Travis Skot održao koncert u Fortnajtu - Muški magazin - trendovi, fitness, lifestyle, saveti, devojke... `\nFortnajt je igra koja je više od 2 godine na vrhu multiplayer batleroyal igrica. Pored torga što je ova igra vrlo zanimljiva i što ima jedinstveni gejmplej, kreatori ove igre je konstanto menjaju i apdejtuju, što igračima uvek pruža osećaj novine i svež materijal koji čini da ova igra ne dosadi.\nFortnajt je takođe igra koja je prva počela da pravi online događaje, gde dozvoljava igračima da se na mapama okupe i da uživaju u različitim dešavanjima koje kreatori ove igrice pripremaju. Sada je fortnajt igračima omogućio da putem interneta posete koncert popularnog repera Travisa Skota, koji je pripremio neverovatno virtuelno iskustvo.\nIgrači su mogli da igraju zajedno sa njim, da uživaju u fenomenalnim vizuelnim efektima i da slušaju najpopularije pesme, a svi najpoznatiji strimeri pratili su ovaj događaj i fanovima prenosili kako izgleda ovaj koncert.\nPogledajte video klip ispod ako želite da vidite kako je izgledao virtuelni koncert ovog popularnog repera:\nPROČITAJTE SLEDEĆI TEKST: Saint Row: The Third - Remasterd verzija uskoro stiže


- Radimo na projektima gde učimo računare da prepoznaju objekte i lica na video-snimcima, na neki način, učimo ih razmišljanju - objašnjava Ćulibrk.\nDubravko je na FTN završio osnovne i magistarske studije, a doktorirao je u Americi.\n- Na Univerzitetu u Kaliforniji mentor mi je bio profesor našeg porekla Borko Furht i to mi je mnogo pomoglo da se tamo snađem - ističe Ćulibrk.\nNakon doktorata vratio se na FTN, gde je postao docent i najmlađi vanredni profesor. Uspeo je da dobije angažman u Trentu i tamo provede dve godine u istraživanju.\nRačunarstvom je počeo da se bavi kao klinac, kada su u Novom Sadu jedino firme imale poneki računar. „Otac je uspeo da mi nabavi komodor 64 i bio sam zaluđen igricama. Vremenom me je sve više privlačilo i programiranje.“\n- Nažalost, više nemam vremena za igrice. U isto vreme radim na tri računara i četiri monitora, i imam utisak da posao nikada ne prestaje - objašnjava ovaj Limanac.\nDubravko je i jedan je od tvoraca novog smera informacioni sistemi na Departmanu za industrijski i inženjerski menadžment.\n- U oktobru se vraćam i nastavljam na FTN-u. Predajem na smeru informacione tehnologije koji smo skoro osnovali i već nam dolaze izuzetno talentovani mladi ljudi - ističe Ćulibrk, koji je najzaslužniji što FTN i Univerzitet u Trentu imaju potpisan ugovor dvojnoj doktorskoj diplomi, pa naši mladi stručnjaci tamo mogu da se usavršavaju. Sa 38 godina on je već uspeo da iškoluje tri mlada doktora, a taj posao nastaviće u Srbiji.


KONFERENCIJA: Rizici novog doba: efekti na poslovanje i imovinu – Ambipak magazin\nKONFERENCIJA: Rizici novog doba: efekti na poslovanje i imovinu\nJune 12, 2020 August 6, 2020 Ambipak magazin\tkonferencija, osiguranje\nKonferencija “Rizici novog doba: uticaj na poslovanje i imovinu”, održaće se 23. juna 2020. u hotelu Crowne Plaza u Beogradu\nSajber rizici, klimatske promene, odgovornost menadžera, a sve u kontekstu pojačanih opasnosti usled pandemije – teme su konferencije “Rizici novog doba: uticaj na poslovanje i imovinu”, koja će biti održana 23. juna u beogradskom hotelu Crowne Plaza.\nBroj hakerskih napada tokom pandemije u proseku je rastao za 33 odsto mesečno, a na meti su bile i zdravstvene ustanove, i finansijske institucije, i kompanije i građani. Ukupne štete se na godišnjem nivou mere hiljadama milijardi dolara i iz godine u godinu se povećavaju.\nŠtete od klimatskih promena svake godine u proseku se povećavaju za šest odsto, a u Srbiji se već sada mere milijardama evra: najugroženije su poljoprivreda i elektroprivreda. Iako je manje kretanje tokom pandemije uticalo na to da se pojedini delovi prirode oporave, stručnjaci tvrde da to nije značajno uticalo na oporavak planete, i da štete od klimatskih promena i dalje predstavljaju veću opasnost od pandemije, kako za poslovanje tako i za građane.\nPogrešne odluke menadžera kompaniji mogu naneti višemilionsku štetu. Kako domaća regulativa tretira menadžersku odgovornost, i da li i domaći menadžeri zbog pogrešne odluke mogu otići u dužničko ropstvo?\nDomaće kompanije koje se na vreme informišu o ovim opasnostima imaće veće šanse da sačuvaju svoj biznis od finansijskih rizika.\nCilj konferencije je da privrednici u Srbiji sagledaju kakvi sve rizici prete njihovom poslovanju u doba obeleženo četvrtom tehnološkom revolucijom, kakva je preventiva moguća i kako je sprovesti, i kako nadoknaditi finansijske gubitke ukoliko se šteta dogodi. Ove informacije pomoći će im da lakše planiraju poslovanje, definišu budžete i investicije u preventivu i osiguranje.\nKonferencija je namenjena top menadžmentu, vlasnicima preduzeća, finansijskim direktorima, risk menadžerima u kompanijama i javnim preduzećima, kao i donosiocima odluka u lokalnim samoupravama.\nO potencijalnim rizicima govoriće predstavnici institucija – Narodne banke Srbije, Ministarstva trgovine, turizma i telekomunikacija, Nacionalnog CERT-a, Vladine Kancelarije za upravljanje javnim ulaganjima, Udruženja banaka Srbije, Instituta za meteorologiju Fizičkog fakulteta Univerziteta u Beogradu.\nO mogućnostima preventive govoriće međunarodno poznati stručnjak za sajber bezbednost i pronalazač Dragan Pleskonjić, o opasnostima po firme etički hakeri poznavaoci block-chain tehologije, a najnovije trendove u zaštiti od sajber rizika u svetu predstaviće kompanija Sky Express.\nO mogućnostima finansijske nadoknade u slučaju štete govoriće predstavnici osiguravajućih kompanija Wiener Stadtische, UNIQA, DDOR, Swiss Re, a na pitanja o tome koliko je domaća regulativa u oblasti odgovornosti menadžera usklađena sa evropskom, odgovaraće advokat Ljubica Tomić, stručnjak za međunarodno pravo.\nKonferenciju organizuju portali www.sveonovcu.rs i www.sveoosiguranju.rs .\nProgram i prijave na sajtu www.konferencije-rizici.rs\nFoto: Ilustracija/ Photo by drmakete lab on Unsplash\n← Korona menja stav o plastičnim kesama\nKratka priča o čepovima od plute →\nMarch 4, 2020 July 29, 2021 Ambipak magazin\n60 godina kompanije Multivac


Marera Properties, kompanija koja se bavi tržištem komercijalnih nekretnina u Srbiji, novi je vlasnik dela Palate Beograd, poznatije kao Beograđanka\nU okviru postupka javnog nadmetanja koji je sproveo Grad Beograd, ćerka firma kompanije Marera Properties dala je najbolju ponudu i sada je u procesu zaključenja kupoprodajnog ugovora. Akvizicija se odnosi na kancelarijski prostor u kuli Beograđanke, i ne obuhvata maloprodajni objekat koji se nalazi uz zgradi. U pitanju je blizu 20.000 kvadratnih metara. Ova kompanija se obavezala na dodatnu investiciju u vrednosti od osam miliona evra, kao i da će radove na objektu realizovati u roku od tri godine.\nPalata Beograd će nakon rekonstrukcije zakupcima staviti na raspolaganje atraktivni kancelarijski prostori na prestižnoj lokaciji, urađeni prema najvišim standardima i prilagođeni savremenom konceptu poslovanja, saopšteno je iz te kompanije.\nMarera Properties kupila je deo Beograđanke koju je Grad Beograd ponudio na prodaju po početnoj ceni od 16,5 miliona evra. Prodati deo obuhvata više od 19.000 kvadratnih metara poslovnih prostora u ovoj zgradi. Prodavac je kupca obavezao da u roku od tri godine izvede građevinske i zanatske radove na adapteciji i rekonstrukciji objekta u vrednosti koja ne sme biti niža od osam miliona evra.\nObaveza kupca je i da ne promeni namenu zgrade jer Palata Beograd uživa status prethodne zaštite od 2018. godine, a u evidenciji nepokretnosti pod prethodnom zaštitom nalazi od 2009. godine. Prethodna prodaja Beograđanke ranije ove godina kada je početna cena bila 20,6 bila je otkazana jer nije bilo zainteresovanih.


STUDIJA SLUČAJA: PARTNERSTVO OTVORENIH VLADA U CRNOJ GORI | GAMN\nSTUDIJA SLUČAJA: PARTNERSTVO OTVORENIH VLADA U CRNOJ GORI\nObjavljeno: 14. Jun 2015.\nKako često rad određenih institucija dominantno zavisi od ljudi koji njima rukovode, primijetii smo da posebno nedopustivo kršenje svih onih postulata i vrijednosti sadržanih u Partnerstvu otvorenih vlada počinje dolaskom novog šefa vladinog Biroa za odnose sa javnošću gdina Srđana Kusovca, koje je kulminiralo formiranjem novog Operativnog tima za implementaciju Partnerstva otvorenih vlada, a koje je realizovano uz kršenje osnovnih principa javnosti i transparentnosti, te grubo kršenje zakonskih propisa i zloupotrebu službenog položaja, na šta je Građanska alijansa javno ukazala, ali i pokrenula postupak pred Upravnim sudom.\n1. Partnerstvo otvorenih vlada i njegova dosadašnja realizacija kroz ispunjavanje Akcionog plana\nGlobalna inicijativa Partnerstvo otvorenih Vlada (POV) ima za cilj da pomogne vladama da budu što transparentnije, efikasnije i pouzdanije — sa institucijama koje osposobljavaju i motivišu ljude da reaguju. Vlada Crne Gore je 2011. godine pristupila POV-u, a ubrzo kasnije i formirala Operativni tim za implementaciju Partnerstva otvorenih vlada koji je bio sastavljen od predstavnika Vlade i civilnog sektora. Želimo da podsjetimo da je Akcionim planom u pravcu ispunjavanja ciljeva iz POV-a plranirana realizacija niza konkretnih aktivnosti u sljedećih pet oblasti: poboljšanje javnih usluga, povećanje javnog integriteta, efikasno upravljanje javnim resursima, stvaranje sigurnijih zajednica i povećanje korporativne odgovornosti. Ova je inicijativa imala za cilj značajan podstrek u implementaciji koncepta dobrog upravljanja u Crnoj Gori ali i obezbjeđivanje uslova da Crna Gora bude dio globalne mreže i učestvuje u razmjeni iskustava i znanja u ovom području.\nMeđutim nakon skoro četiri godine od pristupanja Partnerstvu otvorenih vlada, imali smo kreiranje prilično lošeg Akcionog plana, uopštenog i bez jasnih indikatora za praćenje implementacije a na kraju još lošiju njegovu implementaciju. Posvećenost Operativnog tima u poboljšanju postojećih rješenja na čelu sa prethodnim rukovodiocem, vršiocem dužnosti Vladinog Biroa za odnose sa javnošću, bila je na zavidnom nivou, međutim Vlada je pokazala nedostatak političke volje da prijedloge i sugestije usvoji, čime je stavila do znanja da ne želi na suštinski način da radi na ispunjavanju svih onih ciljeva koji ovo Partnerstvo u suštini čine onim što ono jeste. Dolaskom novog šefa Biroa za odnose sa javnošću, prestaje adekvatna komunikacija sa civilnim sektorom, sve incijative i alatke koje su se realizovale do sada usljed loše implementacije ulaze u fazu svog praktičnog gašenja, a izvještaja o realizaciji bilo kojeg od pomenutih projekata pa i Akcionog plana više nije bilo.\n2. Postupak formiranja novog Operativnog tima za implementaciju Partnerstva otvorenih vlada i zloupotreba službenog položaja\nU decembru 2014. godine, Biro za odnose sa javnošću u okviru Generalnog sekretarijata je pokrenuo proceduru fomiranja novog Operativnog tima za implementaciju Partnerstva otvorenih vlada dok je za predstavnike civilnog sektora raspisan Javni poziv. Nakon završenog javnog poziva prema našem ubjeđenju, a tumačeći zakone koji to definišu, fomiran je Operativni tim uz grubo kršenje svi procedura koje imaju za cilj da obezbijede transparentnost, nezavisnost i profesionalnost u procesu odlučivanja tj. svih onih procedura koje definišu način izbora članova Operativnog tima. Rukovodilac Biroa za odnose sa javnošću Vlade Crne Gore je načinio niz prestupa kojima je direktno uticao na nelegitiman i nelegalan izbor članova Operativnog tima ispred nevladinih organzacija a samim tim prema našem sudu zloupotrijebio službeni položaj i ušao u zonu krivične odgovornosti.\nOsnovne karakteristike postuka formiranja ovog Tima su sljedeće:\n· Kancelarija za saradnju sa nevladinim organizacijama je prilikom formiranja Tima, pogrešno primijenila materijalno pravo jer je Zakonom o opštem upravnom postupku, članom 53 u prvom stavu definisano “Podnescima se smatraju zahtjevi, predlozi, prijave, molbe, žalbe, prigovori i druga saopštenja kojima se stranke obraćaju organima” dok član 57 istog Zakona kaže “Ako podnesak sadrži neki formalni nedostatak koji sprječava postupanje po podnesku ili ako je nerazumljiv ili nepotpun, organ koji je primio takav podnesak, odnosno organ nadležan za rješavanje u upravnom postupku odmah, a najkasnije u roku od tri dana od dana prijema podneska tražiće od podnosioca da se nedostaci otklone i odrediće podnosiocu rok u kojem je dužan da to učini. To može saopštiti podnosiocu telefonom ili usmeno, ako se podnosilac zatekne kod organa koji saopštava da podnesak sadrži nedostatke”. Cijeneći slovo zakona a ujedno i postupanje organa koji je sprovodio postupak smatramo da je došlo do grubog kršenja procedure, jer nadležni organ u slučaju podrški/prijava više organizacija nije tražio da se nedostaci otklone, te dopunu dokumentacije koja se odnosila na kopiju lične karte.\n· Kancelarija za saradnju sa nevladinim organizacijama je pogrešno primijenila materijalno pravo jer je Zakonom o opštem upravnom postupku u članu 203 definisano da Odluka mora sadržati objašnjenje iz kojeg proizilazi činjenično stanje, dokazi na kojima se odluka zasniva i razlozi koji su bili odlučni pri ocjeni dokaza. Koordinator Operativnog tima je pogrešno primijenio materijalno pravo jer je donio Odluku u kojoj stoji da će Koordinator Operativnog tima za članove Operativnog tima imenovati kandidate za koje je dostavljeno najviše blagovremenih i potpunih prijedloga nevladinih organizacija u odgovarajućem području djelovanja u skladu sa ovim pozivom. Međutim, na osnovu liste utvrđenih kandidata br. 14/550/6 i korigovanom listom 14/589 konstatuje se da su za oblast “Efikasnije upravljanje javnim resursima” predložena dva kandidata sa istim brojem prijedloga od strane nevladinih organizacija. Odluka o imenovanju ne sadrži u svom obrazloženju osnov niti kriterijum niti bodovnu listu na osnovu koje je Koordinator izabrao jednog kandidata a ne drugog, iako oba kandidata posjeduju jednak broj prijedloga – što je kriterijum propisan članom 14 Uredbe.\n· Kancelarija za saradnju sa nevladinim organizacijama povrijedila je pravila postupka jer je za tri kandidata u prvom pozivu utvrdila da predlagači nijesu precizno naveli područje djelovanja za koje predlažu kandidate ili su predložili kandidata za više područja, što je ocijenjeno nesaglasnim sa Javnim pozivom, zbog čega se na listi našlo četiri kandidata. Kako za dvije oblasti nije bilo prijedloga koji su ispunjavali uslove propisane Javnim pozivom, trebalo je ponoviti poziv i postupak za ove oblasti što i kancelarija konstatuje. Međutim, u određenom momentu Kancelarija bez ponovljenog Javnog postupka donosi odluku o korigovanoj listi br. 14-589 na koju se dodaju dva kandidata koja nijesu ispunila uslove iz Javnog poziva i uvrsti ih i to za oblasti za koje nijesu definisale da su se prijavile i za koje u prvom krugu nije bilo validnih prijedloga.\nCijeneći prethodno iznijeto, Građanska alijansa je podnijela tužbu Upravnom sudu o čemu će konačna odluka biti donijeta tokom sljedeće nedjelje.\n3. Iznenadni prijedlog odluke o formiranju novog Operativnog tima – tek šest mjeseci od formiranja prethodnog i postupanje šefa Biroa za odnose sa javnošću\nCijeneći takođe prethodno iznijeto, te imajući u vidu izvjesnost da će ovakva Vladina odluka o formiranju Operativnog tima biti poništena, gdin. Srđan Kusovac odlučio je da načini korak dalje u svom samovoljnom djelovanju te predloži odluku (sjednica Vlade od četvrtka 11. juna) koju će Vlada i usvojiti a kojom se iznenada, bez najave i bez objašnjenja definiše potreba formiranja novog Operativnog tima samo ovoga puta sa novim nazivom.\nOvdje se radi o do sada neviđenim potezima gdje pojedinci pokušavaju na svaki način prikriti greške u svom radu, te izbjeći odgovornost koju moraju snositi. Na osnovu onoga što smo vidjeli u dosadašnjem postupanju, ona nije u ovom slučaju samo disciplinska već i krivična. U konkretnom slučaju, Šef Biroa za odnose sa javnošću je u decembru 2014. godine na osnovu Javnog poziva izabrao predstavnike civilnog sektora koji će biti članovi Operativnog tijela za implementaciju partnerstva otvorenih Vlada, a gdje je postupak sprovela Kancelarija za saradnju sa nevladinim organizacijama. Ono što je najbitnije je da je ova procedura sprovedena kršeći osnovna pravila postupka a na kraju uz samovoljno odlučivanje Šefa Biroa za odnose sa javnošču koji je za dvije oblasti u Timu postavio dva predstavnika civilnog sektora za koje je i sam u prvom krugu konstatovao da nijesu ispunili uslove propisane pozivom a između dva jednaka kandidata odlučio ponovo mimo procedura subjektivno i bez obrazloženja o kriterijumima.\n4. Pravna gimnastika Vlade\nGdin. Srđan Kusovac je sve do donošenja ovakve odluke sprovodio pravnu gimnastiku u cilju prolongiranja postupka koji se odvija od decembra mjeseca pred Upravnim sudom, na način što je tražene odgovore dostavljao u poslednjem zakonski propisanom trenutku. Paralelno je vodio rad Operativnog tima, potpuno svjesan izvjesnosti poništenja Odluke koja je nelegitimna njegovim činjenjem, a na taj način beskompromisno trošio vrijeme i trud svih članova Operativnog tima koji su kroz redovne sjednice radili na izradi novog Akcionog plana a prethodne nedjelje čak i organizovali Javnu raspravu povodom toga.\nSve ovo navodi na sumnju da se ovakvim postupanjem želi preduhitriti odluka Upravnog suda koja će ukazati na skandaloznost postupka, a da se posebno želi zaobići odgovornost koja u najmanju ruku treba da znači odlazak sa funkcije koju Šef Biroa za odnose sa javnošću nije obavljao adekvatno i u skladu sa Zakonom.\nŽelim posebno da dodam da je odnos prema svojoj funkciji, gdin Kusovac pokazao i na način da će zbog neažurnosti rada Vlade Crna Gora članstvo u inicijativi Partnerstva otvorenih vlada umjesto 50.000 da košta 100.000 eura i to je nešto što je priznato javno i konstatovano u izvještaju Operativnog tima kojim gdin Kusovac rukovodi.\nImajući sve ovo u vidu, a posebno štetnost koju je nanijelo ovakvo postupanje i rad jednog državnog službenika, prije svega kada su u pitanju procesi povećanja transparentnosti, odgovornosti, nezavisnosti i profesionalizma – odnosno sve ono za šta treba da se zalaže Tim čiji je rukovodilac bio, Građanska alijansa će nakon konačne presude Upravnog suda pokrenuti i krivičnu prijavu protiv šefa Biroa za odnose sa javnošću gdina Srđana Kusovca.\nUjedno apelujemo na Premijera Crne Gore da u što skorijem roku razriješi dužnosti gdina Srđana Kusovca.


Drina dočekuje Kozaru - infoBirač\nDrina želi pobedom da se vrati u vrh tabele\nFudbaleri Drine na prolećnoj premijeri pred svojim navijačima dočekuju ekipu Kozare. Zvorničani u ovom susretu žele da poprave utisak nakon poraza protiv Željezničara u prvom prolećnom kolu, a vezista Danijel Ćulum očekuje pobedu svog tima.\n– Samo pobeda nas ostavlja u trci za visok plasman, jer vodeći timovi su nam nakon kiksa u Banjaluci odmakli pet bodova. Nadam se da ćemo odigrati puno bolje u odnosu na meč sa Željzničarom, te da ćemo na premijeri pred našim navijačima ostvariti pobedu. Znamo da to neće biti lako, jer je Kozara tradicionalno nezgodan protivnik. Radi se mladoj i poletnoj ekipi i ukoliko ne pružimo svoj maksimum te od početka ne zaigramo ozbiljno mogli bi imati problema. Zbog problema sa povredom u timu neće biti Ognjena Stjepanovića, a u tim se vraća Nemanja Dragutinović, a nadam se da ćemo svi pružiti svoj maksimum i obradovati svoje navijače – rekao je Ćulum.\nDanijel Ćulum (plavi dres)\nIz Drine su poslali dopis da se meč protiv Kozare igra 11. aprila, ali taj zahtev nije prihvaćen.\n– Nama je zaista svejedno kad ćemo igrati, ali se fudbal igra zbog publike koja ukoliko teren bude loš zaista neće imati šta da vidi. Pored toga ukoliko oštetimo travnjak u narednim mečevima neće biti uslova za igru, ali se nadamo da neće biti vode na terenu kada meč počne i da ćemo odigrati kvalitetnu fudbalsku predstavu – zaključio je Ćulum.\nSusret između Drine i Kozare igra se sutra od 16.00 časova.\nZvijezda 09 uspešnija od Assyriske FF\nU četvrtak književno veče – „Tragika Petra Kočića”\nOtvorena izložba u Narodnoj biblioteci Zvornik – Besplatna članarina za sve sugrađanke\nU Narodnoj biblioteci i SŠC „Petar Kočić“ obilježen Evropski dan jezika


Ostavka šefa libijske diplomatije\nŠef libijske diplomatije Musa Kusa (arhivski snimak)\nLibijski šef diplomatije Musa Kusa stigao je u Veliku Britaniju gde je javno saopštio da je odlučio da napusti vladu Moamera Gadafija.\nBritansko Ministarstvo spoljnih poslova saopštilo je da je libijski ministar spoljnih poslova Musa Kusa svojom voljom u sredu, preko Tunisa, stigao u London i da je podneo ostavku. Britanske vlasti su pozvale i druge pristalice Moamera Gadafija da napuste njegovu vladu.\nPortparol libijske vlade, Musa Ibrahim, odbacio je tvrdnje da je Kusin odlazak naneo udarac Gadafijevom režimu, navodeći da će vladine snage "nastaviti da se bore protiv pobunjenika".\nBritanska vlada je saopštila da libijskom ministru spoljnih poslova ne nudi diplomatski imunitet. Britanski šef diplomatije, Vilijem Hejg je takođe rekao da Kusa nije dobio garancije za zaštitu od bilo kakvog međunarodnog sudskog postupka. Postoje tvrdnje da je on bio umešan u planiranje bombaškog napada u avionu Pan Ama na letu 103 iznad Lokerbija u Škotskoj, u kojem je poginulo 270 putnika i članova posade. Hejg je takođe saopštio da je Britanija proterala pet libijskih diplomata iz ambasade u Londonu zbog uznemiravanja pripadnika libijske opozicije i ugrožavanja britanske nacionalne bezbednosti.\nBritanski premijer Dejvid Kameron je izjavio da je Kusina odluka da ode iz Libije ubedljiva priča koja pogađa "pravo u centar raspadnutog i trulog Gadafijevog režima". Kameron je to rekao na današnjoj zajedničkoj konferenciji za novinare sa turskim premijerom Redžepom Tajipom Erdoganom. Turski premijer je na istoj konferenciji rekao da bi naoružavanje libijskih pobunjenika moglo da podstakne terorizam.\nAmerički zvaničnici su izjavili da je Kusina ostavka "veoma važna" i da predstavlja dokaz sve većeg razdora u libijskoj vladi.\nZa to vreme, snage lojalne Gadafiju potisnule su pobunjenike iz ključnih priobalnih mesta, koja su uz pomoć vazdušnih udara pobunjenici već jednom bili preuzeli. Libijski pobunjenici su se povukli posle jakih oružanih sukoba oko strateških naftnih centara kao što su Ras Lanuf i Brega. Veliki broj pobunjenika se povukao u Adždabiju, čiji meštani automobilima beže prema pobunjeničkom uporištu, Bengaziju.\nGadafijeve pristalice su u sredu granatirale Bregu, dok je portparol pobunjenika izjavio da očekuje da će Gadafijevi lojalisti tokom noći ući u taj grad. Portparol, pukovnik Ahmad Bani, takođe je rekao da se oko 3.600 teško naoružanih članova Republikanske garde Čada bore na strani Gadafijevih lojalista. On je ujedno odbacio bojazan da se pripadnici Al Kaide bore na strani pobunjenika.


Uspostaviti sistem rotacije na poziciji gradonačelnika Mostara\nZukan Helez, potpredsjednik SDP BiH, danas je predložio svoje viđenje rješenja izbora gradonačelnika Mostara.\nKako tvrdi Helez, politička trakavica oko izbora gradonačelnika Grada Mostara generirana kroz propagandno-politički obračun vladajućih sa političkim neistomišljenicima, Mostaru i Mostarcima ne može donijeti ništa bolje od onoga što smo gledali u posljednih 12 godina.\n„Bh blok, kao jedina istinska alternativa političkim blokovima predvođenim dvjema nacionalnim strankama SDA-om i HDZ-om, mora biti predvodnik rješenja koja će i jednom i drugom političkom bloku oduzeti ustaljene retoričke alate za pravdanje njihovih skrivenih dogovora.\nKako za blok predvođen SDA-om ne bismo bili izdajnici, a tako ni za blok predvođen HDZ-om, bili označeni kao grupacija koja majorizira Hrvate, predlažemo da se, izvrše izmjene Statuta Grada i uspostavi sistem rotacije na poziciji gradonačelnika Grada Mostara.\nDva, po broju glasova, dominantna bloka bi u tom slučaju imaju mandat od po 18 mjeseci, dok bi Bh blok predvodio Grad 12 mjeseci.\nUkoliko jedan od dva dominirajuća bloka odbije takav način, u tom slučaju bi Bh blok rasterećeno mogao otići u saradnju sa onima kojima takav princip odgovara, na način da premoćniji blok ima mandat 30 mjeseci, Bh blok 18. Pozivamo OHR da se aktivnije uključi, podrži ovakav prijedlog i preuzme ulogu monitoringa nad procesom“, naveo je Helez.


Republikanska partija: previranja oko Trampove zaostavštine - Američki izbori\nNakon što je Senat u subotu izglasao oslobađajuću presudu bivšem predsedniku Donaldu Trampu zvanično je otklonjena mogućnost njegovog kažnjavanja zabranom obavljanja neke od saveznih funkcija, kao i ponovne kandidature na predsedničku funkciju. Činjenica da se Donald Tramp još jednom može pojaviti kao njen predsednički kandidat 2024. godine, međutim, ne govori mnogo o tome kakvu Republikansku partiju možemo da očekujemo u budućnosti.\nUz činjenicu da je sedmoro republikanskih senatora glasalo za optužbu bivšeg predsednika, da se unutrašnja previranja tek očekuju sugeriše i obraćanje Miča Mekonela (Mitch McConell) koje je usledilo nakon donošenja oslobađajuće presude Donaldu Trampu. Mekonel, lider republikanske manjine u Senatu, rekao je tom prilikom da nema sumnje da je Tramp „moralno odgovoran za provociranje“ napada na Kapitol 6. januara ove godine. Ipak, Mekonel smatra da kao bivši predsednik Tramp po Ustavu ne podleže ovoj vrsti optužbe, ističući, međutim, da se na njega sada primenjuju građanski i krivični zakoni. Iako je glasao za njegovo oslobađanje, Mekonelove oštre kritike zvuče pre kao optužbe na račun bivšeg predsednika, čije je ponašanje opisao kao „sramotno zanemarivanje dužnosti“.\nUpravo ovakve opaske od strane čoveka koji će se, kako se očekuje, u narednom periodu praktično nalaziti na čelu Republikanske partije, najavljuju neizbežno turbulentan period njenog redefinisanja. Kako prenosi Politico, strategija fokusiranja na trenutne poteze demokrata može pomoći da se unutrašnje razmirice republikanaca trenutno ostave po strani i među njima kao opozicijom uspustavi određen stepen jedinstva. Zato kao svoj primarni cilj Mič Mekonel ističe zadobijanje većine u Senatu, i to tako što će nastojati da podrži kandidate sa najviše šanse za pobedu na izborima. „Neki od njih će možda biti ljudi koje bivši predsednik podržava. Neki možda neće biti. Jedina stvar koja me zanima jeste njihova šansa da budu izabrani“ poručio je. U skladu sa time, upitan da li će stajati u opoziciji ukoliko Donald Tramp odluči da se kandiduje za još jedan mandat u Beloj kući, Mekonel je izjavio da je „Fokusiran na 2022.“.\nIpak, teško da se može skrajnuti činjenica da postoji značajan broj republikanaca lojalnih Trampu, koji su, kako ističe član Predstavničkog doma, republikanac Endi Bigs (Andy Biggs) frustrirani komentarima Miča Mekonela. Bigs smatra da se Trampov uticaj u Republikanskoj partiji ne umanjuje. „Činjenica da (Tramp) više nije u Beloj kući ne znači da se on ne nalazi na čelu pokreta koji je započeo pre pet godina“, poručio je.\nDodatno, od nekih republikanskih članova Predstavničkog doma može se čuti i stav da je „rame uz rame“ sa Mekonelom i lider manjine u Predstavničkom domu Kevin Mekarti (Kevin McCarthy). Iako manjina u Predstavničkom domu ima slabiji uticaj, Mekarti „predvodi mnogo više nas“ u odnosu na Mekonela, istakao je član Predstavničkog doma Džim Benks (Jim Banks). Imajući to u vidu, ne čudi što Benks smatra da u ovom trenutku Republikanska partija ima nekoliko lidera. „Vakuum popunjava nekoliko glasova“, smatra on.\nIstina je da nijedan od pomenutih faktora ne bi trebalo olako odbacivati. Nakon što je oslobođen optužbi, još uvek je teško poverovati da će se Donald Tramp olako odreći mogućnosti da se još jednom kandiduje za predsednika, posebno kada se u obzir uzme i izvesna podrška koju među biračima nesumnjivo uživa. Sa druge strane, ne sme se zanemariti ni tradicionalna struja koja Trampov uticaj smatra štetnim i nastojaće da ga u budućnosti umanji, težeći da Partiju pozicionira ponovo bliže centru. Mič Mekonel, koji će predvoditi republikance u Senatu narednih šest godina, posebno ukoliko mu pođe za rukom da od 2022. godine zaista postane i lider većine, biće nesumnjivo jedna od najuticajnijih ličnosti tokom promena koji očekuju Republikansku partiju.


Tramp vs. Bajden – da li je moguć scenario iz 2016. godine? - Američki izbori\nTramp vs. Bajden – da li je moguć scenario iz 2016. godine?\nProšle nedelje, imali ste priliku da čitate analizu koju je za naš portal uradio američki politikolog Rajan Bartli i iz nje saznate da, ukoliko margina greške ovogodišnjih istraživanja bude ista kao i 2016. godine, Tramp bi ponovo mogao da pobedi na izborima. U ovoj analizi ćemo se, ipak, držati najrelevantnijih istraživanja, ali takođe probati da povučemo paralelu sa izborima od pre četiri godine. Tada je Donald Tramp, uprkos manjem broju ukupno osvojenih glasova građana, pobedio Hilari Klinton i postao 45. predsednik Sjedinjenih Američkih Država.\nOvakav ishod, u kojem kandidat izgubi „glas naroda“ (popular vote), ali pobedi na izborima, biće moguć sve dok se predsednik SAD-a ne bira neposredno od strane građana, već posredstvom Izbornog koledža. Međutim, on nije bio tako čest u istoriji Sjedinjenih Država. Pre 2016. ovo se dogodilo 2000. godine, kada je Al Gor osvojio 500 hiljada više glasova od Džordža Buša, ali i 5 elektorskih glasova manje, te stoga izgubio izbore. Ovo se nikada nije desilo u 20. veku, ali jeste dva puta u 19. stoleću. Koliko je izvesno da se ponovo dogodi u 2020. godini?\nOno što se portalu FiveThirtyEight čini veoma izvesnim, to je da će Džo Bajden svakako osvojiti popular vote, za šta mu daju 88% šanse. Od 10 istraživanja na nacionalnom nivou koja navodi RealClearPolitics, samo jedno daje prednost aktuelnom predsedniku, i to za svega 1%. Ostala istraživanja predviđaju da će Bajden osvojiti između 5 i 9% više glasova od Donalda Trampa. Na osnovu ovoga, možemo da zaključimo da će Tramp, vrlo verovatno, ponovo izgubiti „glas naroda“. Međutim, znači li to da će Donald Tramp sigurno izgubiti izbore?\nZa ponavljanje scenarija od pre 4 godine, u kome Tramp, uprkos manjem broju glasova osvaja više elektora, prema FiveThirtyEight-u, ima svega 11% šanse. Prema njihovim projekcijama, Bajden će pobedi Trampa za 7% i osvojiti 332 elektorskih glasova. Da podsetimo, Izborni koledž broji 538 elektora, te je za izbornu pobedu neophodno obezbediti najmanje 270 elektorskih glasova. Nedavna analiza NewYorkTimes-a, pokazala je da Džo Bajden u ovom momentu može da računa na sigurnih 212 elektora, dok će Tramp izvesno osvojiti njih 125. To nas dovodi do zaključka da, uprkos nesumnjivoj Bajdenovoj prednosti, i dalje je veliki broj elektorskih glasova u igri, njih čak 201. Da bi pobedio, od tih 201 elektorskih glasova, Tramp bi morao da osvoji čak 145, kako bi u zbiru imao magičnu cifru od 270 elektora.\n,,Kolebljive države“ koje će izvesno na Trampovu stranu\nKada sa kombinatorike pređemo na nivo realne politike, postavlja se pitanje, koje su to „kolebljive države“ (swing states) u kojima bi Tramp mogao da se nada o pobedi? U 125 elektorskih glasova za Trampa, NewYorkTimes nije ubrajao Teksas, koji je tradicionalno republikanski i nosi 38 elektora. Naime, u „Državi usamljene zvezde“, demokratski kandidat nije pobedio još od 1976. godine, kada je Džimi Karter pobedio svog protivkandidata Džeralda Forda. Od tada, Teksas je uvek glasao za republikanske kandidate, i uprkos demografskim promenama i urbanizaciji koje su svakako dovele do toga da Republikanci više ne mogu da računaju na tako ubedljive pobede u ovoj državi, ipak je za očekivati da Tramp pobediti u Teksasu. Sa druge strane, istraživanje portala FiveThirtyEight pokazuje da Tramp vodi za svega 0,8% u Teksasu u odnosu na Bajdena, a agregacija poslednjih anketa koju je izvršio RealClearPolitics daje Trampu ne tako ubedljivih 2,3% prednosti. U svakom slučaju, iako svi očekuju pobedu Trampa, ne tako nezamisliv poraz u Teksasu, objektivno bi značio i da je izborna trka rešena, a Bajden novi predsednik SAD-a.\nDruga država koju NewYorkTimes u ovim izborima vidi kao ,,kolebljivu“, a Tramp verovatno već pripisuje sebi, sigurno je i Ajova. U ovoj državi, on je ubedljivo pobedio Hilari Klinton, sa skoro 10% razlike, te se sada nada da će i protiv Bajdena moći da računa na nju. Iako nosi samo 6 elektorskih glasova, svaki od njih može biti u Trampovoj računici do 270. Iako trenutna istraživanja favorizuju Trampa, u Ajovi je odnos još tesniji nego u Teksasu.\nTreća ,,kolebljiva država“ od koje možemo očekivati da pretegne na Trampovu stranu, jeste Ohajo. Država koja nosi 18 elektora i u kojoj je bez većih problema u dva navrata pobedu odnosio Barak Obama, 2016. godine velikom većinom je glasala za Donalda Trampa. FiveThirtyEight trenutno daje prednost od 1,5% aktuelnom predsedniku, mada su istraživanja u Ohaju prava klackalica čitave godine i veoma je nezahvalno prognozirati ko će u ovoj državi odneti pobedu.\nDa se ponovo vratimo matematici. Ako Donald Tramp pobedi u Teksasu, i u Ajovi, i u Ohaju, to bi mu donelo 62 elektorskih glasova i na prethodno navedenih „sigurnih“ 125, on bi imao 187, te mu i dalje nedostaje 83 kako bi pobedio na izborima. Gde im se Tramp može nadati?\n„Kolebljive države“ koje će možda na Trampovu stranu\nPuno je još država u kojima će izborna trka biti veoma neizvesna i koje potencijalno mogu da odluče predsedničke izbore. One na koje sigurno računa Tramp su Florida, Džordžija, Severna Karolina, ali i drugi distrikt Mejna. Najznačajnija od njih je Florida koja nosi 29 elektorskih glasova i koja je pre 4 godina bila jedna od onih koje su donele pobedu Donaldu Trampu. Trenutno prema većini istraživanja u ,,Osunčanoj državi“ vodi Džozef Bajden, ali ta prednost nije tako velika. Agregacijom koju sprovodi RealClearPolitics dolazi se od 1,6% razlike u korist Bajdena, a imajuću u vidu uobičajenu marginu greške od 2 do 3%, dolazimo do zaključka da je na Floridi apsolutno sve neizvesno. Imajući u vidu da je prema portalu FiveThirtyEight, Bajden pre samo dva meseca imao prednost od 7,6%, a da je na današnji dan razlika svedena na zanemarljivih 2%, možemo da konstatujemo da je Tramp dobrom kampanjom, uspeo da održi Floridu u igri. Bez njenih 29 elektora, teško da Tramp može računati na pobedu.\nSlična odnos snage je i u Džordžiji koja nosi 16 elektora, sa tim da se ovde minimalna prednost daje Donaldu Trampu. U Severnoj Karolini, koju bismo mogli da označimo kao manje-više tradicionalno „crvenu“ državu, premda je u poslednje četiri decenije demokratski kandidat pobedio samo jednom (Obama MekKejna 2008. godine), izborna trka je takođe prilično izjednačena. Prema anketi CNN-a od pre dve nedelje, Bajden je u prednosti od 3%, dok neke druge favorizuju njegovog protivkandidata. U svakom slučaju, 16 elektora iz Džordžije i 15 iz Severne Karoline, jedni su od onih na koje Tramp mora da igra, ako želi da pobedi Bajdena. Takođe, Tramp računa da će ponovo osvojiti elektora iz 2. distrikta Mejna, jedine države, uz Nebrasku, u kojoj ne važi pravilo „winer takes all“ već postoji mogućnost da predsednički kandidati podele elektorske glasove.\nAko pokupi elektore u ove tri države i jednog u 2. distriktu Mejna, a sve to neće biti nimalo lako, Tramp bi prethodnoj brojci od 187 pridodao još 61 elektorski glas, ali to mu ponovo ne bi bilo dovoljno. Time bi došao do brojke od 248 elektora i falilo bi mu još 22 za pobedu. Da li ih je moguće negde naći?\n„Kolebljive države“ koje bi mogle da, mimo očekivanja, odu na Trampovu stranu\nČini se da ovde postoji čak osam država, za koje ne bi bilo sasvim nezamislivo da na ovim izborima stanu uz Donalda Trampa. Najmanje iznenađenje bio bi možda Nju Hempšir ili Pensilvanija, ali je zamislivo da to bude Viskonsin, Mičigen, Minesota, Arizona, Nevada, kao i drugi distrikt Nebraske (za prvi i treći se očekuje da budu Trampovi). Naravno, sve je ovo u domenu teorije, a kako ni jedna od ovih država ne nosi 22 elektorska glasa koja smo izračunali kao neophodna za Trampovu pobedu, najmanje 2 će morati da „pocrvene“ 3. novembra, a to neće biti ni malo lako.\nMeđutim, ako se setimo 2016. godine, Tramp je mimo svih predviđanja, pobedio i u Pensilvaniji i u Mičigenu i u Viskonsinu, ali i drugom distriktu Nebraske, i potukao Hilari Klinton sa 304 prema 227 elektorskih glasova, uprkos činjenici da je za kandidatkinju Demokrata tada glasalo skoro 3 miliona građana više. Ipak, Džozef Bajden nije Klintonova. Znatno je iskusniji političar i svakako ne toliko omražen kao Hilari, iza koje je, pored brojnih afera, nekako uvek stajao utisak da je sve u politici postigla zahvaljujući svom suprugu. Iako takođe kandidat establišmenta, čini se da je Bajden mnogo bliži medijalnom glasaču Demokratske stranke nego Klintonova, prema kojoj su i mnogi dugogodišnji birači Demokrata gajili izvesne averzije.\nIzborna trka uskoro ulazi u 5. ili čak 6. brzinu. Predstoji nam serija debata predsedničkih kandidata, u kojima je prednost svakako na strani Donalda Trampa. Iako je iz trenutne perspektive, ne tako verovatno, ali ne i nezamislivo, da će Donald Tramp pobediti Bajdena, još ima prostora da se situacija promeni. Ono što je sigurno, odgovor na pitanje, da li su istraživanja bila u pravu ili su ponovo napravila ogromne previde, dobićemo tek 3. novembra.\n„Sam protiv svih“: takmičarska priroda Donalda Trampa


Anto Vasović novi sportski direktor Vojvodine - Vaterpolo vesti\nPočetna » Slajder » Anto Vasović novi sportski direktor Vojvodine\nAnto Vasović novi sportski direktor Vojvodine\nVojvodinu u sredu očekuje meč sezone i duel sa italijanskom Brešom u kome bi Novosađani pobedom izborili plasman u osminu finala Lige šampiona. Početkom nedelje Upravni odbor Vojvodine postavio je na mesto sportskog direktora proslavljenog vaterpolistu i nekadašnjeg reprezentativca Jugoslavije Antu Vasovića. Vasović je karijeru počeo u Partizanu, a kao reprezentativac bio je šampion Evrope i sveta. Kao igrač splitskog Jadrana bio je i klupski šampion Evrope 1992. a bavio se trenerskim pozivom u Bečeju. Na predstavljanju generalni direktor Vojvodine Kolja Lazor rekao je da je saradnja lako dogovorena sa željom da se unapredi rad u klubu, dok je Vasović kao jedan od prioriteta postavio sprečavanje odlaska igrača.\n“ Zahvaljujem se upravi Vojvodine na ukazanom poverenju. Drago mi je da klub ima ambicije da napreduje i stremi višim ciljevima. Vojvodina ima uslove da u tome uspe, krasi je dobar rad sa mlađim kategorijama, a moja uloga će biti da u saradnji sa šefom stručnog štaba i ostalim trenerima još više poboljšamo rad i sprečimo odliv igrača“, kazao je Vasović, a prenosi portal Dnevnik.rs.\nDirektor Lazor najvio je još pojačanja u upravi kluba i dodao da je strategija da se tim na taj način izbori sa teškom finansijskom situacijom.\nImaćemo još pojačanja i probaćemo da iz teš\nke finansijske situacije izađemo sa novim ljudima čije će ideje pomoći da klub u svim segmentima podignemo za stepenicu više“, rekao je Lazor.


"Agresija Rusije podriva globalnu bezbednost"\nUkrajinski premijer Arsenij Jacenjuk u razgovoru sa papom Franjom u Vatikanu\nUkrajinski premijer U Rimu izjavio da da su ruske snage tokom noći sedam puta "povredile" ukrajinski vazdušni prostor i da je jedini razlog za to provokacija Ukrajine da uzvrati...\nUkrajinski premijer Arsenij Jacenjuk kaže da ruski vojni avioni neprekidno ulaze u ukrajinski vazdušni prostor, nazivajući to ruskom agresijom, u cilju podrivanja globalne bezbednosti.\nJacenjuk je danas izjavio da su ruske snage tokom noći sedam puta "povredile" ukrajinski vazdušni prostor i da je jedini razlog za to provokacija Ukrajine da uzvrati projektilom, kako bi posle toga Moskva mogla da optuži Kijev da vodi rat protiv Rusije.\nOn je to rekao u Rimu, pošto je objavio da prekida posetu Italiji, gde je razgovarao i sa papom Franjom, koji mu je obećao da će učiniti sve da promoviše mir u Ukrajini.\nAmerički vojni zvaničnici juče su takođe saopštili da su ruski avioni ušli u ukrajinski vazdužni prostor, što Rusija poriče. U današnjem saopštenju koje je prenela agencija Itar Tas, rusko ministarstvo odbrane saopštilo je da tokom svog "objektivnog nadgledanja situacije u vazduhu" nije otkrilo kršenje vazdušnih granica.\nRusija je takođe obećala da će pomoći u oslobađanju tima međunarodnih vojnih posmatrača, koje pro-ruski separatisti drže kao taoce, jer sumnjaju da se radi o "NATO špijunima". Separatisti su juče u blizini Slovjanska oteli autobus koji je prevozio 20-tak ljudi iz Organizacije za evropsku bezbednost i saradnju.\nBela kuća danas je saopštila da je predsednik Barak Obama - u razgovoru sa svojim evropskim partnerima - naglasio važnost solidarnosti u odgovoru na ukrajinsku krizu.\nGrupa sedam najrazvijenih zemalja sveta, koju čine SAD, Kanada, Velika Britanija, Francuska, Nemačka, Japan i Italija, kasno sinoć je najavila da su članice postigle dogovor da "hitro reaguju" sa novim sankcijama protiv Rusije zbog njenih navodnih akcija u Ukrajini.\nJedan neimenovani američki zvaničnik rekao je da bi sankcije mogle da stupe na snagu već u ponedeljak.\nPutinova strategija sa ukrajinskim separatistima\nSukob ukrajinskih snaga i separatista\nBrisel očekuje korake Rusije u primeni Ženevskog sporazuma\nSAD šalju vojnike u Poljsku i baltičke zemlje\nUkrajina obnovila operacije protiv separatista


07.12.2018 u 11:04\nKancelarka Angela Merkel namerava da ostane na čelu vlade do 2021. godine, ali posle današnjih izbora za stranačkog lidera malo je verovatno da će ikada više zauzeti prvo mesto na „Forbsovoj” listi najmoćnijih žena. Iako je američki biznis magazin prvo mesto osam godina zaredom rezervisao za nju, procenjuje se da je „era Merkelove” gotova. I da je pod velikim znakom pitanja da li će po izboru novog lidera njene stranke ostati kancelarka do kraja mandata ili će biti raspisani prevremeni parlamentarni izbori. Ukoliko pobedi njen stari rival Fridrih Merc, takav ishod je verovatan. Pobedi li Anegret Kramp-Karenbauer, generalna sekretarka, koju je sama Merkelova predložila – vlada će „izgurati” do kraja mandata, ali bez snage koju je imala pre, recimo, dve godine, kada joj se politika\n04.12.2018 u 15:27\nAngela Merkel i dalje najmoćnija žena na svetu\nNjUJORK – Američki biznis magazin „Forbs” objavio je listu 100 najmoćnijih žena na svetu za 2018. godinu, na čijem se prvom mestu nalazi nemačka kancelarka Angela Merkel, osmu godinu zaredom. U obrazloženju se navodi da, iako je budućnost Merkelove neizvesna, uzimajući u obzir da se neće kandidovati na izborima 2021. godine, neosporan je uticaj koji ima kao lider Hrišćanskodemokratske unije (CDU) od 2000. godine i kao kancelarka od 2005. Na drugom mestu se nalazi britanska premijerka Tereza Mej, koja je bila poslednje dve godine na naslovnim stranama zbog pokušaja da spasi pregovore sa EU o Bregzitu, prenosi Tanjug. Na trećem mestu je Kristin Lagard, direktorka Međunarodnog monetarnog fonda, koja je prošle godine bila na osmom mestu „Forbsove” liste.\n30.11.2018 u 12:01\nElektronski kvar uzrok problema sa avionom Merkelove\nBERLIN – Elektronski kvar uzrokovao je tehničke probleme zbog kojih je avion nemačke vlade, kojim je kancelarka Angela Merkel krenula na samit G20 u Argentinu, bio primoran da u četvrtak uveče prinudno sleti, saopštio je danas portparol nemačkih vazduhoplovnih snaga. „Uzrok je bila elektronska distribuciona kutija”, rekao je neimenovani portparol, prenosi Rojters. Prethodno je, pozivajući se na bezbednosne izvore, „Rajniše post” objavio da nemački istražitelji proveravaju da li su tehnički problemi aviona, kojim je kancelarka u četvrtak krenula na samit G20 u Argentini, izazvani bilo kakvim kriminalnim činom, prenosi Tanjug. Istovremeno, „Špigl” piše da je do problema došlo u celokupnom komunikacionom sistemu vladinog aviona, što je dovelo do ozbiljne vanredne situacije, zbog\n29.11.2018 u 22:39\nAvion Angele Merkel se vratio zbog kvara\nBERLIN - Avion kojim je nemačka kancelarka Angela Merkel krenula za Argentinu, na samit grupe G-20, bio je primoran da prekine put i vrati se zbog kvara, prenela je agencija DPA. Navedeno je da se avion „Erbas” nemačke vlade na putu za Buenos Aires okrenuo iznad Holandije posle sat leta. Prema izveštajima, avion je sleteo u Keln. Noćas se priprema drugi avion, nemačkog ratnog vazduhoplovstva, koji će prevesti kancelarku i nemačku delegaciju na samit. Kako navodi vojni blog „augengeradeaus.net”, prvi avion je signalizirao da se pokvarila radio-veza, prenosi Beta. Samit u Buenos Airesu se odigrava usred sve veće ekonomske nesigurnosti i globalnog nezadovoljstva trgovinskom politikom SAD.\n25.11.2018 u 14:42\nMerkel: Dogovor o Bregzitu je dimplomatsko remek delo\nBRISEL – Nemačka kancelarka Angela Merkel nazvala je dogovor o Bregzitu koji je postigla britanska premijerka Tereza Mej sa Evropskom unijom „diplomatskim remek delom”. „Ovo je istorijski dan koji izaziva dvojaka osećanja...tragično je što Ujedinjeno Kraljevstvo napušta EU nakon 45 godina, ali moramo da ispoštujemo glas britanskog naroda”, rekla je kancelarka, prenosi AP. Ona je pohvalila dogovor koji je Mejova danas postigla „u ekstremo teškoj situaciji bez presedana”. Dogovor, smatra kancelarka, uzima u obzir interese obe strane, prenosi Tanjug. Predsednik Evropskog saveta Donald Tusk saopštio je danas u Briselu da je EU odobrila Sporazum o izlasku Velike Britanije i političku deklaraciju o budućim odnosima. Tusk je posle sastanka lidera preostalih 27 članica EU naglasio\n13.11.2018 u 22:57\nBERLIN - Nemačka kancelarka Angela Merkel izrazila je strepnju zbog prisutnih snažnih težnji okretanja leđa multilateralizmu i usmeravanja na sopstvenu zemlju, dodajući da izazovi današnjeg doba ne mogu savladati države pojedinačno. Merkelova se obratila na svečanoj večeri u ogranizaciji lista „Zidojče cajtung”, kojoj je prisustvovala i premijerka Srbije Ana Brnabić u okviru njene posete Nemačkoj. Kancelarka je istakla da, sada kada smo obeležili završetak Prvog svetskog rata, nakon kojeg je veoma brzo usledio i Drugi, a znali smo šta će se desiti jer se narodi nisu poštovali, već ponižavali, treba videti da li smo nešto naučili iz strahota prošlosti. „U vreme kada nestaju svedoci stravičnih događanja Drugog svetskog rata postoje snažne težnje koje kažu da nećemo zajedništvo i da


Primjerak fotografije sugeriše da stiže i Xiaomi Mi Note 10 Pro - BIGportal.ba\n5 Novembra, 2019 5 Novembra, 2019 014\nVeć znamo da će Xiaomi danas predstaviti Mi CC9 Pro, na događaju u Kini. Telefon će na globalna tržišta stići kao Mi Note 10, ali izgleda da će imati i svoju Pro verziju.\nNovi primerak fotografije, kreiran kamerom telefona, objavljen je od strane Xiaomi Poland odeljenja i objavljen je na Mi forumu. Fotografija je kreirana kako bi pokazala mogućnosti kamere, ali istovremeno potvrđuje postojanje Mi Note 10 Pro modela. EXIF podaci otkrivaju da je fotografija kreirana pomoću 108MP F/1.7 kamere Mi Note 10 Pro modela. Fotografija stiže u veličini od 71.8MB i može se preuzeti u punoj rezoluciji ovde.\nMi Note 10 Pro se ranije pojavljivao u glasinama, a navodno je i sertifikovan na Tajlandu. Telefon bi trebalo da zadrži sličan izgled i dizajn standardnog Mi Note 10/ CC9 Pro telefona, ali će implementirati najnoviji Snapdragon 855+ čipset.


IZ NEMAČKE SVAKE GODINE BUDE VRAĆENO 2.000 NAŠIH GRAĐANA: Evo kako se Emiliano Pavković iz Bojnika snašao kada su ga odbili za azil i deportovali u Srbiju\n23.11.2018. 14:46h 23.11.2018. 14:46h\nGrađani Srbije azil najčešće traže u nemačkoj pokrajini Bavarska, jer je u toj pokrajini socijalna podrška i dalje najjača.\nMeđutim, svake godine po sporazumu o readmisiji iz Nemačke bude vraćeno od 1.500 do 2.000 naših građana, kojima je odbijen zahtev za azil.\nNajranjiviju grupu ovih povratnika čini više od 80 odsto Roma koji se prilikom povratka susreću sa brojnimi kompleksnim problemima, koji pogađaju čitave porodice, a ne samo pojedinca.\nIz tog razloga, u Srbiji je u saradnji sa Nacionalnom službom za zapošljavanje uspostavljen "Nemački informativni centar za migracije", stručno obrazovanje i karijeru -DIMAK. Deo njihovih aktivnosti je da sve povratnike savetuje i informiše o mogućnostima zapošljavanja u Srbiji, pomaže da pokrenu sopstveni posao i prođu kroz neku od obuka.\nJedan od pozitivnih primera povratnika koji su uspešno prošli proceduru povratka je i Emiliano Pavković.\n- Odrastao sam u jednoj siromašnoj porodici u Bojniku. Težak život u Srbiji nas je opredelio da krenemo put Nemačke 2010. godine sa nadom da obezbedimo bolji život. Moja porodica je verovala da možemo da ostanemo u Nemačkoj, ali smo deportovani 2016. Kao korisnik projekta Nemačke razvojne saradnje završio sam obuku za digitalni marketing. Nakon toga konkurisao sam i dobio podršku u opremi za pokretanje malog biznisa i u avgustu 2018. godine otvorio firmu koja se bavi digitalnim marketingom. Zahvaljujući nemačkoj Vladi moja porodica i ja imamo šansu za novi početak u Srbiji - kaže Emiliano.\nU programu DIMAK-a do sadaje je učestvovalo više od 370 povratnika, od strane partnerskih organizacija različite stručne obuke prošlo je 92 osobe, a 105 pojedinaca je primilo finansijsku podršku u opremi za pokretanje malog biznisa.\nOlivera Pantović, nacionalna koordinatorka Programa Migracije za razvoj ispred nemačke organizacije GIZ kaže da se ulažu maksimalni napori da se dobvrovoljnim povratnicima omogući dostojanstven, stabilan i održiv povratak.\n- Stvaramo nove šanse za njihov život u Srbiji. Zajedno sa našim partnerima u Srbiji savetujemo ih i informišemo o mogućnostima zapošljavanja, pomažemo da pokrenu sopstveni posao, prođu kroz neku obuku, reše stambeno pitanje. Cilj konferencije je da se tema readmisije i reintegracije vrati na "društvenu agendu" i da pokrene sve strukture u Srbiji, kako bi se povratnicima omogućila uspešna reintegracija, koja bi sprečila ilegalnu migraciju u zemlje Zapadne Evrope - kaže Pantović.\nDirektorka sektora za podršku zapošljavanju Nacionalne službe za zapošljavanje, Neda Milanovic ističe važnost individualnog pristupa svim povratnicima.\n- Poseban prioritet za uključivanje u mere aktivne politike zapošljavanja dajemo teže zapošljivim kategorijama. Upravo u toj kategoriji značajno mesto zauzimaju povratnici po Sporazumu o readmisiji i poseban je izazov preduzimati aktivnosti koje mogu da ih na pravi način integrišu u tržiste rada.\nNama je na raspolaganju prilično široka lepeza programa i mera, od direktne subvencije poslodavcima za zapošljavanje ovih kategorija, prekoraznih motivacionih programa, do programa obrazovanja i obuka koji dovode do povećanja znanja, kompetencija i veština - kaže Milanović.\nOvim povodom je juče u Beogradu održana konferencija„RE:TURN Serbia" posvećena upravo reintegraciji povratnika po Sporazumu o readmisiji. Pored ucešća predstavnika Ambasade Savezne Republike Nemačke u Beogradu, Ministarstva za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja, Nacionalne službe za zapošljavanje i Komesarijata za izbeglice i migracije, konferenciji su prisustvovali i brojni povratnici koji su prezentovali iskustva i ispričali svoju\npriču o (re)integraciji u društvo.\nEmiliano PavkovićGIZazilDIMAKNemački informativni centar za migracijenemačka vladapovratnici iz Nemačkeodbijeni za azil


« Od danas jabukama iz BiH zabranjen pristup na rusko tržište\n« 'Zlonamjerne, netačne i skandalozne izjave nekih političara'\nZa razliku od dosadašnjeg, u novom zakonu o PIO-u koji je Vlada FBiH utvrdila 24. oktobra, prepoznaju se jednokratna povećanja za penzionere koji su otišli u penziju do jula 1998. godine u iznosu od 10 posto i pet posto povećanja za penzionere koji su otišli u penziju do 31. decembra 2007. godine.\nZastupnik u Federalnom parlamentu Nasir Beganović kazao je tokom rasrprave da Klub SBB-a pozitivno izjašnjenje uslovljava obavezom Vlade i Zavoda PIO da u narednih, najviše šest mjeseci, pripremi izmjene i dopune zakona i otkloni sve navedene nedostatke.\nShodno tome predložen je zaključak o kojem su se zastupnici u nastavku izjašnjavali.\nS druge strane, opozicioni zastupnici i predstavnici sindikata se žustro protive usvajanju ovakvog Zakona o PIO-u, što je rezultiralo i protestom pred zgradom Parlamenta Federacije BiH.\nPredsjednik Saveza samostalnih sindikata BiH Ismet Bajramović kazao je tokom današnje rasprave da Ekonomsko-socijalno vijeće nije dalo saglasnost na novi zakon o PIO.\n"Sindikat je od početka pripreme zakona imao šest primjedbi koje je prezentirao i upućivao Vladi i zastupnicima, ali one nisu uvrštene niti ih je iko od zastupnika preuzeo da ih predloži u formi amandmana", kazao je Bajramović, dodavši da će i novim zakonom o PIO biti omogućeno pojedincima da im penzije budu veće od plata.\nZastupnik u Predstavničkom domu Parlamenta FBiH Dženan Đonlagić (DF) upozorio je da ovo zakonsko rješenje nije dovoljno dobro, jer velikom broju budućih penzionera znatno snižava penzije u odnosu na to kada bi otišli u penziju pod važećim zakonom.\nSDP-ov zastupnik u Predstavničkom domu Parlamenta Federacije BiH Damir Mašić kazao je ranije za Klix.ba da ne mogu podržati Zakon o PIO-u zato što uvodi strašnu nepravdu i diskriminaciju ljudi koji bi po istim uslovima trebali da ostvare ista prava.\n"Ne može se teret reformi PIO-a slomiti upravo preko najugroženijih kategorija u našem društvu. S te strane ne postoji nikakav prostor da bismo mi ovakav nakaradan zakon mogli podržati", kazao je Mašić.\nNasir Beganović (SBB) kaže da klub ove stranke pozitivno izjašnjenje uslovljava obavezom Vlade i Zavoda PIO da u narednih najviše šest mjeseci pripremi izmjene i dopune zakona i otkloni sve navedene nedostatke. U tom smislu predložiti su zaključak o kojem bi se zastupnici u nastavku trebali izjasniti.


Naš standard za prirodno | JOHNSON’S®\nU kompaniji JOHNSON'S®, preko 90% sastojaka u našim kupkama,\nlosionima i šamponima su prirodnog porekla.\nKako smo izračunali 90%\nPošto ne postoji regulatorna definicija „prirodnog“, sledimo jedini nezavisni međunarodni standard za prirodne proizvode u kozmetici – međunarodnu Organizaciju za standardizaciju (ISO). Prema standardu ISO 16128, „prirodno poreklo“ se odnosi na sastojke koji zadovoljavaju, pored ostalih kriterijuma, zahtev za 50% sastojaka iz prirodnih izvora, kao što su biljke i minerali.\nNa osnovu te definicije, preko 90% sastojaka u našim kupkama, losionima i šamponima su prirodnog porekla. (To je prosečna kumulativna zapremina, uključujući vodu.)\nZnamo da prirodni sastojci nisu uvek bezbedni za bebu u svom prirodnom obliku. Stoga, pre nego što ih dodamo u svoje proizvode, podvrgavamo ih nizu procesa kako bi:\npoboljšali dodir i osećaj\nsmanjili loš miris ili nedostatak boje\npovećali učinak i bezbednost\nNekoliko razloga zašto smo zadržali preostalih 10%\nKoristimo sledeće sastojke u našim proizvodima zbog njihovih specifičnih koristi:\nKonzervansi su ključni za sprečavanje razvoja plesni i bakterija koje štete vašoj bebi.\nLimunska kiselina i natrijum hidroksid balansiraju pH nivoe u našim proizvodima sa pH vrednošću kože vaše bebe – što je neophodno za funkcionisanje enzima kože, procese obnavljanja kože i zaštitu od infekcije.\nSredstva za regeneraciju kože pomažu da se koža smiri, a sredstva za regeneraciju kose i antistatici sprečavaju gubitak vlage i čine da kosa izgleda zdravo i da bude zdrava.\nVitamini i antioksidansi pomažu očuvanju kože vaše bebe tako što sprečavaju oksidaciju proizvoda i stvaranje slobodnih radikala.\nMirisi pomažu razvoj čula i čine vreme kupanja zabavnim.\nIako postoje prirodne alternative za neke od naših sintetičkih sastojaka, svaka ima nedostatke.\nNa primer, neki biljni sastojci kao što su eterična ulja često unose veće nivoe alergena. Bez obzira da li je neki sastojak prirodnog porekla ili sintetički, koristimo samo sastojke koji su prošli naš strog proces osiguranja bezbednosti, koje su verifikovali nezavisni lekari, medicinske sestre i naučnici i testiralo preko 550.000 dobrovoljaca širom sveta.


06.03.2018 18:06 | Marijana Miljić\nBanjaluka - Hrvatska je rok za izdavanje građevinske dozvole za gradnju mosta na rijeci Savi kod Gradiške pomjerila za kraj proljeća, iako je ranije najavljeno da će dozvola biti gotova najkasnije do polovine marta.\nNa sastanku zvaničnika RS, BiH i Hrvatske krajem juna prošle godine u Gradišci rečeno je da će gradnja mosta na Savi početi do kraja 2018. te da će najkasnije do proljeća ove godine biti gotova građevinska dozvola i raspisan tender za izbor izvođača radova. Međutim, u Hrvatskoj sada imaju nove rokove.\n- "Hrvatske ceste" zatražile su izmjenu lokacijske dozvole i uskoro se očekuje da će ona biti izdata od nadležnog ministarstva. Na tenderskoj dokumentaciji rade "Hrvatske caste", zajedno sa kolegama iz BiH i ulažu napore da sve bude pripremljeno i da u objavu krene krajem proljeća ove godine, a najkasnije do tada biće izdata i građevinska dozvola - kazali su u Ministarstvu mora, prometa i infrastrukture Hrvatske, gdje nisu ni odgovorili na pitanje kada se uopšte može očekivati gradnja mosta na Savi.\nPodsjetili su da su radne grupe Hrvatske i BiH u vezi sa realizacijom ovog projekta redovno sastaju i sarađuju na pripremi tenderske dokumentacije te da međusobno koordinišu sve aktivnosti s ciljem što brže realizacije projekta koji će bolje saobraćajno povezati pogranično područje dviju zemalja.\nU preduzeću "Autoputevi RS" najavili su da će 13. marta u Sarajevu radna grupa nastojati da uskladi tendersku dokumentaciju za gradnju mosta na Savi.\n- Nakon toga, očekujemo da Hrvatska izda građevinsku dozvolu i da bude raspisan tender za izvođača radova i nadzor nad radovima - kazali su u "Autoputevima RS".\nPriča o izgradnji mosta na Savi dužine 463 metra traje još od 2004. godine, a RS je uradila sve što je bilo u njenoj moći i nadležnosti da pripremi realizaciju projekta. BiH je već dobila 6,8 miliona evra kroz investicioni okvir za zapadni Balkan. Hrvatska, osim za pola mosta, treba da obezbijedi novac i za izgradnju pristupne saobraćajnice do čvora Okučani duge oko 9,5 kilometara, za šta će joj biti potrebno više od 40 miliona evra.\nProjekat izgradnje mosta na Savi kod Gradiške sa pristupnim saobraćajnicama vrijedan je 64 miliona, a vrijednost samog mosta je 23,2 miliona evra. Ovaj most predstavlja saobraćajnu žilu kucavicu za RS, a posebno za Gradišku. Njegovim završetkom autoput Banjaluka - Gradiška bio bi spojen sa autoputom Zagreb - Beograd, dok bi Gradiška konačno prodisala i riješila se saobraćajnog kolapsa, s obzirom na to da je trenutni prelaz preko Save smješten u njenom centru.


M. K.\t 22. novembra 2016. 16:26\nMinistar odbrane Zoran Đorđević razgovarao je danas sa predstavnicima reprezentativnog Vojnog sindikata Srbije o svim problemima i zahtevima na koje je taj sindikat ukazao i postignut je dogovor u vezi sa većinom zahteva i pitanja.\nĐorđević je ponovio da će već početkom sledeće godine svim zaposlenima biti povećana plata za pet odsto i da su to trenutno mogućnosti države, te da sistem odbrane preduzima sve što je u njegovoj moći da se na druge načine poboljša materijalni i socijalni status u vojsci, saopšteno je iz Ministarstva odbrane.\nRazgovarajući o socijalno-ekonomskom statusu zaposlenih u sistemu odbrane, postignut je dogovor da se novi pravilnik o platama primenjuje od 1. januara 2018. godine, a predstavnicima sindikata dodatno su pojašnjene odredbe na koje su ukazivali, a tom prilikom Đorđević je naglasio da u sistemu odbrane neće biti smanjena primanja, niti otpuštanja zaposlenih.\nPostignut je dogovor i u vezi sa zahtevima koji se tiču reforme Vojnomedicinske akademije i Đorđević je ponovio da smanjenja zaposlenih neće biti, što se odnosi i na broj ležajeva u toj ustanovi.\nKako protiv globalnog zagrevanja?\nU razgovoru o poslovno-tehničkom sporazumu i omogućavanju nesmetanog sindikalnog delovanja, Đorđević je izrazio spremnost sistema da se zahtevima izađe u susret u skladu sa mogućnostima i naložio da se proveri status dosadašnjih zahteva, zaključuje se u saopštenju.\nVojni sindikat: Čekamo do 25. novembra utvrđivanje sporazuma\nVojni sindikat Srbije saopštio je danas, posle sastanka sa ministrom odbrane Zoranom Đorđevićem, da je deo zahteva sindikata u nadležnosti vlade i ministra finansija i da će ostaviti prostor do 25. novembra da se još jednom razmotre i konačno utvrde sporazumom.\nIako je na sastanku sa ministarom odbrane postignuta saglasnost za deo zahteva Vojnog sindikata, rešenja nisu konkretizovana, te Vojni sindikat Srbije nastavlja sa realizacijom priprema za održavanje mirnog građanskog protesta, kaže se u saopštenju.\nKako je navedeno, budući da je deo zahteva sindikata u nadležnosti vlade i ministra finansija, Vojni sindikat Srbije odlučio je da se ostavi prostor ministru odbrane da se do 25. novembra oni još jednom razmotre i konačno utvrde sporazumom.\n“Protest u organizaciji Vojnog sindikata Srbije zakazan za 27. novembar, u 11.55, održaće se, ako ne dođe do potpisivanja sporazuma”, zaključuje se u saopštenju.\nMinistarstvo odbrane saopštilo je ranije da je resorni ministar Zoran Đorđević razgovarao sa predstavnicima reprezentativnog Vojnog sindikata Srbije o svim problemima i zahtevima na koje je taj sindikat ukazao i da je postignut dogovor u vezi sa većinom zahteva i pitanja.\ndogovorvojni sindikatministarstvo odbrane


HUMANITARNA AKCIJA NOVOSTI I MUNGOSA: Fudbalska liga "Šampioni" pod pokroviteljstvom UEFA i FSS | Novosti.RS\nKMF Mungosi od 05. aprila počinju sa realizacijom projekta pod nazivom "Šampioni".\nFOTO: KMF Mungosi\nUEFA je još jednom u ulozi pokrovitelja, a FSS nosilac projekta koji će u periodu od 2 meseca realizovati stručni tim KMF Mungosi.\nOd 05. aprila, svakog ponedeljka i srede, na terenima fudbalskog saveza Beograda na Adi Ciganliji u terminu od 16:30 do 17:30 časova, biće organizovane utakmice u okviru fudbalske lige za decu i osobe sa invaliditetom i smetnjama u razvoju. Ukupno će učestvovati 5 ekipa sa osamdeset takmičara.\nFinalni turnir će se održati 05. juna od 10:00 do 14:00 časova, a pored ekipa iz Beograda učestvovaće i ekipe iz Niša, Kruševca, Kragujevca, Novog Sada i Subotice, sa preko 150 takmičara.Takmičenje će biti organizovano tako da budu ispunjeni svi uslovi koji se preporučuju od nadležnih organa kao preventiva u epidemijskim okolnostima.\nFSS DOBIJA PREDSEDNIKA: Čovek iz KK Crvena zvezda seda na čelo srpskog fudbala?\n31. 03. 2021. u 11:46\nMedijski partner na ovom projektu je kompanija "Novosti", koja će promovisati naše aktivnosti. Ovim putem pozivamo i ostale medijske kuće da nam se pridruže i da sliku i poruku sa ovog "takmičenja" pošaljemo što većem auditorijumu u Srbiji i regionu.\nSve akcije u okviru projekta organizovane su u skladu sa merama za sprečavanje širenja zarazne bolesti Kovid-19.\nfudbal Sport Humanitarna akcija Novosti KMF Mungosi FSS UEFA


SAP: Da li ste spremni za digitalnu transformaciju HR-a? – Personal magazin\nSAP SE (NYSE: SAP) pokreće HR Transformation Challenge, inovativno takmičenje za lidere u HR-u u Centralnoj i Istočnoj Evropi. HR Transformation Challenge namenjen je organizacijama i pojedincima u regionu koji…\nSAP SE (NYSE: SAP) pokreće HR Transformation Challenge, inovativno takmičenje za lidere u HR-u u Centralnoj i Istočnoj Evropi. HR Transformation Challenge namenjen je organizacijama i pojedincima u regionu koji su razvili i implementirali kreativne i inovativne pristupe u HR-u i koji su doveli do znatnog poboljšanja poslovanja.\nU vremenu digitalizacije poslovanja, takmičenje HR Transformation Challenge pravi je izbor za vas. Za izazov ste spremni ukoliko i na jedno od sledećih pitanja odgovorite potvrdno:\nDa li ste HR lider koji se susreće sa izazovima u pronalaženju talenata, učenju, regrutaciji i stalno razvijate nove pristupe za suočavanje sa njima?\nDa li je vaš HR spreman za digitalnu ekonomiju i digitalne generacije?\nDigitalna transformacije nije puko obezbeđivanje zaposlenima najmodernije tehnologije da svoj posao obavljaju brže. Reč je o povezanosti i zameni ručnog ili administrativnog posla efikasnim i automatizovanim procesima koji nam omogućavaju da se fokusiramo na važnija pitanja, kao što je strategija ili nove ideje.\nKompanije koje su spremne za digitalnu ekonomiju u mogućnosti su da brzo pronađu i zaposle kvalitetne kadrove i kulturu kompanije prilagode poslovnim strategijama. Potrebno je da se HR okrene cloud rešenjima koja su prilika za standardizaciju i pojednostavljenje HR procesa, a ujedno smanjuju troškove i posredno povećavaju zadovoljstvo zaposlenih.\nKako bismo otkrili inovaciju u najizazovnijim oblastima upravljanja ljudskim resursima, SAP je lansirao HR Transformation Challenge, inovativno takmičenje za HR lidere Centralne i Istočne Evrope, uz SAP SuccessFactors koji je lider među HR rešenjima. HR Transformation Challenge namenjen je organizacijama i pojedincima koji su u HR oblasti poslovanja razvili i implementirali kreativne pristupe sa uticajem na sveukupno poboljšanje poslovanja.\nZašto biste se pridružili ovom takmičenju?\nUčesnici koji podele najbolju HR praksu, ostvareni poslovni uticaj ili uspešnu priču o transformaciji do 30. septembra imaće priliku da prošire svoje znanje i podele ga sa kolegama iz regiona. Takođe, o njihovom uspehu govoriće se na SimpleTalent portalima širom regije i kanalima konferencije SuccesConnect. Najboljim HR timovima biće dodeljene ulaznice za vodeću HR konferenciju SuccessConnect, koja će biti održana 28. i 29. novembra u Beču.\nKonferencija će omogućiti digitalno putovanje, informacije o pojednostavljenu HR operacija, angažovanju zaposlenih, regrutaciji, razvoju kadrova, povraćaju investicija i mnogim drugim HR temama. Finalisti izazova imaće mogućnost da osvoje glavnu nagradu, trening sa Koenom Gonisenom (Koen Gonnissen) koji je bio trener teniserke Kim Clijsters i holandskog teniskog tima, edukator u INSTEAS (European Institute for Business Administration) i internacionalno je prepoznat kao Executive Coach&Trener, a koji će na licu mesta obezbediti trening pobedničkom timu ili čitavoj kompaniji. Pobednik će biti proglašen tokom konferencije SuccessConnect u Beču.\nPrijava i izbor pobednika\nTokom prijavljivanja izaberite jednu od četiri kategorije:\nLearning Initiatives that Impact Business\nRecruiting Top Talent.\nPrijave će razmotriti komisija stručnjaka na osnovu sledećih kriterijuma: inovacije i kreativnosti u pristupu, na osnovu dokaza o pozitivnom uticaju na poslovanje koji je u direktnoj vezi sa inicijativom ili na osnovu procesa koji su poboljšani zahvaljujući inicijativi, kao i prema težini i značaju problema na koji se inicijativa odnosila.\nDa li ste spremni? Aplicirajte online, do 30. septembra 2016. godine i spremite se za profesionalno i uzbudljivo putovanje!\nSAP: Da li ste spremni za digitalnu transformaciju HR-a? was last modified: September 2nd, 2016 by Redakcija\n5G radio rešenje iz kompanije Ericsson


Osvježeno 20. april/travanj, 2014.\nPosle okršaja u Slavljansku u kome je bilo poginulih\nOkršaj u Slavljansku\nNekoliko osoba poginulo je u pucnjavi u mestu Bilbasivka u blizini Slavljansa, grada koji je pod kontrolom proruskih separatista, stavljajući na ozbiljan test međunarodni sporazum koji je trebalo da smiri tenzije ukrajinske krize.\nU izveštajima stranih agencija navodi se različit broj stradalih, koji iznosi od dve, do šest ubijenih osoba. Dok ukrajinsko ministarstvo unutrašnjih poslova potvrdjuje da je jedna osoba poginula, a tri ranjene, ruski državni mediji javljaju da su ubijena tri proruska militanta i najmanje još jedna osoba. Ruski mediji RIA Novosti i Life News za napad na proruske snage optužuju pripadnike ukrajinske ekstremno desničarske organizacije Desni sektor, a istaknuti član te organizacije Borislav Bereza odbacio je optužbe da je Desni sektor učestvovao u napadu.\nSvega nekoliko sati pre ovog incidenta, ukrajinska Vlada u Kijevu proglasila je primirije koje je trebalo da traje tokom uskršnjih praznika. Predstavnici proruske milicije, rekli su za Rojters da je kontrolnom punktu u blizini Slavljanska prišao konvoj vozila koji je otpočro pucnjavu.\nUkrajinski ministar unutrašnjih poslova Arsen Avakov, koji je putem društvenih mreža objavio da se uputio ka istoku Ukrajine, saopštio je da je jedna osoba ubijena, a tri povređene u oružanom sukobu, dodavši da policija istražuje taj incident.\nProruski zvaničnik Slavjanska koji se samoproglasio gradonačelnikom, Vjačeslav Ponomarjov, zatražio je od ruskog predsednika Vladimira Putina da u taj grad uputi snage za održavanje mira, prenosi danas ruska agencija Ria novosti.\nU međuvremenu, Rusija je oštro osudila sukobe na istoku Ukrajine ocenivši da Kijev ne pokazuje spremnost da razoruža "nacionaliste i ekstremiste", navodi se u saopštenju ministarstva spoljnih poslova.\nSporazumom koji su prošle nedelje potpisale Evropska unija, Rusija, Ukrajina i SAD, dogovoreno je povlačenje ilegalnih naoružanih grupa, ali za sada nema nikavih naznaka da se to zaista i događa. Ukrajinska kriza svela je odnose SAD-a i Rusije na najniži nivo od okončanja Hladnog rata i mogućnost uvođenja dodatnih sankcija Rusiji, ukoliko ne dođe do povlačenja proruskih separatista.


POKRENUTA BROJNA PITANJA O OTPADU - Ekologija e-magazin : Ekologija e-magazin\nPOKRENUTA BROJNA PITANJA O OTPADU\nMiteco Forum je mesto gde se na panelima iznose nova iskustva i prakse iz oblasti zaštite životne sredine.\nŽeljko Stanković — 28. November 2014.\nBeograd, 27. novembar 2014 – IV Međunarodni Miteco Forum pod nazivom „Budućnost vas pita“ održan je danas u hotelu Crowne Plaza u prisustvu više od 200 posetilaca i uz podršku Sekreterijata za zaštitu životne sredine grada Beograda. Forumu su prisustvovali predstavnici državne uprave, lokalnih samouprava, industrije, stručne javnosti i medija, koji su kroz dva panela i mnoštvo konstruktivnih debata nastojali da zajednički dođu do novih rešenja u sferi zaštite životne sredine i industrije otpada.\nIV Međunarodni Miteco Forum zvanično je otvorio Miodrag Mitrović, predsednik kompanije Miteco Kneževac, koji je istakao da ne krije zadovoljstvo što je Forum postao dobra tradicija i platforma edukativnog delovanja. „Miteco Forum je mesto gde se na panelima iznose nova iskustva i prakse iz oblasti zaštite životne sredine. Ovogodišnji Forum nosi naziv „Budućnost Vas pita“ iz razloga što mi kao pojedinci treba da učimo na greškama iz prošlosti, a u isto vreme, svesno moramo da razmišljamo o tome kakvu budućnost ostavljamo pokoljenjima koje dolaze“ – istakao je gospodin Mitrović.\nIrena Vojáčková-Sollorano, stalni koordinator UN u Srbiji, zahvalila se organizatorima na pozivu posebno se osvrnuvši na ovogodišnji naziv foruma „Budućnost Vas pita“ koji dobro oslikava da je to pitanje koje se tiče svih nas, ali i naših pokolenja. Tom prilikom posebno je istakla da je pitanje saradnje javnog i privatnog sektora nešto na čemu treba posebno raditi kako bi se kreirala održiva rešenja.\nSandra Nedeljković iz Ministarstva za državnu upravu i lokalnu samoupravu osvrnula se na nedavne poplave koje su zadesile Srbiju i istakla da se broj vanrednih situacija stalno povećava i da ih je u poslednjih par godina bilo više od 3.000. Istakla je da je posebno važno unaprediti proces prevencije i obnove, kao i da je Ministarstvo pokrenulo i zajednički projekat za ranu obnovu sa PBILD-om u cilju izgradnje kapaciteta za sprečavanje poplava, ali i sanaciju postojećih šteta.\nNakon oficijelnog otvaranja Foruma, usledila su dva panela: klimatske promene i upravljanje otpadom i industrijalizacija. Tokom prvog panela bilo je govora o ekstremnim posledicama klimatskih promena koje se manifestuju i na sistem upravljanja otpadom. Iskustvo Srbije posle majskih poplava pokazalo je nedovoljnu spremnost za upravljanje potencijalnim rizicima. Tom prilikom istaknute su i procene da zagrevanje od 2 stepena u odnosu na period pre industrijalizacije može da nanese gubitke i do 2% od svetskih godišnjih prihoda. Istaknuto je da je i Energetska politika EU 20/20/20 dopunjana novim planom „Energetski i klimatskim ciljevi do 2030“ – smanjenje emisije CO2 za 40% i udeo od 27% energije iz obnovljivih izvora.\nU okviru drugog panela, koji se bavio pitanjima industrijalizacije i cirkularne ekonomije istaknuto je da Evropska industrija danas teži za postizanjem održivog rasta na način koji je efikasan za resurse i zdrav za životnu sredinu. Osnova za takav rast je da se omoguči da ekonomija bude cirkularnija, što znači da otpad treba da se smanji, ponovo koristi ili reciklira u nove proizvode ili da se koristi za proizvodnju energije.\nNakon drugog panela, usledile su stručne prezentacije na različite teme: od upravljanja opasnim otpadom, do primera dobre prakse u domenu insineracije otpada u evropskim zemljama.\nIV Međunarodni Miteco Forum potvrdio je potrebu za regionalnom saradnjom u rešavanju ekoloških problema, i u fokus je stavio brojne globalne izazove društva. Učesnici su u okviru edukacije, debata i razmenom novih informacija uspeli da dođu do novih, održivih ideja koje bi mogle doprineti boljoj, lepšoj i zdravijoj budućnosti za pokoljenja koja dolaze.\nTags: mitecoopasan otpad\nNext post Šta se krije iza najavljenog formiranja "animalne policije"?\nPrevious post Promene klime i ugroženost biodiverziteta\nOPASAN OTPAD IZ SRBIJE U BAČKU PALANKU\nŽeljko Stanković, 12. March 2015.\nOpasan otpad na obalama reka


Sobotka: Predupredjujemo probleme i ne želimo više muslimane u Češkoj\nBeta 25. avgusta 2017. 16:35\nČeški premijer Bohuslav Sobotka izjavio je da Češka, gledajući probleme sa integracijom u starim, zapadnim članicama Evropske unije, ne želi da prima izbeglice muslimane i povećava dalje svoju sadašnju malu muslimansku zajednicu koja je dobro integrisana.\n„U Češkoj postoji mala, neradikalizovana muslimanska zajednica. Kada posmatramo probleme u drugim evropskim zemljama, u Češkoj više ne želimo muslimane. Pomažemo ljudima koji dolaze iz istočne Evrope“, kazao je Sobotka u intervjuu koji je danas objavio austrijski list Prese.\n„Veoma bismo cenili kada bi Evropa bolje branila svoju spoljašnju granicu. Prihvatanje izbeglica bi uvek moralo da bude u nadležnosti nacionalnih država. Suviše često u Evropi vidimo probleme sa integracijom ljudi koji dolaze iz druge kulturne ili verske sredine“, kazao je Sobotka, prenose češki mediji.\nČeški premijer izrazio je nadu da prinudne izbegličke kvote više neće igrati nikakvu ulogu u migracijskoj politici EU.


Svet - Novine Toronto\nSVET Petak, 9. jun 2017.\nSudar Makron - Le Pen bez rukavica u ključnoj TV debati\nEU neće uvoditi vize za Amerikance i Kanađane\nSvedoci iz Mosula potvrdili da su SAD ubile stotine civila\nSnouden primio nagradu u Moskvi\nSpejseks lansirala tajni špijunski satelit za američku vladu\nZemljotres magnitude 6,2 na granici Kanade i Aljaske\nU frontalnom zapaljivom sudaru u sredu uveče u televizijskoj debati dvoje finalista na predsedničkim izborima u Francuskoj, kandidatkinja krajnje desnice Marin Le Pen optužila je Emanuela Makrona da je "kandidat divlje globalizacije", na šta joj je taj proevropski kandidat odgovorio optuživši je da "govori mnogo laži". Pozvani da privuku neopredeljene birače da bi pobedili u drugom krugu izbora u nedelju, oboje kandidata je napadalo od prvih sekundi duela pred milionima TV-gledalaca.\nMarin Le Pen, anti-evropejka i protivnica doseljavanja u Francusku, predstavila se kao "kandidatkinja naroda", "nacije, zaštitnica (...) radnih mesta, bezbednosti, granica, od islamskog fundamentalizma", sve suprotno Makronu, "miljeniku sistema i elita". Ona, kandidatkinja od 48 godina, uz ironičan osmeh, smislila je da provocira bivšeg ministra ekonomije "pod komandom Fransoa Olanda", podsećajući ga na njegovo učešće u veoma nepopularnoj vladi odlazećeg predsednika.\nCentristički 39-godišnji kandidat joj je odgovorio da to "što vi donosite, to je duh poraza", osuđući je. Sa Le Pen "napustićemo evro, Evropu", naglasio je on, dok je, po anketama, većina Francuza neprijateljski raspoložena prema mogućnosti napuštanja jedinstvene valute EU. "Snaga Francuske je u tome što svuda zrači", tvrdio je on.\n"Vaša strategija je govoriti Francuzima mnoštvo laži", napao ju je jer je Le Pen poslednjih dana najviše govorila o evropskim temama. "Vi ste naslednica sistema koji decenijama uspeva na gnevu Francuza".\nEmisija je počela u priličnom neredu, sa oba kandidata koji su prekidali jedno drugo i stalno se vraćali detaljima ekonomskih pitanja, zbog čega su novinari koji su im postavljali pitanja, tražili da "idu dalje", da bi debata imala smisla.\nTačno je da su njihovi programi dijametralno suprotni. Govor Emanuela Makrona, liberala u pogledu privrede i društva, snažno je usmeren na gradsku omladinu, srednju klasu i poslovnu zajednicu.\nA govor Marin Le Pen protiv imigranta, protiv Evrope i protiv sistema, namenjen je da očara radničku klasu, seosko stanovništvo, "nevidljive" i druge Francuze, žrtve raširene nezaposlenosti.\nNapetost između to dvoje kandidata za Jelisejsku palatu je bila opipljiva, kroz napade na programe, i na ličnost.\nMakron je kritikovao Le Pen, "naslednicu stranke ekstremne francuske desnice", njenu "logoreju" i nemanje "finoće".\nEkstremna desničarka Marin Le Pen je optužila proevropskog centralistu Makrona da "ima razumevanja za islamski terorizam", jer su "bezbednost i terorizam koji predstavljaju veliki problem, potpuno odsutna iz vašeg projekta", rekla je ona oštro. "Nemate plan, ali i pored toga imate razumevanja za islamski fundamentalizam", rekla je ona.\nMakron je zauzvrat optužio Marin Le Pen da "unosi građanski rat u zemlju".\n"Unosite građanski rat u zemlju (...) borba protiv terorista ni na koji način ne sme da padne u zamku građanskog rata", rekao je on, dodajući da je to zamka koju "pripisujemo teroristima".\nNeuspeh antiliberalnog levičara Žan-Lika Melenšona i konzervativca Fransoa Fijona u prvom krugu, ostavio je gorak ukus u masi birača koji odbijaju da biraju između "kuge i kolere".\nOva televizijskoj debata dva dana pre predizboirne tišine, bila je vrhunac predsedničke kampanje u Francuskoj, gde, iza programa, ličnosti dolaze na svetlost dana.\nGledanost rasprave bi mogla, međutim, da pretrpi štetu zbog polufinala Lige šampiona u fudbalu u kojem su u isto vreme igrali Monako i torinski Juventus.\nKandidat centra Emanuel Makron bio je uverljiviji tokom televizijske debate od kandidatkinje ekstremne desnice Marin Le Pen, preneli su juče francuski mediji rezultate ankete tri dana uoči drugog kruga predsedničkih izbora.\nList Figaro prenosi da su TV duel obeležila "neviđena brutalnost koja na tretnuke nije bila na visini" i dodao da zbog toga dijalog između dva kandidata nije mogao da se "lepo uspostavi".\nList Parizjen je ocenio da su gledaoci "ostali uskraćeni" važnim podacima - predstavljanjem programa kandidata.\n"Mnogo toga je moglo da se kaže o projektima Emanuela Makrona ali ne na takav način", preneo je list Liberasijon.\nLokalna štampa je prenela da je TV duel izgledao kao "ring u kojem su kandidati samo uzvraćali udarce".\nMakron je tokom duela, koji su tokom dva i po sata uživo prenosile dve glavne televizije, TF1 i Frans 2, rekao da Marin Le Pen unosi tendenciju "građanskog rat u zemlji".\nMarin Le Pen je s druge strane rekla da će posle drugog kruga u Francuskoj predsednik "u svakom slučaju biti žena" i dodala da će to biti ili ona ili "nemačka kancelarka Angela Merkel" u slućaju da pobedi Makron.\nNASA je saopštila da su Rusija, SAD i Kina odgovorni za najveći deo svemirskog otpada koji se nalazi u Zemljinoj orbiti, preneo je Tas.\nNASA je saopštila da je za 6.501 komad otpada odgovorna Rusija, a slede SAD sa 6.017 i Kina sa 3.801. Ostale zemlje imaju zanemarljiv doprinos.\nU tromesečnom izveštaju američke svemirske agencije NASA navodi se da je broj komada svemirskog otpada tokom ove godine porastao za gotovo 500, od čega na SAD otpada 298 komada.\nTrenutno se u orbiti nalazi 18.347 elemenata, od čega su 4.434 operativni ili neoperativni sateliti a 13.913 su delovi raketa i drugi otpad.\nRuski naučnici u okviru svemirske agencije Roskosmos su ranije upozorili da bi se svetska svemirska industrija mogla suočiti sa zastojem u roku od jednog ili dva veka ako ne bude rešen problem otpada u Zemljinoj orbiti.\nEvropska unija neće ukinuti bezvizni režim za SAD i Kanadu, imajući u vidu napredak u rešavanju spora po tom pitanju.\nEvropska komisija saopštila je danas da su "obnovljeni kontakti s novom američkom administracijom" i da je Kanada obećala da će do decembra ukinuti sva vizna ograničenja.\n"Dijalog s našim strateškim partnerima ide napred u pravom smeru i na pravom smo putu", izjavio je komesar EU za migracije Dimitris Avramopulos.\nSAD odbija da ukine vize za državljane Bugarske, Hrvatske, Kipra, Poljske i Rumunije dok ne ispune zahteve prema američkom zakonu.\nKanada ima vizna ograničenja za pojedine kategorije bugarskih i rumunskih državljana.\nZvaničnici vojske SAD su tvrdili da je istraga pokazala da su tokom ofanzive na Mosul, islamski ekstremisti verovatno zatvorili civile u kuću pogođenu 17. marta, a zatim je minirali i pucnjevima namamili vazdušni napad vojske SAD, koji je doveo do najvećeg gubitka civilnih života u borbi za preuzimanje Mosula.\nMeđutim, preživeli su rekli agenciji Asošijeted pres (AP) da su se porodice sakrile u kuću jer su smatrale da je bezbedna. Oni su kazali da ekstremisti nisu postavili eksplozive u zgradu, niti da su videli borce iz bilo koje islamističke grupe na krovu zgrade.\nSedam svedoka opisalo je užasne scene sa poprišta borbe, gde su vazdušni napadi i granatiranje bez prestanka gađali stambene objekte u pokušaju da iz njih isteraju borce Islamske države. Očevici tvrde da su stotine zgrada sravnjene sa zemljom, iako je u mnogima bilo civila.\nPrema prošlonedeljnom izveštaju UN, u zapadnom Mosulu je uništeno 1.590 stambenih objekata, a nezavisna grupa "Iralj Body Count" objavila je da je samo u martu i aprilu u Mosulu u vazdušnim napadima poginulo 1.117 osoba.\nNagrada "Osjecki našeg vremena" je Snoudenu, koji je javno objavio dokumenta u kojima je otkriveno obimno špijuniranje vlade SAD, dodeljena još u maju 2016.\nPrivatna kompanija za svemirske letove Spejseks (SpaceDž) lansirala je u ponedeljak tajni špijunski satelit za potrebe američke vlade i posle toga prvi deo rakete uspešno vratila na Zemlju, na recikliranje.\nBespilotna raketa Falkon devet poletela je sa kosmodroma iznajmljenog od američke svemirske agencije NASA u Kenedi Svemirskom centru na Floridi.\nOvo je prva misija Spejseksa za Nacionalnu kancelariju za izviđanje (Nationa Reconnaissance Office, američka obaveštajna agencija specijalizovana za špjunske satelite).\nNisu objavljeni nikakvi drugi detalji o novom satelitu, vodi se samo pod nazivom NROL-76. Umesto toga Spejseks je internet prenos usredsredio na uspešno sletanju prvog dela rakete.\nTaj deo je sleteo pored vazduhoplovne baze Kejp Kanaveral nekoliko minuta posle posle poletanja.\nSatelit je trebalo da bude lansiran u nedelju ali je u poslednjem trenutku to otkazano zbog kvara jednog senzora.\nNa drugoj strani SAD, u sedištu kompanije u Hotornu u američkoj državi Kaliforniji, u trenutku kada se vratio prvi deo rakete čulo se glasno radovanje okupljenih u kontrolnom centru Spejseksa. Ovo je četvrti put da su delovi rakete uspešno sleteli u Kejp Kanaveralu.\nOsnivač i generalni direktor Spejsiksa Ilon Mask napisao je preko tvitera da su i lansiranje i sletanje bili uspešni, ali da je visinski vetar prilikom poletanja bio neuobičajeno jak.\nSpejseks redovno lansira kapsule za snabdevanje Međunarodne svemirske stanice i radi na tome da razvije kapsulu koja bi mogla da prevozi ljude već od iduće godine.\nZemljotres magnitude 6,2 stepena pogodio je u ponedeljak delove Britanske Kolumbije, u Kanadi, na samoj granici prema Aljasci, saopštila je američka geološka služba.\nGeofizičarka Ejmi Von rekla je da je centar potresa bio oko 50 kilometara severozapadno od malog gradića Moskito Lejk u Aljasci, i oko 134 kilometra jugozapadno od kanadskog gradića Vajthors.\nZabeležena su i najmanje tri naknadna potresa, a Von je upozorila da se može očekivati još manjih potresa.\nPrema njenim rečima, zemljotres te jačine može da izazove posledice, ali je s obzirom na lokaciju mala verovatnoća da je bilo veće štete.\nOrganizacija zadužena za kampanju američkog predsednika Donalda Trampa pokrenula je niz televizijskih reklama u cilju predstavljanja njegovih dostignuća tokom prvih 100 dana mandata, za šta je izdvojeno 1,5 miliona dolara.\nNovac za reklame koje će biti predstavljene širom SAD obezbedila je organizacija "Donald Džej Tramp za predsednika".\nReklamom "Prvih 100 dana" biće obuhvaćene Trampove prve nedelje predsedničkog mandata, uz "predstavljanje jasne vizije, odlučnog liderstva i beskompromisne posvećenosti američkom narodu, kao što je obećao tokom svoje kampanje", navedeno je u saopštenju.\n"Kampanjom se nastavljaju napori predsednika Trampa da direktno dopre do američkog naroda i ukaže na svoj rad tokom prvih 100 dana, boreći se protiv kotinuirane medijske pristrasnosti", dodaje se u saopštenju organizacije.


Šljunkarski lobi koji je godinama nelegalno eksploatisao šljunak iz rijeke Bosne zastrašuje građanske aktiviste u Maglaju? - Antikorupcija\nŠljunkarski lobi koji je godinama nelegalno eksploatisao šljunak iz rijeke Bosne zastrašuje građanske aktiviste u Maglaju?\nLj.Đ., Antikorupcija (Foto: Creativo)\nAktivistu koji je dijelio letke na organizovanoj Uličnoj akciji 22. septembra i razgovarao sa građanima na temu legalnih i nelegalnih lokacija za vađenje šljunka, verbalno napale osobe bliske „šljunkarskom lobiju“.\nAgencija za vodno područje rijeke Save Sarajevo odredila je kritične lokacije sa kojih je potrebno ukloniti materijal iz vodotoka na području općine Maglaj, a do kraja protekle nedjelje šljunkarska preduzeća su imala mogućnost da se prijave na raspisani Javni poziv za odabir izvođača.\nMjesta predviđena za čišćenje i produbljivanje korita su lokaliteti uzvodno od gradskog mosta, Omerdino polje, naselja Ulišnjak-Fojnica, ušće potoka Jandrošac i ostali lokaliteti nizvodno od gradskog mosta, te ušća rijeka Liješnica i Jablanica u rijeku Bosnu.\nOdabranim preduzećima za ove radove ostalo je kratko vrijeme da obave posao nakon potpisivanja ugovora, jer je rok za završetak izvođenja radova 31. decembar ove godine.\nIpak, i kasni poziv za čišćenje i produbljivanje korita vodotoka ove godine se može smatrati uspjehom ovdašnjih građanskih aktivista, jer je stvar sa mrtve tačke pokrenuta nakon održanog Okruglog stola u organizaciji neformalne grupe građana „Zaustavimo nelegalnu eksploataciju šljunka u Maglaju“, koja je inicirala ovu aktivnost. A na tom skupu, podsjećamo, u maglajskom Domu kulture, 24. juna, učestovali su, uz predstavnike općinskih vlasti i Glavni federalni vodoprivredni inspektor, te, predstavnici Agencije za vodno područje rijeke Save, nadležnog ministarstva ZDK i Kantonalne inspekcije za vodoprivredu.\nPrije toga, na traženje informacija od strane Grupe, Agencija za vodno područje rijeke Save izjasnila se da u 2021. godini za područje općine Maglaj nije imala zahtjeva za vađenje materijala iz vodotoka, pa shodno tome nije sklopila nijedan ugovor o vađenju materijala iz vodotoka rijeke Bosne, niti je izdala vodne saglasnosti. To su im potvrdili na upit odgovorom i iz lokalnih vlasti.\n„Općini Maglaj nije poznato da su dostavljeni bilo kakvi zahtjevi Agenciji za vodno područje rijeke Save za vađenje materijala iz rijeke Bosne, kao ni u općinu Maglaj“ – bio je odgovor iz Službe za urbanizam, geodetske i imovinsko-pravne poslove općine Maglaj.\nDa na području Maglaja nema legalnih lokacija za vađenje materijala iz vodotoka građani Maglaja upoznati su na Uličnoj akciji u ovom gradu u organizaciji Grupe 22. septembra. Postavljene mape na kojima za područje Maglaja nije bilo oznaka za legalni iskop, kao i informacije iz Info letka očigledno se nisu dopale „šljunkarskom lobiju“ u ovom gradu, čije postojanje i djelovanje je bilo poznato i prije početka rada neformalne grupe građana „Zaustavimo nelegalnu eksploataciju šljunka u Maglaju“, u januaru ove godine.\n„Našeg aktivistu, koji je na Uličnoj akciji dijelio letke i razgovarao sa građanima, verbalno su napali u jednom ugostiteljskom objektu. Psovali su ga i vrijeđali, prijetili upotrebom i fizičke sile, lica bliska nama poznatim šljunkarima iz Maglaja“, riječi su člana Grupe Zumre Gušo.\nOna kaže da o ovom slučaju nisu podnosili prijavu policiji, ali da će ubuduće za najmanje provokacije kojima eventualno budu izloženi sigurno podnijeti prijavu nadležnima. Isto tako, dodala je, neće podleći nikakvim pritiscima niti odsutati od borbe da se uredi oblast zakonite eksploatacija šljunka iz korita rijeke Bosne na području Maglaja.\nPrijave protiv šljunkara, pokrenule inspekciju na akciju


Super liga Srbije Archives - Страница 4 од 22 - Balkan Sport\nFudbaleri Partizana su na svom terenu rutinski savladali Radnički iz Kragujevca! Sam tok utamice je protekao dosta mirno, ali se zato sve "zakuvalo" na kraju. U centru pažnje je bio…\nPartizanovo zagrejavanje za „večiti“ derbi!\nU utakmici 23. kola Super lige Srbije sastali su se prvi i poslednji na tabeli! Fudbaleri Partizana na svom terenu dočekali su ekipu Radničkog iz Kragujevca! Izabranici Alekandra Stanojevića su…\nCrvena zvezda je uspela u gostima da savlada Proleter u Novom Sadu. Meč je do samog kraja bio neizvestan a završen je rezultatom 1:2. Meč je obeležila i jedna nesportska…\nPartizan se posle pobede na prvoj evropskoj utakmici u nastavku sezone, okreće superligaškim obavezama. Na megdan Crno-belima stiže Radnički iz Kragujevca sa trenerom Lalatovićem koji dobro zna kako se motiviše…\nLalatović: Stanojević preporodio Partizan, on je najbolji trener!\nUoči susreta sa Partizanom u nedelju od 15:30, trener Radničkog iz Kragujevca je hvalio svog kolegu, pohvalio Partizan i njegovu igru. ,,Želim da čestitam Partizanu na utakmici u Pragu i…\nCrvena zvezda dočekuje Partizan u nedelju 27. februara od 18 časova. Ovo će biti 166. duel između ova dva ljuta rivila. Veoma bitna utakmica za oba tima, ukoliko Zvezda pobedi…\nUtakmicama 23.kola, nastavlja se Ling – long superliga Srbije\nBorba za bodove će se odvijati u tri dana, od subote do ponedeljka. Pravog derbija nema, ali sobzirom da do plej ofa i plej auta ima još samo sedam kola,…\nPost category:Forum/Super liga Srbije\nJutro nakon velike pobede Partizana u Češkoj čelni ljudi kluba iz Humse ne mogu da dočekaju u lepom raspoloženju! Iako se činilo da zasluženu pobedu crno-belih ništa ne može da pokvari…\nDa li je sve bilo regularno na „Marakani“?\nU poslednjoj utakmici osmine finala kupa Srbije na "Marakani" je viđena prava drama" ! Posle penal drame u naredni krug Kupa otišli su fudbaleri crveno-belih. Tenzije nakon tog susreta se…


Siner i Pospišil u finalu turnira u Sofiji | Meridian Sport <\nSiner i Pospišil u finalu turnira u Sofiji\nItalijanski teniser Janik Siner i Vasek Pospišil iz Kanade plasirali su se u finale ATP turnira u Sofiji, gdje će se boriti za svoj prvi trofej u karijeri.\nPrvo finale Siner je izborio pobjedom nad Adrijanom Manarinom iz Francuske od 2:0 (6:3, 7:5), a po jedan brejk u oba seta bili su dovoljni Italijanu da dođe na korak od prve titule. S druge strane Pospišil je imao dosta teži zadatak protiv Rišara Gaskea iz Francuske kog je savladao sa 2:1 (6:7, 6:2, 6:0). Gaske je u taj-brejku osvojio prvi set, da bi mu u naredna dva Pospišil dopustio samo dva gema i tako se plasirao u svoje treće finale.\nPrethodni članakŠiroki poražen od Zlatibora u drugom kolu Druge ABA lige\nNaredni članakJudonis Haslem produžio ugovor, Keron Batler novi pomoćni trener Majami Hita


MEDALJA ZA NEBOJŠU APOSTOLOVIĆA: Predsednik odlikovao majora koga su huligani zasuli kamenicama tokom protesta ispred Narodne skupštine | Novosti.RS\nMEDALJA ZA NEBOJŠU APOSTOLOVIĆA: Predsednik odlikovao majora koga su huligani zasuli kamenicama tokom protesta ispred Narodne skupštine\n11. 11. 2020. u 13:53\nPREDSEDNIK Republike Srbije Aleksandar Vučić, povodom Dana primirja u Prvom svetskom ratu, odlikovao je danas ordenom zasluga za odbranu i bezbednost trećeg stepena pripadnika Ministarstva unutrašnjih poslova majora policije Nebojšu Apostolovića.\nApostolović, koji je teško povređen tokom julskih protesta ispred Narodne skupštine, odlikovan je za natprosečno, uzorno i časno izvršavanje dužnosti i zadataka u oblastima odbrane i bezbednosti.\n- Velika mi je čast što sam ukazom predsednika Republike odlikovan ordenom zasluga za odbranu i bezbednost, koji je jedno od najviših priznanja za policijsku profesiju - rekao je Apostolović povodom odlikovanja i dodao da smatra da svako od njegovih kolega koji je tog dana bio angažovan podjednako zaslužuje da bude odlikovan.\nOn je ukazao da je tog 8. jula radio svoj posao, kao i sve ostale njegove kolege koje su bile angažovane na obezbeđivanju neprijavljenog javnog skupa ispred Doma Narodne skupštine.\nVULIN ČESTITAO GRAĐANIMA DAN PRIMIRJA: Preci su nama ostavili obavezu da brinemo da Srbija bude sigurna\n11. 11. 2020. u 13:42\nSEĆANJE NA HUMANISTE: Na Varoškom groblju u Kragujevcu odata počast stradalima u Prvom svetskom ratu\n11. 11. 2020. u 13:17\nVENCI KRAJ SPOMENIKA PALIM ŠUMADINCIMA: Povodom Dana primirja čelnici Kragujevca položili cveće\nODBRANILI STE ČAST I SLOBODU SRPSKOG NARODA: Ministar Stefanović položio venac na spomenik Neznanom junaku povodom Dana primirja\n11. 11. 2020. u 10:53\n- Hvala predsedniku Vučiću. Ovo odlikovanje mnogo mi znači, daje mi moralnu snagu da se što pre oporavim i vratim na posao, ali me takođe i obavezuje da se ubuduće još energičnije i snažnije borim protiv kriminala i zalažem za poštovanje ustava i zakona Republike Srbije- istakao je Apostolović.\nOn se zahvalio svim kolegama koje su ga nakon što je povređen brzo prevezli u Urgentni centar, kao i profesoru Goranu Tuliću koji ga je operisao, uspeo da sanira ozbiljne prelome i omogućio mu da ponovo stane na svoje noge.\nNebojša Apostolović povređen je 8. jula tokom protesta ispred Narodne skupštine kada su ga huligani zasuli kamenicama, zbog čega je pao i zadobio prelom leve potkolenice i pete na desnoj nozi.\nApostolović je pripadnik Uprave kriminalističke policije Policijske uprave za grad Beograd i u Ministarstvu unutrašnjih poslova zaposlen je već 20 godina.\nAleksandar Vučić MUP orden Dan primirja u Prvom svetskom ratu


U Boru održana manifestacija „Znakovi kraj puta“ - Zaječarska hronika\nPovodom meseca roditeljstva, na platou ispred Doma kulture u Boru, nizom aktivnosti mališani su u društvu svojih roditelja obeležili manifestaciju pod sloganom „Znakovi kraj puta“.\nManifestacija je u Boru organizovana prvi put sa ciljem da se nizom aktivnosti skrene pažnja javnosti na podjednaku važnost potreba roditelja i deteta. Tokom trajanja manifestacije, roditelji su imali priliku da na pultovima Doma zdravlja i PU „Bambi“ dobiju sve potrebne savete vezano za roditeljstvo dok su mališani uživali u edukativnim igrama u društvu svojih vršnjaka.\nGrad Bor je učesnik projekta „Podsticajno roditeljstvo“ i nakon dve godine, kroz projekat, edukovano je 34 lica koja će svoja znanja i iskustva širiti svojim kolegama u Srbiji.\n„Svoje znanje, podeliće i u okviru Škole roditeljstva i Savetovalištu za trudnice, a sve će se sprovoditi u prostorijama Polivalentne službe Doma zdravlja u Boru. Po prvi put u Boru, uskoro će biti opremljen i kutak za očeve sa idejom da se i oni podjednako uključe u negu deteta„, istakla je Tamara Paunović, koordinator projekta.\nManifestaciju „Znakovi kraj puta“ organizovao je grad Bor u saradnji sa Domom zdravlja, Predškolskom ustanovom „Bambi“, UNICEF-om i LEGO fondacijom.\nTagovi: bormesec roditeljstva\nPrethodno Predstavljena romska platforma za borbu protiv diskriminacije\nSledeće Naredna dva dana takmičenje za Čitalačku povelju i značku


Niška televizija » U novembru konkurs za kreditiranje za nabavku opreme (VIDEO)\nObjavljeno 03.11.2015. 21:32\nPrivrednci sa juga Srbije imali su priliku da se upoznaju sa Programom podrške malim i srednjim preduzećima za nabavku opreme, koje sprovodi Ministarstvo privrede, kao i sa novim paketom usluga Privredne komore Srbije i olakšicama koje mogu imati u Upravi carina.\nKako najavljuju iz Ministarstva, konkurs za kreditiranje za nabavku opreme počeće već u novembru.\nVlasnici malih i srednjih preduzeća će već do kraja meseca moći da konkurišu za bankarske kredite u iznosu od 250 000 do 2, 5 miliona dinara, koje mogu da koriste za nabavku opreme, uz pomoć Ministarstva privrede. Još nisu precizirali uslove, niti banke kod kojih će privrednici moći da se zaduže, ali su organizovali edukacije kako da poboljšaju svoje poslovanje.\nPrivrednicima sa juga Srbije predstavili su i brošuru “Srpska carina u susret privredi” koja, kažu, može da im olakša snalaženje u komplikovanom sektoru carine.\nStrategija Ministarstva privrede do 2020. godine predviđa značajno povećanje privredne proizvodnje, a osim finansijske pomoći, podržavaju preduzeća i kroz ovakve radionice, obuke i seminare.\nZavršena prva faza rekonstrukcije bazena (VIDEO)