Džon Teri, dugogodišnji kapiten Čelsija, odlukom da napusti klub iz Londona posle 22 godine najavio je kraj jedne veličanstvene ere.\nTadić, PetarIzvor: sreda, 19.04.2017. | 14:16 -> 14:30\n“Imam osećaj da fudbalu mogu još dosta dam, ali isto tako razumem da su mi mogućnosti ovde limitirane“, rekao je Teri.\nKapiten londonskog kluba odlučiće gde će nastaviti karijeru, već sada ima ponude raznih klubova, ali ukoliko napusti Premijer ligu, ostaće upamćen kao jedan od najboljih defanzivaca koji su kročili na teren u engleskom šampionatu.\nTokom karijere odlikovala ga je čvrsta igra u odbrani, sjajno aniticipiranje situacija, liderstvo na terenu. U nekim trenucima bio je beskrupulozan, a skoro u svakim agresivan i oštar – štoper starog kova.\nZa Čelsi je debitovao 1998. godine i od tada je odigrao 713 utakmica, 578 kao kapiten, osvojio je 16 trofeja, od čega su četiri Premijer lige, jedna Liga šampiona, kao i Liga Evrope...\nGodine 2005. izabran je za najboljeg igrača Engleske u izboru fudbalera, biran je za denzivca Evrope tri puta, pet sezona zaredom nalazio se u idealnom timu Unije profesionalnih fudbalera, a 2006. godine nalazio se u najboljih 11 na Svetskom prvenstvu u Nemačkoj.\nKada je krenuo svoje putešestvije u svetu profesionalnog fudbala, istorija svetskog fudbala nije ni slutila da će njene stranice ispisati i jedan golobradi dečko iz Londona.\nNaime, titula za najefikasnijeg defanziva Premijer Lige, pripadala je Dejvidu Ansvortu (38), potom odbrambeni igrač u PL sa najviše odigranih utakmica bez primljenog gola bio je Sol Kembel (37).\nAlesandro Nesta bio je štoper sa najviše nominacija u idealnom timu sveta, Roberto Karlos biran je za najboljeg odbrambenog igrača Evrope više puta nego bilo ko drugi, dok je Toni Adams bio igrač sa najviše nastupa kao kapiten nekog kluba.\nU Premijer ligi postigao je 40 golova, dok je za sada u karijeri na 66. Kada je on bio komandant odbrane, Čelsi gol nije primio na čak 130 utakmica, dok je u idealan tim Unije profesionalnih fudbalera (FIFPro) biran čak pet puta, gde je na prvom mestu bio dugo godina, dok ga nije prestigao Serhio Ramos koji sad ima sedam.\nNajbolji defanzivac Evrope bio je tri puta, dok je kapitensku traku Čelsija do sada nosio rekordnih 578 puta.\nDvadesetosmog oktobra 1988. godine u 86. minutu protiv Aston Vile u Liga Kupu, Džon Teri zamenio je Dana Petreskua i tako sa 17 godina debitovao za prvi tim “Plavaca“. Ubrzo je usledio i prvi ligaški meč, u pobedi nad Sautemptonom Džon je zaigrao na poziciji veznog fudbalera. Sezonu je završio sa sedam odigranih utakmica, a izabran je za mladog igrača godine u Čelsiju.\nSledeća sezona prošla je turbulentno, s obzirom da je pola sezone proveo na pozajmici u Notingem Forestu. Za Čelsi je odigrao devet utakmica, a u FA kupu protiv Gilingejma postigao je prvi gol u dresu londonskog kluba. Već u trećoj godini u prvom timu, Teri se ustalio u prvoj postavi, odigravši čak 25 utakmica pod menadžerom Klaudijom Ranijerijem. Međutim, “Plavci“ nisu imali konkurentan tim, pa su godinu završili na razočaravajućoj šestoj poziciji. Jedina svetla tačka, bio je Teri koji je izabran za igrača u godine od strane navijača Čelsija.\nVeć je bilo jasno da je klub iz London da dobio igrača na koga će moći da se oslone u budućnosti. Do sezone 2003/2004. Čelsi na čelu sa Klaudijom Ranijerijem nije uspevao da umeša u borbu za titulu, ali se Teri predstavio javnosti kao odlučan, čvrst i hrabar igrač, što ga je dovelo do nacionalnog tima 2003. godine.\nNaime, Teri je u junu 2003. godine kao dvadesettrogodišnjak debitovao za nacionalni tim Engleske, upravo protiv tadašnje Srbije i Crne Gore. Zanimljivo, prvi igrački dani Terija za “Gordog Albiona“ u vezi su sa zemljama sa ovih prostora, pošto je prvi start za reprezentaciju Engleske napravio 20. avgusta 2003. protiv Hrvatske.\nSezone 2004/2005 desile su se velike promene u Čelsiju, na mesto menadžera postavljen je Žoze Murinjo, dok je kapitensku traku dobio Džon Teri. Godina je bila kao iz snova za londonski klub, osvojena je titula posle 50 godina posta.\nTitulu su osvojili u velikom stilu, pošto su postali ekipa sa najboljim odbrabenim rekordom u istoriji Premijer lige. Takođe, bili su ekipa sa najviše utakmica bez primljenog gola, dok su mrežu zatresli više od svih ostalih.\nKapiten kluba izabran je za najbolje igrača Engleske za tu sezonu, a stizala su priznanja i iz Evrope. Izglasan je za najboljeg štopera Lige šampiona, gde je londonski klub dogurao do polufinala, a septembru 2005. izabran je u FIFPro tim.\nSledeće sezone Čelsi je uspeo da obrani titulu, sa čak 91 bodom. Svima je bilo jasno da su “Plavci“ najozibljnija ekipa u Engleskoj, na čelu sa kapitenom Terijem i menadžerom Murinjom. Godina u Ligi šampiona nije protekla kao prošla, pošto su u eliminisani u šesnestini finala.\n“Tragičar“ u finalu LŠ\nTakmičarsku godinu 2006/2007., Čelsi je završio na drugom mestu, a u Ligi šampiona dogurali ponovo do polufinala. Teri je propustio jedan deo sezone zbog povrede, Murinjo je napustio ekipu i bilo je pitanje šta dalje. Ekipu je preuzeo ne tako poznati Avram Grant, koji je sa Čelsijem uradio ono što Murinjo tri godine nije uspeo, uveo ih je u finale Lige šampiona.\nU finalu dobro poznati protivnik, tim Aleksa Fergusona, Mančester Junajted. Nije dobro krenulo, pošto su “Crveni đavoli“ preko Kristijana Ronalda poveli 1:0. Međutim, Lamapard je izjednačio i sa rezutatom 1:1 otišlo se u produžetke. Pobednik nije rešen ni tamo, pa su nastupili penali.\nRonaldo je promašio prilikom trećeg šuta, a u petoj seriji Teri je imao priliku da donese trofej “Plavcima“. Ipak, desilo se čuveno proklizavanje Terija, koji je pogodio stativu. Serija se nastavila, a posle pogotka Gigsa, Anelka je promašio i Mančester je postao šampion Evrope.\nVerovatno ni dan danas Džon Teri nije preboleo taj promašaj, ali kako se sve vraća u životu, Čelsi je ponovo priliku za trofej imao četiri godina kasnije. Između 2008. i 2012. godine tim iz Londona nije išao u dobrom pravcu, a vlasnik kluba Roman Abramovič smenjivao je trenere kao na traci.\nNa kraju će se ispostaviti da će mu dugo čekani trofej Lige šampiona doneti, “anonimus“ Di Mateo.\nDžon Teri je u 2011. godini već imao 31 i počeo je ozbiljno da razmišlja da li će ikada postati prvak Evrope sa Čelsijom, posle one “tragedije“ 2008. godine. Ruku na srce, razloga za optimizam nije bilo mnogo.\nKarlo Ančeloti napustio je ekipu posle dve godine, a na njegovo mesto doveden je mladi Portugalac Andre Viljaš-Boaš. Abramovič je mislio da će sa njim dobiti novog Murinja.\nMeđutim, daleko je to bilo od Murinja. Ekipa je igrala loše u Premijer ligi, dok su u Ligi šamipiona bili korektni. Posle nepunih godinu dana Boaš je dobio otkaz, a na njegovo mesto došao je pomoćni trener Di Mateo.\nIako ni ova sezona nije ličila na to da će Teri uzeti trofej klupskog prvaka Evrope, “Plavci“ su iz drugog plana stigli do finala. U polufinalu pobeđena je Barselona čuvenim “parkiranim autobusom“ ispred gola.\nFinale se igralo u Minhenu, a upravo je Bajern bio protivnik londonskom klubu. U jednoj od najuzbuljivijih utakmica, Čelsi je posle penala stigao do prvog trofeja Lige šampiona u istoriji kluba. Heroj je bio Didijer Drogba, koji je postigao izjendačujući gol u 88. minutu, a potom i penal kojim je Čelsi postao klupski prvak Evrope. Nažalost Teri zbog suspenzije nije igrao utakmicu, ali je na kraju podigao dugo čekani trofej.\nKako je Čelsi završio tek šesti u PL, očekivalo ih je takmičenje u Ligi Evrope, a “Plavci“ i Teri su i tu stigli do trofeja pobedom nad Benfikom 2:1, kada je u nadoknadi vremena srpski reprezentativac Branislav Ivanović, postigao gol za trofej.\nSezone 2014/2015. Čelsi ušao veoma ambiciozno sa starim trenerom Murinjom i podmlađenim sastavom. Londonski klub je tokom cele sezone igrao na visokom nivou, a Teriju je pošlo za rukom nešto što nije nikada u karijeri.\nKao tridesetpetogodišnjak Teri je odigrao svaku utakmicu u PL, svih 38. Da stvar bude lepša, Čelsi je osvojio titulu sa 87 bodova, četvrtu u mandatu velikog kapitena.\nIpak, sledaće godina bila je razočaravujuća i najslabija u prethodnih skoro 20 godina. Murinjo je preforsirao ekipu, a igrači su mu otkazivali poverenje. Terija su polako stizale godine, a odigrao je samo 24 meča u šampionatu. Čelsi je godinu završio na 10. Mestu, a Murinjo je napustio ekipu.\nČelsi ove sezone izgleda preporođeno pod Konteom, ali Teri nije više onaj stari. Startovao je samo četiri utakmice, a odigrao svega 10, što je bilo dovoljno da kapiten kaže “doviđenja“ na kraju sezone.\n“Uvek sam bio svestan da ću možda otići iz kluba i hteo sam to da uradim na pravi način, mislim da je na kraju sezone najbolje to da uradim i za mene i za klub“, rekao je Teri.\nSvakako, Teri će biti zapamćen kao legenda Čelsija i engleskog fudbala, a gde će nastaviti karijeru saznaćemo u narednom periodu.\nTeri je kapiten, lider i legenda, ali imao je u karijeri par mrlja koje nije mogao da izbriše. Sitne tuče po noćnim klubovima ne ulaze u ovu kategoriju, ali dve stvari su ostale upamćene: Teri je imao 2010. godine imao aferu sa Vanesom Peronsel, suprugom Vejna Bridža, njegovog najboljeg prijatelja i saigrača iz Čelsija i reprezentacije, kao i rasistički ispad prema Antonu Ferdinandu 2011. godine. Zbog prvog slučaja privremeni je izgubio kapitensku traku u reprezentaciji, a zbog drugog je dobio zabranu neigranja na četiri utakmice i novčanu kaznu.


Jedini trag postojanja univerziteta na kojem je Osmica “diplomirao” je znak na parkingu\nNaser Orić: “Nigdje na svijetu osim u Srebrenici dželat ne vlada…\nIstekao rok za zatvaranje Mirala\nMitrović: Most na Rači povezuje narod i privrede\nTužilaštvo BiH zatražilo pritvor za Afganistanca osumnjičenog za krijumčarenje migranata\nU Zenici počinje “dokuMfest” – Festival muzičkih dokumentarnih filmova\nNaslovnica VIJESTI BiH Jedini trag postojanja univerziteta na kojem je Osmica “diplomirao” je znak na...\nIstražitelji Tužilaštva Bosne i Hercegovine u pratnji pripadnika Ministarstva unutrašnjih poslova (MUP) Kantona Sarajeva izvršili su danas uviđaj u prostorijama koje “koristi” Američki univerzitet (AU) BiH u Sarajevu.\nUviđaj je izvršen u sklopu predmeta na kojem radi Tužilaštvo BiH, a koji se odnosi na sporne fakultetske diplome direktora Obavještajno-sigurnosne agencije (OSA) BiH Osmana Mehmedagića zvanog Osmica, piše “PRESS“.\nUviđaj je izvršen na dvije lokacije i to u Mašinskoj srednjoj školi na Marijin dvoru i na Trgu solidarnosti 10, odnosno u prostorijama koje trenutno koristi Nova TV.\nAmerički univerzitet u BiH naveo je da ova dva poslovna prostora koristi za obavljanje obrazovne djelatnosti, a istražitelji su se danas imali priliku uvjeriti kako oni ne zadovoljavaju ni minimalne standarde.\nKako nezvanično saznajemo, AUBiH u Mašinskoj srednjoj školi u Sarajevu koristi jednu manju staklenu prostoriju u sklopu biblioteke i jedan kabinet. Ugovor za korištenje ovih prostorija potpisan je prošle godine i novi još uvijek nije sklopljen jer AUBiH nije dobio saglasnost Ministarstva za obrazovanje, nauku i mlade Kantona Sarajevo za rentanje.\nNa adresi Trg solidarnosti 10 jedini trag postojanja Američkog univerziteta u BiH je saobraćajni znak koji vozače upozorava da su neka parking mjesta rezervisana za uposlenike ovog “univerziteta”.\nKako saznajemo, AUBiH je iz poslovnih prostorija u Novom Gradu u jednom periodu bio i deložiran jer nije plaćao zakup. Istražitelji i policijski službenici na ovoj adresi danas nisu uspjeli pronaći nijedan poslovni prostor Američkog univerziteta u BiH.\nNiti na jednoj od prijavljenih adresa nema natpisa “Američki univerzitet BiH” kao ni dekana, direktora, službenika, čistačica, a ni studenta.\nTužilaštvo BiH ranije je obavilo uviđaj u prostorijama koje AUBiH koristi u Tuzli i zateklo skoro identičnu situaciju kao u Sarajevu. Ni u poslovnom prostoru u Tuzli, velične 42 kvadratna metra, istražitelji nisu uspjeli pronaći dokumentaciju koju bi AUBiH trebao zakonski imati kao ni studentsku službu, a n jednog uposlenika na radnom mjestu.\nPodsjećamo, u julu 2019. godine u Sarajevskoj vijećnici na promociji 10. generacije studenata član Predsjedništva BiH iz reda bošnjačkog naroda i potpredsjednik SDA Šefik Džaferović u pratnji vlasnika AUBiH Denisa Prcića dodjeljivao je studentima diplome.\nDžaferović je tom prilikom istakao da je “posebna vrsta društvene misije namijenjena obrazovnim, a naročito akademskim institucijama, kao stubovima znanja jedne države” te da je “AUBiH pokazao ozbiljnost i odgovornost, a da je od profesora i studenata AUBiH potekao niz značajnih inicijativa kojima se promovira euroatlantski put BiH”.\nPostavlja se pitanje kakvo je društvo u kojem član Predsjedništva BiH koji je završio Pravni fakultet Univerziteta u Sarajevu veliča “ustanovu” koja ne postoji na bilo kojoj adresi, na kojoj dekani nisu dekani, a rektori nisu rektori.\nPrethodni članakFormula 1: Organizatori očekuju 30.000 gledalaca na utrci u ruskom Sočiju\nSljedeći članakMilanović poziva na jedinstvo Srba i Hrvata protiv Bošnjaka: “Oni su politički nebitni”\nNaser Orić: “Nigdje na svijetu osim u Srebrenici dželat ne vlada nad žrtvom”\nHadžić: Razgovarao sam s ljudima iz FK Sarajevo, razmislit ću o svemu narednih dana


AI: EK dala pare, Romi u Beogradu još bez stanova\nZa više od stotinu romskih porodica raseljenih pre tri godine iz naselja kod "Belvila" u Beogradu, pitanje smeštaja još nije rešeno iako je za to Evropska komisijia (EK) dala novac.\nOvo je na Svetski dan Roma objavila organizacija "Amnesti internešenel" (AI).\n"Štetna kombinacija birokratske nesposobnosti, inercije i diskriminacije rezultirala je krahom višemilionskog projekta koji je finansirala Evropska komisija u cilju njihovog stambenog zbrinjavanja", navodi se u saopštenju AI.\nUprkos obećanjima grada Beograda i sredstvima od 3,6 miliona evra koje je obezbedila EK, nijedan od planiranih novih stambenih blokova nije završen, dok raseljeni Romi već godinama žive u nehigijenskim i izdvojenim metalnim kontejnerima, konstatuje AI.\nAI podseća da je EK u aprilu 2012. izdvojila sredstva za obezbeđivanje smeštaja romskih porodica koje su prinudno raseljene iz neformalnog naselja kod "Belvila", a grad Beograd je, prema tom programu, trebalo da utvrdi koje su lokacije odgovarajuće i da otpočne istinske konsultacije sa ugroženim porodicama kako bi do februara 2015. one dobile novi smeštaj.


Umesto da ih POVLAČE sa rafova, trgovci SNIZILI CENE kašica sa PESTICIDIMA! - Nova Borba\nSnižene cene kašica/ Foto: telegraf.rs\nUmesto da ih POVLAČE sa rafova, trgovci SNIZILI CENE kašica sa PESTICIDIMA!\nPojedini trgovci odlučili da zarade koji dinar na neobaveštenost roditelja.\nNekoliko roditelja se obratilo medijima sa informacijom da su u nekim beogradskim prodavnicama pronašli Juvitanine kašice za bebe na sniženju - pa tako umesto za 149,99 dinara po teglici, sada mogu da je kupe za 129,99 dinara.\nSedam vrsta tih kašica je u procesu povlačenja po nalogu Ministarstva zdravlja. Povlačenje sa rafova prodavnica može da traje narednih nekoliko dana zbog veličine tržišta, pa su po svemu sudeći, trgovci odlučili da zarade koji dinar na neobaveštenost roditelja.\nDa podsetimo, nadležni organi su utvrdili da Juvitanine kašice za bebe sadrže tragove pesticida i izdat je nalog proizvođaču „Svislajon Takovo“ o njihovom povlačenju.\nI tu se cela priča završava, kako za „Alo!“ kaže Goran Papović, predsednik Nacionalnog udruženja potrošača Srbije, jer ni roditelji, a ni ta organizacija, nemaju zakonsko pravo da podnesu kolektivnu tužbu protiv proizvođača, već ostaje samo bojkot tih kašica.\nU Ministarstvu zdravlja kažu da su trgovci dužni da ih obaveste da li su povukli kašice sa rafova. Potom, kako ističu, kreću u kontrolu tržišta.\n"Od ponedeljka kontrolišemo da li su sporne „Juvitanine“ kašice povučene sa tržišta. Ko to nije uradio, biće kažnjen", naveli su oni.\nNe bi trebalo da bude posledica\nDr Olivera Todorović, načelnica odeljenja pedijatrije Doma zdravlja Palilula, navela je da roditelji ako primete da deca imaju stomačne tegobe i povraćaju, dođu kod lekara.\n"Da bi se osetile posledice po zdravlje, trebalo bi da se te kašice jedu veoma dugo", kaže doktorka.


Dačić: Udruženim snagama sa pravim prijateljima u borbi protiv nevidljivog neprijatelja\nPrvi potpredsednik Vlade i ministar spoljnih poslova Ivica Dačić prilikom današnjeg gostovanja na Happy TV iskazao je zahvalnost na ukazanoj pomoći od strane EU koja je Republici Srbiji donirala sedam miliona evra pomoći.\nOn je istakao da visinu donacije ne treba karakterisati kao malu, već je potrebno razmišljati o tome da probleme koje imamo delimo svi zajedno u borbi protiv Covid-19.\n"Mi se nismo žalili da nemamo novac, nego što ne možemo da kupimo opremu. Oni su doneli odluku da niko bez posebne dozvole ne može da izveze medicinsku opremu. Zašto su zemlje kandidati za članstvo na listi gde ne sme da se izvozi", upitao je Dačić.\nŠef srpske diplomatije sa velikim ponosom istakao je da postoji prijateljski odnos nekih drugih zemalja, koje su se pokazale kao postojani prijatelji.\n"Nema tu nikakve politizacije, ovo je realan život, borba da se preživi", rekao je Dačić.\nGovoreći o iskrenom prijateljstvu i dobrim diplomatskim odnosima, ali i o značaju istih, osvrnuo se i na njegov boravak u Kini za vreme epidemije Covid-19 u toj zemlji, rekavši da je taj narod disciplinovan.\nUkazao je da je on shvatio situaciju na vreme, i da su ga tada napali mediji da je navodno uvredio Kinu kada je otkazao posetu, navodeći da će morati u karantin, kada se u skladu sa tim našalio. Tada, kako je rekao, mnogi u Srbiji su sa nonšalancijom gledali na situaciju u Kini. Ukazao je da danas u Kinu ne može da ode nijedan stranac, a da ne ode u karantin.\nNaveo je i to da kada je on bio rečeno mu je da je epidemija bila na vrhuncu i početku kraja.\nKao prvi ministar spoljnih poslova i prvi predsednik partije koji je posetio Narodnu Republiku Kinu od izbijanja epidemije Covid-19 imao je priliku da uvidi pristup problemu koji je zadesio sada čitav svet - a to je planska organizacija života, u kojoj se znalo koliko ljudi iz fabrike ide na posao, a koliko mora da ostane kod kuće.\nMinistar Dačić pozdravio je sve građane govoreći o tome da je u ovim teškim vremenima najvažnije ostati vedrog duha.


Ima života posle Uneska – a i još mnogo posla - Kosovo 2.0\nU detalje | UNESCO\nIma života posle Uneska – a i još mnogo posla\nPiše Cristina Mari - 19.11.2015\nGrađansko društvo zahteva rad nakon što je odbijena aplikacija za članstvo Kosova.\nGeneralna skupština Uneska je odbila zahtev Kosova da postane najnoviji član prošlog ponedeljka (9. novembar). Dok je bila potrebna dvotrećinska većina, Kosovo je bilo samo tri glasa daleko od ulaska u ono što je poznato kao intelektualna agencija Ujedinjenih nacija, dobivši 92 glasa, dok je 50 država bilo protiv zahteva Kosova (29 suzdržanih).\nMinistarstvo spoljnih poslova Kosova je vodilo kampanju #kosovoinUNESCO, a kako bi se Kosovo pridružilo entitetu koji obuhvata međunarodne resurse i trud mnogih država u cilju zaštite i promovisanja svetskih čuda, nauke, kulture i obrazovanja. Tokom desetomesečne diplomatske kampanje, Kosovo se suočilo sa vrlo jakim kontralobiranjem svog suseda, Srbije, uprkos razgovorima o normalizaciji i sporazumima potpisanim u prethodnih nekoliko godina između dveju zemalja koje su nekada bile u ratu.\nNakon neuspeha Kosova da pristupi Unesku prošle nedelje, 54 organizacija i devet pojedinaca iz civilnog društva je potpisalo otvoreno pismo sa četiri zahteva: da vlada postavi jasne buduće uslove Srbiji koje ona treba da ispuni kako bi se dijalog nastavio; da Evropska unija treba da obezbedi ravnopravan tretman Kosova na njegovom evropskom putu; da institucije koje su zakazale u procesu pridruživanja Unesku treba da snose odgovornost; te da bi međunarodni standardi u pogledu kulturnog nasleđa i dalje trebalo da se sprovode uprkos odbijanju Uneska da primi Kosovo u svoje članstvo.\nKosovo 2.0 se ovde bavi četirima zahtevima, jedan po jedan:\n1. Treba izneti uslove za nastavak dijaloga sa Srbijom\nSrpska kampanja lobiranja za to da Kosovo ne bude primljeno u Unesko je bila izuzetno agresivna. U jednom trenutku, ministar spoljnih poslova te zemlje, Ivica Dačić, otišao je toliko daleko da je rekao da je prijava Kosova da se učlani u Unesko „isto kao kad bi neko predložio da Islamska država postane članica Uneska. U čemu je razlika?“ Ovo je samo jedan primer, premda srpski zvaničnici nikada nisu skrivali svoje namere za blokiranje prijave koje je Kosovo poslalo za učlanjenje u Unesko.\nKosovo i Srbija učestvuju u formalnom dijalogu, pod posredstvom EU u Briselu, od marta 2011. U svetlu kampanje blokiranja koju Srbija sprovodi, otvoreno pismo članova kosovskog civilnog društva zahteva od vlade Kosova da postavi uslove koje Srbija mora da ispuni kako bi se dijalog nastavio. „Bilo kakav nastavak dijaloga sa Srbijom u trenutnom stanju stvari jeste neprihvatljiv za nas“, stoji u deklaraciji.\nUpitan da prokomentariše aktuelnu situaciju, novinar Adriatik Keljmendi, koji je potpisao deklaraciju, rekao je Kosovu 2.0 da ponašanje Srbije na glasanju u Unesku pokazuje da Srbija nije voljna da normalizuje odnose sa Kosovom. „Ona i dalje pokušava da podrije državnost Kosova i spreči kosovsko društvo da ima normalan život“, rekao je on. Ovaj novinar smatra da bi vlada trebalo da uzme u obzir „odlaganje sprovođenja sporazuma sa Srbijom, dok se ne vidi da postoji reciprocitet u sprovođenju ovih sporazuma“.\nPočetni sporazum o principima postignut je u aprilu 2013, dok su u avgustu ove godine Srbija i Kosovo postigli sporazum o finalizaciji sporazuma o četiri ključna pitanja: energetika, telekomunikacije, sloboda kretanja na mostu preko reke Ibar u Mitrovici (koji deli većinski srpski severni deo grada od većinski albanskog južnog dela), i osnivanjeZajednice opština sa srpskom većinom. Zajednica bi imala sopstvenu skupštinu, predsednika i zastavu, i bilo bi joj dozvoljeno da dobija finansijska sredstva iz Beograda.\nUpravo je sporazum o uspostavljanju Zajednice taj koji predstavlja najveći uzrok aktuelnog zastoja rada Skupštine Kosova, a što traje duže od mesec dana. Od septembra 22, opozicija, na čelu sa Samoopredeljenjem, koristila je niz neobičnih taktika za blokiranje bilo kakve diskusije o ovom sporazumu. Predsednica Atifete Jahjaga poslala je ovo pitanje Ustavnom sudu da bi presudio o ustavnosti ovog sporazuma. Ustavni sud je u utorak suspendovao sprovođenje sporazuma do 12. januara 2016, kada će ovaj sud doneti potpunu presudu.\nKeljmendi kaže da je dijalog postao igra svaljivanja krivice. „Ovo je jedno pitanje koje oduzima mnogo energije i napora, i sprečava zemlju da se usredsredi na vrlo važne teme, kao što je ekonomski razvoj“, rekao je.\nAgon Malići, politikolog, ide dalje i daje smernice o tome kakvu bi strategiju kosovska vlada trebalo da prati. „Kosovo bi trebalo da iskoristi svu svoju snagu“, rekao je on Kosovu 2.0. „Čak iako to znači privremeno suspendovanje napora da se postignu novi sporazumi, ili možda, a što je realističnije, da se prekine sprovođenje prethodnih sporazuma.“\nPo njegovome mišljenju, ovo je trenutak u kom bi kosovska vlada trebalo da razgovara sa zapadnim zemljama i „predstavi Srbiju kao nekooperativnu i destruktivnu zemlju i kao zaštitnicu ruskih interesa u regionu“. Rusija je podržala kampanju lobiranja protiv članstva Kosova u Unesku, dok je ta ista zemlja jedan od dva člana Saveta bezbednosti UN koji su blokirali članstvo Kosova tako što su koristili pravo na veto. „Kosovski strateški cilj bi trebalo bi da bude okončanje ovakve situacije, gde Srbija ima i podršku i razumevanje Zapada, kao i rusku zaštitu“, kazao je Malići.\n2. Evropska unija bi trebalo da obezbedi uslove za ravnopravni dijalog\nDrugi zahtev naveden u otvorenom pismu civilnog društva odnosi se na države-članice EU i Evropsku uniju, kao posrednika pregovora o normalizaciji odnosa između Kosova i Srbije.\nU pismu stoji da bi insistiranje na tome da Kosovo bude za pregovaračkim stolom pod sadašnjim okolnostima, „čak i kad je Srbija sasvim nekooperativna“, bio „nepravedan čin“ i nešto što bi bilo „neprihvatljivo“.\nDan nakon glasanja u Unesku u Parizu, Evropska komisija je objavila najnoviji Izveštaj o napretku Kosova. Željno iščekivani dokument – jer utiče na pristup Evropske unije u oblasti strategije proširenja. U izveštaju se Kosovo pohvaljuje zbog napretka u potpisivanju ključnih sporazuma: jedan sa Srbijom da bi se pomoglo u normalizaciji odnosa i drugi u vezi sa Sporazumom o stabilizaciji i pridruživanju sa EU.\nKao deo sporazuma iz 2013. o principima normalizacije odnosa između dveju republika, Kosovo i Srbija su se dogovorili da neće „blokirati, ni ohrabrivati druge da blokiraju napredak druge strane na putu ka EU“.\nPo mišljenju politikologa Malićija, ova tačka bi trebalo da bude ojačana u sporazumu potpisanom između dveju zemalja i u pogledu sporazuma sa Evropskom unijom. „Neki dodatni uslovi su kasnije uvedeni u proces pregovaranja na relaciji EU-Srbija, a u vezi sa Poglavljem 35 [koje obuhvata dijalog s Kosovom] koje sprečava Srbiju da napreduje u pregovaranju oko drugih poglavlja ako ne uspe da sprovede sporazume postignute u briselskim pregovorima“, kaže Malići. „EU bi trebalo uslovljavanje da proširi na pristup međunarodnim organizacijama kao dodatnog jasnog uslova.“\nMalići smatra da „budućnost pristupanja Srbije Evropskoj uniji zavisi od država-članica EU, tako da države EU imaju značajnu moć nad srpskom politikom i srpskim ophođenjem“. On veruje da su implikacije kampanje Srbije protiv Kosova veće od samog negiranja članstva Kosova u Unesku. „Važno je istaći da agresivno lobiranje Srbije u Unesku nije samo predstavljalo šamar Kosovu, već i šamar Zapadu“, rekao je on. „To neće ostati neprimećeno. Posebno kada imamo u vidu činjenicu da je Srbija zatražila rusku zaštitu u vreme podele između EU i Rusije. Srbija će za to platiti ovako ili onako.“\n3. Neko iz institucija treba da snosi odgovornost za ovaj neuspeh\nMnogi glasovi, i to ne samo oni koji potpisuju deklaraciju civilnog društva, zatražili su od vlade da preuzme odgovornost za diplomatski neuspeh. Opozicioni lider, Visar Imeri,i uticajni pisci poput Halila Matošija, uperili su prstom u jednu osobu: Hašima Tačija. Zamenik premijera i ministar spoljnih poslova je praktično nestao iz javnog života otkako je njegova diplomatska strategija zakazala za tri glasa u Parizu.\nU članku za platformu Balkanska pravda u tranziciji, objavljenom u četvrtak (12. novembra), zamenik ministra spoljnih poslova, Petrit Selimi – koji je bio na prvim linijama diplomatije u pogledu lobiranja za Kosovo – krivicu svaljuje na Srbiju koja je uložila veliki trud da spreči članstvo Kosova u Unesku.\nOn nam daje uvid i u „pozitivnu“ kampanju #kosovoinUNESCO, koju je uporedio sa srpskom kampanjom u kojoj su se često pominjali nemiri iz 2004. na Kosovu, a u kojima je mnogo pravoslavnih crkava oštećeno, zapaljeno ili uništeno, dok je rezultat ovih nemira – odlazak više od 4.000ljudi iz manjinskih grupa sa Kosova.\nSelimi objašnjava da je, umesto da iznosi „slike džamija koje je srpska vojska spalila 1999.“ ili da govori o „krađi spomenika koju je sprovela srpska država“, diplomatski tim predstavio pozitivnu kampanju koja se usredsredila na „potrebu mladih na Kosovu da imaju ravnopravan pristup programima svetske organizacije za obrazovanje, kulturu i nauku“. Nekoliko knjiga je objavljeno, veb-sajt je uspostavljen, dok je od korisnika društvenih mreža traženo da svoje profile preplave slikama koje su podržavale kampanju #kosovoinUNESCO.\nNakon priče o nekoliko aspekata kampanje, Selimi je kazao da Ministarstvo spoljnih poslova ima ograničeni kapacitet. „Sa osobljem i budžetom osam puta manjim od budžeta Srbije – i manje od polovine osoblja Unmika na Kosovu – bilo je jasno da Kosovo ima svoja ograničenja u oblasti višestrane diplomatije, gde su trgovina glasovima i uslugama, ličnim vezama i svetskim poravnanjima podjednako važni kao i snaga bilateralnih odnosa.“\nZamenik ministra je objasnio da se kosovski diplomatski tim sastao sa više od 150 pojedinačnih delegacija između januara i maja 2015, pre nego što je podneo zahtev za članstvo na leto. On je nastavio rekavši da Kosovo nije htelo da traži glas „Bašara el Asada iz Sirije ili Kim Džong Una iz Severne Koreje, što su ljudi s kojima je Srbija aktivno pregovarala u poslednjih nekoliko sedmica kampanje“.\nMinimum sedam država koje priznaju nezavisno Kosovo su odlučile da budu suzdržane tokom glasanja prošle nedelje; Egipat, Gvineja Bisao, Japan, Nigerija, Poljska, Centralnoafrička Republika i Južna Koreja su odlučili da ne podrže zahtev Kosova.\nIzvestilac za Kosovo i potpredsednica Evropskog parlamenta, Ulrike Lunaček, kazala je da su tri glasa manje pokazala da strategija Kosova za učlanjenje u Unesko nije dobro pripremljena. „Kosovo ima 24 ambasada u inostranstvu, ali njih šest nema ambasadore“, rekla je na konferenciji za medije u Prištini prošle nedelje. „Oni rade sa [privremenim radnicima]… Kosovo mora da bude sigurno da mu neće zafaliti tri glasa.“\nAktivistkinja Hajrula Čeku, direktorka nevladine organizacije koja se bavi nasleđem, EC Ma Ndryshe, koja je bila jedna od potpisnica deklaracije civilnog društva, naglasila je da bi trebalo da neko snosi političku odgovornost za neuspešnost. „Tači je hteo da za sebe prigrabi sve zasluge i sada prenosi odgovornost za neuspeh na sve, samo ne na sebe“, rekao je on za Kosovo 2.0. „Tači bi trebalo da napusti položaj, što bi trebalo da bude posledica najvećeg diplomatskog neuspeha Kosova.“\nDo dana današnjeg nije bilo ostavki, i čini se da ih neće ni biti.\n4. Kosovo bi trebalo da ispuni svoje međunarodne obaveze u vezi sa kulturnim nasleđem, uprkos tome što nije član Uneska\nVeći deo diskusije na Kosovu, i pre i posle glasanja u Unesku, usmeren je ka politici lobiranja Srbije i šta ona smatra svojim nasleđem – od crkava do manastira, uključujući neke koji su već pod zaštitom Uneska. Međutim, ovime se previđa činjenica da se za mesto u Unesku borilo uprkos sistemu koji je i dalje slab kada je reč o zaštiti kulturnog nasleđa.\nU otvorenom pismu kosovska vlada se poziva da kulturno nasleđe proglasi politikom od nacionalnog interesa. Potpisnici pozivaju institucije da jednoglasno usvoje konvencije Uneska; da dobrima kulturne baštine pruže stalnu zaštitu; da izrade planove za upravljanje kulturnom baštinom; da uspostave interni dijalog za mesta na kojima se nalazi pravoslavna baština; da se pozabave nezakonitom gradnjom unutar područja zaštićene kulturne baštine; i da se usvoje novi zakon i nacionalna strategija o kulturnoj baštini.\nKosovska kulturna baština je obogaćena mnogim različitim vrstama materijalnih i nematerijalnih komponenata. Ona obuhvata filigrane koje su izradile kujundžije, mnoge kule, džamije i crkve, arheološka nalazišta poput antičkog rimskoga grada Ulpijane, i mesta poput prizrenske tvrđave. Tvrđava Novo Brdo trenutno prolazi kroz restauraciju koju sprovodi sam Unesko.\nPostoji i nekoliko mesta koje je Unesko proglasio zaštićenom kulturnom baštinom na Kosovu, a što je zatražila Srbija 2006, i ta kulturna blaga se nalaze na Uneskovom Spisku svetske baštine u opasnosti. Ta blaga obuhvataju: Manastir Dečani, Manastir Gračanica, Pećka Patrijaršija i Crkva Bogorodice Ljeviške. Sva ova mesta su zaštićena pod oznakom „Srednjovekovni spomenici na Kosovu“ i pod upravom su Srpske pravoslavne crkve.\nIako postoji više od 1.500 mesta koja su pod privremenom zaštitom na Kosovu, i dalje deluje kao da je nasleđe ove zemlje zanemareno. Samo su u avgustu srušeni jedna stambena kuća i susedni pansion u Istorijskom centru Prizrena, što je pokrenulo pitanje toga da li kosovske vlasti čine dovoljno da zaštite nacionalnu baštinu. Organizacija EC Ma Ndryshe jeizvestila o ovom rušenju, što ova organizacija smatra ilegalnim radom, tvrdeći da su usled svoje lokacije ove strukture bile zaštićene Zakonom o Istorijskom centru Prizrena.\nOva organizacija je takođe iznela informaciju da su ova mesta bila na Spisku kulturne baštine pod privremenom zaštitom. Ova organizacija je informisala Kosovo 2.0 da je, posle mnogo pritisaka, javni tužilac pokrenuo istragu, dok je direktor opštinskog inspektorata podneo krivičnu prijavu protiv investitora koji je kupio i demolirao ovo imanje.\nIpak, Vjolca Aliju, šefica Odeljenja za kulturnu baštinu u Ministarstvu kulture, kaže da su se, u poređenju sa posleratnim periodom, stvari sada poboljšale. Na jednoj debati o kulturnoj politici održanoj pre dve nedelje, pre nego što je održano glasanje, Aliju je rekla da „ako Kosovo postane član Uneska, mnoge bi stvari morale da se promene u pogledu kulturne baštine, i nije dovoljno to što Ministarstvo kulture vidi kulturnu baštinu kao svoj prioritet – mnogi drugi činioci moraju da budu uključeni“. Aliju je kazala Kosovu 2.0 da je, do sada, prioritet ogledan u usvajanju zakona i razvijanju institucija.\nMeđutim, postoji ključna institucija za zaštitu kulturne baštine koja je godinama zanemarivana: Savet za kulturnu baštinu Kosova. Ovo telo je nezavisna agencija osnovana po Ustavu i Zakonu o kulturnoj baštini. Njen mandat se sastoji u nadgledanju i koordinisanju implementacije pravnog sistema i podršci zaštite, očuvanju i upravljanju kulturnom baštinom. Savet ima ulogu odobravanja toga da određeno nasleđe postane deo Spiska nacionalne kulturne baštine pod trajnom zaštitom na Kosovu, ali do 7. septembra, Upravni odbor nije bio funkcionalan duže od tri godine.\nĐejljane Hodža, direktorka Saveta, kazala je Kosovu 2.0 da je napisala „kilometre pisama“ Skupštini Kosova – organu zaduženom za nominovanje sedmoro članova Saveta – kako bi zatražila da se ovo pitanje reši mnogo ranije. Skupština je opravdala odlaganje na osnovu pravne dvosmislenosti, dok je, u međuvremenu, kosovska kulturna baština ostala na listi za čekanje.\nPre glasanja u Unesku, Hodža je kazala Kosovu 2.0 da Savet za kulturnu baštinu Kosova još nije primio ispravnu dokumentaciju za nominacije potencijalnih mesta kulturne baštine pod trajnom zaštitom, što je obaveza Ministarstva kulture.\nKao posledica stagnacije i odlaganja ovog procesa, duže od tri godine nije bilo novih prioriteta dodatih na Spisak nacionalne kulturne baštine pod trajnom zaštitom. Prema tome, više od 1.500 mesta, spomenika i druge imovine koja se smatra kulturnom baštinom u Ministarstvu kulture, ostali su zanemareni i u zaboravu na spisku privremene zaštite. Kao posledica toga, oni iščekuju planove za upravljanje i očuvanje koji bi obezbedili njihovu adekvatnu dokumentaciju, korišćenje i trajno očuvanje.\nSalji Šoši, šef Kulturne baštine bez granica, što je vrlo aktivna neprofitna organizacija u oblasti restauracije i promocije nasleđa, daje jednostavan primer ove situacije. „Ako odete u Ulpijanu, najpoznatije kulturno blago na Kosovu, tamo nikoga nećete videti“, izjavio je za Kosovo 2.0. „Nema vodiča, nema prijema za posetioce, nema objekata za posetioce.“\nIntervjuisan pre glasanja u Unesku, Šoši je sugerisao da bi članstvo u Unesku bilo šansa da se vrši pritisak na institucije koje treba da napišu potrebne planove za upravljanje kulturnom baštinom. On nije impresioniran načinom na koji centralne vlasti upravljaju kulturnom baštinom. „Oni nemaju dugoročne strategije i politike“, rekao je on. „Više je reč o jednom ad hok pristupu.“\nU tom smislu, Nacionalna strategija za kulturnu baštinu 2015-2025. je sada napisana, i publikovana je na veb-sajtu Ministarstva kulture, gde se može javno o njoj raspravljati. Međutim, to su zasad samo lepe reči kojima se izražavaju dobre namere; i dalje nema akcionog plana o tome kako će se ideje u ovom nacrtu sprovesti u praksi.\nU deklaraciji koju su potpisale organizacije civilnog društva stoji da bi Skupština Kosova trebalo jednoglasno da usvoji Uneskove standarde. Čeku, iz organizacije EC Ma Ndryshe, rekao je Kosovu 2.0 (u intervjuu datom mesec dana pre glasanja u Unesku) da je odobravanje povelja Uneska najčešća preporuka u dokumentima o politikama koji pristižu iz civilnog društva. „Naše institucije su ignorisale preporuke civilnog društva“, rekao je.\nKosovo mora da se pomiri sa činjenicom da nije uspelo da pristupi Unesku. Sada je na vladi ove države da odluči koliko će zaista biti posvećena vrednostima koje je obznanjivala u prethodnih 10 meseci; sa Uneskom ili bez njega.K


Ma, da li je ovo moguće? Pobedila je na Evroviziji pre 17 godina, a danas ima 47 i ljudi NE VERUJU KAKO IZGLEDA - Žena.rs\nRuslana Foto: Profimedia\nJedna od njih svakako je pevačica koja je izvela jedan od najvatrenijih i najzapaženijih nastupa. Ukrajinka Ruslana odnela je pobedu 2004. godine kada se tadašnja Srbija i Crna Groa vratila na evropsko takmičenje.\nMožda se čini kao da je to bilo juče, ali prošlo je 17 godina. Ruslana danas izgleda bolje nego ikad i može se pohvaliti da je u vrhunskoj formi.\nRuslana 47 godina i dalje je velika zvezda u svojoj zemlji, dobila je čak i svoju Barbi lutku, a svoje trenutke iz poslovnog, ali i privatnog života deli sa svojim pratiocima na Instagramu.\nNakon pobede na Evroviziji jedno vreme bila je posvećena političkom aktivizmu, a pre nekoliko godina obožavatelji su ju mogli videti na istom takmičenju u Lisabonu na kojem se pojavila kao podrška ukrajinskom kandidatu i njihovoj zemlji.\nRuslana je od 1995. godine u srećnom braku sa ukrajinskim producentom i tekstopiscem Oleksandrom Ksenofontovim koji je zapravo autor teksta za njene pobedničke pesme “Wild Dances”.\nvesti Evrovizija Ruslana


Zaharova: NATO u stadijumu moždane smrti! - Rezidencija\nZaharova: NATO u stadijumu moždane smrti!\nPortparolka Ministarstva inostranih poslova Rusije Marija Zaharova prokomentarisala je izjavu generalnog sekretara NATO Jensa Stoltenberga da je situacija oko Sporazuma o likvidaciji raketa malog i srednjeg dometa ujedinila zemlje Alijanse, rekavši da su te reči još jedan dokaz da je NATO u stadijumu „moždane smrti“.\n„Gospodin Stoltenberg nas je ovom izjavom još jednom uverio u to da je NATO u stadijumu moždane smrti i da je ostala samo sila koja bez ikakvog razuma sve uništava“, napisala je Zaharova na svom profilu na Fejsbuku.\nPrethodno je Stoltenberg ocenio da je obustava primene Sporazuma o likvidaciji raketa malog i srednjeg dometa negativna pojava, ali da je naglasila važnost uloge NATO-a, jer kada je „Rusija pre mnogo godina počela da krši odredbe tog dokumenta, Alijansa je počela sa konsultacijama unutar članica“.\n„NATO je postao platforma koja nas je ujedinila, kako bismo pronašli izlaz iz situacije i našli način kako da odreagujemo na poteze Rusije“, dodao je.\nPodsetimo, Zaharova je komentarišući izjavu Stoltenberga upotrebila reči francuskog predsednika Emanuela Makrona, kada je ocenio da je NATO na samrti, tačnije da se nalazi u stanju „moždane smrti“.\n„Što je bliži kraj imperije, to su luđi njeni zakoni“\nLukašenko najavio promene u zemlji – počinje sa Ustavom\nUpozorenje RHMZ: Stiže nevreme u Srbiju


Na pomolu nova "pasoška kriza" - Impuls\nNa pomolu nova "pasoška kriza"\nObjavljeno: Srijeda, 06 Decembar 2017 08:58\nU odnosu na region, građani Bosne i Hercegovine plaćaju najnižu cijenu putne isprave, o čemu su već pisali mediji. Štaviše, skoro je sigurno da će to i ostati zato što je trenutni isporučilac pasoških knjižica "Milbauer" Banjaluka ponudio nižu cijenu od sadašnje u nedavnoj zatvorenoj tenderskoj proceduri.\nGotovo je izvesno da će tako i ostati, jer bilo bi krajnje čudno, pa i sumnjivo, da se vlasti BiH, odnosno Agencija za identifikaciona dokumenta, evidenciju i razmjenu podataka odluči da prihvati skoro duplo višu ponudu "Veridosa", druge kompanije koja je predala ponudu na istom tenderu.\nNaime, na nedavno završenom tenderu za izradu pasoških knjižica za naredne četiri godine, pristigle su svega dvije ponude, i to ona kompanije "Milbauer", koja za taj posao traži 28,4 miliona KM (manje od 19 KM po pasošu) i kompanije "Veridos", koja za štampanje pasoških knjižica traži čak 53,2 miliona KM (više od 35 KM po pasošu). Procijenjena vrijednost za cijeli četverogodišnji ugovor koji je predviđen tenderskom dokumentacijom Agencije IDDEEA je 30 miliona KM (što je jednako 20 KM po pasošu).\nU Agenciji za identifikaciona dokumenta, evidenciju i razmjenu podataka BiH nedavno su rekli da ovaj tender još uvijek nije završen jer postoji žalba francuske firme "Gemalto", koja je samo podigla tendersku dokumentaciju ali nije dostavila svoju ponudu. U Agenciji IDDEEA su istakli da je žalba te francuske kompanije već odbijena u IDDEEA, ali da ipak konačnu riječ mora dati Kancelarija za razmatranje žalbi BiH.\nOva kancelarija u proteklih godinu dana je već "rušila" prethodni tender za nabavku pasoških knjižica zbog čega su građani BiH već bili u problemu, odnosno nisu na vrijeme mogli dobiti svoju putnu ispravu, jer je ranije potpisani ugovor sa firmom "Milbauer" iz Banjaluke bio istekao, jer nije na vreme potpisan novi ugovor.\nU IDDEEA i Ministarstvu civilnih poslova BiH nekoliko puta do sada su rekli da nema mjesta strahu te da će se kontinuitet u izdavanju pasoša nastaviti.\nMeđutim, ne treba zaboraviti da su isti stav iznijele početkom prošle godine institucije BiH, kada je ipak došlo do nestašice pasoša. Tom prilikom, pojedinci su odgovornost pokušavali svaliti na kompaniju "Milbauer", što je za stručnu javnost bilo smiješno s obzirom da je isključiva nadležnost za izdavanje pasoša i pravovremeni način njihove nabavke u rukama državnih organa BiH.\nSlužbeni pasoš BiH dijele ŠAKOM I KAPOM: Na listu dodati i šefovi sportskih saveza


Svet je kao pred Veliki rat — fali samo Princip\nFoto: © Wikipedia/ javno vlasništvo\nBrojni sukobi u svetu, od kojih neki prete da prerastu u globalni sukob, usporavanje globalizacije, izolacionizam i kidanje trgovinskih veza i ugovora, ograničavanje imigracije i mnogi drugi razlozi navode brojne intelektualce da zaključe da današnji svet podseća na onaj pred Prvi svetski rat.\nNa opasnost od globalnog sukoba već ranije su upozoravali nemački nobelovac Ginter Gras i papa Franja, a izveštaj Džoša Fajnmana, glavnog ekonomiste jedne od najvećih svetskih investicionih kompanija „Dojče aset menadžmenta“, koji je objavljen početkom godine, kaže da bi svet mogao da se narednih decenija nađe u fazi usporavanja i kočenja globalizacije. To nije ništa novo i slično je onome što se događalo u godinama koje su prethodile Prvom i Drugom svetskom ratu, kao i Velikoj depresiji.\nDa je globalizacija cikličan proces, govore mnogi istoričari i ekonomisti — Branko Milanović, Nil Ferguson, Deni Rodrik, Fred Bergsten i drugi. Oni objašnjavaju da atmosfera u današnjem svetu nalikuje onoj koja je nastala u godinama pred Prvi svetski rat, kada je prvi talas globalizacije, koji je počeo sredinom XIX veka usporen i gotovo zakočen svrstavanjem država u čvrste i suprotstavljene političke i vojne saveze, ograničavanjem trgovine i imigracije u države „Novog sveta“ — SAD, Kanadu, Australiju, Argentinu… u koje je u tom, prvom periodu globalizacije, emigriralo preko 60 miliona Evropljana.\nMeđutim, analitičar beogradskog Instituta za evropske studije Aleksandar Gajić kaže da između atmosfere pred Prvi svetski rat i vremena u kome živimo postoje sličnosti, ali i razlike.\nPosthladnoratovsku epohu, od pada Berlinskog zida do danas, karakterisao je nedostatak ideološke polarizacije, što podseća na vreme pre 1914. Samo jedna sila bila je baštinik neoliberalne ideologije, dok su joj se druge priklanjale, kaže Gajić.\n„Sada se stvar vratila na teren realpolitike, geopolitičkih odnosa, pozicioniranja na određenim teritorijama, borbe za resurse, za prestiž. Vidimo da se formiraju nova savezništva, novi odnosi, nove polarizacije moći, da iz unipolarnog sveta stvari idu ka multipolarnom“, objašnjava Gajić.\nJoš ne postoje obrisi jasnih i čvrstih savezništava koji bi povukli mehanizam koji ugroženost jedne sile povlači savezništvom drugih, kakav je bio slučaj pred 1914. Međutim, vidimo da je nakon jenjavanja svetske ekonomske krize Amerika odlučila da svoje pozicije brani tako što će u različitim regionima pokušati da zauzme što povoljnije pozicije, dodaje Gajić, tako što se bavi kriznim menadžmentom.\nSadašnji trenutak Gajića više podseća na period pre početka Velikog rata, kada je postojao čitav niz regionalnih kriza uzrokovanih željom evropskih država da zauzmu što bolje pozicije u svetu („Jagma za Kinu“, „Jagma za Afriku“, marokanska kriza, austrougarska aneksija BiH…), koje su pretile da velike sile uvuku u globalni sukob, ali su one na različite načine pokušavale i izbegavale konačni obračun.\nTridesete godine prošlog veka takođe su period na koji savremeno doba podseća, kaže Gajić i navodi primer španskog Građanskog rata u koji su bile umešane sve sile koje su se nešto kasnije polarizovale i okrenule jedna protiv druge.\n„Ono što je tu zanimljivo i o čemu bi se moglo nijansiranije raspravljati jeste da je jedan od najnepredvidivijih faktora u današnjem svetu upravo Severna Koreja, koja je ostala kao jedna vrsta atavističkog rudimenta tog sveta koji je suštinski propao sa Berlinskim zidom. Čini mi se da je taj momenat jednog geopolitičkog nereda u tom smislu najveća sličnost“, kaže Bazdulj.\nRazlika je u tome što, kako navodi, samo iskustvo Prvog svetskog rata tera najmoćnije svetske političke aktere da budu oprezniji i da se ne zaleću. Na izvestan način, današnja situacija na Bliskom istoku zaostavština je Prvog svetskog rata, jer politička podela koja na tom prostoru važi danas sačinjena je sporazumom Sajks—Piko iz 1916, a na polju ideja Prvi svetski rat iznedrio je ideju antikolonijalizma, kaže Bazdulj.\nKao bitnu razliku od vremena pre jednog veka, Bazdulj navodi, citirajući francuskog mislioca grčkog porekla Kornelijusa Kastorijadisa, nesposobnost artikulacije novih ideja savremenog sveta i reciklaža starih ideja, koje reciklirane i premeštene u novi kontekst više liče na grotesku ili travestiju. Ili baš kao u čuvenoj i često citiranoj Hajneovoj misli da ono što se prvi put igra kao tragedija, idući put igra se kao farsa, kaže Bazdulj.\nKriza ideja koja danas vlada tako ispada kao najvažnija razlika u odnosu na period pred Prvi svetski rat. Te ideje, nova umetnost koja je nastala u godinama pred tragediju, održali su svet u životu. Umesto da se pitaju kada će se i gde će se pojaviti novi Gavrilo Princip, evropskim intelektualcima je bolje da razmišljaju zbog čega nema lepote ideja i stvaralaštva koji, na koncu, spašavaju svet od propasti.


Na području grada, u nedelju: Na 60 biračkih mesta, izjašnjavaće se 47.522 birača · gradski.online\nKIKINDA- U nedelju, 3. aprila, održavaju se izbori za narodne poslanike, za predsednika Srbije, za grad Beograd, a u nekoliko opština i za lokalne parlamente.\nU birački spisak na teritoriji grada Kikinde upisano je 47.522 birača sa pravom glasa. U gradu i selima ima 60 biračkih mesta, koja će biti otvorena od 7 do 20 sati. Kako je izjavila predsednica Gradske izborne komisije, Tamara Radlović, za predstojeće izbore sve je spremno:\n-Ima nekoliko izmena koje se odnose na lokacije biračkih mesta. Nekadašnji objekat III Mesne zajednice je srušen, a dva biračka mesta iz ove zgrade, u ulici Miloša Ostojina, izmeštaju se u vrtić “Mendo” i na stadion ŽAK – a. Isto tako, biračko mesto koje se nalazilo u kafani “Bis” izmešteno je u JP “Kikinda”, dok se biračko mesto u SC “Jezero”, nalazi u Omladinskom naselju- rekla je Radlović. Ukoliko neko nije dobio poziv za glasanje, svoje građansko pravo može da iskoristi uz važeću ličnu kartu ili pasoš.\nZa sve koji nisu u stanju da dođu do biračkih mesta omogućeno je glasanje. Prijave za glasanje van biračkog mesta primće se na dan glasanja do 11 sati.\nU skladu sa članom 96. stav 1. Zakona o izboru narodnih poslanika birač koji nije u mogućnosti da glasa na biračkom mestu usled teške bolesti, starosti ili invaliditeta može da glasa van biračkog mesta, a na području koje obuhvata biračko mesto, ako o tome obavesti lokalnu izbornu komisiju najranije 72 časa pre dana glasanja a najkasnije do 11 časova na dan glasanja, odnosno birački odbor na dan glasanja.\nKontakt osoba za prijavu za glasanje van biračkog mesta je Dušan Oličkov, broj telefona: 064/8688-367. Prijavu možete podneti i elektronskim putem slanjem na elektronsku poštu: gikkikinda@kikinda.org.rs.\nPrethodnoGrad stipendira rekordan broj studenata: Prošle 158, a ove školske godine 258 stipendija\nSledećeUhapšeni Kikinđanin i Mokrinčanka: Policijaci u “golfu” pronašli marihuanu i amfetamine


Naslovna / Vesti / Intervju / Milojević i Govedarica složni: Ambijent sjajan, navijači za desetku\nCrvena Zvezda je danas upisala novu pobedu pobedivši Bačku rezultatom 3-1pred 5500 gledalaca.\nNa konferenciji za medije po završetku susreta šef stručnog štaba Crvene zvezde Vladan Milojević je pre svega pohvalio sjajan ambijent i odličan teren za igru i poželeo Bačkoj da ostane u Superligi. Kako je šef crveno-belih naglasio da je njegov tim odlično otvorio utakmicu, ali je dozvolio ekipi Bačke da se vrati u meč golom Radovića u 16. min i na neki način pokaže da Bačka ima kvalitetnu ekipu za Superligaško društvo.\nZoran Govedarica je pre svega čestitao Crvenoj zvezdi na zasluženo je pobedi i poželeo kolegi Milojeviću da ostvari zacrtane ciljeve do kraja sezone. Govedarica je pohvalio i svoje izabranike jer su pružili maksimum protiv “jake” Crvene zvezde.\nŠef stručnog štaba Bačke se posebno zahvalio publici koja je napravila fenomenalan ambijent kakav se samo poželeti može i najavio da je pred njegovom ekipom još dosta rada i da će ova ekipa da raste iz utakmice u utakmicu, te da se nada da će ekipa Bačke ostati u Superligi Srbije.


Šetalište kod Vizelja dobilo pešačku stazu - www.lobi-info.rs\nŠetalište kod Vizelja dobilo pešačku stazu\nMarija K. 9. novembra 2020., 08:50 5.8k Views 1 Komentar\nŠetalište pored kanala Vizelj, kod BSK u Borči, omiljeno je mesto mnogih sugrađana, a predstavlja savršenu lokaciju za pravi mali raj.\nMnogo puta do sada sugrađani i udruženja građana su samostalno uređivali ovaj prostor, a to se desilo još jednom.\nUdruženje građana Eko Pančevački rit je u subotu 30. oktobra, na ovom šetalištu završilo radove na postavljanju dela pešačke staze.\nSada građani mogu, bez straha da će isprljati obuću, da uživaju u šetnji i druženju sa labudovima – kažu iz ovog udruženja\nPostavljanje ove pešačke staze podržali su gradska opština Palilula i društveno odgovorno preduzeće DM Invest.\nPrethodna objava Od korone preminulo 11 osoba u protekla 24 časa\nSledeća objava Predstava „Lift“ besplatno u CK „Vlada Divljan“\n9. novembra 2020. at 18:11 Copy Link of a Comment\nBilo bi lepo kada bi ta staza išla i sa druhe strane uz kanal sve do naselja, gde bi smo mogli da šetamo i vozimo bicikle.


Voleli ste Nokiu? Finska kompanija se 2017. godine vraća na tržište\nMarko Crnjanski 2. 12. 2016.\nKompanija koja je zasigurno obeležila jednu eru u mobilnoj telefoniji, mogla bi uskoro sa novim adutima da se vrati na sada već veoma konkurentno tržište. Iako za sada nema konkretnih naznaka, finska Nokia koju je pre tri godine kupio Microsoft, već početkom sledeće godine mogla bi da lansira novi model pametnog telefona koga će pokretati Android operativni sistem.\nKoliko Nokia može sa novim modelom na jakom tržištu mobilnih telefona? knowyourmobile.com\nNaime, kako prenosi The Verge, plan Nokie da se vrati na kolosek mobilne industrije sa novim pametnim telefonom i tabletom, javio se još u maju tekuće godine, a ozbiljnost finskog giganta dokazuje i nedavni dogovor oko licenciranja proizvoda sa kompanijom HDM Global, koja je takođe bazirana u ovoj skandinavskoj zemlji. Štaviše, Nokia je na svom zvaničnom sajtu već predstavila novu sekciju koja je spremna da se popuni sa više detalja kada novi modeli budu bili spremni za tržište.\nSudeći prema dosadašnjim informacijama, novi telefoni pomenute kompanije trebalo bi da budu lansirani već u prvoj polovini sledeće godine, kada se očekuje da ubrzo postanu dostupni i u prodavnicama širom sveta. Sa druge strane, ovo neće biti prvi put da Nokia upotrebljava Android, jer je pod akvizicijom Microsofta, kompanija već predstavila manji tablet pod nazivom N1 – koji podseća na iPad mini, a čiji se rad zasnivao upravo na operativnom sistemu iz Gugla.\nNakon raznih neuspešnih pokušaja sa Lumia modelima koji su se bazirali na Windowsu (koji je sa sobom doneo mane poput manjka aplikacija i podrške za korisnike), trag Nokie na tržištu još više se gubi otkako je Microsoft nalepio svoj logo na dobro poznati komad hardvera iz Finske. Ipak, ni iz Redmonda se nisu previše proslavili sa ovim potezom, a par godina kasnije ponovo je aktuelna priča o povratku nekada najvećeg proizvođača u ovoj industriji.\nNokia juri možda i poslednji priključak\nIako se nisu najbolje snašli otkako su svetom zavladali touchscreen modeli, Nokia nikada nije odustala, a potencijalnim povratkom samo pokazuje velike ambicije na sada već potpuno drugačijem tržištu koje postaje sve tesnije kako za velike gigante koji čvrsto drže čeone pozicije – tako i za manje kompanije sa istočnog dela planete koje svoj kvalitet podižu iz godine u godinu.\nSvakako da će biti veoma zanimljivo videti ponovni povratak Nokie sa uređajem čije tehničke specifikacije još ne možemo da saznamo sa sigurnošću, te nam je zagarantovana zanimljiva zima, ali i početak proleća koji nam spremaju novu tržišnu trku u kojoj će finska kompanija pokušati da uhvati možda i poslednji priključak za gigantima poput Apple-a, Samsunga, Gugla, LG-ja, Huaweia i drugim proizvođačima.


Dec 8, 2020 - LAJKOVAC NA DLANU\nDONACIJA “EUROPROMA” ŠKOLI U PEPELJEVCU\nDec 8, 2020 Dec 8, 2020 Snežana Bilić\nSa lepom praksom negovanja i podržavanja pravih vrednosti, „Europrom“ nastavlja i u Pepeljevcu. Od dana otvaranja (08. decembar) do kraja januara naredne godine (31.01.2021), od svake kupovine koja bude obavljena u novootvorenom objektu u Pepeljevcu, „Europrom“ će izdvojiti po 1 dinar za donaciju školi u Pepeljevcu (Izdvojeno odeljenje OŠ „Mile Dubljević“ Lajkovac). Dogovoreno je, da donacija bude namenjena nabavci onoga što školi bude neophodno u tom trenutku.\n23 NOVOOBOLELA, ZA SEDAM DANA 148\nNa području opštine Lajkovac su, prema podacima Doma zdravlja Lajkovac, juče 7. decembra registrovana 23 nova slučaja zaražavanja korona virusom. Samo tokom prvih sedam dana decembru je na ovom području obolelo 148 osoba, a u trenutno su 404 osobe pozitivne na korona virus. Prema današnjim zvaničnim podacima Zavoda za javno zdravlje Valjevo, u Kolubarskom okrugu je 249 novopozitivnih, pri čemu u tabeli nedostaju današnji podaci za Lajkovac, jer kako napominju iz Zavoda za javno zdravlje Valjevo, nisu dostavljeni rezultati testova Doma zdravlja Lajkovac za 7 .12.2020. godine. Na današnji dan…\nDec 8, 2020 Jun 7, 2021 Snežana Bilić\nKada je reč o opštini Lajkovac – svoj prvi maloprodajni objekat u ovoj opštini „Europrom“ je otvorio pre 6 godina (2014. godine). Drugi objekat otvoren je 17. oktobra 2020. godine u mestu Jabučje. Danas, 08. decembra 2020. godine, sa radom je počeo treći „ljubičasti“ objekat u pomenutoj opštini – i to u mestu Pepeljevac. Objekat u Pepeljevcu bruto je površine oko 350 m2, i on predstavlja jasan model i koncept objekta koji „Europrom“ pozicionira u ruralnim centrima. Srž pomenutog koncepta je da svojim asortimanom i uslovima kupovine odgovori na sve…\nGIZ URUČIO ELEKTRIČNI BICIKL LAJKOVCU\nNemačka razvojna saradnja (GIZ) obezbedila je električni bicikl za Lajkovac. Bicikl dolazi kao podrška zaposlenima u oblasti socijalne zaštite u vreme ponovnog povećanja broja zaraženih od virusa Kovid-19. Namenjen je gerontodomaćicama koje pružaju pomoć u kući za starija lica i čija je podrška posebno značajna zbog ograničenog kretanja i zdravstvenih rizika kojima su izloženi stariji. Donaciju uručuje projekat nemačko-srpske razvojne saradnje Usluge socijalne zaštite za osetljive grupe i obuhvata električni bicikl, zajedno sa kacigom i sigurnosnim lancem. Električni bicikli rade na bateriju i mogu se voziti sa i bez elektro…


Počele pripreme za Evropsko prvenstvo u šahu Banjaluka.com\nPočele pripreme za Evropsko prvenstvo u šahu\nMinistar porodice, omladine i sporta Republike Srpske, Nada Tešanović, predsjedavaće Organizacionim odborom 12. pojedinačnog prvenstva Evrope za mlade u ubrzanom i brzopoteznom šahu, koje će biti organizovano od 14. do 20. jula u Banji ”Vrućici” kod Teslića.\nOvo je jedino Evropsko prvenstvo ove godine u Srpskoj i prioritet je nadležnih organa, a dobra organizacija ove vrhunske manifestacije je veoma važna za imidž Republike Srpske u svijetu.\nOčekuje se učešće oko 250 takmičara iz 20 evropskih zemalja, koji će se takmičiti u pet disciplina.\nOrganizacioni odbor formiran je juče u Banjaluci na sastanku održanom u prostorijama Ministarstva porodice, omladine i sporta. Zamjenik Nade Tešanović biće načelnik opštine Teslić, Savo Kasapović. Članovi Organizacionog odbora su: Nedeljko Čubrilović, Anton Kasipović, Nikola Špirić, Zoran Tegeltija, Dragan Vrankić, Dragoljub Davidović, Dragan Bogdanić, Milenko Šibarević, Jovo Janjić, Veselin Miličević, Rajko Petrović, Rade Javorić, Jovo Kujundžić i Predrag Batinić.\nPrva sjednica Organizacionog odbora protekla je u konstruktivnoj atmosferi, a šahovske radnike posebno je impresionirala ozbiljnost i pažnja kojom su rukovodeći organi pristupili organizaciji Evropskog prvenstva.\nNa taj način stvoreni su svi preduslovi da se šahovskim talentima iz BiH pruži mogućnost da odmjere snage sa vršnjacima iz cijele Evrope. Biće to ne samo sjajan podsticaj u njihovim daljim naporima u savladavanju drevne vještine, već i prilika da Republika Srpska još više otvori vrata omasovljenju i popularizaciji šaha među mladima.\nPrijedloge za efikasnije funkcionisanje Odbora iznijeli su ministar saobraćaja i veza Srpske, Nedeljko Čubrilović i izvršni direktor Evropske šahovske unije, Vladimir Šakotić, a svog predstavnika imala je i Administrativna služba grada Banjaluka, jer je predviđeno da šampionat bude svečano otvoren u Banjaluci prigodnim programom i defileom učesnika.\nNa sastanku je usvojen okvirni finansijski plan i utvrđen plan aktivnosti u naredna dva mjeseca. Imenovan je Sekretarijat od sedam članova sa predsjednikom Šahovskog saveza Srpske Pantelijom Dakićem na čelu. U timu se nalaze još: Miladin Gavrić, Vaso Bojanić, Vlado Stojanović, Nikola Lakić, Branko Tomić i Mario Sarić.\nZa vrhovnog arbitra imenovana je Sava Stoisavljević iz Srbije, međunarodni šahovski sudija sa “A” liste. Ona je prva žena koja je bila glavni sudija na Olimpijadi u sibirskogradu Hanti Mansijsku 2010. godine i generalni sekretar Evropske šahovske unije, čije je sjedište od 2010. godine u Beogradu. Sudila je na niz velikih takmičenja, među kojima su, olimpijade, gran pri turniri, svjetski šampionat za žene, svjetska prvenstva za kadete i omladince.


Ozan: Konačna odluka na Tosčeliku | MINA\nNaslovnicaMINA BusinessInvesticijeOzan: Konačna odluka na Tosčeliku\nOzan: Konačna odluka na Tosčeliku\nfoto: Turkish Embassy in Podgorica\nPodgorica, (MINA-BUSINESS) – Turska ambasadorka u Podgorici Songul Ozan je, komentarišući situaciju u nikšićkoj Željezari, saopštila da se uprkos problemima razgovori nastavljaju, ali da će konačnu odluku donijeti kompanija.\nOna je za Televiziju Crne Gore kazala da je interesovanje investitora iz te zemlje uvijek prisutno, posebno u oblastima energetike, zdravstva i infrastrukture, ali i za koncesije aerodroma Podgorica i Tivat.\nUkupne investicije Turske u Crnoj Gori od 2006. do oktobra prošle godine iznosile su oko 266 miliona EUR, prenosi portal RTCG.\n“Ima dosta turskih kompanija koje pokazuju interesovanje za ulaganja u razne oblasti kao što je zdravstvo, turizam, infrastruktura. U fokusu su i koncesije za aerodrome u Podgorici i Tivtu, ali je za turske investitore svakako jako zanimljiva i oblast energetike”, navela je Ozan.\nIako su dosadašnje investicije ispunile očekivanja, ima i onih koje, nažalost, to nijesu uspjele. Riječ je o najvećim – Tosčeliku koji gazduje nikšićkom Željezarom i kompaniji Global Ports koja ima udio u preduzeću Port of Adria, nekadašnjim Kontejnerskim terminalima državne Luke Bar.\n“Nažalost, taj proces je bio dosta problematičan. Te firme susrijeću se sa određenim problemima, ali se razgovori nastavljaju. Ipak, krajnju odluku donijeće kompanije”, rekla je Ozan.\nOna je kazala da su procjene da u Crnoj Gori boravi između šest i sedam hiljada turskih državljana koji su, dugoročno ili kratkoročno, u potrazi za poslovnim mogućnostima.\n“Ne možemo, međutim, reći da oni stalno borave u Crnoj Gori. Po našim procjenama taj broj je dosta manji. Recimo da je osnovano oko četiri hiljade firmi, iako je, po podacima koje posjedujemo i taj broj dosta manji. Mislimo da u Crnoj Gori ima oko 300 aktivnih firmi koje rade i koje zapošljavaju”, precizirala je Ozan.\nKako je kazala, u posljednje vrijeme Crna Gora je popularna destinacija za turske građane.\n“Sve više se govori o Crnoj Gori, na društvenim mrežama se stalno dijele slike vaše zemlje, puno mladih ljudi žele da dođu i posjete je. Takođe, dosta njih želi i da se vjenčaju u Crnoj Gori ili da provedu ovdje medeni mjesec”, rekla je Ozan.\nOna ističe da Crna Gora i Turska imaju tradicionalno dobre i prijateljske odnose isaradnju u svim oblastima. Ukazala je i na pomoć koju Turska preko svoje Agencije za međunarodni razvoj i saradnju pruža Crnoj Gori.


Lokalni izbori u Ulcinju bez iznenađenja - Lajme nga Ulqini\nLokalni izbori u Ulcinju bez iznenađenja\nNajveći pobjednik lokalnih izbora je svakako DPS, čija su dva glavna cilja proklamanovana pred lokalne izbore u potpunosti ispunjena: najjača partija će i dalje dominantno uticati na formiranje lokalne vlasti u Ulcinju, opštini sa većinskim albanskim stanovništvom.\nU najužnijoj crnogordskoj opštini, Ulcinju, obistinilo se predviđanje dobrih poznavalaca prilika da će ovi lokalni izbori biti najneizvjesniji u protekloj deceniji.\nNoćašnji rezultati govore da ni jedna politička partija ni koalicija nije uspjela da osvoji potrebnu većinu, pa će postizborne koalicije odrediti buduću vlast, iako je najviše dobila Nimambeguova Forca – 11 mandata.\nNo, DPS u Ulcinju ima priličnu jasnu situaciju, a postizborna matematika kaže da ta stranka može sa DUA i PDP formirati lokalnu vlast, jer u zbiru imaju ukupno 17 odbornika u parlamentu koji broji 33 odbornika.\nTakav scenario u ovom trenutku djeluje najviše vjerovatan, zbog odlične saradnje Ferhata Dinoše sa DPS-om na svim nivoima vlasti u Crnoj Gori. Očito da se Dinoši posrećila promjena koalicionog partnera jer se koalicija sa Preporodom Ali Redže, uz zadržavanje dobrih odnosa sa DPS-om pokazalo kao pobjednički recept.\nIzbori u Ulcinju imaju i svoje jasno izražene gubitnike. Najgore je prošao i SDP koji je, i pored relativno dobrog izbornog rezultata – povećali su broj glasova i malo im je nedostajalo za treći mandat – ipak gubitnik lokalnih izbora u najjužnijem crnogorskom gradu.\nManja članica vladajuće koalicije na državnom nivou je iz pozicije ”tasa na vagi” došla u poziciju kada glasovi njenih odbornika, kako trenutno stvari stoje, nijesu bitni za formiranje buduće lokalne vlasti.\nPored SDP-a gubitnik izbora u Ulcinju je i Demokratski Savez Mehmeda Bardhija koji prvi put nakon više od decenije nema odbornika u lokalnom parlamentu. Barhijeva stranka je možda i najveći gubitnik izbora jer će lideri Demokratskog saveza morati da razmisle kojim će putem nastaiti, navodi se, pored ostalog, u analizi Portala Analitika.\nPreliminarni rezultati izbora u Ulcinj_\nFORCA (31.2%): 11\nUDSH / PPD (27.7%): 10\nDPS (19.8%): 7\nSDP (6.8%): 2\nBOLJI ULCINJ (5.8%): 2\nPERSPEKTIVA (3.9%): 1\nLD ne MZ (2.6%): None\nBOSHNJACKA (1.5%): None\nCifra izlaska na lokalne izbore u Ulcinj je sledeće:


Početna/Promocija Nacionalnog modela dualnog i preduzetničkog obrazovanja u Pančevu\n– Filozofija obrazovanja je filozofija života svakog mladog čoveka koji živi u 21. veku. Moramo biti svesni da teorijska znanja nisu dovoljna da bismo se zaposlili u željenim zanimanjima, te da su kompetencije na delu, rekla je ona. Sve škole u Pančevu su uključene u program dualnog obrazovanja i posebno mi je drago da vidim ovakav odziv i prepunu salu mladih ljudi koji su zainteresovani za mogućnosti koje im ono pruža u školovanju i zapošljavanju.\n– Pančevo se pokazalo kao primer najbolje prakse u uvođenju dualnog obrazovanja, što je potvrdila i premijerka Srbije Ana Brnabić kada je posetila Pančevo u decembru prošle godine. Srednje stručne škole ostvaruju direktnu saradnju sa privredom, koja želi da stipendira i pomaže uvođenje novih stručnih profila prilagođenih potrebama tržišta rada, u ovom trenutku posebno kada su u pitanju mašinska i elektrotehnička struka. Ja moram da istaknem, da su, zahvaljujući otvaranju severne poslovne zone, dolaskom direktih stranih investitora, kao što su kompanije ZTF i Brose, uključujući i domaće firme, u gradu Pančevu otvorena nova radna mesta za oko 3000 ljudi. Posle 40 godina otvorena je nova fabrika i to lidera u proizvodnji delova u autoindustriji, a u toku je i izgradnja naučno-istraživačkog centra kompanije ZTF, a počinje izgradnju i kompanija Brose. Na ovaj način, mladi Pančeva imaju perspektivu u obrazovnom smislu i mogućnost da zasnuju radni odnos odmah po završetku školovanja. Otvaraju se novi smerovi i obrazuju novi profili, potrebni privredi i u saradnji sa partnerima, gde se trudimo i evo primer smo da to funkcioniše, da kreiramo ambijent u kojem ponuda na tržištu rada odgovara potražnji realnog sektora, te da u tripartitnoj saradnji između kompanija, škola i lokalne samouprave jeste ključ za uspeh dualnog obrazovanja, ključ za budućnost naše dece i socijalno-ekonomskog napretka Pančeva i cele Srbije.


Više puta smo u proteklom periodu javno upozoravali na slučajeve kršenja medijskih sloboda koje smo iskusili u praksi, naveli su iz United Medie i dodali da su ovog puta suočeni sa situacijom da u Srbiji ne postoji štamparija koja bi prihvatila posao štampanja dnevnog lista „Nova“. Ni u jednoj od zemalja u kojima poslujemo nismo se suočili sa barijerom da vlasnici i direktori državnih i privatnih štamparija strahuju da prihvate novi posao, posebno u doba pandemije i ekonomske krize i poslovne neizvesnosti koju je ona proizvela, navode iz UM.\n“Kao što znate, dužnost predstavnika izvršne vlasti je da obezbede slobodu medija i zato je bitno da se u Srbiji omogući ambijent u kojima građani mogu da čuju različita mišljenja i da imaju slobodan izbor šta žele da čitaju ili gledaju. Vi, kao nosioci najviših državnih funkcija, imate dužnost da takve uslove omogućite, jer biste tako pokazali da u Srbiji može biti medijskog pluralizma i poštovanja principa slobodnog i konkurentnog tržišta. Vi imate mogućnost da obezbedite jednake uslove za učešće u tržišnoj utakmici i atmosferu u društvu u kojoj kompanije ne strahuju da prihvate posao štampanja novina ako one nisu „bliske vlasti“. Sloboda izražavanja i sloboda medija kao njen sastavni deo, predstavljaju jedno od osnovnih prava i temelj svake demokratske i pravne države. U prošlosti smo bili svedoci da nadležne insitucije reaguju neadekvatno i sporo ili uopšte nisu reagovale na različite pritiske na slobodne medije i novinare. Verujemo da ćete se potruditi da, u skladu sa funkcijom koje obavljate, istražite zašto se štamparije u Srbiji plaše da štampaju novine “Nova” i o tome obavestite građane Srbije”, istakla je izvršna direktorka United Media Aleksandra Subotić u pismu premijerki i ministarki kulture.\nOna je dodala da će United Media i o ovom slučaju obavestiti sve evropske institucije, strukovna udruženja, ali i predstavnike diplomatskog kora u Beogradu, kao što je to učinila i pre par meseci kada je državni Telekom Srbija sklopio ugovor o saradnji sa privatnom kompanijom Telenor sa ciljem da uništi kablovskog operatera SBB i nezavisne medije u Srbiji.\nIako smo se i tada obratili premijerki Ani Brnabić smatrajući da neko ko vodi Vladu treba da se oglasi u slučaju kada državna kompanija učestvuje u kartelskom uduživanju zarad gušenja slobodnih medija, njena reakcija je izostala, a taj slučaj sada čeka epilog pred domaćim sudovima i međunarodnim institucijama, navode iz United Medie.\nIstakli su i da će se potruditi da, uprkos preprekama, novine “Nova” uskoro počnu da izlaze, „jer je tržište urušeno pod teretom tabloida i građani vape za jednim nezavisnim dnevnim listom“.\nKako su naglasili iz United Medie, nove novine „Nova“ biće objektivne, ali i beskompromisne u razotkrivanju svih važnih tema koje utiču na stvarnost u Srbiji. „Pred građane ćemo izaći sa kvalitetnim sadržajem, čak i ako budemo morali da ga štampamo u crno-belom formatu. I svi ostali mediji koji posluju u okviru United Media svoj posao će nastaviti da rade profesionalno i odgovorno i istinito informišu građane Srbije, kao što su to radili i do sada“, navedeno je.\nAna Brnabić Junajted medija Maja Gojković Novine Nova\n← Bašić: Vlada posvećena bezbednosti novinara, pruža ruku, ali neki ne prihvataju\nNovinari Milorad Vukašinović i Goran Eror kandidati za novog člana Saveta REM-a →


MILOVAN DRECUN POVODOM TAČIJEVOG RATOBORNOG UPADA NA SEVER KOSOVA ZA HAPPY TV: To nije nikakva miroljubiva poruka, već ratna i to ne sme da radi! • HAPPYTV.RS\nMILOVAN DRECUN POVODOM TAČIJEVOG RATOBORNOG UPADA NA SEVER KOSOVA ZA HAPPY TV: To nije nikakva miroljubiva poruka, već ratna i to ne sme da radi!\nPredsednik privremenih kosovskih institucija Hašim Tači, juče je svojim pojavljivanjem na severu Kosova jasno hteo da pokaže da njemu niko ne može da zabrani dolazak upravo u ovim predelim.\nVelika bura podigla se oko Tačijevog ratobornog upada na sever Kosova, te je predsednik Odbora za Kosovo Skupštine Srbije Milovan Drecun bio gost u jutarnjem programu Happy televizije„Dobro jutro Srbijo“ i ovaj postupak vrlo oštro iskritikovao. Kako su mnogi pomislili da je Hačijev korak samo deo jednog velikog scenarija, Drecun to vidi na sledeći način:\n- Amerika pokušava uz pomoća NATO-a da ostvari uticaj, u tom smislu može da se kaže da ima dodirnih tačaka. Politika koju Tači plasira ne može nikako da bude prijateljska politika, ali je Srbija deklarativna zemlja. Zapravo, ono što je Tači uradio, više je bio jedan scenario koji je bio namenjen Albancima. On je neutralisao negativne efekte po njega, ali je dolaskom na severu isprovocirao, hteo je da pokaže da može da dođe na Kosovo kad god hoće. Međutim ako hoće da bude dobar političar i da i druga strana bude korektna ne sme tako da se ponaša. Gde je tu odgovorna politika i neko ko treba da bude predvidiv? Evo na primer, kada bi mi otišli u Prizren, i doveli naše specijalce, to bi bila provokacija – rekao je Drecun.\n- Kada je Vučić išao na Gazivode, on nije bio sa naoružanim specijalcima, bio mudar, jer je pozvao srpski narod da uklone barikade. Vučić je poslao poruku mira, a istina je da mi ne možemo jedostrano da sarađujemo. S druge strane Tači kaže kako je za mir, a šalje provokativnu poruku. To nije nikakva miroljubiva poruka, već ratna i to ne sme da radi. Isto tako Tači ne bi tek tako išao da mu neko nije garantovao bezbednost, neko sa zapada. Brisel na neki način podstiče Albanske snage da prave provokacije – izjavio je predsedink Odbora za Kosovo Skupštine Srbije Milovan Drecun.


SAD se neće miješati u formiranje CG Vlade\nSjedinjene Američke Države neće se miješati u formiranje Vlade u Crnoj Gori, poručio je otpravnik poslova u američkoj Ambasadi u Podgorici, Biks Aliju.\n„Predstojeći parlamentarni izbori su dobar test demokratske zrelosti i posvećenosti vladavini prava u crnogorskom društvu“, rekao je Aliju na regionalnoj konferenciji o izazovima u borbi protiv prekograničnog organizovanog kriminala.\nAliju je ponovio da SAD vjeruju da Crna Gora ima kapacitete da sprovede demokratsku proceduru.\nOn je podsjetio na izjavu zamjenika pomoćnika državnog sekretara Braana Hojt Jia, koji je rekao da SAD žele saradnju sa svim strankama zasnovanu na vrijednostima koje smatramo važnim, a to su demokratija, vladavina prava, lične slobode, poštovanje nezavisnosti sudstva i medija, i evroatlantska budućnost.\n„Naša vrata su otvorena za sve stranke koje žele takav dijalog, ali nemamo namjeru ni na koji način da se miješamo u formiranje sadašnje ili postizborne vlade“, rekao je Aliju.\nOpozicioni proruski orjenitisani Demokratski front optužio je SAD da su susretom sa crnogorskim vlastima i dijelom građanske opzicije pokušali da utiču na postizborni proces u Crnoj Gori i formiranje buduće Vlade.


Angela Merkel pozvala Vučića i Tačija da sahrane plan o razmeni teritorija? | Vestinet.rs\nPočetna TEMA DANA\tAngela Merkel pozvala Vučića i Tačija da sahrane plan o razmeni teritorija?\nSamit se, navodi list, održava na inicijativu kancelarke Angele Merkel i predsednika Francuske Emanuela Makrona, a pozvani su premijeri celog regiona, uz šefove vlada Slovenije i Hrvatske, te predsednika Srbije Aleksandra Vučića i predsednika privremenih prištinskih vlasti Hašima Tačija.\n„Standard“ tvrdi da je ideja razmene teritorija pre svega kod Srba južno od Ibra izazvala veliki strah od progona, kao i da su SAD, u međuvremenu, prema diplomatskim krugovima, odustale od te ideje, jer je utvrđeno da bi to bilo povezano sa pravnim i bezbednosno političkim teškoćama. Članovi Nacionalnog bezbednosnog saveta SAD vratili su se iz Evrope u Vašington zabrinuti i preneli su da je možda lako razmenjivati šume i polja, ali ne i mesta u kojima žive ljudi.\nU Berlinu, prema listu, svakako smatraju da je važnije da se postigne „dobar sporazum“ između Beograda i Prištine, nego brzi dogovor, a taj stav deli i Francuska, kojoj je na Balkanu pre svega važno da se uspostavi veća vladavina prava. „Standard“ ističe da sporazum treba da dovede do normalizacije „dve države“ u okviru procesa približavanja EU. Predsednik Srbije Aleksandar Vučić, kako tvrdi list, želi da za priznanje Kosova dobije nešto i u tome je podržan od pojedinih Evropljana, što bi vodilo ka konceptu „teritorija za status“.\nAlbert Roan, bivši austrijski diplomata, koji je učestvovao u izradi Ahtisarijevog plana, kaže da se u izradi tog dokumenta, koji je osnova kosovskog ustava, polazilo od toga da je u 21. veku moguće pretpostaviti da ljudi na Balkanu mogu da prevaziđu razmišljanja srednjeg veka i da su sposobni da žive u multietničkim društvima. Roan smatra da to što se uopšte uzima u obzir razmena teritorija ima veze sa novom američkom administracijom.\nOn dodaje da bi Ahtisarijev plan bio „uništen“ razmenom teritorija i da bi tada bili dovedeni u pitanje manjinska prava i kompletna konstrukcija.\nAleksandar VučićAngela MerkelBerlindijalogEUgraniceHašim TačiKosovoSRBIJA


EP: Lazar Anić u finalu skoka udalj - Povezane vesti - Naslovi.net\nRadio 021 05.03.2021\nLazar Anić plasirao se u finale skoka udalj na Evropskom dvoranskom prvenstvu u Torunu. Anić je skokom iz prve serije od 7,79 metara obezbedio svoje mesto među osam najboljih daljaša Evrope, sa šestim rezultatom. U drugoj seriji on je zabeležio skok… »\nGlas Šumadije 05.03.2021\nKragujevački skakač u dalj Lazar Anić kfalifikovao se juče i ušao u finale Prvenstva Evrope za seniore u dvorani koje se održava u Torunu u Poljskoj. Anić je skokom iz prve serije od 7,79 metara obezbedio mesto među osam najboljih daljaša Evrope… »\nSrpski atletičar Lazar Anić plasirao se ovog četvrtka u finale skoka u dalj na Evropskom dvoranskom prvenstvu u Torunu. Anić je skokom iz prve serije od 7,79 metara obezbedio mesto među osam najboljih daljaša Evrope (6. mesto). U drugoj seriji on je… »\nBlic sport 04.03.2021\nNaš atletski reprezentativac Lazar Anić napravio je pravi podvig na Evropskom dvoranskom prvenstvu u poljskom gradu Torun. On je tri godine posle veoma teške povrede, kidanja ukrštenih ligamenata kolena, uspeo da se plasira u finale kontintentalnog… »\nSRPSKI atletičar Lazar Anić plasirao se u finale u skoku udalj na Evropskom prvenstvu u dvorani u poljskom Torunju. Anić je u kvalifikacijama u prvom skoku ostvario daljinu od 7,79 metara i to mu je bilo dovoljno da izbori plasman u finale. U drugoj… »\nPressek pre 14 minutajoš 23 povezane\nNovi magazin pre 50 minutajoš 15 povezanih\nPravda pre 1 satjoš 15 povezanih\nPolitika pre 20 minutajoš 11 povezanih


Izvor: Vesti-online.com, 29.Nov.2018, 01:25\nPredlogom budžeta Republike Srbije za 2019. godinu izdaci za usluge po ugovoru skoro da su udvostručeni i dostižu 216 miliona dinara, što je više od 1,8 miliona evra. Najveći deo je predviđen za spoljne saradnike Avio-službe Vlade Srbije. Ovaj podatak je tim neobičniji jer se na ime troškova za putovanja za sledeću godinu predviđa izdvajanje nešto veće od 14 miliona dinara, tek nešto malo veći iznos od prošlogodišnjeg (13,76 miliona).\nOtud se nameće logično pitanje >> Pročitaj celu vest na sajtu Vesti-online.com << - ako su troškovi za putovanja državnih funkcionera predloženim budžetom neznatno povećani, zašto su za oko 70 odsto veća izdvajanja za Vladinu avio službu?\nVuk Jeremić, lider Nove stranke, nedavno je tvrdio da je BIA kupila novi avion bez tendera, da ga koristi gotovo isključivo Aleksandar Vučić, kao i da umesto pilota i kabinskog osoblja Avio-službe Vlade Srbije, avionom upravlja posada privatne kompanije Er Pink.\n- Šta je moralo da se sakrije, pa je nabavka ovog aviona (embraer 135BJ legacdž 600,\nserijski broj 14501006) postala poverljiva nabavka za potrebe BIA bez tendera? Koliko je koštalo, da li je bilo provizije i zašto privatna posada upravlja državnim avionom kada leti Aleksandar Vučić - postavio je javno pitanje bivši šef diplomatije.\nNjemu je tada odgovorila savetnica za medije predsednika Republike tvrdnjom da je novi član flote u vlasništvu Vlade Srbije.\n- I kao takav na raspolaganju je ministrima i predsedniku države, kada dobije odobrenje Vlade, to jest kada avion nije zauzet - rekla je Suzana Vasiljević za "Danas".\nAngažman posade Er Pinka zvanično nigde nije evidentiran, pa se tvrdnja Vuka Jeremića u vezi sa ovim nije mogla proveriti. Vlada Srbije sada raspolaže sa tri aviona: embraer 650, falkon 50, lir džet 31A, a stručnu obuku vazduhoplovnog osoblja za sva tri aviona obavlja kompanija iz Njujorka Flight Safetdž.\nPlan javnih nabavki za sledeću godinu još nije objavljen na sajtu Avio-službe vlade, navodi sajt "Pištaljka", pa se ne može sa sigurnošću tvrditi na ime kojih usluga će rashodi biti udvostručeni.\nIncident od pre tri godine skrenuo je pažnju javnosti u kakvom su lošem stanju službeni avioni Vlade Srbije. Avion falkon 50, u kome je bio predsednik Tomislav Nikolić sa pratnjom, vraćen sa pola puta zbog kvara na motoru. Nikolić je išao u Vatikan, na sastanak sa papom Franjom, kada je negde iznad Jadrana, sa 10.000 metara letelica počela da propada.


Vlada dogovorena, Socijalistima dato previše?\nKako Radio Slobodna Evropa nezvanično saznaje, sastav Vlade Srbije koji su dogovarali lista “Za evropsku Srbiju” i koalicija okupljene oko Socijalista je praktično određen. Mišljenja su podeljena oko toga da li je lider Demokrata Boris Tadić dao previše Socijalistima.\nSocijalistima je, kako naš radio nezvanično saznaje, lider demokrata Boris Tadić ponudio, pored mesta predsednika parlamenta, i poziciju zamenika premijera i resore policije, eneregetike i prosvete. Ovakve ustupke smatraju preteranim čak i pojedine članice Tadićeve liste “Za evropsku Srbiju”, ali će zarad formiranja Vlade ipak pristati na njih.\nPotpredsednica Socijalističke partije Srbije Slavica Đukić - Dejanović, koja se u medijima pominje kao buduća predsednica parlamenta, kaže za naš program da su pregovori dostigli fazu u kojoj je rukovodstvo Socijalista od Glavnog odbora zatražilo podršku za Vladu sa Demokratama:\n“Pregovori su stigli do zajedničkog dogovora o tome šta bi bili prioriteti Vlade, na kojim principima bi Vlada radila i moguće podele resora bez ikakvih personalnih rešenja.”\nPrema nezvaničnim informacijama, Slavica Đukić - Dejanović trebalo bi da bude izabrana za predsednicu parlamenta na nastavku konstitutivne sednice Skupštine Srbije u utorak ili sredu. Ona nije mogla da potvrdi i svoj izbor, ali očito da nastavak sednice nije sporan:\n“Mislim da ima uslova da ove nedelje, bilo kakav rezultat da bude, ima uslova da se obavi produžetak sednice Skupštine Srbije, koja je prekinuta, i da se već više zna o Vladi.”\nI dok su, prema nekim najavama, Socijalisti spremni da sarađuju sa listom Za evropsku Srbiju i na nivou Beograda - ali pod uslovom da u gradskoj vlasti učestvuje i Demokratska stranka Srbije, jer je LDP za njih neprihvatljiv partner - iz DSS-a poručuju da oni nemaju razloga da odstupe od već potpisanog sporazuma za Beograd između njih, Socijalista i Radikala. Andreja Mladenović, portparol DSS-a:\n“Da li će neko drugi od toga odstupiti to je pitanje za druge, ali što se tiče DSS-a, mi čvrsto stojimo na tome i očekujemo da se što pre formira nova vlast u Beogradu u skladu sa potpisanim koalicionim sporazumom.”\nVeliki ustupci na republičkom planu zapravo čine da bi se eventualno Socijalisti naveli na to da preispitaju svoj aranžman oko upravljanja Beogradom.\nI pored toga što su Socijalisti, nakon dogovora za vlast u Beogradu, bili na korak i do formiranja republičke Vlade sa Radikalima i narodnjacima, ipak ono što im je Tadić ponudio nekima liči na prošlogodišnju završnicu pregovora o Vladi kada je lideru DSS-a Vojislavu Koštunici, i pored znatno manje snage u biračkom telu, prepustio mesto premijera. To je previše s obzirom na realnu snagu Socijalista u parlamentu ali njihova pozicija jezička na vagi omogućava im da dosta toga i dobiju, kaže za naš program politički analitičar Dejan Vuk Stanković:\n“Druga stvar, koja je verovatno prisutna u tim kalkulacijama, jeste činjenica da se veliki ustupci na republičkom planu zapravo čine da bi se eventualno Socijalisti naveli na to da preispitaju svoj aranžman oko upravljanja Beogradom. A što se tiče samog Tadićevog ponašanja, ono liči na vreme fomiranja prethodne Vlade, kada je takođe pritisnut određenim okolnostima podlegao pristisku i dao Koštunici da vodi Vladu. Ali puno toga nije stvar samo njegovog karaktera i političke procene Demokratske stranke. Puno toga je stvar nekih okolnosti u kojima se pregovori odvijaju.”\nOsim samih izbornih rezultata - koji su SPS-u stvorili poziciju da nijedan blok ne može bez njih da sastavi Vladu, čime je znatno povećan njihov ulog u pregovorima - trebalo je prevazići i određeni antagonizam Socijalista prema Demokratama. Tako da novinar Dragan Bujošević kaže da je svaka cena koja se plati realna:\n“Svaka cena koju vi pristanete da platite jeste realna. Vi odete na pijacu i imate jabuke za 100 dinara, 150, za 200, 300 dinara. I vi ćete kupiti one koje vam se najviše dopadaju. Kupićete za 300 dinara, neko će reći: pa, zar to nije preterana cena? Pa nije, ako to ja hoću. Ne mislim da je ovo preterana cena. Jednostavno, to je deo te političke pogodbe. Ona košta toliko i to je njena realna cena.”\nJedino što je Tadić osim plaćanja ove cene Socijalistima mogao da uradi jeste raspisivanje novih izbora ili pak prepuštanje formiranja Vlade sa SPS-om Radikalima i narodnjacima.


POZIV NA ONE TAKE FILM FESTIVAL\nOrganizatori zagrebackog One take filmskog festivala, koji predstavlja ostvarenja snimljena u jednom kadru, pozvali su zainteresovane da se prijave do 15. jula.\nOne Take film festival bice odrzan od 17. do 19. novembra, a mogu konkurisati profesionalni i neprofesionalni filmski i video autori sa po jednim radom (igranim, dokumentarnim, eksperimentalnim filmom, muzickim i reklamnim spotom), nastalim posle januara 2002. godine.\nOrganizatori definisu kadar kao snimak od ukljucivanja do iskljucivanja kamere. Rezovi, zatamnjenja/odtamnjenja, pretapanja i svi ostali montazni sklopovi ne smeju biti primjenjivani.\nNajavna i odjavna spica filma moze se izmenjivati u pretapanju s kadrom koji cini film ili se moze na bilo koji nacin prikazati pre i posle kadra koji cini film, ali iskljucivo na nekoj neutralnoj i staticnoj pozadini.\nTrajanje filma nije ograniceno.\nFilmove izabrane za konkurenciju autori bi trebalo da posalju na jednom od formata ponudjenih u prijavnici, a kasete i filmske kopije bice im vracene iskljucivo ako su uz njih poslati medjunarodni povratni postanski kuponi.\nZa selekciju, pa i za samu takmicarsku projekciju, autori bi trebalo da posalju iskljucivo kopije filmova, uz koje je neophodno navesti i naslov filma, ime i prezime reditelja, trajanje, c/b ili boju i vrstu zvuka.\nPrijava bi trebalo da sadrzi, uz VHS kasetu ili DVD-VIDEO s filmom, i citljivo ispunjenu prijavnicu na hrvatskom ili engleskom jeziku, biografiju i celokupnu filmografiju reditelja, ukljucujuci popis nagrada, kao i jednu ili dve fotografije iz filma koje ce se koristiti za potrebe objavljivanja u festivalskom katalogu…\nPrijavljivanje je na adresu One take film festival, Tuskanac 1, 10000 Zagreb, Hrvatska. Na posiljci obavezno mora biti naznaceno: “No commercial value”.\nFestivalski ziri, koji cine priznati strucnjaci u oblasti filma i srodnih vizuelnih umetnosti, nagradice samo jedan film iz selekcije nagradom Gran pri One take film festival.\nSajt festivala, gde je moguce nacu i prijavnicu, je www.onetakefilmfestival.com


EVROPSKA KONFERENCIJA MANJINSKIH I LOKALNIH MEDIJA U NOVOM SADU – BALKAN TV NOVI SAD\nHomeVestiEVROPSKA KONFERENCIJA MANJINSKIH I LOKALNIH MEDIJA U NOVOM SADU\n29/11/2019Redakcija BALKAN TVVesti, Za slajder0\nTreća Evropska konferencija manjinskih i lokalnih medija održava se u Novom Sadu 28. i 29. Novembra u Privrednoj komori Vojvodine, a ovogodišnja tema je “Manjinski mediji kao resurs razvoja turizma“. Učesnici panela su stručnjaci iz oblasti turizma, privrede i medija. Organizatori Konferencije su Heror Media Pont, Magyar szó, Storyteller, Ruske slovo, Centar za razvoj manjinskih i lokalnih medija i Asocijacija medija u saradnji sa MIDAS-om.\n– Drago mi je što Evropska konferencija manjinskih i lokalnih medija istrajava, i što je program svake godine ozbiljniji i sveobuhvatniji. Dobro je što je ovoga puta centralna tema turizam i uloga manjinskih medija u njegovom razvoju, jer se turizam sve više oslanja na kulturu, i sve su razgranatije veze između te dve oblasti. Tokom Konferencije učesnici će imati priliku da čuju ljude koji imaju šta da kažu, sa njima će iskustva podeliti stručnjaci iz Danske, Litvanije, Rumunije, Italije i naravno naše zemlje. Konferencija je sastavni deo platforme “Druga Evropa“ projekta “Novi Sad 2021 – EPK“, i cilj je da se i putem manjinskih i lokalnih medija, Novi Sad promoviše kao Evropska prestonica kulture za 2021. godinu. Gradska uprava za kulturu nastaviće da podržava ovu manifestaciju jer je ona potpuno u skladu sa koncepcijom multikulturalizma i decentralizacije, ali i zato jer organizatori svaki put prevaziću domete prethodne konferencije – naglasio je član Gradskog veća za kulturu Dalibor Rožić.\n– Želimo da skrenemo pažnju na to da manjinski i lokalni mediji iz Srbije i cele Evrope treba da budu prepoznati kao resurs razvoja turizma. Koliko je na tom planu važno kulturno nasleđe, važno je i prirodno nasleđe, odnosno očuvanje životne sredine, te se Konferencija bavi i pitanjima ekologije – istakla je Nataša Heror.\nPokrovitelji manifestacije su Pokrajinski sekretarijat za kulturu, javno informisanje i odnose sa verskim zajednicama, Pokrajinski sekretarijat za obrazovanje, upravu, propise i nacionalne zajednice, Uprava za kulturu Grada Novog Sada i Fondacija “Novi Sad 2021 – EPK “.\nGoreli automobili u Prokuplju\nSastanak predsednika Mirovića sa poslanicima Evropskog parlamenta


Grčki lekari uoči letnje sezone testiraju stanovništvo na Kikladima |\n► Direktor Petnice: Žalosno je vršiti pritisak preko dece\nDirektor Istraživačke stanice Petnica Vigor Majić izjavio je da bi bilo korektnije da su nastavnici "prve korake" u protestu usmerili na smanjivanje svojih administrativnih obaveza i da je "žalosno" što u Srbiji prosvetni radnici, a naročito neki od sindikalnih funkcionera pritisak vrše preko dece.\n"Kada gledate proteste u zemljama sa ozbiljnijom demokratskom tradicijom, videćete da se izlazi na ulicu sa transparentima gde se prvo postavljaju zahtevi i argumenti zašto je to važno, zatim se ide ispred Vlade i obraća se Vladi, a ne pojedinačnom ministru. Tek nakon takvih poteza protesti se zaoštravaju do nivoa kada to osećaju deca", rekao je Majić agenciji Beta.\nGovoreći o protestu prosvetnih radnika u Srbiji koji je počeo 17. novembra Majić je istakao da "ministar nema zakonsku moć da raspolaže budžetom i određuje platu".\n"Za mene bi bilo etički korektnije da su nastavnici prve korake u protestu usmerili na smanjivanje svojih administrativnih obaveza, da su, recimo, prekinuli da pišu pripreme za časove, godišnje planove, da popunjavaju nepotrebne rubrike u dnevnicima i formularima... a što bi bio protest usmeren protiv administracije, a što se Ministarstvu ne bi svidelo", rekao je on.\n"Dakle, pozovite prvo svoje narodne poslanike pa im objašnjavajte kako je materijalni položaj prosvete loš i zahtevajte da se zalažu da se ta situacija promeni. Nemojte odmah na decu, pa zna se da je intenzitet rada u školama ionako jako nizak", rekao je on.\n"Decenijama imamo loše sadržaje i lošu organizaciju nastave, ali i veoma loš sistem obuke nastavnika na fakultetima i naravno lošu selekciju kadrova koji rade u prosveti. Mali je procenat nastavnika koji vole i žele da se bave svojim poslom, koji se trude da kvalitet svoga rada poboljšaju i koji imaju hrabrosti da pokreću inicijative\nda se nastavni programi i organizacija rada u školi unaprede", rekao je on.\nDirektor Istraživačke stanice Petnica ocenio je da je za većinu političara tokom protekle tri decenije obrazovanje bilo "oblik potrošnje, a ne strateška investicija, neuporedivo važnija od kojekakvih drugih pompeznih investicija gde se olako potroše ogromne pare".\nMajić je istakao da je "obrazovanje ključna razvojna investicija" i da mora imati prioritet, ali i da se proces obrazovanja mora drugačije organizovati.\n"U uređenim i uspešnim državama plate nastavnika su veoma pristojne, ali se dnevno u školi provede najmanje osam sati i posao se lako gubi ako ne zadovoljavate očekivanja. Ako vaši đaci ne uspeju savladati minimum standarda, izvesno je da ćete morati tražiti drugi posao. Kod nas je posao u prosveti doživotan, siguran i komotan. Malo koga brine koliko su učenici razumeli i usvojili znanja i vrednosti", naveo je on.\nPrema njegovim rečima, "barem 20 odsto zaposlenih u prosveti trebalo bi odmah da izgubi posao, jer definitivno loše rade i ne trude se da rade bolje".\n"Svaki posao od koga očekujemo efikasnost mora biti izložen stalnoj konkurenciji i dokazivanju. Zaposleni moraju shvatiti da je obaveza države da što kvalitetnije obrazuje mlade i da se to postiže zapošljavanjem sposobnih nastavnika, a ne obratno - da je obaveza države da doživotno zaposli nastavnike a da oni to opravdavaju tako što rade nešto sa decom", kazao je Majić.\nOn je kazao da bi u sistemu obrazovanja u Srbiji trebalo promeniti mnogo toga.\n"Najpre je potrebno promeniti način i mesto gde se mladi obrazuju za posao nastavnika. Oni koji ih tome uče, nedovoljno znaju svoj posao a još manje znaju kako se to radi u drugim zemljama. Često imamo profesore univerziteta koji podučavaju nastavnike važnih predmeta koji ne znaju ni jedan svetski jezik...Barem polovina takozvanih nastavničkih fakulteta je suvišna, nepotrebna, skupa i služi samo za udomljavanje nesposobnih poluintelektualaca", ocenio je Majić.\n"Takođe, valja ugasiti gomilu nepotrebnih, minijaturnih škola, ali i škola koje školuju jalova zanimanja i postoje samo zbog lokalnih političkih interesa. Samo se mi hvalimo po naslovnim stranicama medija da imamo jednog nastavnika kome je posao da svaki dan putuje do straćare - ne mogu da upotrebim reč 'škola' koju pohađa jedno dete", kazao je Majić.\nMajić je ocenio da "finansije nisu pitanje broj jedan", ali da ne smeju ostati ni na začelju prioriteta, kao i da će se ako se uradi nešto od navedenog naći dovoljno novca da se plate upristoje i tako motivišu i nagrade najbolji nastavnici.\n"Naša je nesreća što trenutnom ministru zameramo što govori istinu umesto da se razmeće šarenim obećanjima i bajkovitim optimizmom. Od njega u proteklih blizu godinu dana nisam čuo ni jednu rečenicu koja je netačna ili nekorektna i zbog toga je, nažalost, postao vrlo nepopularan", rekao je Majić.\nOn je ukazao da će dolazak ozbiljnih investitora u Srbiju moći da se očekuje kada bude postojao "dominantan segment radno sposobnog stanovništva koji je kvalitetno obrazovan, ne samo po napamet naučenim definicijama i formulama, već po razumevanju procesa, ideja, pojava i problema, po spremnosti da sami stalno uče, da pitaju, komuniciraju sa drugima, da su spremni da promene mišljenje ako naiđu na argumente".\n28.03.2015, 14:21h Oliver Preporuči\nDa li Direktor lično poznaje Ministra?