je dalje usklađivanje s pravnom stečevinom EU kako bi bio stvoren jedinstveni ekonomski prostor", navedeno je u izvještaju.\nNedostatak jedinstvenog ekonomskog prostora je glavna primjedba i stranih investitora. Oni su nedavno Rojtersu u okviru Savjeta za strana ulaganja u BiH, koji čini 50 najvećih stranih investitora u BiH sa investicijama od oko devet milijardi maraka, izjavili da samo stvaranje jedinstvenog ekonomskog prostora može spriječiti odlazak stranih investitora.\nAmbasada SAD u BiH je prošle godine za sajt export.gov napisala da je nepostojanje jedinstvenog ekonomskog prostora u BiH poteškoća za američke kompanije koje žele poslovati na teritoriji cijele zemlje.\n"Istorijski gledano, američke investicije u BiH su niske prvenstveno zbog izazovne poslovne klime u zemlji i nedostatku prilika za investicije", naveli su oni.\nO jedinstvenom ekonomskom prostoru\nSpecijalni predstavnik EU/OHR: Nedostatak JEP-a uzrok siromaštva\nEvropska komisija: JEP uslov iz Pravne stečevine EU\nAmerička ambasada: Bez JEP-a nema američkih investicija\nSavjet stranih investitora: Otići ćemo ako ne bude JEP-a\nDelegacija EU: Neusklađenost zakona prepreka JEP-u\nJedinstveni ekonomski prostor BiH


Dan online - Politika: Darmanović krije nerad ambasadora - 2017-08-08\nPolitika MINISTARSTVO VANJSKIH POSLOVA NIJE ISPUNILO OBAVEZU IZ PLANA RADA VLADE DA SAČINI INFORMACIJU O RADU DIPLOMATSKO-KONZULARNE MREŽE\nDarmanović krije nerad ambasadora Kašnjenjem u pripremi analize o radu diplomatsko-konzularne mreže Ministarstvo vanjskih poslova pokazuje da ne žuri sa unapređenjem njenog rada i rješavanjem gorućih problema na koje je više puta ukazivano sa različitih adresa – ocijenila je Jovana Marović\nMinistarstvo vanjskih poslova nije ispoštovalo obavezu iz plana rada Vlade da u prvoj polovini ove godine pripremi analizu rada diplomatsko-konzularne službe. To pokazuje izvještaj o realizaciji mjera iz programa rada vlade za 2017.godinu. Prema ocjeni analitičara, ovaj podatak ukazuje na namjeru da se nastavi prikrivanje problema i nerada ambasadora.\nIzvršna direktorica Politikon mreže Jovana Marović kazala je za „Dan“ da kašnjenjem u pripremi analize o radu diplomatsko-konzularne mreže Crne Gore Ministarstvo vanjskih poslova pokazuje da ne žuri sa unapređenjem njenog rada i rješavanjem gorućih problema na koje je više puta ukazivano sa različitih adresa.\n– Ministar vanjskih poslova Srđan Darmanović najavio je početkom godine da će ta analiza biti jedno od polazišta za izradu zakona o vanjskim poslovima, što se nije desilo, pa se takav način rada odrazio na kvalitet pripremljenih zakonskih rješenja. Još jednom je potvrđena ustaljena praksa izmjene zakonskih tekstova bez namjere da se napravi suštinski otklon u odnosu na loše prakse i probleme u radu. Odnos Ministarstva vanjskih poslova prema pripremi analize rada diplomatasko-konzularnih predstavništava pokazuje da će, po svoj prilici, to biti još jedno površno štivo koje služi samo za ispunjavanje obaveze iz programa rada – ocijenila je Marovićeva.\nJedan od prvih poteza novog šefa crnogorske diplomatije Srđana Darmanovića nakon što je stupio na tu dužnost bio je nalog da Ministarstvo vanjskih poslova izradi analizu rada diplomatsko-konzularne mreže Crne Gore. Na osnovu rezultata te analize, kako je najavljivano, trebalo je da budu planirani dalji konkretni koraci po pitanju otvaranja novih konzulata i ambasada. Iz tog dokumenta trebalo je da proisteknu i moguće kadrovske promjene na pozicijama ambasadora i drugih diplomatskih predstavnika Crne Gore koji su trenutno na službi u inostranstvu.\nPrema programu rada Vlade za 2017. godinu, planirana je analiza rada diplomatsko-konzularne mreže Crne Gore.\n– Ovom analizom biće dat pregled aktivnosti i presjek stanja u diplomatsko-konzularnoj mreži Crne Gore u cilju ispunjavanja vanjskopolitičkih prioriteta i predstavljanja naše države u inostranstvu. Informacija će, takođe, poslužiti kao osnov za planiranje razvoja mreže u narednom periodu i biti jedno od polazišta za izradu zakona o vanjskim poslovima – navodi se u tom vladinom dokumentu.\nKao predlagač u programu rada Vlade navedeno je Ministarstvo vanjskih poslova, a rok je bio prvi kvartal ove godine. Kao nadležna radna tijela koja će se baviti ovim pitanjem u Vladi navode se Komisija za politički sistem, unutrašnju i vanjsku politiku i Komisija za ekonomsku politiku i finansijski sistem. Kako se navodi u programu, za treći kvartal 2017. godine planirana je informacija o radu diplomatsko-konzularne mreže Crne Gore.\n– Ovom informacijom biće dat pregled aktivnosti koje sprovodi diplomatsko-konzularna mreža Crne Gore u cilju ispunjavanja vanjskopolitičkih prioriteta i predstavljanja naše države u inostranstvu. Informacija će, takođe, poslužiti kao osnov za izradu plana aktivnosti diplomatsko-konzularnih predstavništava za 2018. godinu, kao i za planiranje razvoja mreže u narednom jednogodišnjem periodu. Predlagač je Ministarstvo vanjskih poslova, a nadležna radna tijela su Komisija za politički sistem, unutrašnju i vanjsku politiku i Komisija za ekonomsku politiku i finansijski sistem – piše u programu rada Vlade za 2017. godinu.\nKomentarišući činjenicu da Ministarstvo vanjskih poslova nije ispoštovalo pomenutu obavezu iz programa rada Vlade za tekuću godinu, analitičar Božidar Čolaković kazao je da se u domaćoj javnosti diplomatija doživljava kao zabran vladajućih partija.\n– Pritom je kod izbora ambasadora ne jednom bilo kontroverznih rješenja. Stiče se utisak da su pojedina kadrovska rješenja iz bliže i dalje prošlosti posledica isključivo partijske volje i kombinatorike, koja, usmjeravana partijskom logikom i interesom, dovoljno jak argument za izbor nalazi ili u upitnim odlukama organa koji su se bavili djelovanjem budućih ambasadora, kao u slučaju plagijata, ili u zanemarivanju predstavljenom nedostatkom dokaza u aferama sa kojima su dovođeni u vezu, kao u slučaju ranijeg izbora, kada je ljubljansko „Delo” problematizovalo odluku svog MIP-a da se saglasi sa prijemom čovjeka poznatog po šamaranju novinara i umiješanog u korupcionaške afere – kazao je Čolaković.V.R.\nPo riječima Božidara Čolakovića, depolitizacija i profesionalizacija diplomatsko-konzularne službe moraju biti imperativi ako se na izazove novog vremena želi odgovoriti na adekvatan način.\n– Drugačiji pristup znači put u anahronizam. Jednom je bivši ministar inostranih poslova primijetio da je formiranje javno odgovorne i kompetentne vlasti na konačno demokratskim izborima jedina šansa za profesionalizaciju diplomatije. Ukoliko taj stav proširimo i na profesionalizaciju u svim drugim oblastima, rješenje duboke krize u kojoj se država nalazi čini se evidentnim-kazao je Čolaković.


Cena maline obara rekorde\nMalinari su verovali da je prošlu godinu obeležila rekordna cena maline od 400 dinara, međutim ove godine cena maline dostigla je 600 dinara.\nNajavljeno je da će cena maline u ovoj godini iznositi od 600 do 800 dinara, što se sada i obistinilo. Prošla sezona je bila sušna i kada je berba bila završena predviđanja Dobrivoja Radovića, predsednika Asocijacije malinara Srbije, bila su da će ove sezone malina biti za 30% manje.\nPredviđanja su bila tačna, u Lipolistu, Arilju i Ivanjici cena maline iznosi 600 dinara, dok u Krupnju 500-550 dinara. Malinari su zadovoljni, a cenu diktiraju ponuda i potražnja. Malina se izvozila u Rusiju od 7 do 10%, a sada stiže i do rafova Skandinavije i Japana.\nPrethodni tekstŠta treba da znate ako želite da gajite celer?\nSledeći tekstSmederevo – grad istorije i poljoprivrede


DOGOVORENA SVESTRANA SARADNJA\nSRPSKIH I BUGARSKIH SATIRIČARA\nSrpski i bugarski satiričari dogovorili su se o saradnji na susretu koji je održan 26. maja u Sofiji.\nDragutin Minić Karlo, Aleksandar Baljak i Aleksandar Čotrić, u ime Beogradskog aforističarskog kruga i Sekcije satiričara Udruženja književnika Srbije i Jordan Popov, Gančo Savov, Mihail Vešim i Rumen Belčev, u ime redakcije lista "Stršel" postigli su saglasnost o prevodu i objavljivanju antologije srpske satire u Bugarskoj i antologije bugarske satire u Srbiji. Antologiju srpskih satiričara priređuje i prevodi Gančo Savov i u njoj će biti radovi klasika i savremenika srpske satirične književnosti, počev od Jovana Sterije Popovića.\nBugarski satiričari prihvatili su predlog srpskih kolega da se u Nišu organizuje regionalni festival satire na kojem će učestvovati autori iz Srbije, Bugarske i Makedonije.\nSrpski satiričari obavestili su uredništvo da je redakcija "Stršela", povodom 65 godina postojanja ovog lista, dobitnik priznanja "Zlatni krug" Beogradskog aforističarskog kruga i "Ekselencija satire", Fonda "Radoje Domanović" Udruženja književnika Srbije.\nPriznanja će biti uručena na međunarodnom festivalu humora i satire "Satira festu 2011" 7. oktobra u Beogradu i u novembru ove godine, na dodeli nagrade "Radoje Domanović" koju uručuje istoimeni Fond.\nČlanovi redakcije "Stršela" pozvali su srpske satiričare da sarađuju u ovom sedmičnom listu, koji je jedini, uz ukrajinski "Perec", opstao od svih humorističko-satiričnih časopisa u istočnoj Evropi.\n"Stršel" se štampa u 10 hiljada primeraka na osam strana i prodaje se po ceni od 0,60 leva (30 dinara). Redakcija časopisa u kojoj rade Rumen Belčev (direktor), Mihail Vešim (glavni urednik), Jordan Popov (zamenik glavnog urednika), Sergej Trajkov i Ivajlo Ninov, nalazi se u centru Sofije u zgradi Gradske biblioteke. Sadržaj novine čine komentari i crtice na aktuelne društvene i političke teme, priče, vicevi, aforizmi, karikature, anegdote... "Stršel" se na internetu nalazi na adresi: www.starshel.bg.\nMinić, Baljak i Čotrić su, takođe, uputili poziv "stršelovcima" da svoje priloge šalju medijima u Srbiji koji objavljuju humor i satiru (Etna, Ošišani jež koji izdaje Udruženje novinara Srbije, Politika, Novosti, Kragujevačke novine...).\nGosti iz Beograda dali su izjave za Bugarski nacionalni radio, za emisiju na srpskom jeziku.\nU glavnom gradu Bugarske oni su posetili hram Sveta nedelja u kojem se nalaze mošti srpskog kralja Stefana Uroša Drugog Milutina (1282 - 1321). Mošti ovog srpskog sveca više od pet vekova čuvaju se u Bugarskoj.\nHram Svetog kralja, kako ga narod naziva, poznat je i po to tome što su u njemu komunistički teroristi 1925. godine, u neuspešnom pokušaju atentata na bugarskog cara Borisa, eksplozivnom napravom ubili 128 ljudi.\nSrpski satiričari sastali su se u Sofiji, u zgradi Ambasade sa ambasadorom Srbije Aleksandrom Crkvenjakovim.


Popraviti imidž vojske\n5. januar/siječanj, 2005.\nNačelnik Generalštaba Vojske SCG Dragan Paskaš rekao je u Nišu da će jedan od njegovih prvih zadataka biti popravljanje imidža Vojske.\n“Ne da se popravi, on je uvek dobar. Samo moramo da ga izgradimo i da bude još bolji. I jedan od zadataka je što ćemo raditi sa stanovišta izmene organizacije, izmene određenih lokacija jedinica, izmena sistema osposobljavanja vojnika, itd. sve će to uticati na poboljšanje imidža pripadnika Vojske SCG.”\nPaškaš je u okviru primopredaje dužnosti zajedno sa sada već bivšim načelnikom Generalštaba Brankom Krgom iza zatvorenih vrata razgovarao sa predstavnicima Niškog korpusa. Krga je novinarima rekao da Vojska nema operativne podatke o eventualnom obnavljanju sukoba na jugu Srbije, ocenjujući pri tom da je situacija u tom području stabilna.\n“Naravno mi sve indikatore koji bi do toga eventualno doveli pratimo, sarađujemo intenzivno sa KFOR-om i sa ostalim faktorima i činimo sve što treba da dođe do obnavljanja sukoba. Mi mislimo da će se građani u Kopnenoj zoni bezbednosti uverili da je i za njih najbolje stanje kada tamo vlada mir i kada se problemi koji postoje rešavaju u dogovorima, političkim sredstvima, itd. Znači mi nemamo nekih indikatora o neposrednim opasnostima koje bi značile da će tamo doći do obnavljanja sukoba.”\nPaskaš i Krga nisu želeli da komentarišu pogibiju vojnika Dušana Petrovića na aerodromu Lađevci kod Kraljeva. Uz obrazloženje da bi trebalo sačekati zvanične rezultate istrage oni su izrazili žaljenje zato što je jedan mlad čovek izgubio život, dodajući da se nadaju da će javnost biti istinito obaveštena o tom slučaju.


Skot: Graditi mostove kroz naučna partnerstva\nIzvor: RTS, 29.Avg.2018, 12:30\nAmerički ambasador u Srbiji Kajl Skot ugostio je učesnike Radionice za nauku o podacima za naučnike iz SAD, Srbije i zapadnog Balkana Nacionalne fondacije za nauku SAD. Poručio je da treba umanjiti razdaljine između država i naroda gradeći mostove kroz naučna partnerstva, saopštila je ambasada SAD.\nKajl Skot je na prijemu održanom u utorak pozdravio saradnju između naučnika o podacima iz SAD i >> Pročitaj celu vest na sajtu RTS << Srbije, navodeći da ih podstiče da "grade mostove kroz naučna partnerstva".\n"Izuzetno sam impresioniran onim što svi vi kao građani-diplomate možete da postignete, prateći stope Mihajla Pupina, umanjujući razdaljine između država i naroda gradeći mostove kroz naučna partnerstva, stvarajući dugotrajne veze i sinergije koje će se razvijati i dugo posle završetka ove radionice", rekao je Skot.\nPored naučnika i akademika, prijemu su prisustvovali i - volonteri, studenti i učenici, predstavnici poslovne zajednice i drugi.\nTokom radionice učesnici su istraživali načine za saradnju i obostranu korist iz partnerstva između američke zajednice naučnika o podacima i njihovim kolegama iz Srbije, zapadnog Balkana i čitavog sveta.\nUčesnici su se bavili sa četiri osnovne oblasti: metodima fundamentalne nauke o podacima i primenom visokog učinka u procesuiranju velikih količina podataka, primenom nauke o podacima u kritičnim infrastrukturnim projektima, biomedicinskom informatikom i digitalnom arheologijom.\nViše od 25 američkih i 30 srpskih akademaca iz najvažnijih obrazovnih institucija ove dve države pridružile su se kolege iz zemalja zapadnog Balkana i drugih, uključujući – Ujedinjeno Kraljevstvo, Nemačku, Saudijsku Arabiju, Katar, i Australiju.\n"Radionica predstavlja vrhunac napora i planiranja koji su trajali preko dve godine od strane Nacionalne fondacije za nauku SAD, Ministarstva obrazovanja, nauke i tehnološkog razvoja Republike Srbije, ali i drugih organizatora", navedeno je u saopštenju.\nVečernje novosti: Skot: Graditi mostove kroz naučna partnerstva\nBeograd je prethodnih dana bio domaćin značajnog naučnog skupa - Radionice za nauku o podacima za naučnike iz SAD, Srbije i Zapadnog Balkana. Ambasador SAD u Srbiji, Kajl Skot, priredio je sinoć prijem za učesnike gde je tom prilikom pozdravio saradnju između naučnika o podacima.


Šta će biti poruka Bele kuće Vučiću?\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić u ponedeljak stiže u Vašington i trebalo bi da se sastane sa potpredsednikom SAD Majkom Pensom. To je ujedno i njegov prvi susret sa novom američkom administracijom i prva poseta SAD otkad je stupio na dužnost predsednika. Šta bi mogla da bude poruka novom predsedniku Srbije iz Bele kuće?\nSusret Vučića i Pensa prilika je da se veze Beograda sa Vašingtonom učvrste, ali i da se razgovara o pitanjima koje muče američku administraciju. Pre svih - na čijoj je strani Beograd, kažu u fondaciji „Heritidž“ koja je ideološki bliska novoj administraciji.\n„Kada bih ja savetovao Belu kuću, rekao bih da Srbiji prenesu snažnu poruku da odluči da li želi da ima konstruktivnu ulogu u regionu i posveti se evroatlantskim integracijama, ili će i dalje da flertuje sa Rusijom. Moram da kažem da od svih zemalja jugoistočne Evrope Srbija verovatno ima najmanji zajednički interes sa SAD„, kaže Luk Kofi iz ove fondacije.\n“Krajnje je vreme da Srbija odluči kome će se prikloniti, Zapadu ili Rusiji. Crna Gora je odabrala, Makedonija je odabrala, sve zemlje u regionu su odabrale da budu ili deo NATO-a ili zapadnog sveta, I odbace uticaj Rusije. Mislim da je Vučićeva poseta zato važna, jer će iz prve ruke saznati šta američka administracija očekuje od srpske vlade “, ocenjuje Januš Bugajski iz Centra za analizu evropske politike.\nŠta se tačno očekuje od Srbije kada je reč o ruskom humanitarnom centru nije jasno, ali su američki zvaničnici jasno stavili do znanja da je taj centar potencijalni problem. Kao jedno od gorućih pitanja, I to bi moglo da bude tema razgovora Vučića I Pensa.\n„Srbija mora biti opreznija u spoljnopolitičkim odlukama. Možete imati dobre odnose s Rusijom i ako nemate humanitarni centar, i ako ne učestvujete u zajedničkim vojnim vežbama ili ne organizujete sastanak lidera Republike Srpske i Putina na svojoj teritoriji. Srbiji se mora staviti do znanja da smo svega toga svesni. „, kaže Luk Kofi.\n“Konačnu odluku o tome šta će uraditi sa ruskim centrom doneće Srbija. Pitanje za SAD je kako da I one ostanu prisutne u Jugoistočnoj Evropi. Predlažem da prisustvo američkih trupa u okviru KFOR-a I Bondstila ne bude privremeno, već stalno, kako bi bilo jasno da je Amerika kao sila ostaje tu I ubuduće. “, ocenjuje Dejmon Vilson, potpresdednik Atlatnskog saveta.\nDa se Amerika vraća u Jugoistočnu Evropu I na Balkan, kažu eksperti u Vašingtonu, pokazuju sastanak Trampa sa predstavnicima Inicijative tri mora u Poljskoj, najavljena poseta potpredsednika Majka Pensa Crnoj Gori I Vučićev dolazak u Vašintgon.\n“Imamo mnogo posla, biće I teških pitanja između SAD I Srbije, I ovo je prilika da se od početka rešavaju kako treba. Mislim da je Bela kuća zainteresovana za sa Srbijom izgradi odnos poverenja I da u Vašingtonu postoji volja da se Zapadnom Balkanu pokaže da nije zaboravljen. Mi vidimo Vučića kao partnera.”, kaže Dejmon Vilson.\nHoće li jedna od tema partnerskih razgovora Vučića I Pensa biti I nedostaci demokratije u Srbiji – na koje često ukazuju američke tink-tenk organizacije I pojedini zvaničnici? Poznavaoci prilika veruju da će, iako o tome bude reči, verovatno ostati iza zatvorenih vrata Bele kuće.


Najveća gradilišta u Beogradu ... BIG FASHION Vidikovac i ostala | Akter.co.rs\nNajveća gradilišta u Beogradu\nProšle godine je u Beogradu otvoreno čak 500 novih gradilišta, a na osnovu dosadašnjih informacija procenjuje se da će ove, 2017. godine, taj broj biti mnogo veći. Izgradnje velikih objekata u glavnom gradu su u punom jeku, a izgled grada će se u narednom periodu i godinama koje dolaze značajno promeniti.\nPrema tome, nije neobično što sve zanima sledeće: koja su najveća gradilišta u Beogradu i kako će izgledati ti objekti?\nBIG FASHION Vidikovac – najveći šoping centar\nIzgradnja najvećeg šoping centra u Srbiji sa nazivom „BIG FASHION Vidikovac“ je počela, a detalje možete pogledati na ovom linku. Radovi na izgradnji ovog objekta trebalo bi da budu završeni 2019. godine. Ovo će biti ubedljivo najveći centar ovog tima kako u Beogradu tako i Srbiji, ali i na Balkanu, sa više od 300 prodavnica poznatih svetskih i domaćih brendova. To je duplo više prodavnica u odnosu na trenutno najveći šoping centar u Srbiji.\nIzvor slike: BigFashionVidikovac.rs\nUkupna površina gradilišta „BIG FASHION Vidikovac“ je 120.000 kvadratnih metara. Konkretna zgrada centra zauzimaće oko 70.000 kvadratnih metara, a samo parking koji će biti u sklopu šoping centra imaće više od 2.500 parking mesta. Vrednost investicije je 150 miliona evra.\nU okviru ovog kompleksa, pored neverovatnog izbora brendova, nalaziće se i drugi zabavni sadržaji poput restorana, kafića i igraonica za decu.\nBeograd na vodi – projekat vredan 3,5 milijardi evra\nProjekat „Beograd na vodi“ trebalo bi da bude završen u 2019. godini. Grade se stambene kule, tzv. kule bliznakinje, sa dvocifrenim brojem spratova, kao i stambena zgrada BW Vista koja će imati više 20 spratova. Trebalo bi da svi objekti formiraju jedan kompleks u koji će biti uključeni raznorazni dodatni sadržaji.\nPartneri iz Ujedinjenih Arapskih Emirata ključni su za projekat „Beograd na vodi“ čija je vrednost, prema procenama, oko 3,5 milijardi evra. Gradilište u vezi sa ovim projektom izazvalo je veliko interesovanje nacije, a komentari su različiti. Ostaje da se vidi kako će na kraju sve izgledati.\nRekonstrukcija centra Beograda\nRadovi na Obilićevom i Kosančićevom vencu, kao i na Delijskoj ulici, polako se približavaju kraju. U pitanju su rekonstrukcije podzemnih i nadzemnih instalacija, sređivanje izgleda centralne gradske zone i fasada.\nRadi se na izgradnji pešačke zone u centru grada koja će biti povezana sa rekom. Obilićev venac bi trebalo da u potpunosti bude zatvoren za saobraćaj i povezan sa pešačkom zonom.\nNovi izgled Slavije\nRekonstrukcija trga Slavija počela je rušenjem okolnih objekata, a obuhvataće i rekonstrukciju Bulevara oslobođenja.\nNedavno je ovde postavljena i muzičko-svetlosna fontana na centru kružnog toka. Očekuju se velike promene u ovom delu grada.\nTags: BIG FASHION BeogradBIG FASHION VidikovacNajveći tržni cenar\nNext story Elastične trake u sportu – ultimativni vodič\nPrevious story Sve što treba da znate o porezu na dodatu vrednost koji obračunava (skoro) ceo svet


Novopazarci istupil iz Prve lige Srbije – Sport – Dnevni sportski list\nNovopazarci istupil iz Prve lige Srbije\nнов 27, 2017 fudbal, istupili, novopazarci, srbija, super liga\nNovopazarci su na sednici Upravnog odbora doneli jednoglasnu odluku o istupanju iz takmičenja Prve lige Srbije.\n„Ne želimo više da učestvujemo u potpuno neregularnom takmičenju, u kojem se unapred znaju pobednici i u kojem sudije, po direktivama određenih ljudi i klubova, odlučuju ishode mečeva“, navodi se u saopštenju kluba.\nKako se ističe, jučerašnja utakmica u Dobanovcima protiv Budućnosti 1:1, bila je kap koja je prelila čašu.\n„Malo je reći da je suđenje na meču u Dobanovcima bilo katastrofalno. Domaćin je bio bolji od naše ekipe, ali smo sigurni da ne bi došli do bodova da nije bilo pomoći sudija, za koje smo dobili informacije od naših prijatelja da dolaze po zadatku i da je utakmica unapred završena. Sa druge strane, sudija Maksimović oglušio se dok se skandiralo ratnom zločincu Ratku Mladiću, verovatno zbog toga što na to niko ne reaguje ni kada mu se skandira na drugim stadiona“, navodi se saopštenju.\nNovopazarci poručuju da je sve ovo dovoljan razlog da klub istupi iz daljeg takmicenja, kako ne bi uzalud trošio novac grada jer je očigledno da je ulagati novac u srpski fudbal potpuni promašaj i siguran gubitak.\nNa kraju, Upravni odbor ističe nadu da će Skupština kluba, na sledećem zasedanju 8. decembra, podržati ovu odluku i da će klub napustiti takmičenje.\nPartizanu samo bod protiv Spartaka\nPenal zbog kog Pazarci istupaju iz Super lige


STARA PAZOVA NOVOGRADNJA TOP STANOVI - Nekretnine\nSTARA PAZOVA NOVOGRADNJA TOP STANOVI\nStan na prodaju, Stara Pazova\n68 m2, 54.400,00 EUR\nZmaj Jovina 29,\nCena kvadrata u izgradnji 730e +PDV\nStanovi od 32m2-69m2\nNajkvalitetnija novogradnja u Staroj Pazovi nalazi se u mirnom delu grada a u blizini samog centra, pijace, megamarketa . Objekat ce biti izgrađen od najkvalitetnijih gradjevinskih materijala po najvišim standardima energetske efikasnosti.\nObjekat poseduje veliko dvorište koje ce biti oplemenjeno zelenilom i cvecem, decijim parkom i prostorom za odmor stanara. U sklopu dvorišta nalazice se i privatan parking koji obezbedjuje parking mesto za svakog kupca stana.\nVaša bezbednost je na prvom mestu pa ce zgrada i dvorište posedovati video nadzor i interfone sa čitačima kartica.\nUverite se u nas kvalitet, mi ne prodajemo stanove u koje ne bismo uselili sopstvene porodice!


“Građevinari” BAŠ nemaju sreće sa “brđanima” – RTV SUNCE Arandjelovac\nHome » Sport » “Građevinari” BAŠ nemaju sreće sa “brđanima”\n“Građevinari” BAŠ nemaju sreće sa “brđanima”\nU ranije odloženoj utakmici 2. kola Superlige, zbog učešća Čukaričkog u kvalifikacijama za Ligu Evrope, na Banjici su se sastali Rad i pomenuti gosti sa Banovog brda.\nU uzbudljivoj utakmici viđeni su preokreti i pobeda “brđana” 3:2, peta uzastopna u međusobnim duelima sa “građevinarima”.\nČukarički je poveo preko Milutina Vidosavljevića u 6. minutu, a Rad preokrenuo golovima Miloša Šake u 39. i Miloša Trifunovića u 44. Potom su gosti izjednačili u 78. minutu golom Marka Docića iz penala koji je napravio Šaka, dobivši drugi žuti karton.\nPrednost igrača više, ekipa Aleksandra Veselinovića iskoristila je u 87. minutu, kada je Luka Stojanović pogodio za pobedu.\nOvo je četvrta pobeda Čukaričkog, uz jedan poraz ove sezone, dok Rad sada ima četiri poraza i dve pobede.\n“Brđani” će u narednom kolu, već u nedelju, igrati protiv Radničkog iz Niša kod kuće, dok “građevinari” istog dana idu u Kruševac, na duel sa Napretkom.\nTABELA: Vojvodina 16, TSC 16, Radnički 13, Crvena zvezda (-2) 12, Čukarički (-1) 12, Partizan (-2) 10, Inđija 7, Voždovac (-1) 7, Spartak 6, Rad 6, Mladost 5, Napredak 4, Javor (-1) 4, Radnik (-1) 3, Proleter 2, Mačva 1.\nPrethodna: EU ODOBRILA:”Šumadijska šljivovica” na tržištu od 2021.\nSledeća: Federer ne prašta!


Instagram uskoro dobija novu opciju: Stiže velika promjena - Represent\nInstagram uskoro dobija novu opciju: Stiže velika promjena\nInstagram je počeo sa testiranjem potpuno nove opcije koja će obilježiti početak jedne nove ere. Naime, planiraju da korisnicima omoguće pristup i slanje poruka putem web-a.\nFacebook sve veću pažnju posvećuje porukama i komunikaciji korisnika preko poruka, a u nedavnom intervjuu Mark Zuckerberg rekao je kako su tri najbrže kategorije internet komunikacije privatne poruke, grupe i priče. Kako bi korisnicima omogućili komunikaciju na svim uređajima, iz Instagrama su objavili kako će omogućiti komunikaciju preko direktnih poruka i na računarima, preko web-stranice.\nTrenutno, ako želite da se dopisujete sa prijateljima na Instagramu, to možete samo putem mobilne aplikacije, dok verzija na web-u nema tu mogućnost. Instagram je sa testiranjem direktnih poruka na web-u počeo odavno, a pitanje je dana kada će ova opcija postati dostupna svima.\nŠto se tiče mogućnosti web-verzije, one bi trebale biti iste kao i u mobilnim aplikacijama. Dakle, direktno iz browsera korisnici će moći da odgovaraju na poruke, započinju nove razgovore sa drugim profilima/korisnicima, kao da vode grupne razgovore. Takođe, poruke će moći da se lajkuju, a fotografije postavljaju sa računara, a ako je opcija notifikacija na računarima omogućena za Instagram, korisnici će dobijati obavještenja o pristiglim porukama.\nNa stranici The Next Web podsjećaju da Instagram ima opciju direktnih poruka, kao i web-verziju još od 2013. godine, te da je nevjerovatno da im je trebalo toliko vremena da omoguće pristup direktnim porukama i preko weba.


Ljajićevo ministarstvo finansira izgradnju hotela pored parcele njegovog oca - KRIK\nObjavio/la KRIK.rs mart 2, 2017\nRasim Ljajić (foto: mtt.gov.rs)\nJavno preduzeće za uređivanje građevinskog zemljišta Novi Pazar raspisalo je nabavku za početak izgradnje hotela u naselju Hadžet. Izgradnju hotela delimično finansira Ministarstvo trgovine, turizma i telekomunikacija i biće sagrađen pored parcele u vlasništvu oca resornog ministra Rasima Ljajića.\nNovi hotel nalaziće se u predgrađu Novog Pazara, na istoj parceli gde je tokom 2016. sazidan atletski stadion. U konkursnoj dokumentaciji nije naznačeno kolika je cena radova, ali se navodi da izgradnju delimično finansira Ministarstvo trgovine, turizma i telekomunikacija.\nOdmah pored parcele gde je stadion, a uskoro će biti i novi hotel, nalazi se zemljište u vlasništvu Hajra Ljajića, oca ministra trgovine Rasima Ljajića.\nKRIK se ovom zemljom bavio u okviru istraživanja imovine političara koje je objavio u decembru prošle godine.\nParcela od skoro 60 ari pripadala je Ljajićevom ocu do 1982. godine kada ju je država oduzela da bi se tu izgradilo filtersko postrojenje za vodovod, ispričao je ranije za KRIK Rasim Ljlajić.\nTo se, međutim, nije dogodilo, pa je Ljajićev otac u avgustu 2013. kupio zemlju za 10.000 evra.\nIzgradnja stadiona počela je godinu dana kasnije. Ministar Ljajić rekao je da nije uticao da se tu sagradi stadion, već je to bila jedina opcija.\n„Nije mogao da se izgradi na drugom mestu jer nigde u Pazaru nije postojala dovoljno velika prazna parcela“, rekao je Ljajić.\nStručnjaci koji su pregledali Plan Zavoda za urbanizam Novog Pazara tvrde da stadion nije smeo da bude izgrađen na tom mestu jer je zemljište namenjeno isključivo za gradski park i komunalnu zonu.\nZbog toga je bilo teško proceniti koliko zaista vredi zemlja u vlasništvu ministrovog oca. Procenitelji koje je KRIK angažovao rekli su da, ako se ne uzme u obzir blizina stadiona, ta zemlja ima vrednost oko 250.000 evra.\nOni tvrde, međutim, da izgradnja stadiona i hotela mogu značajno da povećaju vrednost parcele, ali nisu bili saglasni koliko.\nNovi hotel imaće 935 kvadrata, četiri sprata, dva suterena, prizemlje i sprat. U suterenima će se nalaziti restoran i sala za konferencije, dok će u prizemlju i na spratu biti hotelske sobe.\nPogledajte šta sve poseduje ministar Rasim Ljajić.


Uspešno održan prvi festival mladih talenata „Franc List fest“ | ZR KLIK\nZrenjanin- Prvi festival mladih talenata u klasičnoj muzici „Franc List Fest“ održan je sinoć, 6. oktobra, u Kaštelu Ečka pod pokroviteljstvom AP Vojvodina, Grada Zrenjanina, u organizaciji Color Media Communications i Udruženja poslovnih žena „Sofia“. Festival je revijalnog karaktera i sjajna prilika za mlade ljude da se predstave i pokažu svoj talenat.\nNajvećim klavirskim delima Listovog stvaralaštva publici su se predstavili mladi pijanisti Muzičke škole „Josif Marinković“ iz Zrenjanina i Muzička omladina Beograda, a specijalna gošća festivala bila je italijanska pijanistkinja Elisa Tomelini.\nMarijana Kerleta ispred Udruženja poslovnih žena „Sofia“ svečano je otvorila prvi festival „Franc List“ i istakla veliku važnost festivala, koji otvara mnogo mogućnosti za razvoj kulture i turizma u našem regionu.\n-I sami smo iznenađeni činjenicom da smo već u prvoj godini dobili italijansku pijanistkinju svetskog glasa Elisu Tomelini, tako da je naša želja da dobijemo na kvalitetu već u prvoj godini ostvarena- rekla je Marijana Kerleta.\n– Grad Zrenjanin podržao je ovaj festival, jer je njegov cilj da se afirmišu mladi umetnici, a naša velika želja je da u budućnosti podržimo i predstavljamo ove mlade izvođače- rekao je pomoćnik gradonačelnika Duško Radišić.\nMina Damjanov učenica drugog razreda muzičke škole „Josif Marinković“ nastupala je prva na festivalu, a izvela je Rahmanjinov Muzički momenat u e-molu.\nOna je istakla da je ovaj festival izuzetno bitan za grad Zrenjanin, kao i za mlade izvođače koji nemaju često priliku da nastupaju i pokažu svoj talenat.\nHor muzičke škole „Josif Marinković“ sa dirigentom Zoricom Kozlovački, uz klavisrku pratnju Anike Gardinovački predstavio se kompozicijama „Excultate, Jubilate“, „TheGround“, „Yoshua“ i „Baba Yetu“.\nMlada italijanska pijanistkinja Elisa Tomelini izvela je dela Franca Lista, Šopena, Paganinija i drugih.


Sud je, međutim, u prvoj instanci huligane oslobodio na šta je tužilaštvo uložilo žalbu i sada u ponovljenom procesu u Varšavi sudija Vjoćeh Lončevski osudio ih je na devet meseci javnih radova.\nDa osete i finansijske posledice svoje mržnje odredio je uz to da devet meseci uplaćaju 20 odsto svojih primanja Savezu jevrejskih zajednica i da pogledaju film Izabele Civinjske iz 2000. godine "Čudo purima" o huliganu koji otkriva jevrejske korene.\n"Gledanje tog filma može da pomogne osuđenima da ne ponove svoj prestup", kazao je novinarima o neuobičajenoj presudi sudija Lončak.\n"Čudo purima" je priča o Poljaku, siromašnom radniku Janu Kohanovskom iz Lođa čiji sin spada među lokalne fudbalske huligane. Kohanovski gubi posao i za to krivi SAD, Jevreje, Zapad i kapitalizam, dok ga jednog dana ne pozove američki advokat da ga obavesti da ga čeka nasledstvo od davno zaboravljenog rođaka.\nJedini uslov da dobije novac jeste da se vrati judaizmu zato što su Kohanovski, za šta glavni junak ni njegov sin huligan nisu znali, u stvari jevrejska porodica Koen, a preminuli rođak je zadržao identitet i veru.


KONFERENCIJA “EVROPA ZA MLADE”: Podrška programima mobilnosti i saradnje mladih – Kruševac PRESS\nAutor S. Milenković\t Poslednje ažuriranje 28.02.2019.\nEdukativni centar Kruševac organizuje dvodnevnu konferenciju „Evropa za mlade“ u cilju promovisanja i podrške učešću žena i muškaraca, u programima i projektima nacionalne i međunarodne mobilnosti i saradnje mladih.\nNa konferenciji se govori o programima edukativne mobilnosti mladih, predstavljeni su primeri dobre prakse iz Srbije i zemalja regiona. Takođe se raspravlja o procesu pridruživanju Srbije Evropskoj uniji sa fokusom na mlade i njihovu zapošljivost.\n“Na skupu učestvuju predstavnici tridesetak učesnika, uglavnom iz Srbije, a tu su i predstavnici Mreže mladih jugoistočne Evrope koju čine 24 organizacije iz 11 zemalja”, objasnio je Ilija Jovanović iz Edukativnog centra.\nStefan Simić iz Beogradske otvorene škole predstavio je projekat “Progovori o pregovorima”.\n“Prošlo je već pet godina od kada smo pokrenuli ovu inicijativu i jako smo zadovoljni rezultatom. Imamo 46.000 jedinstvenih pregleda na sajtu “Progovori o pregovorima” čiji je cilj da svakodnevno informiše građane o pregovorima sa evropskom unijom i saradnji sa EU. Takođe, imamo mesečni elektronski bilten koji šaljemo na više od 2.500 e mail adresa. LJudi su veoma zainteresovani za proces evrointegracija”, zaključio je Simić.\nBOŠEdukativni centarEvropska Unijamladimobilnost\nOTVOREN “PREDAH SMEŠTAJ”: Bolji komfor za roditelje dece sa invaliditetom


Sindikat “Nezavisnost”: Opasno skrivanje informacija o širenju virusa u Radio-televiziji Vojvodine\nPovereništvo Granskog sindikata kulture, umetnosti i medija “Nezavisnost” u Javnoj medijskoj ustanovi Radio-televizija Vojvodine (RTV) zahteva od rukovodstva RTV da im u što hitnijem roku dostavi precizne informacije o tome ima li u kolektivu radnika zaraženih korona virusom, koliko ima takvih slučajeva i koje mere su preduzete da se zašitite njihova prava, ali i zdravstvena bezbednost svih ostalih radnika RTV-a.\nPovereništvo sindikata “Nezavisnost” je saopštilo da je od brojnih članova dobilo informaciju “o spekualcijama da u pokrajinskom javnom servisu ima inficiranih, ali da se od zaposlenih ti podaci kriju”.\n“Upozoravamo da se takvim odnosnom ozbiljno ugrožava zdravlje svih zaposlenih, ali i da skrivanje podataka o zdravstvenim rizicima ljudi koji svakodnevno dolaze na posao u RTV predstavlja krivično delo. Takođe, podsećamo na to da su zaposleni u pokrajinskom javnom servisu po prirodi posla svakodnevno na terenu i izveštavaju sa događaja kojima često prisustvuje veći broj ljudi, zbog čega je odgovornost rukovdstva RTV-a za očuvanje zdravstvene bezbednosti svojih radnika i daleko veća”, navodi se u saopštenju.\n“Upravo uskraćivanje informacija koje su važne za zdravstvenu bezbednost zaposlenih, za posledicu ima širenje spekualcija i straha među radnicima RTV-a, ali i stigmatizaciju onih koji su eventualno inficirani. Zbog toga pozivamo poslodavca da o svim rizicima po zdravlje obavesti i sve zaposlene, posebno one radnike koji su po prirodi posla bili u svakodnevnom kontaktu sa osobama koje su eventualno inficirane novim virusom, te da im se obezbedi adekvatna zaštita”, piše u saopštenju.\nTakođe se apeluje na rukovodstvo RTV-a da “pruži neophodnu podršku i pomoć zaposlenima koji su zaraženi korona virusom, u skladu sa obavezama poslodavca”.


Uhapšen Banjalučanin, osumnjičen za 15 teških krađa – mojKontakt portal – Radio Televizija Kontakt\nBanjaluka: Opljačkana pumpa, oteli 1.500 KM\nUhapšen Banjalučanin, osumnjičen za 15 teških krađa\nBy Bojan Hrstić / 22. 07. 2015.\nPolicija je podnijela izvještaj nadležnom okružnom tužilaštvu protiv Banjalučanina čiji su inicijali Z.L. /54/ koji je osumnjičen za 15 krađa i sedam teških krađa na području grada, rečeno je u Centru javne bezbjednosti Banjaluka.\nOn je pod izgovorom da otkupljuje predmete koji više nisu potrebni za domaćinstvo dolazio do stambenih objekata, te je koristio prilike kada su oštećeni bili odsutni i krao bijelu tehniku, pogodan alat, bicikla.\nUkradene predmete osumnjičeni je prodavao firmama koje se bave otkupom sekundarnih sirovina, čime je stekao protivpravnu imovinsku korist od 25.000 KM.\nPolicija nastavlja rad na otkrivanju ovih krivičnih djela i procesuiranju izvršilaca.\nU banjalučkom CJB-u rečeno je Srni i da je tridesetogodišnji Banjalučanin čiji su inicijali D.M. osumnjičen da je na području Banjaluke i Prnjavora počinio 13 krivičnih djela – devet teških krađa, tri teške krađe u pokušaju i jednu krađu.\nOsumnjičeni je, najčešće noću, provaljivao u butike i pekare, te iz kasa krao novac.\nOsumnjičeni je stekao protivpravnu imovinsku korist krađom.\nO svemu je upoznat dežurni tužilac Okružnog tužilaštva Banjaluka, koji je naložio nastavak preduzimanja potrebnih radnji s ciljem rasvjetljavanja i dokazivanja navedenih krivičnih djela, te da se, po kompletiranju predmeta, u redovnoj proceduri, dostavi izvještaj protiv osumnjičenog.\nDodik donio odluku da pomogne i Slaviji\nProsvjetari traže isplatu naknade, najavljuju da su spremni i na proteste


SEEbiz.eu / RS / Svetska banka: Stopa nezaposlenosti na Kosovu najveća na Balkanu - 29%\nSvetska banka stopa nezaposlenosti nezaposlenost Kosovo Balkan\nDatum objave: 19.03.2019. - 20:14:21\nBEOGRAD - U izveštaju Svetske banke i Bečkog instituta za medjunarodne ekonomske studije o trendovima na tržištima rada na Zapadnom Balkanu za 2018. godinu se ističe da je nezaposlenost na Kosovu najveća na Balkanu i da iznosi 29 odsto.\nStopa nezaposlenosti se kreće od 12 odsto u Albaniji i Srbiji, do 29 odsto na Kosovu.\nTakodje se konstatuje da se region suočava sa suštinskim dugoročnim smanjenjem nezaposlenosti, od 1,5 miliona nezaposlenih 2011. godine na 776.000 u drugom tromesečju 2018. godine.\nŽene nastavljaju da su najmanje predstavljene na tržištima rada, ali su one bile "najveći dobitnici skoro polovine ovog povećanja zapošljavanja", navodi se u izveštaju.\nPiše i da se poboljšava stopa zapošljavanja mladih, ali nezavisno od toga, prema izveštaju, prosečno 50 odsto mladih radi na osnovu ugovora na odredjeno vreme.


Karamatic: Politika Bošnjaka pomirila Srbe i Hrvatske u BiH\nTanjug 11. aprila 2022. 10:01\nMOSTAR – Član Predsedništva Hrvatskog narodnog sabora Mario Karamatić izjavio je da Hrvati imaju mogućnost da unutar Federacije BiH naprave Donjeck i Lugansk ukoliko na izborima ponovo dođe do njihovog preglasavanja.\nKaramatić je rekao da veruje da će opšti izbori u BiH biti održani, iako u budžetu ne postoji stavka za tu namenu, što znači da ne postoje zakonski uslovi za njihovo organizovanje i sprovođenje.\n„Po nekim tumačenjima postoje u Republici Srpskoj, pošto Republika Srpska ima svoja izborna tela. Ona bi to čak i mogla, ali FBiH definitivno ne može“, rekao je Karamatić za banjalučku ATV.\nOn kaže da nije za opciju bojkota izbora, ocenivši da je to bežanje od problema.\nUpitan da li može doći do „mostarizacije“ Federacije BiH, Karamatić je rekao da je to „moguće vrlo lako“.\nPovodom izjave lidera SDA Bakira Izetbegovića da je Dejtonski sporazum „ludačka košulja“, Karamatić je rekao da je „ludačka košulja“ u BiH nametnuta Hrvatima i precizira da nikome nije bilo ni u primislima da će Bošnjaci određivati Hrvatima ko će im biti član Predsedništva BiH.\nNaglasio je da u Republici Srpskoj i unutar hrvatskog korpusa u BiH nije sporno slovo Dejtona i izvorna dejtonska ovlašćenja, već da su problemi nastali kada se ušlo u tumačenje duha Dejtonskog sporazuma.\nPrema njegovim rečima, problemi su nastali kada su visoki predstavnici „počistili“ dejonska ovlašćenja i hrvatskog i srpskog naroda.\n„Smenili su veliki broj zvaničnika i hrvatskog i srpskog naroda, a nijednog bošnjačkog. Problem svih problema je što mi u jednom delu pristanemo ili nam nešto nametnu ljudi koji uopšte ne razumeju gde su došli, ni mentalitet ljudi koji ovde žive, i uvek isključivo navijaju za jednu stranu. Onda dođe do nefunkcionalne države“, rekao je Karamatić, koji je i predsednik Hrvatske seljačke stranke.\nKaramatić je rekao da Hrvati nemaju svog predstavnika u Predsedništvu BiH i da je trenutno najbliže toj funkciji i jedini čovjek u ovoj instituciji koji ima kakve-takve simpatije kod hrvatskog korpusa Milorad Dodik.\nOn veruje da bi predstavnici Bošnjaka, Hrvata i Srba došli do dogovora kako izgraditi zajedničku državu na zadovoljstvo svih, ukoliko BiH ne bi imala strane tutore.\n„Ako oni žele da mi živimo zajedno, mi se ovde moramo dogovarati“, rekao je Karamatić.\nIstako je da je bošnjačka i politika međunarodne zajednice „uspela nešto što nije niko u istoriji – pomiriti Hrvate i Srbe u BiH“.\nMinesota: Deo lobanje stare 8.000 godina biće vraćen…\nKašmir: U tunelu koji se urušio poginulo 10 osoba


Da li bi rešenje statusa Kosova zaista doprinelo ekonomskom razvoju Srbije? | Talas.rs\nNedavno se pojavila studija o ekonomskim posledicama rešavanja pitanja Kosova po Srbiju.\nAutori ove studije tvrde da bi rešavanje statusa Kosova imalo jak pozitivan uticaj na ekonomski razvoj Srbije. Polaze od nekoliko hipoteza – razmena srpskih opština na severu za Preševo, preuzimanje kombinata Trepča koji se menja za turističku infrastrukturu na Šar planini i najvažnije: značajno povećanje investicija i ubrzanje ekonomskog rasta.\nOvaj stav: samo da se reši pitanje Kosova, pa će Srbija da procveta, prilično je uobičajen u javnom diskursu. Mi mislimo da rešenje statusa Kosova nije povezano sa ekonomskim razvojem, pa smo hteli da pokušamo da analiziramo ove tvrdnje.\nKako se došlo do ovih brojki?\nStudija navodi da bi u periodu 2017-2030, u slučaju rešavanja statusa Kosova, procenjeni rast bio 4,5%, dok bi u slučaju zamrzavanja konflikta izunosio samo 1,9%.\nOno što je nejasno jeste na osnovu čega su „odokativno“ ocenjene ove stope rasta.\nPrvo, ekonomski rast će već ove godine gotovo izvesno biti iznad 4% BDP-a, dok World Economic Outlook MMF-a predviđa srednjoročni ekonomski rast od 3,5% do 2020, a 4% nakon toga. Kako je ovo sigurno scenario bez rešavanja pitanja Kosova, zašto ove procene toliko odskaču od procene autora studije?\nPojedinačno najveći doprinos razvoju bio bi rast investicija na čak 29,5% BDP-a (sa sadašnjih oko 18%). Ali odakle toliko povećanje investicija u scenariju rešavanja statusa Kosova? U tekstu se navodi da se računa na članstvo Srbije u Evropskoj uniji (što tek ostaje da se vidi da li će do toga doći, ali da ne komplikujemo dodatno situaciju).\nU tom slučaju možemo računati na sredstva iz EU kohezionih fondova koji mogu biti do 3,6% BDP-a na godišnjem nivou. Pod uslovom da ih zaista i povučemo, jer nam za ovo treba profesionalna i sposobna administracija – nešto čega baš i nemamo previše, koja mora još dobro da poznaje evropske procedure. Druge zemlje, kao Rumunija i Bugarska, ovo su naučile na sopstvenom iskustvu time što su godinama uspevale da povuku vrlo malo sredstava iz ovih fondova.\nDa li bi ovo mogle da budu strane direktne investicije?\nSigurno ne, pošto su one već prilično visoke u međunarodnom poređenju, sa 2,5 milijarde evra u 2017. tj preko 6% BDP-a. Iako se to ne kaže jasno u tekstu, ipak se očekuje da glavni rast budu domaće investicije, a to se može zaključiti iz jednog grafikona koji pokazuje izvore finansiranja investicija, gde raste samo udeo domaće bruto štednje. Ako su domaće investicije sada oko 10% BDP-a, one bi morale gotovo da se dupliraju da bi se dostigao željeni nivo investicija.\nOtkud nove investicije?\nKiša i investicije imaju nešto zajedničko: ne raspoređuju se ravnomerno po površini Zemljine kugle. Za nivo investicija veoma je bitan investicioni ambijent: da li je imovina sigurna i zaštićena, da li postoji osnovna vladavina prava, da li su sudovi brzi, efikasni i pravični, te nezavisni od političara iz izvršne vlasti; kakvog kvaliteta je regulatorni okvir, da li postoji profesionalna i efikasna javna administracija, da li ima korupcije, da li su porezi razumni ili previsoki, kakva je infrastruktura, veličina domaćeg tržišta itd.\nVerovatno najvažniji prediktori visine investicija su institucionalne prirode.\nAko pogledamo ove parametre, videćemo da se Srbija u međunarodnim poređenjima loše kotira po svakom od njih. Dakle, ne samo jedan ili par njih, već svaki. Zbog toga uopšte i ne treba da nas čudi tako nizak nivo investicija u Srbiji.\nProsečan nivo investicija bivših zemalja u tranziciji koje su ušle u EU je oko 25% BDP-a, a kod nas tek 18,7%. Strane direktne investicije jesu visoke, ali zato što prevazilaze pitanje vladavine prava i loše uprave: većina njih su velike kompanije, a dobar broj prima i eza nova radna mesta, pa je njima lako da, kada naiđu na neki problem, dobiju političare na telefon i da ih ubede da im problem reše.\nDomaća mala i srednja preduzeća ovu mogućnost nemaju, te su zato i domaće investicije toliko niske.\nBez uvođenja elementarne vladavine prava u Srbiji: da zakoni važe za sve podjednako i da se zaista primenjuju u praksi, neće doći do rasta investicija. Zemlje koje su povećale nivo vladavine prava su i najbolje prošle u tranziciji: uporedite Estoniju, Česku i Sloveniju sa jedne i Ukrajinu, Bugarsku i Srbiju sa druge strane. Za ovo su neophodne dubinske reforme koje menjaju društvenu dinamiku i sprečavaju stvaranje dominantne koalicije koja bi uspela da zavlada državom.\nZašto ovakvih reformi nema? To nije zbog nerazrešenog pitanja statusa Kosova, već zato što bi takva dinamika smanjila moć političara koji u odsustvu vladavine prava jako lepo profitiraju. Zbog toga je iluzorno verovati da će do uvođenja vladavine prava doći samo od sebe kada se bude rešilo pitanje Kosova.\nPrimeri uspešnih zemalja koje imaju svoje Kosovo\nAko je pitanje Kosova ono što sprečava ubrzani ekonomski razvoj, zašto druge zemlje koje imaju sličan problem mogu da se nesmetano razvijaju? Zato što, za razliku od Srbije, ove zemlje jesu uvele tržišne institucije i vladavinu prava.\nTri slučaja na koja treba da obratimo pažnju su Izrael, Južna Koreja i Kipar.\nIzrael ne samo da ne zna gde su mu granice, nego je faktički pod stalnom pretnjom uništenja. I pored toga, Izrael je uspeo da izgradi tehnološki i ekonomski napredno društvo pretvarajući pustinju u oazu.\nMožda još gori slučaj predstavlja Južna Koreja koja je bila i bukvalno pod nuklearnim balističkim raketama Severne Koreje. Sa vojskom na granicama, očekujući svaki dan mogućnost nastavka građanskog rata (pošto još uvek nije potpisan mir nakon završetka Korejskog rata 1953), ova država je uspela da od najgoreg siromaštva dođe do članstva u klubu razvijenih zemalja.\nKipar je možda najbliži primer Srbiji, sa samoproglašenom Republikom Severni Kipar na svojoj teritoriji, a razgraničenje nakon prestanka građanskog rata održavaju snage UN. Kipar je u međuvremenu postao finansijski i turistički centar u evropskim okvirima.\nKategorija Legal System meri kvalitet vladavine prava i zaštitu prava svojine na skali od 1 do 10 (1 najlošija, 10 najbolja ocena). BDP se obračunava u međunarodnim dolarima iz 2011. Izvor: Legal System and Property Rights, Economic Fredom of the World Index\nSada smo tamo gde su ove zemlje bile 1980. Gde ćemo biti za deset godina?\nRešavanje pitanja Kosova samo po sebi neće doprineti ekonomskom razvoju Srbije. Ako Srbija prizna nezavisnost Kosova i ono dobije članstvo u UN, a da se na domaćem terenu ništa ne promeni i Srbija ostane institucionalna močvara, ni do kakvog posebnog rasta neće doći.\nZa to je najvažnije pre svega da postoji institucionalni okvir koji će taj razvoj podržati, a to je vladavina prava. Da državna administracija od poreske uprave, preko katastra i na kraju možda i najvažnije – sudova, poštuje zakon i sprovodi ga jednako prema svima.\nAko se fokusiramo samo na Kosovo (bilo da podržavamo nezavisnost, bilo da se tome opiremo), iz vida ćemo da izgubimo fundamentalnije stvari, a to je uređenje Srbije kao moderne države.\nPosebno loše je davati razna optimistična, a neutemeljena obećanja vezana za Kosovo – od toga da će ga Srbija sigurno u budućnosti povratiti usled geopolitičkih promena do toga da će nam priznanje Kosova doneti ogromne ekonomske koristi – jer ovo može da ima bumerang efekat kada se ispostavi da od toga nema ništa.\nTrenutna ocena Srbije u oblasti pravnog sistema i zaštite imovinskih prava iznosi 4,89 uz BDP po stanovniku od 12.930 (međunarodnih iz 2011) dolara. Dakle, kao što vidimo na tabeli, mi se sada nalazimo otprilike na mestu gde su Kipar, Izrael i Južna Koreja bili 1980.\nAli pitanje je: gde ćemo biti za deset godina?\nTAGS: ekonomski rast kosovo Srbija