Siniša Mali poručio: Hvala građanima na OGROMNOM POVERENjU, ostvarili smo istorijski rezultat, sada moramo da radimo JOŠ VIŠE! (FOTO) | Novosti.RS\nponedeljak, 22. 06. 2020. u 08:54\nMinistar finansija Siniša Mali zahvalio se svim građanima koji su na jučerašnjim izborima pružili podršku SNS-u\nMINISTAR finansija Siniša Mali zahvalio se svim građanima koji su na jučerašnjim izborima pružili podršku Srpskoj naprednoj stranci.\nOn je na svom Instagram nalogu objavio fotografiju gostovanja u emisiji "Jutro na Prvoj", u kojoj je komentarisao juče održane izbore i velike rezultate koje je na njima ostvario SNS.\n- Hvala građanima Srbije na ogromnom poverenju koje su nam ukazali! Sada moramo da radimo još više! - napisao je ministar uz ovu fotografiju.\nIstorijski izborni rezultat ostvaren je na osnovu poverenja koje građani imaju u politiku Aleksandra Vučića zbog do sada pokazanih rezultata, rekao je Siniša Mali.\nOn je ocenio da se Srbija za četiri godine promenila, da su dobre stvari urađene, da je zemlja finansijski stabilna i da se to vidi po načinu na koji smo se izborili ekonomski i zdravstveno sa epidemijom korona virusa.\n"Mnogi su ranije obećavali više, mi smo obećali 100 evra građanima i to ispunili, a niko nije verovao", rekao je Mali za TV Prva i istakao kako je kroz rezultate tokom više godina izgrađeno poverenje građana i stvoren kredibilitet.\nRezultat od dva miliona glasova, koliko niko nije imao u poslednjih 30 godina, on je ocenio kao istorijski i dodao da nosi ogromn odgovornosti.\nMali je ocenio da će ovakva pobeda predsedniku Vučiću dati vetar u leđa u borbi za interese Srbije, jer je poverenje dva miliona građana dodatna sigurnost.\n"U godinama za nama izborio se na pravi način, nema sumnje da će tako biti u budućnosti", rekao je Mali.\nOcenio je da je veličina predsednika Aleksandra Vučića što pokazuje da je otvoren ka koalicijama i saradnji sa drugima.\n"On razume koliko je važno da se ima najšira podrška za reforme koje su pred nama", rekao je Mali i dodao da će Vučić doneti odluku.\nMali je rekao da se ne radi samo o republičkoj već i vlastima u lokalnim samoupravama, gde građani očekuju velike promene, puteve, kanalizaciju, vodovod, što je deo programa Srbija 20-25.\n"Uvek ima neko ko želi da požuri, na lokalu imaju svoje interese. Predsednik je njima uputio poruku da sačekaju, da se vidi šira slika, širi konsenzus, ne samo u parlamentu, nego i na nivou lokala - što je dobra poruka i mudra odluka", rekao je Mali.\nOn je podsetio da je obećanje o prosečnoj plati od 500 evra ispunjeno i naveo da je realno da prosečna plata bude 900 evra 2025. godine, kao i da prosečna penzija bude 420-430 evra.\n"Trebalo nam je par godina sa 329 na 500 evra, ali to je bilo vreme finansijske konsolidacije, najteže vreme i najteže reforme, sada smo prvi u Evropi po stopi rasta u prvom kvartalu, stvari se ubrzavaju", rekao je ministar finansija.\nDodao je da je realno da se 2025. dođe do tih proseka primanja sa projektovanim stopama rasta ekonomije.\nMali je rekao da će ove nedelje doći do online razgovora sa delegacijom MMF-a oko revizije sporazuma i da će to biti prilika da se pogleda stanje u budžetu.\nZa 7. jul najavio je državnu isplatu trećeg korona minimalca, i rekao da su zahvaljujući državnim merama podrške očuvani pogoni, fabrike i srpska ekonomija.\n"Želimo da prvo mesto po stopi rasta BDP-a očuvamo do kraja godine, a tema razgovora sa MMF-om biće i program Srbija 20-25", rekao je ministar.\nMali je najavio da će posle radova na Moravskom koridoru uskoro početi radovi na izgradnji još nekih saobraćajnica u Srbiji i rekao da će do kraja leta biti obavljeni razgovori sa partnerima oko izgradnji kanaliizacija i vodovoda.\nZa lošiju izlaznost na izborima u Beogradu, Mali je okrivio veliku tajkunsku kampanju u velikom broju medija koja se najače osetila u glavnom gradu.\n"Važno je da za Beograd dolaze bolji dani. Imaćemo za par nedelja novu runda razgovora oko beogradskog metroa sa Francuzima i Kinezima, projekat prve linije se već radi, a radimo i na strukturi finansiranja", rekao je Mali.\nDodao je da se u Beogradu radi i na fabrici za prečišćavanje otpadnih voda, i na novom mostu preko Save, kod Beograda na vodi.


Selidba poslovnog prostora - saveti\nSa povećanjem obima posla se, sasvim logično javlja i potreba za pronalaženjem novih poslovnih prostorija. Nažalost, isto to se odnosi i na one situacije kada je potrebno pronaći manje kancelarije, odnosno one, koje usled smanjenog obima posla možete sebi da priuštite. No, bez obzira iz kog razloga da želite da se preselite, sigurni smo da će Vam navedeni praktični saveti za selidbu Vašeg poslovnog prostora biti od velike koristi.\nOno što je zapravo jedini pravi savet u ovim situacijama podrazumeva adekvatnu pripremu za selidbu, te angažovanje specijalizovane agencije za selidbe i pakovanje. Upravo poštovanjem ovih saveta ćete maksimalno pojednostaviti čitav postupak i kroz preseljenje proći ne samo bez ikakvih poteškoća, nego se selidba ni u kom slučaju neće odraziti negativno ni na poslovanje Vaše kompanije.\nPod uslovom da ste već odabrali prostor u koji želite da se preselite, potrebno je da izvršite adekvatnu pripremu za preseljenje. To, zapravo znači da je na prvom mestu neophodno da sa sekretarom u Vašoj firmi, odnosno sa onom osobom koja je zadužena za administrativne poslove u kompaniji razgovarate o svim detaljima preseljenja, te da se raspitate da li je neophodno da tom prilikom nosite i svu dokumentaciju ili možete da određena dokumenta koja su, eventualno zastarela odložite u neki magacin ili drugu prostoriju koja Vam je na raspolaganju. Ovo je naročito bitno ako se preseljavate iz većeg u manji prostor, jer će Vam sasvim sigurno koristiti.\nTakođe je vrlo bitno da sa zaposlenima razjasnite sve detalje u vezi sa preseljenjem, a naročito kada su u pitanju dokumenta, te da napravite jasan plan i date im potrebna zaduženja, budući da je to i najbolji način da se osigurate od mogućnosti da se tokom selidbe ne izgubi niti jedan dokumenta.\nNe zaboravite da tom prilikom obezbedite i kutije za selidbu i to naročito dokumenata, a najbolje je da se odlučite za one namenske kutije, u okviru kojih se nalaze i adekvatne pregrade, jer će tako sve biti znatno preglednije. Isto tako je preporuka da svaku pojedinačnu kutiju označite, jer će Vam tako biti mnogo lakše kada se budete raspakivali.\nAngažovanje agencije za selidbe i pakovanje\nUkoliko spadate u red nepoverljivih ljudi, te smatrate da ne bi trebalo da pakovanje dokumenata prepustite bilo kome u koga nemate poverenja, odnosno koga ne poznajete, ipak i tada možete da angažujete specijalizovanu agenciju za selidbe i pakovanje što je, takođe praktični saveti za selidbu Vašeg poslovnog prostora koji treba poštovati. Naime, najbolja varijanta je da ih angažujete i za postupak selidbe, ali i za pakovanje stvari. Ali, ako ipak smatrate to neprikladnim, možete jednostavno Vi i zaposleni u Vašoj kompaniji da spakujete samo dokumenta i poverljive stvari, a sve ostalo da prepustite stručnjacima iz ove firme. Tako ćete na najbolji mogući način da prođete kroz postupak selidbe i da ga maksimalno olakšate.\nIako će Vas angažovanje specijalizovane firme koja se bavi selidbama i pakovanjem možda više koštati, ne može se osporiti činjenica da je ovo jedini praktični saveti za selidbu Vašeg poslovnog prostora koji bi trebalo da poslušate, uzevši u obzir da će Vam jedino to zaista i olakšati čitav proces preseljenja.


Direktor i osnivač Fejsbuka Mark Zakerberg\nDirektor i osnivač Fejsbuka (Facebook) Mark Zakerberg (Zuckerberg) suočio se možda s najvećim izazovom od osnivanja kompanije pošto su se zaposleni pobunili zbog njegove odluke da ne dira zapaljive poruke predsednika SAD Donalda Trampa (Trump) kako je to uradio Tviter (Twitter), u vreme kada društveni mediji imaju centralnu ulogu u nemirima širom SAD, pišu svetski mediji.\nZaposleni u Fejsbuku pobunili su se zbog Zakerbergovog stava, kritikuju kompaniju zbog odluke da ne preduzima ništa u vezi s predsednikovim postovima povodom nemira u SAD, piše Fajnenšl tajms (The Financial Times), ukazujući da je nekoliko zaposlenih na višim pozicijama kritikovalo svog direktora, dok su drugi organizovali "virtuelni štrajk".\nDok se protesti i neredi zbog ubistva prilikom privođenja nenaoružanog crnca Džordža Flojda (George Floyd) šire američkim gradovima, Zakerberg je, ukazuje britanski list, primoran da brani poziciju Fejsbuka kao, kako je naveo, "institucije posvećene slobodi izražavanja".\nTramp je u petak, 29. maja, na Fejsbuku i Tviteru naveo da će na nasilne proteste odgovoriti vojnom silom: "Kada pljačkanje počne, počinje pucanje". Za razliku od Tvitera koji je stavio upozorenje na post zbog "glorifikovanja nasilja", Fejsbuk poruku nije dirao. Tokom vikenda, zaposleni u Fejsbuku su negativno poredili stav svoje kompanije s Tviterom, koji je prošle nedelje druge Trampove tvitove označio kao potencijalno obmanjujuće.\nZakerberg je u petak na svom profilu napisao da se muči kako da odgovori na Trampove postove, navodeći da se snažno protivi tome kako predsednik nastupa, ali da treba omogućiti što veću slobodu izražavanja i da ljudi sami treba da donesu sud o izrečenom. Ipak, istog dana se pojavila vest da je imao "produktivan" telefonski razgovor s Trampom, posle čega je tokom vikenda nekoliko zaposlenih na Tviteru protestovalo zbog pozicije svog šefa.\nZaposleni u tehnološkim kompanijama poslednjih godina su se pokazali kao moćna snaga za promene u Silicijumskoj dolini, piše list. Kompanije Gugl (Google), Majkrosoft (Microsoft) i Amazon kritikovane su iznutra zbog niza pitanja kao što su uslovi rada, klimatske promene i vojni ugovori. Sada je, dodaje list, protest unutar najveće svetske platforme društvenih medija, primorao Zakerberga da za tri dana objavi dve poruke – jednu s objašnjenjem za svoju odluku i drugu u kojoj je ponudio 10 miliona dolara donacije za grupe koje se bore protiv rasne nepravde.\nNajveći izazov Zakerbergu\nStotine zaposlenih u Fejsbuku protestovali su u ponedeljak zbog odluke direktora da ne radi ništa s predsednikovim zapaljivim postovima, ističe Njujork tajms (The New York Times), dodajući da je grupa u virtuelnom štrajku – pošto inače mnogi rade od kuće – jedna od mnogih koje od šefova društvene mreže traže čvršći stav prema Trampovim postovima.\nPored javnog izražavanja nezadovoljstva na Tviteru i drugde, kao i peticija zaposlenih, kompanija se suočava i s pretnjama ostavkama, ukazuje Njujork tajms. Dvoje zaposlenih na višim položajima reklo je za list da su obavestili menadžere da će podneti ostavke ako Zakerberg ne promeni odluku, dok je osoba koja je sledećeg meseca trebalo da počne da radi za kompaniju, rekla Fejsbuku da više nije spremna da radi za nju.\nViše sadašnjih i bivših zaposlenih protest u Fejsbuku je opisalo kao najveći izazov Zakerbergovom liderstvu od kada je kompanija osnovana pre 15 godina, podvlači list.\nZakerberg je na video konferenciji u petak svoju poziciju izneo zaposlenima, a na snimku razgovora koji je pregledao Njujork tajms, stotine zaposlenih su izrazili protivljenje odluci, ali i postavili pitanje da li je i neki crnac bio uključen u odlučivanje. Mada je tokom video konferencije Zakerberg dobio određenu podršku, u internoj anketi je više od 1.000 zaposlenih glasao protiv njegove odlike, dok je 19 anketiranih navelo da se slaže s njim.\nTokom vikenda je takođe među zaposlenima cirkulisalo nekoliko peticija s pozivima za personalne promene i veći diverzitet na najvišim pozicijama, dok je, kako ukazuje Njujork tajms, takođe tražena ostavka jednog od potpredsednika kompanije Džoela Kaplana (Joel) koji se smatra najsnažnijim konzervativnim glasom u kompaniji.\nPodele u Fejsbuku i oko njega\nOdluka da ne moderiše Trampa izazvala je podele u Fejsbuku, dok je naišla na suprotne reakcije iz američkih političkih tabora, ukazuje Politiko (Politico) i ističe da je protest zaposlenih unutar kompanije i na društvenim mrežama redak primer javnog prkošenja Zakerbergu u kompaniji u kojoj mnogi zaposleni obožavaju svog direktora.\n"Radim za Fejsbuk i nisam ponosan kako smo se pokazali", naveo je na Tviteru jedan od direktora Džejson Toff (Jason Toff), dok je drugi rukovodilac Endru Krou (Anrew Crow) rekao da je cenzurisanje informacija koje mogu pomoći u stvaranju potpune slike pogrešno, ali da nije prihvatljivo davati platformu za podsticanje nasilje i širenje dezinformacija. "Ne slažem se s Markovom odlukom i radiću da dođe do promene", dodao je Krou, koji je na funkciji šefa dizajna za Portal.\nS druge strane, javna reakcija na Zakerbergovu odluku je bila očekivana, ocenjuje Politiko. Mnoge liberalne grupe su kritikovale šefa Fejsbuka, dok su ga pohvalili republikanci koji inače tvrde da Fejsbuk i drugi društveni mediji guše konzervativna mišljenja. Reakcija na Zakerbergovu odluku je takođe suprotna s onom s kojim se suočio direktor Tvitera Džek Dorsi (Jack Dorsey) – njegova kompanija je dobila pohvale demokrata zbog upozorenja na Trampove tvitove, dok je naišla na gnev predsednika i njegovih saveznika.\nNezadovoljstvo Zakerbergovom odlukom izrazili su i borci za građanska prava koji dugo traže od Fejsbuka da popravi svoju reputaciju po pitanju rase – od zapošljavanja više inženjera i rukovodilaca iz manjinskih zajednica do čvršćeg stava prema belačkim supremasistima, ukazuje Politiko, dodajući da je nekoliko aktivista razgovaralo telefonom sa Zakerbergom, ali da su "razočarani i zapanjeni Markovim nepojmljivim objašnjenjem da se dozvoli da Trampovi postovi ostanu"\n"Mark Zakerberg misli da može staviti cenu od 10 miliona dolara na naše ćutanje. Greši", naveo je na Tviteru predsednik grupe Boja za promenu Rašad Robinson (Rashad), dok je Vanita Gupta iz Liderske konferencije za civilna i ljudska prava rekla da Zakerbergova donacija predstavlja "krvavi novac".\nDruštveni mediji u nemirima\nDruštveni mediji su postali centralno bojište za proteste u SAD, kako tehnološke platforme pojačavaju tenzije dok istovremeno obezbeđuju hroniku uživo nemira i odgovora policije koji inače možda ne bi dobili toliko pažnje, piše Volstrit džurnal (The Wall Street Jorunal).\nOd objavljivanja video snimka nasilnog hapšenje koji je dovelo do smrti Džordža Flojda, društvene mreže su oruđe širenja protesta i gneva zbog njegove smrti, ali i ljudi koji su uznemireni zbog povremeno nasilnih postupaka demonstranata i policije, ocenjuje Volstrit džurnal i ukazuje da društveni mediji ne samo što mogu izazvati emocije o protestima, već mogu uticati na taktiku obe strane.\nRasprave o hapšenju Flojda i potonjim protestima su izbile na prvo mesto na internetu umesto korona virusa, rekao je direktor kompanije Vajnsajt (VineSight) koja prati aktivnosti na društvenim mrežama i upozorio da su se diskusije s ove strane uključili zlonamerni akteri koji produbljuju podele i šire zavere s rivalskim narativima – jedan koji optužuju ekstremno levičarske grupe i drugi koji krivi ekstremnu desnicu i belačke supremasiste.\nTramp je u nedelju rekao da na protestima učestvuju radikalni levičarski anarhisti i Antifa za koju je naveo da treba da bude označena kao teroristička organizacija, dok su zvaničnici u Minesoti, gde je ubijen Flojd, rekli da su se u proteste možda infiltrirali belački supremasisti i narko bande.


U novu radnu godinu, škola ulazi sa zamenjenim krovom i prozorima za koje je deo novca izdvojilo Ministarstvo prosvete i kulture RS. Do zime baraka bi trebalo da dobije i novu fasadu i postane energetski efikasnija, čime će biti završena kompletna obnova objekta kojem je sledeće godine trebalo da istekne rok trajanja.\nIsti taj privremeni objekat star 50 godina Grad je hteo da poruši 2011. godine, jer nije bio bezbedan za decu zbog dotrajalih elektroinstalacija i dimnjaka koji su u svakom momentu mogli da izazovu požar. Međutim, škola nad kojom je pre samo nekoliko godina visio kran, juče je dočekala 18 prvačića, za koje je obezbeđena prostorija za produženi boravak, a učiteljski stan je pretvoren u još jednu učionicu. Ukupno ima 103 đaka, dok je petnaestak mališana iz naselja koje su takođe očekivali u svojim klupama, kaže rukovodstvo škole, verovatno upisano u škole u Zalužanima i Budžaku.\n- Škola nam se sviđa bez obzira što je u baraci. Nismo se dvoumili da li da tu upišemo dete jer nam je blizu, sve je novo, a ima i produženi boravak koji dete može koristi – rekla je majka prvačića Brankica Miljić.\nDirektorica Rankica Pušić kaže da je u obnovu škole najviše uložio Grad Banjaluka, oko 20.000 maraka, i postavljeni su podovi kojih ranije uopšte nije bilo, novi mokri čvorovi, a peći bubnjare je zamenilo centralno grejanje, te je kupljen nov nameštaj.\n- Deca i učitelji sada imaju dobre uslove za rad, ništa lošije nego u drugim školama, a nakon postavljanja fasade imaće još toplije učionice – rekla je Pušić.\nPredsednik saveta roditelja ove škole i član Saveta Mesne zajednice Priječani, Darko Škobić, kaže da, iako je u naselja planirana gradnja novog objekta, za sada od toga nema ništa.\n- Škola sada ima dovoljno mesta, a dobra vest je da u našem naselju svake godine ima sve više prvačića. O novom objektu ćemo razmišljati tek kada sadašnji postane tesan – rekao je Škobić.


Žitelji lozničkih višespratnica prihvatili ponudu lokalne samouprave, da bi grad bio lepši – Lajk.rs\nŽitelji lozničkih višespratnica prihvatili ponudu lokalne samouprave, da bi grad bio lepši\nLOZNICA – Stranari lozničkih zgrada prihvatili su ponudu lokalne samouprave da zajednički poprave stanje u ovdašnjim višespratnicama. Na četiri javna konkursa usmerena na investiciono održavanje i unapređivanje svojstava zgrada, pre svega fasada, krovova, instalacija, uređaja i opreme, koliko ih je\nbilo raspisano pre dva meseca samo za prvu urbanističku zonu, konkurisalo je 45, a do sada su ugovori potpisani sa 26 stambenih zajednica.\nTrideset miliona dinara, sa PDV-om, bilo je izdvojeno za konkurs za fasade, uključujući oluke i drugu fasadnu limariju, gde je učešće grada po jednom projektu u sufinansiranju do 70 odsto, dok je za ostala tri konkursa bespovratno sufinansiranje po tri i po miliona dinara sa PDV, a učešće grada do 50 odsto.\nPročitajte još... KORAK DO OBRAČUNA U PERSIJSKOM ZALIVU: Iranski brodovi prišli previše blizu, Ameri nisu štedeli municiju VIDEO\nPrema rečima Dejana Stalovića, gradskog menadžera i predsednika nadležne komisije, konkurs je uspeo i stanari su pokazali spremnost da stvore bolje uslove u svojim stambenim zgradama uz pomoć grada.\nZa uređenje fasada sve uslove ispunjava pet od jedanaest stambenih zajednica koliko se javilo na konkurs, i sa njima je u toku dogovor oko potpisivanja ugovora što se očekuje da bude realizovano ovih dana. Tri zgrade su se javile za uređaje i opreme, a ugovor je sklopljen sa dve i u toku su poslovi oko nabavke i ugradnje liftova. Za sređivane krovova konkurisalo je osam, a sa šest zgrada je ugovor potpisan dok je najveće interesovanje bilo za instalacije.\nOd 23 prijavljene stambene zajednice, ugovori su potpisani sa 18, uglavnom se radilo o uvođenju video nadzora u zgrade i ugradnju ulaznih vrata i taj\nposao je većim delom već gotov. Vrednost radova obuhvaćenih sklopljenim ugovorima je oko 6,7 miliona dinara, a biće i do 20 miliona ukoliko za fasade budu zaključeni ugovori sa svih pet zgrada koje su ispunile konkursne uslove.\nPročitajte još... KORENI NISU NA PRODAJU! Arkanov sin stavio CRNOGORSKU kapu na glavu i otkrio kad stiže u Nikšić! NE MOŽE DA DOČEKA\nNeke zgrade ovoga puta nisu prošle na konkursu jer nemaju dovoljno\nnovca na računu, ili su konkuruisale za nešto što uopšte nije bilo ponuđeno, kao na primer uređenje parkinga. Prvi konkurs nije se odnosio na zgrade javne namene, muzeje, zadužbine kao i samostalne poslovne zgrade, a iz gradske uprave kažu da je u pripremi novi koji će obuhvatiti teritoriju celoga grada\ni svi će imati šansu da učine šta je najneophodnije kako bi imali što bolje uslove stanovanja.\nfoto: Kurir/T.IlićLoznica je poslednjih godina mnogo uložila u sređivanje gradskih ulica i sada je red da se zgrade pored njih upristoje jer su, nažalost, na mnogima najpre fasade u lošem stanju od starosti, ili su unakažene grafitima. Ovim konkursima treba da se promeni takvo stanje i da lozničke zgrade dobiju mnogo lepše\nPročitajte još... Povećali smo broj dece kojoj subvencionišemo boravak u privatnim vrtićima na 3300 dinara\nTokom rutinske vežbe načinio glupost, srećom radari SSSR ga nisu snimili VIDEO


Multisoft - na pravom putu (počeci)\na ovoj stranici ćete moći da pročitate šta smo, kako i zašto radili svih ovih godina:\nZa početak ćemo navesti redosled pojavljivanja naših multimedijalnih diskova:\nUžice nekad i sad 1996-97\nCe De Bukvar (prva verzija - 1998, druga - februar 2003, treća - mart 2007)\nZemlja 2000 (na dan planete Zemlje, 22. april 2000, druga verzija Zemlja 2005 objavljena je u septembru 2005, uskoro i vezija 2010)\nMoj prvi engleski rečnik - februar 2003.\nIstorija - Stari vek - februar 2003.\nLikovna umetnost i Svet oko nas - septembar 2003.\nVesela gramatika - maj 2003.\nVesela matematika 2 i Pikaso - septembar 2004.\nGeografija 5, 6 i 7 - april 2005.\nInternet - maj 2005.\nWindows XP, Lopta, Sisari i Ribe - septembar 2005.\nRok muzika, Klasična muzika - septembar 2006.\nRolingstonsi - maj 2006.\nStari Rim i Stara Grčka - jul 2006.\nMuzika - septembar 2006.\nCD-ROM "Užice nekad i sad" je multimedijalna enciklopedija o Užicu koja u sebi sadrži oko 3000 stranica teksta, preko 3000 fotografija, dokumenata, slika i ilustracija, 100 mapa, 150 tabela, 100 minuta zvuènih i 25 minuta video zapisa.\nU projekat je uloženo vise od 19000 covek/sati rada na kompjuteru, kao i vreme za bezbroj potrebnih i nepotrebnih razgovora sa potencijalnim i stvarnim saradnicima. Razgovarali smo sa dvojicom predsednika i više potpredsednika opštine, direktorima društvenih i privatnih firmi, istoricarima, istoricarima umetnosti, etnolozima, arheolozima, profesorima, sportistima, novinarima, fotografima i još sa mnogo umetnika raznih profila koji su mogli da nam pomognu kod izbora materijala. To je bilo dovoljno sto se tice upucivanja na materijal bez koga CD-ROM ne bi bio potpun.\nIzrada elaborata projekta CD-ROM-a trajala je od marta do juna 1996. Najduže je trajalo traženje veza, a preko njih vecih veza koje bi nam obezbedile dozvolu za adaptaciju jedne ili više (od do sada bezbroj) knjiga sa temom Užice i okolina. U junu 1996. "Multisoft", zahvaljujuci Spomen centru "Kadinjaca" dobija eksluzivno pravo na izdavanje diska o Uzicu koji ce kao polaznu osnovu koristiti dva toma knjige "Istorija Uzica". Od tada pocinje i konkretan rad na projektu koji je trajao 19 meseci.\nMedjutim, kod prikupljanja neophodne gradje nismo naisli na potrebno razumevanje institucija i pojedinaca. Naprimer: RTS dopisnistvo Uzice nije zelelo da nam pomogne u pronalazenju video materijala. Narodno pozoriste u Uzicu dalo nam je samo fotografije od 1995. godine zato sto stare fotografije i ne poseduju! Da su stvarno hteli da nam pomognu pronasli bi nam i stare fotografije, a ovako smo te stare fotografije skenirali iz monografija. Isti je slucaj i sa Fudbalskim klubom "Sloboda" koji poseduje samo nekoliko fotografija na zidu! Najtuznije je to sto organizacija kao sto je Sportski savez Uzica (nekadasnja Sofka) nema nijednu fotografiju osim sa MOSI igara! Za podatke iz nekih organizacija bile su nam potrebne jake veze, iako je ovo sto radimo reklama i za njih, a ne samo za nas. Zato, ako posle pregledanja materijala na ovom disku, ipak pronadjete zamerke sto nema teksta ili fotografija o nekim licnostima ili organizacijama koje su zasluzile da budu pomenute, ne optuzujte nas jer smatramo da nismo za to odgovorni. Sve organizacije dobile su poziv da nam obezbede ili dostave materijal o sebi, a zasto neke to nisu uradile njihov je problem.\nOd desetina hiljada pregledanih fotografija obradili smo pet hiljada, da bi na disk stavili "samo" tri hiljade. Deo zvucnih zapisa smo snimali u Radio Uzicu. Kod video zapisa, koje smo sami rezirali, koristili smo snimke Gradske televizije "TV5" iz Uzica i kadrove iz reklamnih filmova o Uzicu u vlasnistvu IP "Kadinjaca" I Kulturno-prosvetne zajednice iz Uzica. U video zapisu "Uzice 1961" koristili smo kadrove iz filma "Prvi gradjanin male varosi". Snimke RTS-a nismo smeli da koristimo. Mape Zlatiborskog okruga smo radili sami tako sto smo, necete verovati, prepravljali stare mape na kojima pise Titovo Uzice, jer novih nema! Koristili smo tekstove i iz drugih knjiga i monografija, naravno sa dozvolom autora.\nIpak, najvaznije je sto smo imali pristup celokupnom materijalu u Narodnom muzeju i Istorijskom arhivu, gde smo zahvaljujuci direktorima Dragisi Milosavljevicu i Miloradu Iskrinu skenirali veliki broj starih fotografija, ali ipak ne onoliko koliko nam je bilo potrebno! Zato smo nasli jos puno starih i novih fotografija iz privatnih kolekcija koje su dopunile najvecu zbirku fotografija o Uzicu koju ne mozete nigde pronaci osim na ovom CD-ROM-u.\nTokom cele izrade projekta (19 meseci) odrzali smo bezbroj manjih ili vecih prezentacija. Pokusavajuci da obezbedimo dovoljna novcana sredstva, ugostili smo u nasoj kancelariji sve direktore drzavnih, drustvenih ili privatnih preduzeca iz naseg kraja. Dokaz da u tome nismo bili uspesni je dug za porez, deo opreme i nedostatak novca za masovnu stampu diskova u inostranstvu. Od vise od 1000 sati prezentacija dobili smo desetinu para od vrednosti projekta (za uzvrat, "Multisoft" je sponzorima u obavezi da isporucii odgovarajuci broj diskova) i slike nasih akademskih slikara koje niko ne zeli da otkupi i bar nam na taj nacin sponzorise projekat (slikari su, iako nisu familijarni sa racunarima, jedini sagledali velicinu naseg rada).\nI najzad, posle 10 meseci rada dobili smo i medijske sponzore: Radio 31 i TV5, kao i Gradsku galeriju u kojoj smo napravili sjajnu multimedijalnu prezentaciju. O nasim prezentacijama u Pres centru JP "Vesti" Uzice; kuci Djure Jaksica u Beogradu, Gradskoj galeriji u Uzicu (tri dana), Narodnoj biblioteci Srbije u Beogradu i 42. medjunarodnom sajmu knjiga u Beogradu (7 dana), pisali su svi vazniji dnevni listovi u zemlji, kao i svi gradski listovi, pricalo se na svim radio i nekim vaznijim TV stanicama, tako da smo, najzad, dobili podrsku (naravno moralnu, a ne materijalnu) svih institucija u gradu, koje su sagledale kvalitet ovog projekta.\nU rad smo pored vremena (do sada 19 meseci) ulozili i za nas velika materijalna sredstva. Od dosadasnjih sponzora smo dobili novcana sredstva za iznajmljivanje kancelarije na 12 meseci, krecenje i deo koncelarijskog materijala. Sva ostala sredstva sa kupovinom dodatne opreme koja nam je bila potrebna smo sami nabavili na odlozeno placanje koje uskoro pristize. Vecini saradnika koji su se zadrzali vise od 3 sata u nasoj kancelariji duzni smo ili novcana sredstva, ili rad na pripremi neke knjige, ili obuku na kompjuteru...\nSada smo dosli i do kraja projekta kada je potrebno i obezbediti novac za stampu 1.000 kompakt diskova, omota, kutija i propratnih knjizica. Ne racunajuci dug koji imamo (o dugu za telefone, poreze i ostalim troskovima da ne govorimo) za celokupnu stampu u inostranstvu potrebno nam je oko 30.000 dinara. Najgore od svega je sto cemo tesko moci da povratimo ulozene pare jer ce za ovaj disk biti zainteresovani samo ljudi poreklom iz naseg kraja, kojih nema mnogo sa kompjuterima. A vec saradnicima i na ime autorskih prava dugujemo 300 diskova.\nNa godišnjoj dodeli nagrada Jugoslovenskog informatièkog saveza Diskobolos '97 Multisoft je sa CD-ROM-om "Užice nekad i sad" nominovan za nagradu za izdavaštvo. U konkurenciji najveæih izdavaèa u Jugoslaviji i sama nominacija meðu pet najboljih izdavaèa je sama po sebi nagrada. Pored nas u konkurenciji su bili još Mikro knjiga sa prevodom PC World-a na srpskom jeziku, èasopis "Raèunari" u izdanju BIGZ-a iz Beograda, CD-ROM "Turizam i ugostiteljstvo" ContactLine-a i edicija "Korak po korak" u izdanju CET-a iz Beograda.\nAko se uzme u obzir da nijedno izdanje na CD-ROM-u Srpske akademije nauka i umetnosti i ostalih firmi koje se bave kompjuterskim izdavaštvom nije nominovano za nagradu, ova nominacija je izvanredan uspeh i potvrda da je CD-ROM "Užice nekad i sad" jedan od dva najbolja CD-ROM-a u Jugoslaviji za 1997. godinu.\nPosao na pripremi diska zapocet je 1. jula 1999. godine, a zavrsen 22. aprila 2000. godine, na Dan planete Zemlje. Na enciklopediji je sve vreme radilo devet ljudi, od programera do strucnih autora tekstova, koji su zajedno utrosili 18.250 radnih sati. U projektu su saradjivali, ulozivsi oko 1.200 sati rada, graficki dizajner, likovni umetnici i lektor, koji su pomogli da enciklopedija dobije konacan izgled. Strucni recenzent je dr Ilija Misailovic, geograf, saradnik Geografskog instituta SANU.Kompletan disk je pregledao i dao pozitivne kritike i direktor IC Petnica, Vigor Majić (inače doktor geografskih nauka).


Turska: Napad u gradu Suruč\nNapad u gradu Suruč, 20. juli 2015., video: Reuters\nTursko Ministarstvo unutrašnjih poslova saopštilo je u ponedjeljak da je 30 osoba poginulo, a oko 100 ranjeno od eksplozije bombe ispred zgrade centra za kulturu u turskom gradu Suruč, nedaleko od granice sa Sirijom, prenosi Reuters.\nSva ranjena lica su hospitalizovana, prenose agencije.\nOčevici su rekli da se eksplozija desila kada se turska i kurdska omladina okupila u centru za kulturu uoči planiranog putovanja u obližnji sirijski grad Kobane, koji je pod kontrolom kurdskih boraca od kada su prošlog mjeseca iz grada potisnuti militanti organizacije "Islamska država".\nPremijer Turske Ahmet Davutoğlu je izjavio da prve analize pokazuju da je bombaški napad u Suruču izveo militant "Islamske države".\n"Turske je preduzela i nastaviće da provodi neophodne mjere u borbi protiv 'Islamske države'. Na granici sa Sirijom biće povećane bezbjednosne snage", naglasio je Davutoğlu.\nHürriyet Daily prenosi da je napad izvršila 18-ogodišnja djevojka, međutim, još nema zvanične potvrde.\nTurski predsjednik Recep Tayyip Erdoğan osudio je lica odgovorna za "teroristički napad".\n"Teror ne poznaje religiju, zemlju ni rasu", rekao je Erdoğan medijima na zajedničkoj konferenciji za novinare sa šefom turske administracije na Kipru tokom posjete Nikoziji.\nTurski lideri su rekli da ne planiraju nikakvu jednostranu vojnu akciju prema Siriji, ali su poručili da će učiniti sve što za odbranu turske granice.\n"Ujedinjeno Kraljevstvo daje punu podršku Turskoj i osuđuje svaki teroristički akt", naveo je na svom Twitter nalogu Richard Moore, britanski ambasador.\nTelevizijski snimci pokazuju razbacana tijela ispod drveća ispred kulturnog centra.\n"Turska i Kurdska mladost došla je u Suruč da bi zatim otišla u Kobane. Planirali su provesti nekoliko aktivnosti", rekao je Pervan Buldan, viši poslanik turske prokurske partije HDP.\nIstovremeno, turski mediji spekulišu da bi broj poginulih mogao biti i veći, a sumnja se da je terorista u napadu koristio kasetnu bombu.\n(Amaterski snimak napada u Suruču)\nIz Ministarstva unutrašnjih poslova Turske je saopšteno da eksplozija predstavlja "teroristički napad".\n"Pozivamo sve da se ujedine i ostanu mirni u svjetlu ovog terorističkog napada, čija je meta jedinstvo naše zemlje", navodi se u saopštenju.\nEksplozija je izazvala požar oko kulturnog centra u Suruču u kojem su 43 osobe povrijeđene.\n"Ubrzo poslije eksplozije u Suruču, bombaš samoubica je aktivirao eksplozivnu napravu kod kontrolnog punkta u blizini Kobanea pritom usmrtivši dva kurdska vojnika", rekao je za agenciju AFP Rami Abdel Rahman, direktor sirijske Opservatorije za ljudska prava.\nSuruč je prihvatio hiljade kurdskih izbjeglica iz Sirije koje su napustile Kobane nakon ofanzive militanata "Islamske države" u septembru.


Zelenski za BBC rekao da se 'ruska nafta plaća krvlju'\nPredsjednik Ukrajine Volodimir Zelenski u Kijevu,. 10. april 2022.\nU intervjuu za britanski servis BBC Zelenski je izdvojio Njemačku i Mađarsku, optuživši ih da blokiraju proces za embargo, a Rusija bi od prodaje energenata ove godine mogla zaraditi do 250 milijardi funti (oko 326 američkih dolara) - što je više od jedne trećine u poređenju s prošlom godinom.\n"Neki naši prijatelji i partneri shvataju da je sada drugačije vrijeme, da to više nije pitanje posla i novca. To je pitanje opstanka", rekao je Zelenski.\n"Sjedinjene Države, Velika Britanija, neke evropske zemlje pokušavaju da pomognu i pomažu", rekao je. "Ali ipak nam treba što prije i brže. Ključna riječ je sada."\nPotpuna zabrana uvoza uglja iz Rusije u EU stupa na snagu u augustu


Projekat vredan 28 miliona dinara - Glas Podrinja\nZAVRŠENO ČIŠĆENjE KANALA KALENIĆA RAVANICA\nVodoprivredno društvo „Sava“ iz Šapca, prošlog petka je završilo radove na čišćenju kanala Kalenića Ravanica, dužine 14. kilometara, koji prolazi kroz više mačvanskih atara i sa pritokama je ukupno dugačak 24 kilometra. Slivna površina ovog dela mačvanskog atara je 7.000 hektara.\nProjekat vredan 28 miliona dinara, realizovan je shodno Uredbi Vlade Srbije, a investitor je preduzeće Srbijavode.\nProšle godine rekonstruisana je crpna stanica Kalenića Ravanica koja distribuira vodu ka Savi, kaže Dragan Topalović, direktor Vodoprivrednog društva Sava, koje je izvođač radova. U ovaj posao utrošeno je 85 miliona dinara. Time je zaokružena celina meliracionih radova u centralnom delu Mačve.\nIz istih sredstava finansiraju se radovi na Srednjemačvanskom kanalu vredni 15 miliona dinara i Cerskom obodnom kanalu, na lokalitetu Lipolista koji koštaju 27 miliona dinara i pri završetku su.\nNa ovaj način plodne oranice građana Mačve su posle dužeg vremena bolje zaštićene od mogućih poplava, a posebno viška vode koji bi mogao doći iz atara sela Radenkovića, gde je upravo završena komasacija zemljišta.\nOvim je nastavljen kontinuitet rada prethodne Vlade, danas predsednika Srbije Aleksandra Vučića i premijerke Ane Brnabić. Biće ovo veoma značajno za poljoprivredu Mačve, podizanje prihoda ratara, cene zemljišta, značajniji razvoj turizma... Naravno obnova i čišćenje postojeće kanalske mreže pomaže ukupno bržem razvoju opštine Bogatić. Posebne pohvale zaslužuju radnici „Save“ koji su radeći u kontinuitetu ispoštovali sve rokove. Zadovoljni smo urađenim i već planiramo da 2018. godine završimo kanal Dublje-Bogatić-Očage i sve do Drine, gde se kod Prnjavora uliva u ovu reku, kaže Zoran Ostojić, predstavnik državnog kapitala u Vodoprivrednom društvu „Sava“ Šabac.


MOBILNI PUNKT ZA VAKCINACIJU NA TRGU SLOBODE | Novosadski Info\nAutobus JGSP „Novi Sad“ adaptiran u mobilni punkt za vakcinaciju protiv Korona virusa postavljen je na Trgu slobode, a građani će tu narednih dana imati mogućnost da, u periodu od 10 do 20 časova, prime Sinofarm ili Fajzer vakcinu. Početku rada ekipa koje vrše imunizaciju na ovom punktu prisustvovao je član Gradskog veća za zdravstvo dr Dragan Stajić koji je pozvao Novosađane da dođu i da se vakcinišu.\n– Danas počinje sa radom još jedan, četvrti vakcinalni punkt u Novom Sadu. Ovom prilikom želim da se zahvalim preduzeću JGSP Novi Sad što je ustupilo svoje vozilo kako bi ga, po propisanim standardima adaptirali u mobilni punkt i vršili imunizaciju na različitim lokacijama u gradu. Narednih nekoliko dana građani će moći da se vakcinišu u centru, a sledeće nedelje autobus će biti smešten u Univerzitetskom kampusu – izjavio je dr Dragan Stajić.\nPrema rečima direktora Doma zdravlja „Novi Sad“ dr Veselina Bojata punkt u autobusu ima za cilj i da animira mlađu populaciju koja još uvek nije u dovoljnom broju vakcinisana.\n-Mi ih ne krivimo, do skoro je akcenat bio na imunizaciji starijih sugrađana i radno sposobnog stanovništva. Ipak, imamo razloga za optimizam, ovog vikenda podelićemo dvesta pedeset hiljaditu dozu vakcine, a oko 110 hiljada sugrađana vakcinisano je sa obe doze. Ukinuli smo noćnu smenu u Respiratornom centru, sve činjenice govore u prilog tome da sa porastom broja vakcinisanih opada broj pacijenata koji se javljaju na pregled, kao i broj pozitivnih, tako da nedostaje još malo da uđemo u zonu komfora – istakao je dr Veselin Bojat.\nNačelnik Centra za kontrolu i prevenciju bolesti Instituta za javno zdravlje Vojvodine epidemiolog Mioljub Ristić je objasnio da je epidemiološka situacija u Vojvodini i Novom Sadu svakim danom sve bolja, odnosno da se u poslednjih deset dana beleži ispod 200 novih slučajeva na teritoriji Pokrajine i ispod 50 na teritoriji Novog Sada. Dodao je da je u Novom Sadu dve doze primilo najmanje 40 posto građana i da je populacija na koju je od početka procesa imunizacije stavljen akcenat izuzetno pokrivena, a da se sada, edukacijom i dostupnošću vakcine treba motivisati i mlađa populacija.\nDogađaju je prisustvovao i direktor JGSP „Novi Sad“ Ivan Radojičić koji je u ime zaposlenih u JGSP izrazio zadovoljstvo što su imali priliku da doprinesu procesu masovne imunizacije i učine vakcinu dostupnom u različitim delovima grada. On je objasnio da je za te potrebe na raspolaganje stavljeno jedno mini-vozilo koje je opremljeno u skladu sa instrukcijama nadležnih zdravstvenih institucija.


Informativni centar Fondacije Tempus (Beograd, Terazije 39, I sprat), u sklopu svog mesečnog programa aktivnosti tokom jula 2020. godine organizuje događaje:\nVebinar: CEEPUS razmene za studente i akademsko osoblje – novi konkursni rok, 10. jul, 16-17 časova\nVebinar: Resursi za pisanje Erazmus+ projekata, 14. jul, 16-17 časova\nVebinar: Erazmus+ platforme i mreže za profesionalno usavršavanje nastavnika, 22. jul, 16-17 časova\nVebinar: Studiraj u Srbiji, 24. jul, 16-17 časova\nVebinar: Eurodesk – konkursi i prilike za mobilnost mladih, 29. jul, 16-17 časova\nImajući u vidu da je u maju otvoren konkurs za prijavljivanje za razmene unutar CEEPUS mreža za 2020/2021. godinu, kao i da se početkom jula očekuje objava poziva za vanmrežne (tzv. freemover) mobilnosti, Fondacija Tempus – Nacionalna CEEPUS kancelarija organizuje vebinar u cilju informisanja svih zainteresovanih studenata i predavača sa državnih visokoškolskih ustanova u Srbiji o mogućnostima i načinu prijave za CEEPUS mobilnosti.\nCEEPUS je srednjeevropski program univerzitetske razmene koji studentima i akademskom osoblju sa državnih visokoškolskih ustanova iz Srbije omogućava akademske boravke u zemljama srednje i jugoistočne Evrope.\nVebinar se održava u četvrtak, 10. jula u 16 časova, a za prijavu učešća potrebno je popuniti kratak prijavni formular do 10. jula u 12 časova.\nUčesnici vebinara će moći da saznaju koje sve besplatne resurse Fondacije Tempus i Evropske komisije mogu da iskoriste prilikom osmišljavanja i pisanja Erazmus+ projekata. Između ostalog, biće reči o informacijama dostupnim na sajtu Erazmus+ programa u Srbiji, prezentacijama, video tutorijalima, vodiču za Erazmus+ program, platformi Erasmus+ project results, kao i o aktivnostima podrške Fondacije Tempus u toku trajanja konkursa (info dani, radionice za pisanje projekata, konsultacije).\nVebinar se održava u utorak, 14. jula u 16 časova, a za prijavu je potrebno popuniti kratak registracioni formular do 14. jula u 12 časova.\nSreda 22. jul\nVebinar se održava 22. jula, od 16 do 17 časova, a za prijavu je potrebno popuniti kratak registracioni formular najkasnije do 22. jula u 12 časova.\nFondacija Tempus organizuje vebinar u petak, 24. jula, sa početkom u 16 časova, namenjen stranim studentima zainteresovanim za upis ili nastavak studija u Srbiji.\nTokom trajanja vebinara, učesnici će biti informisani o visokom obrazovanju u Srbiji i dostupnim akreditovanim visokoškolskim ustanovama i programima. Osim toga, učesnici će dobiti najvažnije informacije o studiranju u Srbiji (nivo studija, trajanje studija, jezik izvođenja nastave itd). Na vebinaru će detaljnije biti predstavljen katalog Study in Serbia i biće objašnjene procedure upisa, vremenski okvir za prijave i polaganje prijemnih ispita, a učesnici će biti u prilici da dobiju odgovore i na pitanja u vezi sa životom u Srbiji.\nVebinar se održava na engleskom jeziku, a zainteresovani strani studenti se mogu prijaviti popunjavanjem registracionog formulara najkasnije do 24. jula u 12 časova.\nVebinar je namenjen svim studentima, mladima i osobama koje rade sa mladima (omladinskim radnicima), koji su zainteresovani da saznaju više o prilikama za mobilnost mladih u Evropi i drugim korisnim aktuelnim informacijama na tu temu. Učesnici će se upoznati sa Eurodesk bazom mogućnosti za mobilnost, koja pruža informacije i mogućnost pretrage prilika za školovanje, volontiranje, prakse i slično u inostranstvu.\nVebinar se realizuje u sklopu aktuelne kampanje #DontStopDreamingStartPlanning. Kampanju sprovodi evropska mreža Eurodesk, kako bi i u uslovima pandemije motivisala mlade da traže mogućnosti za mobilnost i koriste usluge koje ova mreža pruža.\nVebinar se održava u sredu, 29. jula u 16 časova, a za prijavu učešća potrebno je popuniti kratak prijavni formular, do 29. jula u 12 časova.\nMladi, Mladi, Obrazovanje, Sport


OD RAKA GRLIĆA MATERICE U RS GODIŠNJE UMRE OKO 60 ŽENA (VIDEO) – Kozarski Vjesnik - Radio televizija Prijedor\nHome / Vijesti / OD RAKA GRLIĆA MATERICE U RS GODIŠNJE UMRE OKO 60 ŽENA (VIDEO)\nOD RAKA GRLIĆA MATERICE U RS GODIŠNJE UMRE OKO 60 ŽENA (VIDEO)\nProšle godine je u RS, od raka grlića materice liječeno 518 žena, a najveći broj njih bilo je životne dobi iznad 55 godina. Poražavajući podatak jeste taj da se sa ovom bolešću suočavaju i daleko mlađe pacijentkinje, u trećoj i četvrtoj deceniji života. U Republici Srpskoj oko 60 žena godišnje umre od raka grlića materice, a oboli njih oko 200.\nGlavni faktor rizika za nastanak raka jeste infekcija humanim papiloma virusima koji se seksualnim kontaktom lako prenose s jednog partnera na drugog. Na sreću, neće svaka infekcija HP virusa, koji tokom života zarade tri četvrtine odraslih, da se razvije u rak. Kod većine žena infekcija prođe sama od sebe, ali neki organizmi nisu u stanju da proizvedu antitijela koja se bore protiv virusa. Osim infekcije HPV, rizik za razvoj raka grlića materice povećavaju pušenje, često mjenjanje partnera i rano stupanje u seksualne odnose, partner koji je imao veliki broj seksualnih partnerki, imunosupresija (HIV infekcija, oslabljen imunitet, oporavak nakon transplantacije organa).\nPremaligne promjene i rak grlića u početnoj fazi ne daju nikakve simptome, a kada se bolest razvije, javljaju se sljedeće tegobe: krvarenje poslije polnog odnosa i između menstruacija ili poslije menopauze, uporan sukrvičav vaginalni secret, te bol u donjem stomaku. Osim redovnih pregleda, za prevenciju je veoma važan i zdrav život, što podrazumijeva što kasnije stupanje u seksualne odnose, korišćenje zaštite i nepromiskuitetnost.\nDobro organizovani skrining programi mogu da spriječe i do 80 odsto slučajeva raka grlića materice, otkrivajući premaligne promene. Skrining raka grlića materice je preventiva javno-zdravstvena aktivnost koju mora da inicira država među zdravom asimptomatskom populacijom sa prosječnim rizikom obolijevanja. Od svih malignih tumora, karcinom grlića materice može najefikasnije da se kontroliše skiningom. Cilj skrininga karcinoma grlića materice je očuvanje reproduktivnog zdravlja žene smanjenjem incidence i mortaliteta od raka grlića materice, podizanje svijesti žena o značaju redovnih pregleda i ranog otkrivanja promjena na grliću materice, kao i informisanje o značaju skrininga.


U susret Svetskom danu starih: Pokrajinski ombudsman pozvao da se prema starijima ophodimo sa uvažavanjem · gradski.online\nU susret Svetskom danu starih: Pokrajinski ombudsman pozvao da se prema starijima ophodimo sa uvažavanjem\nNOVI SAD- Skupština Ujedinjenih nacija proglasila je 1991.godine, 1.oktobar, za Svetski dan starijih osoba, kako bi pažnju javnosti fokusirala na položaj i probleme starijih osoba i važnost dostojanstvenog starenja. Prema podacima Svetske zdravstvene organizacije, u periodu od 2000 do 2050. godine broj starijih osoba će se povećati sa 605 miliona na dve milijarde.\nSa produženjem životnog veka povećava se i broj starih, hronično obolelih i funkcionalno zavisnih osoba, čije zbrinjavanje zahteva ogromna materijalna izdvajanja i to je činjenica o kojoj se u Srbiji mora voditi računa. U strukturi stanovništva Srbije osobe starije od 65 godina učestvuju sa 17, 4 odsto, što njeno stanovništvo čini jednim od najstarijih na svetu. Demografske projekcije Republičkog zavoda za statistiku govore da će se taj procenat u bućnosti samo povećavati.\nOno što ovogodišnje obeležavanje Svetskog dana starih razlikuje u odnosu na sva prethodna je pandemija izazvana korona virusom. Zbog pandemije, osobe starije od 65 godina života bile su suočene sa zabranom kretanja i morale su da menjaju svoj svakodnevni ritam, kako u kućnim, tako i u ustanovama socijalne zaštite. Pokrajinski zaštitnik građana svestan je da je promena svakodnevnog životnog ritma za ovaj deo stanovništva bila izuzetno zahtevna i nimalo laka:\nPodatak da je u našoj zemlji broj obolelih od korona virusa u gerontološkim centrima i u domovima za stare manji nego u susednim državama, govori da se zaštiti života i zdravlja starijih sugrađana pristupalo na odgovoran način. Posebno treba istaći visok stepen solidarnosti i samoorganizacije sa kojim je društvo, tokom pandemije, reagovalo na probleme starijih osoba. Pokazalo se još jednom da je solidarnost izuzetno dragocen resurs na koji se kao pojedinci, ali i kao društvo, možemo osloniti u teškim i rizičnim situacijama.\nU rešavanju brojnih problema sa kojima se suočavaju stariji sugrađani- siromaštvo, nasilje, zanemarivanje, otežano ostvarivanje prava na pomoć i negu drugog lica, da pomenemo samo neke od tih problema- potrebna nam je, pored solidarnosti, i odgovornost, pravičnost i efikasnost- stoji, pored ostalog, u saopštenju kojim se povodom Svetskog dana starih oglasio Pokrajinski zaštitnik građana. Ombudsman je pozvao građane da se prema starijima ophode sa uvažavanjem.\nPrethodnoIz Titela: Karatisti u Bašaid doneli 13 medalja, čestitamo\nSledećeRade Medić nije više trener “Slobode”: Saša Trifunac, novi šef stručnog štaba


Radio România Internaţional/ Budućnost počinje danas/ Perspektive i neizvesnosti rumunske privrede (21.06.2019)\nPerspektive i neizvesnosti rumunske privrede (21.06.2019)\nUprkos manje povoljnim uslovima i neizvesnostima na svetskom planu, Evropska unije već šestu godinu zaredom beleži ekonomski rast,\nUprkos manje povoljnim uslovima i neizvesnostima na svetskom planu, Evropska unije već šestu godinu zaredom beleži ekonomski rast, saopštila je Evropska komisija. Broj zaposlenih je dostigao rekordnu cifru, a stopa nezaposlenosti nije nikada bila manja, ali i dalje postoje razlike medju zemljama, regionima i kategorijama stanovništva. Evropsko polugodište je doprinelo poboljšanju ekonomske i socijalne situacije u Evropi, ali i dalje postoje ozbiljni izazovi sa kojima treba da se suočavamo i osim toga nagoveštava se sve jasnije opasnost od pogoršanja ekonomske perspektive’’-upozotio je Valdis Dombrovskis, podpredsednik zadužen za evro,socijalni dijalog, finansijsku stabilnost, finansijske usluge i ujedinjenje tržista kapitala. Po oceni evropskog zvaničnika ,,zabrinjava zaključak da u pojedinim državama reformski polet jenjava. Apelujemo na sve države članice da ulažu nove napore za konsolidaciju rezilijentnosti ekonomije i podrže trajni ekonomski rast. Bolje usmeravanje investicija može dati važan doprinos realizaciji ovih ciljeva, podvukao je Dombrovskis.\nPrema navodima Evropske komisije Rumunija je u grupi od 13 zemalja koje su se suočavale sa debalansima. Naša zemlja je u prvom tromesečju 2019. godine zabeležila privredni rast od skoro 5%, ali i Komisija i MMF. upozoravaju da su se makroekonomski debalansi produbili kao i deficit tekućeg računa platnog bilansa i fiskalni deficit, dok su inflatorni pritisci ponovo u porastu. Lidija Mojse, glavni odgovorni urednik Globalnog reportera,u intervju za našu radio stanicu je izjavila: ,, Nažalost Rumunija je jedina evropska država koja ima dva veoma velika debalansa -budžetski deficit u porastu, ato znači da trošimo više nego od proizvodimo, i deficit tekućeg računa platnog bilansa, odnosno razlika izmedju ulaznih i izlaznih deviza. U istoj situaciji je i Turska koja ima inflaciju, deficite i brutalnu devalvaciju lire. Ovi deficiti su veoma opasni, naročito u ovom periodu kada se postiže privredni rast. Kada postižete ekonomski rast, možete da pokrijete troškove bez produbljavanja deficita. ''\nNa Konferenciji o javnom predstavljanju specifičnih preporuka u okviru Evropskog polugodišta 2019. godine Izabela Grilo, direktorka Generalne direkcije za ekonomske i fiskalne poslove Evropske komisije, analizirala je situaciju: ,,Iako je rumunska privreda u poslednje vreme funkcionisala iznad svog potencijala, ona se ne oslanja mnogo na investicije. Investicije ne stvaraju deficit, deficit stvaraju fiskalne politike koje podstiču potrošnju. Smanjenje poreza, povećanje plata i penzija podstiću potrošju. Zbog toga mislimo da postoje razlozi za zabrinutost za održivost privrednog rasta.''\nPreme evropskoj stručnoj analizi 78% rumunskih firmi žali se na zakasnele isplate, što predstavlja veliki problem za razvoj poslovanja, zapošljavanje novih radnika i dohodak firme. Radi uporedjenja, na evropskom nivou samo 50 % firmi imaju sličan problem. Ova situacija navodi poslovne ljude na konstataciju da bi se u naredne dve godine mogli suočavati sa novom recesijom, kaže Simona Minku, predstavnica kompanije koja je napravila studiju ,,Izgleda da je kriza nemonovna. U narednih pet godina kompanije očekuju recesiju i ekonomsko nazadovanje. Ovi pokazatelji su veoma konkretni ne samo u Rumuniji, već i u Grčkoj i Italiji. Kompanije u narednih pet godina očekuju novi period ekonomskog nazadovanja.''\nPored svih neizvesnosti, Rumunija ima na raspolaganje snažan instrumnt za izbalansiranje situacije -mogućnost da privlačenja pozamašnih evropski fondova.


Vodavoda galerija – Страна 2 – VODA VODA\nVODAVODA NA SENSA FESTIVALU\nVODAVODA bila je deo Sensa festivala, čiji je originalan program ponovo oduševio mnogobrojnu publiku. Događaj koji je postao tradicija učinio je da centar Beograda blista u punom sjaju!\nVODAVODA Kolektivno venčanje 2017\nU nedelju 21.maja 2017. održano je 19. po redu Kolektivno venčanje koje predstavlja manifestaciju u okviru koje u bračnu zajednicu stupa 120 parova i koja se održava u Skupštini grada Beograda. Ove godine, VODAVODA je imala čast da bude generalni sponzor…\nBazarevo lice godine 2017\nVODAVODA bila je zvanična voda kultne manifestacije ,,Bazarevo lice godine’’koja je tokom 15 godina trajanja okupila najlepše devojke s naših prostora i mnogima od njih omogućila da se bave pozivom manekena i foto-modela.\nVODAVODA bila je glavna zvezda modnih pista Fashion Selection-a. U svom 30-tom obraćanju ljubiteljima mode, čuveni modni događaj je priredio publici i kvalitetne filmske i muzičke sadržaje.\nVODAVODA na modnom letu Suzane Perić 2017\nSa piste Aerodroma Nikola Tesla poletali su modni avioni kojima je upravljala Suzana Perić. Prvi put u istoriji beogradskog Aerodroma prostor renoviranog i adaprtiranog Terminala 1 pretvoren je u modnu pistu…\nVODAVODA I FASHION SELECTION\nVODAVODA podržala je reviju kreatorke Suzane Perić na 28. Fashion Selection-u. Inspirisana ljubavlju, Suzana je prikazala kolekciju za proleće/leto 2016, u svetlim, nežnim tonovima, obogaćenu autentičnom čipkom.\nHUMANITARNA REVIJA ALEKS ŠUŠAK\nU rezidenciji kanadskog ambasadora u Beogradu Filipa Peningtona održana je humanitarna revija kanadske modne kreatorke srpskog porekla Aleks Šušak. VODAVODA je podržala humanitarnu reviju na kojoj se prikupljala donacija za decu iz beogradskog Prihvatilišta.\nVODAVODA na premijeri Filma „Dnevnik mašinovođe“ scenariste i reditelja Miloša Radovića sa Lazarom Ristovskim u glavnoj ulozi.\nLOVE FEST NAJVECA ŽURKA LJUBAVI U VODI\nJubilarni Lovefest 2016. godine napravio je veliki muzički spektakl I na jednom od bazena u Vrnjačkoj Banji. Više stotina ljubitelja elektronske muzike uživali su na VODAVODA H2O stejdžu uz imena koja čine samu srž domaće di-džej scene…


Vreme 1179 - Energetika i zamajavanje: Sunce ti kalaisano -->\nZbog neispunjenja obaveza iz "Krovnog sporazuma o međusobnim pravima i obavezama u vezi sa ulaganjem u obnovljive izvore energije i izgradnju solarnih parkova u Srbiji", Investicioni fond "Sekurum ekviti partners internacional Ltd.", odnosno "One Giga Solar Park incubator d.o.o." zahtevaju od Vlade Srbije isplatu ugovorom predviđenog penala od 900.000 evra i najavljuju tužbu Arbitražnom sudu u Londonu sa zahtevom da im se isplati i šteta od 160 miliona evra.\nReč je o sada već propaloj investiciji vrednoj 1,7 milijardi evra, koliko je trebalo da košta izgradnja "najveće solarne elektrane na svetu", o grinfild investiciji koja je trebalo da tokom 25 godina projektovane eksploatacije ulije oko/preko 700 miliona evra u budžet Republike Srbije. Jedino što se od Srbije očekivalo je da obezbedi 3000 hektara (adekvatnog) zemljišta za postavljanje solarnih elektro-panela.\nU "Sekurumu" kažu da do danas, devet meseci od potpisivanja ugovora, a šest meseci od kada je morao da se zaključi ugovor o zakupu, država Srbija zemljište nije obezbedila, te da su ispunjeni svi uslovi za raskid ugovora i pokretanje sudskog postupka. "Tužbu smo mogli da podnesemo još 1. aprila, ali nismo, čime smo pokazali da nam nije cilj da oštetimo Srbiju, već da investiciju realizujemo", kaže za "Vreme" Aleksandra Marojević, PR "Sekuruma", i dodaje da je Ministarstvo finansija i privrede pružilo svu podršku ovom projektu, što se za Ministarstvo energetike ne može reći.\nSa druge strane, u Ministarstvu energetike kažu da je Republika Srbija ispunila sve obaveze i još u januaru ponudila ne 3000 hektara za gradnju solarnog parka, koliko je tražila ta kompanija, već 10 puta veću površinu, posredstvom Uprave za zemljište Ministarstva poljoprivrede. "Međutim, od ponuđenih 30.000 hektara oni su odabrali površinu manju od 200 hektara i rekli da im to jedino odgovara", objašnjavaju. "Tada je naša strana predložila da na toj površini izgrade solarne panele snage 100 megavata, što bi bio takođe značajan energetski kapacitet za Srbiju. Međutim, ni ta investicija nije počela da se realizuje, što pokazuje da investitor nije imao ozbiljnu nameru da gradi solarni park."\n"Potpisan je ugovor na 1000, a ne 100 mW", odgovaraju iz "Ekvitija" i dodaju da se "stiče utisak da neko nije ni pročitao ugovor pre nego što ga je potpisao".\nOČIJUKANJE: Krajem 2011. godine, otprilike u vreme kad je najavljivan početak eksploatacije uljnih škriljaca kod Aleksinca, najavljena je i izgradnja "najveće solarne elektrane na svetu" koju će u potpunosti finansirati luksemburški investicioni fond "Sekurum ekviti partners Evropa" sa sedištem u Delaveru, SAD. Tim povodom potpisan je i Sporazum o saradnji.\n"Predstavnici (te) firme došli su kod nas i ponudili da se na jugu Srbije izgrade solarni paneli ukupne snage od 1000 MW", izjavio je tada Bojan Đurić, državni sekretar u Ministarstvu životne sredine i prostornog planiranja. "Ukoliko se taj projekat realizuje, u Srbiji bismo imali najveći solarni park na svetu. Projekat dobro zvuči, ali tek smo na početku pregovora i tek treba da pričamo o uslovima. Za sada smo potpisali samo sporazum o saradnji, koji pravno gledano nije obavezujući dokument."\nTri meseca kasnije, objavljeno je da je "Sekurum ekviti partners" potpisao sa "MX grupom", vodećim italijanskim proizvođačem solarnih panela i prateće opreme, ugovor o izgradnji solarne elektrane o kojoj je reč po sistemu "ključ u ruke", a na teritoriji Srbije.\nUgovorom je predviđeno da gradnja traje tri godine u blokovima od 10 MWp, njih stotinu ukupno. Početak izgradnje predviđen je bio za "početak 2013. godine", pod uslovom da se ispuni nekoliko "kad": kad se odredi lokacija za izgradnju dovoljno blizu magistralnim dalekovodima, kad se završe pregovori sa lokalnim i republičkim vlastima, kad budu izdate sve potrebne dozvole, što građevinske što elektroenergetske...\nTom prilikom Karmelito Denaro, jedan od direktora "MX grupe", izjavio je da je u planu i izgradnja dve fabrike za izradu solarnih panela u Srbiji, kapaciteta od 60 do 120 MWp i projektovanim prihodom između 40 i 80 miliona evra. Sve ovo je ponovljeno i treći put, na početku drugog poluvremena predsedničkih izbora, kad su ministar životne sredine, rudarstva i prostornog planiranja u Vladi Republike Srbije Oliver Dulić i članovi Upravnog odbora kompanije "Sekurum ekviti partners Evropa" Alesio Kolusi i Ivan Matejak potpisali Memorandum o izgradnji solarnog parka u Srbiji, "najvećeg pojedinačnog solarnog parka u svetu".\nMatejak je naveo da bi izgradnja parka mogla da počne već početkom naredne godine, ali da će to zavisiti od pronalaženja adekvatnog zemljišta i od brzine dobijanja neophodnih dozvola, a da je Srbija izabrana jer ima veliku količinu sunčevog zračenja, koja je za oko 40 odsto veća nego u drugim delovima jugoistočne Evrope, jer ima ozbiljnu industrijsku istoriju i visokokvalifikovanu radnu snagu, kao i spremnost za saradnju na svim nivoima vlasti.\nLJUBAV: Kako su izbori prošli, ovaj takoreći posao veka izgubio je na aktuelnosti, da bi u poznu jesen prošle godine opet živnuo: ne baš na onako velika zvona kao pred izbore, objavljeno je potpisivanje krovnog sporazuma o izgradnji "najveće solarne elektrane na svetu" između Republike Srbije i (ovog puta) malteškog investicionog fonda sa sedištem u Delaveru, SAD – "Sekurum ekviti partners internacional". U ime Republike Srbije, sporazum su potpisali (tadašnji) ministar finansija i ekonomije Mlađan Dinkić i ministarka energetike, razvoja i zaštite životne sredine Zorana Mihajlović, a u ime "Sekuruma" već pomenuti Ivan Matejak.\n"Mi smo sa Vladom Srbije potpisali krovni sporazum, pravno obavezujući među stranama koji definiše detalje i rokove u vezi sa realizacijom projekta. Planiramo da do aprila sledeće godine dobijemo sve neophodne dozvole za izgradnju i krenemo u fizičku realizaciju", izjavio je tim povodom Ivan Matejak. Dodao je da "Sekurum" planira da bez ijednog dinara podsticajnih sredstava države Srbije uloži oko 1,7 milijardi evra u izgradnju solarnog parka snage 1000 megavata između Niša i Vranja, i naglasio da je Srbija odabrana jer, pored visoke insolacije, ima i veliki broj visokokvalifikovanih radnika, građevinskih inženjera, elektrotehničara. "Zadovoljni smo saradnjom sa sadašnjom, ali i bivšom vladom Srbije", rekao je Matejak.\n"Nije u pitanju samo solarni park nego i kompanije koje će biti napravljene za proizvodnju solarnih panela i one koje će se baviti proizvodnjom električne energije i solarnih elektrana. Tri kompanije koje će biti napravljene zaposliće oko 700, 800 ljudi", rekla je tada Zorana Mihajlović.\nPUKOTINA: Odmah po potpisivanju ugovora nastupili su problemi: od ponuđenih 30.000 hektara ispostavilo se da svega 135 zadovoljava zadate uslove, od kojih neki i nisu baš bili poznati pre potpisivanja. U samom ugovoru, naime, piše da je osnovni uslov blizina dalekovoda i putne infrastrukture, a da će posebni uslovi biti naknadno dostavljeni uz krovni uslov da poljoprivredno i šumsko zemljište nikako ne dolazi u obzir.\nKao što i inače biva, ti naknadni uslovi su znatno suzili izbor: gde naći toliko zemljište a da je ravančica i da je ispod 500 metara nadmorske visine. To je bila i prilika da se ugovor raskine, jer ako nema pogodnog zemljišta, nema ni izgradnje, ali toga se niko, slučajno ili namerno, nije setio. Niko ni da se zapita zbog čega to zemljište ne može da bude pod nagibom i zašto, pobogu, u obzir dolazi samo ono ispod 500 metara nadmorske visine, kad insolacija raste sa nadmorskom visinom.\nOdnosi između ugovornih partnera zategnuti su do pucanja kad su iz "Sekuruma" prihvatili navodni predlog Ministarstva energetike da bi elektrane mogle da se izgrade na iscrpljenim površinskim kolubarskim i tamnavskim kopovima uglja. Kažu da su kopove obišli, da su lepo dočekani, da su obavestili nadležne o tome, ali da je od nadležnih stigao negativan odgovor – ne može. "Što su nam ga nudili ako ne može?", pitaju se u "Sekurumu". Pozivaju se na izjavu v.d. direktora "Kolubare" Milorada Grčića, koju su zabeležile televizijske kamere da bi se "na taj način upotrebilo zemljište koje je već iskorišćeno u rudarskim radovima i otvorila nova radna mesta."\nSa druge strane, u Ministarstvu energetike tvrde da iscrpljeni kopovi nikad nisu bili u ponudi, jer "EPS već ima definisane projekte vetroparka i solarnog parka na tim lokacijama", kao i da se "ti ugljenokopi nalaze u samom središtu elektroenergetskog sistema Srbije i značajni su i sa bezbednosnog aspekta".\nOd tada su se na vezama pojavile ozbiljne smetnje. "Na milion načina smo pokušali da uspostavimo kontakt sa ministarkom energetike Zoranom Mihajlović, ali bez uspeha: stignemo do šefa kabineta i odatle ni makac."\nRASKID: Nekako baš u vreme kad je rekonstrukcija vlade ušla u finale, izgradnja "najveće solarne elektrane na svetu" ponovo je dospela u žižu interesovanja, ovog puta ne kao "posao veka", već kao raskrinkavanje "solarne mafije" koja bi na prevaru da "otme" 3000 hektara državnog zemljišta u cilju dalje preprodaje, odnosno da, ako im zemljootimački naum ne uspe, kane da na ime odštete naplate 160 miliona evra "naših para".\nTo što su se u isto vreme "otvorile" dve velike priče – rekonstrukcija vlade i propast "posla veka" – može da bude slučajnost, ali lako može biti i da je povezano. Naime, u Ministarstvu energetike kažu da su na krovni sporazum imali više primedbi, ali da su na insistiranje Ministarstva finansija i privrede ipak pristali da ugovor prihvate. Dogovor je bio, vele, da će investicija biti realizovana u jednoj od nedovoljno razvijenih opština u Srbiji, te zbog toga...\nNaknadno je, nastavljaju, kroz provere koje je vršio antikorupcijski tim Ministarstva energetike, razvoja i zaštite životne sredine, utvrđeno da postoje indicije da je partner u ovom poslu slične aranžmane pokušao da realizuje sa još nekim državama, takođe bez uspeha. Nakon provere osnivača, zastupnika i povezanih preduzeća iskazana je osnovana sumnja da je cilj ovog posla bio da se pod povoljnim uslovima dođe do površine od 3000 hektara, koja bi bila predmet dalje preprodaje i uvođenja u posao drugih firmi i zainteresovanih strana.\n"Odluku o potpisivanju sporazuma i ugovora o izgradnji solarnog parka sa ‘One Giga Solar Park incubator d.o.o.’ i ‘Securum Equity Partners International Ltd.’ donela je Vlada Srbije na predlog Ministarstva finansija i privrede", podsećaju. "Na osnovu svih tih dostupnih saznanja i dosadašnjeg ponašanja investitora, Ministarstvo energetike, razvoja i zaštite životne sredine predložilo je Ministarstvu finansija i privrede da podnese odgovarajući predlog za rešenje nastale situacije u cilju zaštite interesa Republike Srbije u realizaciji krovnog sporazuma."


Poverenik za informacije od javnog značaja i zaštitu podataka o ličnosti Rodoljub Šabić ostavio je dodatni rok od tri dana da se Ministarstvo za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja izjasni o "pilot projektu" koji sadrži novi "mehanizam kontrole bolovanja", uz upozorenje da će u protivnom pokrenuti prekršajni postupak, objavljeno je danas na sajtu Poverenika.\nPoverenik je postupak pokrenuo 5. oktobra zatraživši, u roku od tri dana, odgovarajuća izjašnjenja od Ministarstva zdravlja i Ministarstva za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja. Ministarstvo zdravlja se u zadatom roku izjasnilo navodeći da ono ne stoji iza vesti o vanrednoj kontroli bolovanja, dok se Ministvo za rad u ostavljenom roku nije izjasnilo.\nMinistarstvo za rada bez odgovora\nKako se navodi, Ministarstvo za rad je desetak dana kasnije dostavilo dopis potpisan "od strane lica neovlašćenog da zastupa ministarstvo u postupku nadzora" i koji ne sadrži odgovor ni na jedno od postavljenih pitanja, niti je u prilogu imao bilo kakvu traženu relevantnu dokumentaciju.\nOcenjujući da je takav način komuniciranja ispod minimalnog nivoa primerenog jednom ministarstvu, Poverenik je ponovio zahtev da u roku od dodatnih tri dana Ministarstvo za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja jasno i na zakonom predviđen način odgovori na postavljena pitanja i dostavi odgovarajuću dokumentaciju, uz upozorenje da će u protivnom pokrenuti prekršajni postupak.\n"Nezavisno od toga, budući da i nakon otvaranja postupka nadzora ministarstvo nastavilo s kreiranjem vesti o 'vanrednoj kontroli bolovanja' koje su u pogledu stvarnog značenja izazivale dileme i reakcije građana, sindikata i medija, Poverenik poziva ministarstvo da se javno, nedvosmisleno izjasni o tome da li uopšte postoji nekakav 'pilot projekat' koji sadrži novi 'mehanizam kontrole bolovanja' koji je 'dogovoren' s bilo kim", objavljeno je na sajtu.\nPoverenik, pod pretpostavkom da "pilot projekat" i nov "mehanizam kontrole bolovanja" postoje samo na sajtu ministarstva, a ne i u stvarnosti, poziva ministarstvo da javnosti objasni šta "vanredna kontrola bolovanja" koju uporno najavljuje, konkretno podrazumeva.\nNeodgovorno ponašanje ministarstva\nPoverenik za informacije od javnog značaja i zaštitu podataka o ličnosti ocenjuje kao neodgovorno postupanje Ministarstva za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja u postupku nadzora nad primenom Zakona o zaštiti podataka o ličnosti i upozorava da takvo postupanje predstavlja kažnjiv prekršaj.\nPoverenik je postupak pokrenuo povodom vesti objavljenoj na veb sajtu tog ministarstva da su se ministri Vlade dogovorili sa ambasadorom Kine u Srbiji i direktorom smederevske Železare o mehanizmu kontrole bolovanja.\nPolazeći od toga da je praktično nemoguće vršiti "kontrolu bolovanja" bez uvida u medicinsku dokumentaciju, po zakonu, naročito osetljive lične podatke, Poverenik još jednom upozorava da Zakon o zdravstvenom osiguranju predviđa mehanizam kojim se u slučaju sumnje u zloupotrebu poslodavci mogu koristiti, ali taj mehanizam predviđa aktivnosti stručnih ljudi i tela Republičkog fonda zdravstvenog osiguranja, a ne podrazumeva nikakva ovlašćenja ili aktivnosti za Vladu i ministarstva, pogotovo ne za Ministarstvo za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja.\nOvako će Ministarstvo za rad u 2018. rasporediti svoj budžet od 149,2 milijarde dinara


Kraj sage: I Ibrahimović u Parizu\ndesk - 17. jul 2012. u 17.50\n„Potvrđujem da smo postigli dogovor sa Zlatanom i da će u sredu proći lekarske preglede”, rekao sportski direktor Pari Sen Žermena Leonardo.\nMilan je i definitivno ostao i bez najboljeg napadača - Zlatana Ibrahimovića (31 godina, 195 cm).\nNajava vlasnika „roso-nera” Silvija Berluskonija da će posle Tijaga Silve stadion San Siro napustiti i švedski reprezentativac dobila je zvaničnu potvrdu u utorak popodne:\nZlatan Ibrahimović dogovorio je uslove saradnje sa vlasnicima Pari Sen Žermena i godišnje će zarađivati 13 miliona evra. Parižani će ga učiniti drugim najplaćenijim igračem na svetu, posle Kristijana Ronalda.\nOkončanje pregovora potvrdio je i sportski direktor PSŽ-a, Leonardo.\n„Čast mi je da potvrdim informaciju da smo postigli dogovor sa Zlatanom Ibrahimovićem i da će u sredu proći lekarske preglede i potpisati ugovor”.\nŠveđanin je plaćen Milanu 23 miliona evra, a prema novom ugovoru dnevno će zarađivati 35.000!\nPodsetimo da je igrao u Malmeu, Ajaksu, Juventusu, Interu, Barseloni i Milanu. Crveno-crni dres obukao je 29. avgusta 2010. godine i u njemu postigao 56 golova na 87 mečeva.\nMinula sezona ostaće upamćena kao prva u kojoj nije osvojio titulu šampiona posle osam godina!\nPSŽ je prošlu sezonu završio na drugom mestu na tabeli francuske lige, iza Monpeljea. (Mondo) Sledeći članak: Partizan odradio posao\nFilip Janković u Parmi\nDoskorašnji fudbaler Crvene zvezde Filip Janković potpisao je petogodišnji ugovor sa Parmom, preneli su italijanski mediji. Navodi se da će 18-godišnji igrač sredine terena obaviti pripreme sa Parmom,…\nSreća, „orlići” na EP!\nI kada je trebalo nisu pobedili, ali jesu Slovaci. Izabranici Ljubinka Drulovića odigrali nerešeno sa Irskom, a Slovačka za njih pobedila Švajcarsku. Kad te hoće... Razne kombinacije pravile su se…\nZabrana transfera Zvezdi i Voši\nDisciplinska komisija FS Srbije potvrdila je odluke prema kojima Crvena zvezda, Vojvodina i još 12 klubova Superlige i PLS ne mogu da registruju nove igrače. Pre sednice svim klubovima dužnicima je…\nUz Lazara i Filip Marković potpisao za Benfiku!\nDojučerašnjem fudbaleru Partizana Lazaru Markoviću neće biti sigurno dosadno u Lisabonu, ne samo zbog toga što je u njegovom novom klubu nekoliko srpskih internacionalaca, već i zato što je s njim…\nJaka Blažič u Zvezdi!\nŠta čeka Srpkinje u nastavku Evrobasketa...


Prvi sastanak Ministarstva i Opštine Čajetina o izgradnji gondole na Zlatiboru | Gold gondola Zlatibor\nMinistarstvo građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture pružiće svu neophodnu podršku Opštini Čajetina da što pre prikupi potrebnu dokumentaciju i ispuni zakonske uslove za početak gradnje gondole na Zlatiboru.\nTo je zaključeno na prvom sastanku koji je održan danas u Ministarstvu u vezi s izgradnjom gondole, na kojem su učestvovali državni sekretar u Ministarstvu Aleksandra Damnjanović i predsednik ove lokalne samouprave, Milan Stamatović, zajedno sa projektantima koji rade na pripremi projektne dokumentacije.\nNa sastanku su razjašnjeni detalji u vezi sa procedurom i podnošenjem dokumentacije koja je potrebna da bi projekat dobio građevinsku dozvolu za koju je, prema Zakonu o planiranju i izgradnji, nadležno Ministarstvo.\nU prvoj fazi, lokalna samouprava bi trebalo da u najkraćem roku dostavi idejno rešenje i drugu tehničko-plansku dokumentaciju na osnovu koje će Ministarstvo izdati lokacijske uslove, što je prvi korak u pribavljanju građevinske dozvole.\nProjekat izgradnje gondole od velikog je značaja za razvoj turističkih sadržaja na Zlatiboru i Opštini Čajetina, što Ministarstvo podržava i kroz partnerski odnos sa lokalnom samoupravom će pomoći da projekat što pre krene sa realizacijom, zaključeno je na sastanku.\nIzvor: Saopštenje Ministarstva građevinarstva,saobraćaja i infrastrukture


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Politika :: Najoštrije osudili napad\nCG ZVANIČNICI 22. 02. 2018. 12:04 >> 13:42 8\nNajoštrije osudili napad\nVlada Crne Gore najoštrije je osudila incident u kojem je, kako su saopštili, jedno lice poginulo aktivirajući eksplozivne naprave u blizini Ambasade Sjedinjenih Američkih Država (SAD) u Podgorici.\nIz Vlade su podsjetili da su ministar unutrašnjih poslova Mevludin Nuhodžić i direktor Uprave policije Slavko Stojanović obišli prije podne lice mjesta i posjetili Ambasadu SAD.\n"I tom prilikom, kao i u drugim kontaktima crnogorskih zvaničnika sa predstavnicima SAD izraženo je žaljenje povodom napada i solidarnost sa SAD i istaknut je naš čvrsti stav da ovaj događaj neće i ne može pogoršati visoki stepen bezbjednosti i sigurnosti diplomatskih predstavništava i ukupnu bezjbednosnu situaciju u Crnoj Gori", navodi se u saopštenju.\nNadležni organi, kako se dodaje, ulažu sve napore na rasvjetljavanju ovog slučaja.\nNuhodžić je nakon sastanka u ambasadi kazao da MUP i Vlade najoštrije osuđuju napad na Ambasadu SAD i izražavaju žaljenje zbog tog događaja.\n"Svi nadležni organi preduzimaju sve mjere kako bi slučaj rasvijetlio, kao i obezbjeđivanja pune sigurnosti službenika ambasade", naveo je Nuhodžić.\nI predsjednik Crne Gore Filip Vujanović izrazio je žaljenje zbog incidenta u blizini američke ambasade u Podgorici.\n"Predsjednik je uvjerenja da će se utvrditi sve okolnosti ovog incidenta i da će Crna Gora uz punu posvećenost i nadalje afirmisati bezbjednost diplomatsko konzularnih predstavništava i njihovog osoblja", navodi se u saopštenju iz Vujanovićevog kabineta.\nPredsjednik Skupštine Ivan Brajović rekao je da očekuje da u najkraćem roku budu rasvijetljene sve okolnosti u vezi sa jutrošnjim napadom na Ambasadu Sjedinjenih Američkih Država u Podgorici.\nOn je, kako je saopšteno iz Skupštine, izrazio žaljenje zbog napada i stradanja osobe koja je izvršila taj čin.\n"Uz očekivanje da u najkraćem roku budu rasvijetljene sve okolnosti, Brajović je iskazao uvjerenje da će Crna Gora i ubuduće predstavljati primjer sigurne države za sve njene građane i predstavnike drugih zemalja koji u njoj borave", kaže se u saopštenju.\nI potpredsjednik Skupštine Genci Nimanbegu osudio je napad na ambasadu.\n"Povodom incidenta koji se desio sinoć, kada je eksplozivnim sredstvom napadnuta Ambasada SAD u Podgorici, izražavam gnušenje za učinjeno djelo, a istovremeno i svoju duboku podršku Vama i cijeloj Vašoj ekipi. U ime koalicije koju predstavljam, u ime Nacionalnog sasvjeta Albanaca u Crnoj Gori kao i u moje lično ime, uvjeravam Vas da smo čvrsto opredijeljeni za mir i suživot svih u Crnoj Gori, kako građana, tako i onih koji rade i borave u njoj", poručio je Nimanbegu.\nIvan Brajović Ambasada SAD u Podgorici\nRumunija iskreni zastupnik CG u Briselu\nInstitucije da brzo i adekvatno reaguju\n09. 12. 2018. 13\nDanilovgrad je dobro mjesto za život


Bela kuća: Sajtovi za upoznavanje podstiču svoje korisnike da se vakcinišu – RTV SUNCE Arandjelovac\nHome » Svet » Bela kuća: Sajtovi za upoznavanje podstiču svoje korisnike da se vakcinišu\nBela kuća: Sajtovi za upoznavanje podstiču svoje korisnike da se vakcinišu\nin Svet 21/05/2021\nTim Bele kuće za odgovor na pandemiju Kovida 19 objavio je da se vodeći sajtovi za upoznavanje preko interneta priključuju inicijativi da se što više ljudi u SAD ohrabri da prime vakcinu.\nNa brifingu tima, u petak, viši savetnik u Beloj kući Endi Slavit rekao je novinarima da vodeći sajtovi za upoznavanje, među kojima su i Bambl (Bumble), Tinder, Hindž (Hinge), Meč (Match), O-kej Kjupid (OkCupid) i drugi nude podsticaje svojim korisnicima da se vakcinišu, neki u vidu značaka koje se prikazuju na profilima članova, a neki tako što im omogućuju pristup dodatnim sadržajima i opcijama.\nSlavit je naglasio da pandemija ima uticaj na privatni život ljudi, jer društveno distanciranje i upoznavanje ili izlasci nisu kompatibilni. Kako je rekao, iako ljudi s nestrpljenjem žele da se vrate upoznavanju i izlascima, podjednako žele da to bude bezbedno. Slavit je takođe naglasio da je sajt OkCupid prijavio da njegovi članovi koji mogu da dokažu da su potpuno vakcinisani imaju 14 odsto veće šanse da pronađu partnera ili partnerku za izlazak.\nSlavit je zaključio da sajtovi za upoznavanje preko intereneta imaju više od 50 miliona članova i da Bela kuća pozdravlja njihove inicijative.\nU međuvremenu, direktorka Centara za kontrolu i prevenciju bolesti (CDC) Rošel Valenski saopštila je da je zaključno sa četvrtkom, dnevn i prosek slučajeva zaraze Kovidom 19 na nacionalnom nivou u poslednjih nedelju dana opao za 20 odsto, na najniži dnevni prosek od 13. juna 2020. U četvrtak je takođe bio drugi uzastopni dan da je prosečan dnevni broj slučajeva bio ispod 30 hiljada.\nIronija je da dobre vesti o opadanju broja slučajeva zaraze, hospitalizacije i smrti od Kovida 19 stvaraju problem zvaničnicima koji pokušavaju da vakcinišu što više ljudi. Najviši američki zdravstveni zvaničnik (U.S. Surgeon General) Vivek Murti izjavio je da statistika čini da ljudi misle da napredak u borbi protiv koronavirusa znači da je pandemija gotova i da ne moraju da se vakcinišu.\nMurti je dodao da je jedini način da se dobre vesti nastave taj da ljudi nastave da primaju vakcine. Slavit se složio s njim, dodajući da istraživanja pokazuju da mnogi ljudi koji se još nisu vakcinisali, jednostavno nisu to učinili svojim prioritetom.\nSlavit je ponovio da Bela kuća pozdravlja napore da se ljudi ohrabre da prime vakcine, kao što to čine sajtovi za upoznavanje preko interneta ili, kao što to čine neke savezne države, koje sve one koji se vakcinišu ubacuju u igre na sreću, u kojima mogu da dobiju nagrade vredne hiljade dolara, a u Ohaju čak pet novčanih premija od milion dolara i plaćene školarine za univerzitete.\nDirektorka CDC-a je saopštila da je zaključno sa petkom više od 60 odsto Amerikanaca starijih od 18 godina primilo bar jednu vakcinu, dok je 126,6 miliona Amerikanaca potpuno vakcinisano.\nPrethodna: Počela isplata redovne novčane naknade nezaposlenim licima\nSledeća: Otpočeo rasplet u Španiji, remi Levantea i Kadiza


The Toronto Drug Bust osvajaju region – CLUBBING.RS\nThe Toronto Drug Bust osvajaju region\nJune 4, 2012 • No Comments •Latest\nGrupa predvođena Izakom Koširom rešila je da tokom ove godine pokori region, a sva je prilika da će u tome i uspeti.\nOvih dana The Toronto Drug Bust rade punom parom na raznim poljima, a sve u cilju predstavljanja svog delovanja i prvog albuma “Enfant Terrible”, koji je regionalna i svetska kritika ocenila najvišim ocenama.\nUpravo se nalaze u studiju gde privode kraju rad na jednoj pesmi grupe R.E.M., koja će se naći na kompilaciji u okviru projekta podržanog od strane Američke ambasade. Članovi slovenačko-finskog sastava nisu mogli da otkriju više detalja, ali postoje indicije i da R.E.M. lično uzmu učešće u celoj priči.\nObzirom da je prošlo dve godine od izlaska njihovog prvog albuma, najavljeno je da će uskoro krenuti i sa radom na novom autorskom materijalu, a takođe se očekuje i novi spot.\nDa je reč o perspektivnom sastavu potvrđuje i činjenica da će tokom nadolazećeg leta nastupiti na puno respektabilnih festivala u regiji, a hrvatski Terraneo, čuveni mađarski Sziget i Eco Star koji se ove godine održava po prvi put u Paraćinu, samo su neki od njih.


SEMINARI: NOVINE U ZAKONU O PARNIČNOM POSTUPKU\n13. 11. 2015. godine, u Lukavcu (sala hotela “Senad od Bosne”) i 16. 11. 2015. godine u Konjicu (sala hotela “Garden city”) održani su seminari na temu “Novine u Zakonu o parničnom postupku”. Cilj ovog seminara bilo je upoznavanje sudija s novim zakonskim rješenjima u građanskom parničnom procesnom zakonodavstvu i njihovim mogućim implikacijama u praksi, posebno u odnosu na praksu Suda Bosne i Hercegovine i sudova u RS i Brčko distriktu Bosne i Hercegovine, gdje se navedene novine već izvjesno vrijeme primjenjuju. Cilj je bio i uputiti sudije u tehnike njihovog ispravnog implementiranja u praksi.\nSeminar u Lukavcu je organizovao CEST F BiH, a seminare u Konjicu su zajednički organizovali OSCE Misija u BiH i CEST F BiH, u skladu sa Programom početne obuke i programom stručnog usavršavanja CEST-a F BiH za 2015. godinu.\nEdukatorica na seminaru u Lukavcu je bila gospođa Zvjezdana Antonović, sudija Suda Bosne i Hercegovine. Edukatori na seminaru u Konjicu su bili članovi – konsultanti zajedničke radne grupe Ministarstva pravde BiH, RS i F BiH za izmjene ZPP-a: gospođa Staka Gojković, sudija Vrhovnog suda RS-a i gospodin Goran Nezirović, sudija Vrhovnog suda F BiH i član Visokog sudskog i tužilačkog vijeća Bosne i Hercegovine. Edukatori su učesnicima na seminarima pojasnili zbog čega su uslijedile promjene i kakve bi mogle biti implikacije pojedinih novina u Zakonu o parničnom postupku.


Usluge finansiranja hotela i ugostiteljtva\nUSLUGE FINANSIRANJA HOTELA I UGOSTITELJSTVA\nNaše konsultantske usluge u hotelijerstvu i turizmu svrstavamo u sledeće 4 kategorije:\na) prodaja i kupovina hotela i sličnih smeštajnih kapaciteta\nb) obezbeđenje finansijskih sredstava za kupovinu ili investicije u hotele, ugostiteljske objekte i druge turističke sadržaje\nv) obezbeđenje finansijskih sredstava za investicionu izgradnju hotela i drugih smeštajnih kapaciteta ili turističkih sadržaja\ng) prodaja, kupovina, privatizacija i finansiranje banja (sanus per aquam) i banjskih objekata\nNašu ekspertizu u fiksiranju hotelijerstva i turizma kombinujemo sa našim uslugama u oblasti korporativnog finansiranja, kupovine i prodaje preduzeća (M&A usluge) i finansiranja nekretnina. Ovde prezentiramo specifične karakteristike naših usluga vezanih za finansiranje hotela i ugostiteljstva.\nProdaja i kupovina hotela i finansiranje investicija u hotele\nNaše osnovne usluge u hotelijerstvu su obezbeđenje finansijskih sredstava za investicionu izgradnju novih ili rekonstrukciju postojećih hotela i za finansiranje drugih vrsta ulaganja u hotelijerstvo, ugostiteljstvo i turizam. Pored ovoga, posedujemo potrebnu stručnost i neophodne lokalne i međunarodne kontakte za marketing i prodaju hotela – od pripreme odgovarajućih analiza do pripreme dokumentacije neophodne za uspešnu prodaju hotela ili drugog turističkog objekta. Investitorima u hotele, pored savetodavnih usluga u kupovini hotelskih kapaciteta, nudimo i usluge obezbeđenja finansijskih sredstava za isplatu kupovne cene ili za rekonstrukciju ili renoviranje kupljenih objekata.\nNaše usluge u privatizaciji, kupovini ili investiranju u banje su deo lepeze naših usluga u finansiranju hotelijerstva i turizma. Ove svoje usluge kombinujemo sa našom ekspertizom i iskustvom u finansiranju privrednih društava, kupovini i prodaji preduzeća (M&A) ili u privatizaciji.


ROŽAJAC EDIB ŠALJIĆ- DONIRAO 40 BAJRAMSKIH PAKETA ZA SOCIJALNO UGROŽENE PORODICE – Humanitarna organizacija Rožaje\nŠaljić kaže, da je obaveza svakog čovjeka a posebno muslimana, da pomogne svoga brata, komšiju, prijatelja, sugrađanina, ako zna da je u nevolji i teškoj situaciji i da je to osnovni princip koji iznova nadahnjuje čovjeka da nikada ne prestane činiti dobra djela jer kako kaže „naše je samo ono što damo“.\nHumanitarna organizacija Rožaje, neprestano sprovodi aktivnosti pomaganja siromašnih, starih i bolesnih, obezbjeđujući razne vidove pomoći, od izgradnje kuća, preko liječenja do pružanja u paketima sa osnovnim životnim namirnicama, a sve uz pomoć dobrih ljudi.\nObzirom da je na pragu ramazanski bajram, kao jedan od velikih muslimanskih praznika, porodice se na najbolji mogući način pripremaju kako bi ovaj praznik dočekali sa svojom porodicom i prijateljima, radujući se njegovim blagodatima.\nNo, postoje i oni koji zbog neimaštine i siromaštva, nisu u mogućnosti da dožive pravu bajramsku radost, jer je za njih svaki dan nova borba za opstanak, pa sa pola srca žaluju a sa pola bajramuju, vjerujući u Božju milost, nafaku i berićet.\nDa bi takve porodice makar donekle doživjele radost koju ramazanski bajram nosi sa sobom, potrude se dobri ljudi koji svojim donacijama pokušavaju da ublaže brige onima koji Bajram dočekuju u neimaštini oskudici.\nJedan od takvih humanista je i Rožajac Edib Šaljić, koji je učinio da makar 40 porodica dobiju bajramske pakete koje je podijelila „Humanitarna organizacija Rožaje“. Šaljić kaže, da je obaveza svakog čovjeka a posebno muslimana, da pomogne svoga brata, komšiju, prijatelja, sugrađanina, ako zna da je u nevolji i teškoj situaciji i da je to osnovni princip koji iznova nadahnjuje čovjeka da nikada ne prestane činiti dobra djela, jer kako se u jednom predanju kaže „naše je samo ono što damo“, kaže Šaljić.\nHumanitarna organizacija Rožaje se u svoje ime i u ime gađana kojima su uručeni bajramski paketi, zahvaljuje sugrađaninu Edibu Šaljiću, koji je odranije poznat kao veliki humanitsta, a njegov rad je i dan danas usmjeren u tom pravcu, što dokazuje i ovaj posljednji gest.\nHumanitarna organizacja „Rožaje“\nPrethodni članak\tSufur za hiljadu vjernika Sledeći članak\tPoslednji dan Ramazana posećeno 20 familija


"Moja adresa Srebrenica": Bošnjaci u biračkim odborima u Srebrenici pozvani da ih napuste\nfebruar 17, 2021 - 9:05 pre podne Kod vijesti : 1116199 Izvor : ABNA24 Link:\nABNA24: - Bošnjaci u Srebrenici će bojkotovati ponovljene izbore na redovnim biračkim mjestima koji će biti održani u nedjelju, 21. februara. Odluka je to koju su danas donijeli predstavnici inicijative "Moja adresa Srebrenica“ i kandidati sa probosanskih listi.\n- Mi smo odlučili da bojkotujemo izbore i nastavimo sa demokratskim sredstvima da se borimo. Mi želimo da spasimo dostojanstvo Srebrenice - poručio je Alija Tabaković, kandidat za načelnika u ime koalicije "Moja adresa: Srebrenica“.\nKazao je da su donijeli odluku iz razloga što su naišli na mnoge nepravilnosti i nekorektnosti, a kap koja je prelila čašu je odluka CIK-a BiH da ne poništi glasanje putem pošte, da ovim ljudima ne omogući da ostvare svoje građansko pravo.\n- Oko 800 glasača je zakinuto, i na ovakav način kako je predviđeno nismo u mogućnsoti niti moralno niti bilo kako imamo pravo da učestvujemo i da sami damo legitimitet izbornim prevarama i na neki način predaji Srebrenice - rekao je Tabaković.\n- Mi smo donijeli zaključak da pozovemo sve članove biračkih odbora i posmatrače koje smo delegirali da ne učestvuju u izbornom procesu. Naložili smo političkim subjektima koje smo zastupali da obavijeste OIK da povlače saglasnost i prijedloge imena članova biračkih odbora - rekao je Tabaković.


SIEPA OČEKUJE DA BI OVOGODIŠNJA STRANA ULAGANJA U SRBIJU MOGLA DA DOSTIGNU DVE MILIJARDE EVRA\nPrema podacima Narodne banke Srbije, od juna 2012. do januara 2013. godine, u Srbiju je investirano u vrednosti od oko 1,74 milijarde evra.\nNajveća očekivanja za investiranje u 2013. su u sektoru energetike, gde Vlada Srbije ima zaključene sporazume koji bi trebalo da počnu da se realizuju u ovoj godini, rečeno je Beti u toj agenciji.\nPodseća se da je najvredniji sporazum sklopljen za izgradnju gasovoda Južni tok, a velika ulaganja se očkuju i po osnovu sporazuma s nemačkim energetskim koncernom RWE-om o izgradnji energetskih postrojenja.\nU agenciji SIEPA ocenjuju kao najatraktivnije interesovanje za ulaganje u poljoprivredu, transport i namensku industriju koje dolazi iz Ujedinjenih Arapskih Emirata, a čiji se početak realizacije može očekivati već ove godine.\nOčekuje se da će samo Fijat izvesti automobile u vrednosti od najmanje 1,5 milijardi evra. Konkretne poslove počeće i proizvođači autodelova, poput Kuper standarda u Sremskoj Mitrovici, a i Bošova fabrika, koja je u izgradnji, počeće proizvodnju ovegodine.\nU SIEPI ističu da bi 2013. godina trebalo da bude godina informaciono-komunikacionih tehnologija. Do sada su u Srbiju, kako navode, došle kvalitetne kompanije, kao što su En-Si-Ar i Sijtel, a ima najava reinvestiranja i proširenja poslovanja.\nOvu godinu će obeležiti i laka industrija, jer Geoks počinje izgradnju objekta u Vranju, a Svarovski u Subotici. SIEPA istovremeno u kontinuitetu ima izmedu 80 i 100 investicionih projekata na kojima rade savetnici te agencije.


Šta sve piše u 'oštrom američkom pismu' upućenom Prištini?\nIzvor: B92, 12.Feb.2019, 22:54\nVisoki funkcioneri američke administracije uputili su pismo kosovskim liderima.\nOni su u pismu upozorili da odnosi SAD i Kosova ne mogu biti vraćeni na "prethodni, zavidni" nivo dok Priština ne ukine takse od 100 odsto na uvoz robe iz Srbije i BiH, preneo je portal Kossev.\nPo navodima portala, američki zvaničnici su juče uputili pismo predsedniku i premijeru Kosova, Hašimu Tačiju i Ramušu Haradinaju, kao i predsedniku kosovskog parlamenta Kadriju Veseljiju >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << u kome se izrazili "nevericu" zbog odluke Prištine da "ignoriše savete" SAD u vezi sa suspenzijom spornih taksi.\nNavodi se i da akcije Prištine poput uvođenja taksi na uvoz proizvoda iz Srbije i BiH, "podrivaju sposobnost SAD da nastave da sarađuju" sa Kosovom na "širokom spektru zajedničkih ciljeva".\n"Nakon što su naši zahtevi za suspenziju taksi bili zanemareni, odlučili smo da preduzmemo korake kako bi pokazali našu zabrinutost, uzimajući u obzir i naše bezbednosno partnerstvo. Za početak, odlučili smo da otkažemo planirano putovanje komandanta Nacionalne garde Ajove, generala Ora na Kosovo. S obzirom na problematičnu akciju koju je poduzela vaša vlada, ne bi bilo prikladno da dođe do takve posete. Pažljivo ćemo razmotriti druge aspekte naše saradnje i preispitati da li i njih takođe treba ograničiti", stoji u pismu.\nAmerički zvaničnici su naveli da je Vašington spreman da "pomogne i podrži Kosovo u postizanju sveobuhvatnog sporazuma o normalizaciji odnosa sa Srbijom, koji se bazira na međusobnom priznanju, koji je trajan, koji može biti sproveden i koji donosi korist obema stranama".\nPismo u koje je Tanjug imao uvid, a koje su SAD uputile Hašimu Tačiju, Ramušu Haradinaju i Kadriju Veseljiju, potpisalo je nekoliko američkih zvaničnika SAD su uputile oštro pismo prištinskim liderima sa zahtevom da ukinu takse Srbiji i BIH i upozorile ih da, dok to ne učine,...


Soja i uljana repica osvajaju oranice u Republici Srpskoj - Akta.ba\nSoja i uljana repica osvajaju oranice u Republici Srpskoj\n14.04.2018. 10:53 / Izvor: Glas Srpske\n"Ukoliko vrijeme bude povoljno, očekujemo prinose od 2,4 tone po hektaru za soju, a za uljanu repicu tri tone. Po hektaru prinosi suncokreta bi trebalo da budu 2,5 tona, a duvana 2,6 tona", rekli su u Ministarstvu poljoprivrede.\n"Cijena sjetve varira u odnosu na obim proizvodnje, plodnost zemljišta, cijene sjemena i repromaterijala, a neophodna sredstva za sjetvu industrijskog bilja ove godine iznose oko sedam miliona KM, dok je očekivana vrijednost proizvodnje oko 19,5 miliona KM", rekli su u ministarstvu.\n"Tome je doprinijelo uvođenje i povećanje podsticaja za ovaj vid proizvodnje. Takođe, poljoprivrednici su shvatili da industrijsko bilje donosi bolju zaradu nego žitarice, jer na tržištu unazad nekoliko godina postiže solidnu cijenu. Postoji i siguran plasman", rekao je Marinković i dodao da je jedan od razloga za masovniju proizvodnju industrijskog bilja i to što se na terenima u RS pojavila kukuruzna zlatica, a došlo je i do hiperprodukcije u proizvodnji pšenice.\nDragan Jović iz Čađavice Srednje zasijao je šest hektara duvana, a sav rod plasiraće preduzeću "Duvan" iz Bijeljine.\n"Toliko sijem unazad nekoliko godina jer imam ugovorenu proizvodnju. Najveći problem je otkupna cijena koja je godinama ista, a repromaterijali sve skuplji", kaže Jović.\n"Novim pravilnikom su povećane premije i za industrijsku uljanu repicu, a za te namjene biće izdvojeno 100.000 KM. Proizvođačima duvana na ime podsticaja ove godine će biti isplaćeno 315.000 KM", naveli su u resornom ministarstvu.


Na Konferenciji predsjedavajućih parlamenata u BiH usvojen Plan prioriteta za parlamente u BiH za ubrzanje procesa evropskih integracija - Parlament Federacije Bosne i Hercegovine - Predstavnicki dom\nNa Konferenciji predsjedavajućih parlamenata u BiH usvojen Plan prioriteta za parlamente u BiH za ubrzanje procesa evropskih integracija\nDanas je u Mostaru održana Konferencija predsjedavajućih parlamenata u Bosni i Hercegovini (BiH), na kojoj je usvojen Plan prioriteta za parlamente u BiH za ubrzanje procesa evropskih integracija. Tom prilikom potpisana je Zajednička izjava u kojoj su najviši predstavnici parlamenata u BiH izrazili posvećenost i spremnost da preduzmu mjere na provođenju Plana prioriteta i na realizaciji 14 ključnih prioriteta iz Mišlјenja Evropske komisije o zahtjevu BiH za članstvo u Evropskoj uniji (EU).\nKonferencija je održana u okviru tvining projekta „Podrška EU parlamentima u Bosni i Hercegovini u poslovima evropskih integracija“, koji finansira EU, a učestvovali su članovi kolegija oba doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine (PSBiH), predsjednici i zamjenici predsjednika oba doma Parlamenta Federacije Bosne i Hercegovine, Narodne skupštine Republike Srpske i Skupštine Brčko Distrikta Bosne i Hercegovine.\nOsim čelnika parlamenata u BiH, na sastanku su učestvovali i šef Delegacije EU i specijalni predstavnik EU u BiH Johann Sattler, kao i predstavnici Narodne skupštine Mađarske, Parlamenta Austrije i Hrvatskog sabora, koji provode projekat. Učesnici sastanka razmatrali su Plan prioriteta za parlamente u BiH za ubrzanje procesa evropskih integracija, kojeg je predstavio rukovodilac projekta iz države članice EU Zoltán Horváth.\nU uvodnom obraćanju učesnicima sastanka, predsjedavajući Predstavničkog doma Parlamenta Federacije BiH Mirsad Zaimović pozdravio je sve evropske procese koji imaju za cilj pridruživanje Bosne i Hercegovine u Evropsku uniju i NATO kao i projekte gdje se mogu preuzeti bogata iskustava zemalja članica Evropske unije. Naglasio je bezrezervnu podršku i saglasnost za Plan prioriteta u cilju ubrzanja evropskog puta BiH, posebno kada je riječ o ispunjavanju 14 ključnih prioriteta iz Mišljenja Evropske komisije o zahtjevu Bosne i Hercegovine za članstvo u Evropskoj uniji.\nIstičući u svom obraćanju ulogu parlamenata u BiH kao ključnu u procesu evropskih integracija BiH, šef Delegacije EU i specijalni predstavnik EU u BiH Johann Sattler podvukao je da parlamenti imaju ogromnu ulogu u implementaciji pravne stečevine EU. Prema riječima ambasadora Sattlera, ovaj projekat predstavlja odličan alat za prenošenje najboljih praksi iz parlamenata država članica EU.\nAmbasador Sattler pozdravio je napredak koji je BiH učinila u procesu EU integracija, te upozorio na sporost u donošenju reformskih zakona kojim se ispunjavaju prioriteti iz Mišljenja Evropske komisije, posebno Zakona o javnim nabavkama, Zakona o sukobu interesa i Zakona o Visokom sudskom i tužilačkom vijeću. S tim u vezi, ambasador Sattler pozvao je najviše zvaničnike parlamenata u BiH da ovu, 2021. godinu, iskoriste za provođenje neophodnih reformi, te obećao da će EU nastaviti da pruža punu podršku i pomoć BiH.\nUčesnicima sastanka obratili su se i ambasadori Mađarske, Austrije i Hrvatske, kao i rukovodstvo Parlamentarne skupštine BiH, predsjedavajući Doma naroda Parlamenta Federacije BiH Tomislav Martinović, kao i potpredsjednik Narodne skupštine Republike Srpske Denis Šulić.\nTokom sastanka ocijenjeno je da Plan prioriteta za parlamente u BiH predstavlja strateški dokument, čiji je cilj rješavanje najhitnijih zadataka kako bi parlamenti u BiH, kao klјučni akteri, bili u mogućnosti da pruže strateške smjernice u procesu evropskih integracija Bosne i Hercegovine, te daju puni doprinos realizaciji 14 prioriteta iz Mišlјenja Evropske komisije o zahtjevu BiH za članstvo u EU.\nPlanom prioriteta nastoji se doprinijeti blagovremenoj i efikasnoj pripremi parlamenata u BiH za suočavanje s nadolazećim izazovima, posebno u kontekstu sticanja statusa zemlјe kandidatkinje i otvaranja pregovora BiH o pristupanju EU. Plan je usmjeren na slјedeće klјučne oblasti parlamentarnog funkcioniranja:\nosiguravanje adekvatnog funkcioniranja Parlamentarnog odbora za stabilizaciju i pridruživanje između PSBiH i Evropskog parlamenta;\nosiguravanje adekvatnog funkcioniranja mehanizma saradnje za parlamente u BiH u kontekstu evropskih integracija, kako bi se omogućila stalna politička i administrativna koordinacija i razmjena informacija kroz ponovno pokretanje i jačanje saradnje na nivou Konferencije predsjedavajućih, Parlamentarnog foruma za evropske integracije, saradnje između sektorskih komisija, saradnje na administrativnom nivou i drugih oblika ad hoc foruma;\nosiguravanje efikasne aktivnosti nadzora nad radom vlada u oblasti evropskih integracija;\nunapređenje uloge parlamenata u podizanju svijesti javnosti o procesu evropskih integracija;\njačanje saradnje s organizacijama civilnog društva i drugim stranama zainteresiranim za teme vezane za proces evropskih integracija;\nunapređenje općeg administrativnog okvira kako bi parlamenti u BiH mogli efikasno izvršavati zadatke u procesu evropskih integracija. (cjelokupan sadržaj dokumenta možete pročitati ovdje)\nNajviši predstavnici parlamenata u BiH usvojili su i potpisali Zajedničku izjavu (tekst Zajedničke izjave možete pročitati ovdje) u kojoj su postigli saglasnost o tekstu Plana prioriteta za parlamente u BiH za ubrzanje procesa evropskih integracija, te izrazili posvećenost preduzimanju mjera za provođenje Plana prioriteta smatrajući da je ovaj dokument od velikog značaja na putu evropskih integracija Bosne i Hercegovine. Potpisivanjem Zajedničke izjave najviši predstavnici parlamenata u BiH obavezali su se da će do kraja februara 2021. godine dostaviti Plan prioriteta svom Domu, odnosno Skupštini, u skladu sa procedurom propisanom internim dokumentima svakog od parlamenata u BiH.\nU drugom dijelu Konferencije, održan je i sastanak sekretara parlamenata u BiH sa predstavnicima tvining projekta i Delegacije EU na kojem je sekretar Predstavničkog doma Parlamenta Federacije BiH Ivan Miličević, istakao da ovaj Dom stoji na raspolaganju za svaki vid saradnje kako bi u što kraćem roku izvršili sve naše obaveze na putu Bosne i Hercegovine ka europskim integracijama.\nPodršku u provođenju Plana prioriteta za parlamente u BiH, predstavnici parlamenata će dobiti kroz projekat „Podrška EU parlamentima u Bosni i Hercegovini u poslovima evropskih integracija“, koji finansira EU.


Deca i mladi u Srbiji uskoro će dobiti domaću verziju inovativnog, interaktivnog udžbenika o klimatskim promenama pod nazivom “Klimatski paket”.\nReč je o inovativnom obrazovnom paketu za predškolce, osnovce i srednjoškolce koji će doprineti podizanju svesti i nivoa upotrebljivog znanja o klimatskim promenama i njihovim posledicama na živi svet na planeti.\nOsim što se u ovoj oblasti kriju najvažnije i najtraženije profesije budućnosti, neophodno je nove generacije obrazovati u pravcu očuvanja i regeneracije životne sredine, kako bi obezbedili zdraviju, bezbedniju i čistiju sutrašnjicu.\nPaket će tokom avgusta biti preveden na srpski sa lokalnim primerima i prikazima realnih uslova i tako prilagođen potrebama domaćeg obrazovnog sistema. Adaptacija “Klimatskog paketa” podrazumeva i niz treninga za predavače iz oblasti biologije, geografije, fizike, i zaštite životne sredine.\nUpravo u te generacije polažemo nade da isprave propuste koje smo napravili do sada i ozdrave planetu za srećan i zdrav život onih koji je iz naših ruku nasleđuju. Zbog toga je obrazovanje usmereno na klimatske promene od prvih školskih dana ključno za formiranje stava i svesti mladih, a “Klimatski paket” pruža znanja i svojom interaktivnom prirodom angažuje mlade od predškolskog do srednjoškolskog uzrasta.\nAdaptacija i nadgradnja “Klimatskog paketa” za potrebe rada sa decom i omladinom u Srbiji poverena je organizacijama Ambasadori održivog razvoja i životne sredine, UG Zlatiborski krug i Mikser koje su udružile bogata znanja i iskustva iz oblasti održivog razvoja i obrazovanja mladih kako bi odgovorile na potrebe milenijalaca u školskim klupama i pružile slobodu učenicima da kreiraju, istražuju, udružuju se i uče u ambijentu koji je njima najprirodniji.\n“Klimatski paket” je nastao u Rusiji 2015. kao deo međunarodnog pilot-projekta Programa Ujedinjenih nacija za razvoj – UNDP Izvorni paket (http://climate-box.com/) je kreirao interdisciplinarni tim ruskih eksperata uključujući klimatologe, geografe, biologe, ekonomiste, stručnjake za životnu sredinu, nastavnike.. Do sada, paket je preveden i sproveden u još sedam država istočne Evrope i centralne Azije. Srpska adaptacija udžbenika odvija se u okviru projekta u oblasti klimatskih promena koji sprovodi Ministarstvo zaštite životne sredine, uz tehničku podršku Programa UN za razvoj i finansijsku podršku Globalnog fonda za zaštitu životne sredine (GEF).