Srbija ispustila pobedu nad Crnom Gorom i nadu za polufinale EP! - B92\nRukometašice Srbije poražene su od Crne Gore rezultatom 28:27 èime su izgubile šanse za plasman u polufinale Evropskog prvenstva u Francuskoj.\nIzvor: B92 ponedeljak, 10.12.2018. | 20:45 -> 22:27\nSrpkinje su odigrale utakmicu u Nantu punu oscilacija, imale prednost na poluvremenu, ali su oèajno odigrale drugi deo i doživele neuspeh.\nEkipa Ljubomira Obradoviæa mnogo æe žaliti za izgubljenim loptama i napravljenim greškama, koje su odnele priliku da se u direktnom duelu sa Francuskom bori za polufinale.\n"Orlice" æe u sredu od 21 sat igrati protiv Francuskinja koje imaju šansu da uz Rusiju odu meðu èetiri najbolje selekcije na Starom kontinentu.\nSrbija je sada pala na petu poziciju u grupi sa dva boda, koliko ima i Danska, Švedska je èetvrta sa tri, dok su Crnogorke skoèile na treæe mesto sa èetiri osvojena boda.\n"Lavice" nisu prenele nijedan bod u drugu grupu, ali mogu do polufinala – za to je potrebno da Srbija savlada Francusku, a one u poslednjem susretu budu bolje od Danske.\nUtakmica u Nantu poèela je veoma loše po Srbiju koja nikako nije uspevala da odbrani "brzi centar" rivalki, pa je Majda Mehmedoviæ nekoliko puta na gotovo isti naèin postizala pogotke i anulirala sve dobro što je uraðeno u napadu.\nCrnogorke su imale i tri gola prednosti, ali je sredinom prvog dela tim Ljubomira Obradoviæa "zategao" odbranu i poèeo da igra na oèekivanom nivou.\nKapiten Katarina Krpež Šlezak je, kao i do sada, pokrenula saigraèice, a one izuzetnom požrtvovanošæu onemoguæile Crnu Goru da više od 11 minuta zatrese našu mrežu. Krpež Šlezak je postigla neverovatnih osam golova u prvih pola sata, za +3 na pauzi.\nSenka na sjajan drugi deo prvog poluvremena baèena je u 20. minutu, kada je zbog nove povrede kolena naša golmanka Katarina Tomaševiæ bila primorana da u suzama naputi teren.\nDrugo poluvreme bilo je mnogo lošije od prvog, pa se osim uvodnih nekoliko minuta, Srbija muèila sa izgubljenim loptama. U nekoliko navrata je propuštena prilika da se rezultatski odlepimo, što su Crnogorke kaznile i snažnom odbranom se vratile u igru.\nNa krilima Jovanke Radièeviæ i Milene Raièeviæ su u finišu došle i do tri razlike, što Srbija nije uspela da stigne.\nNi èak 12 golova najboljeg strelca turnira Katarine Krpež Šlezak nisu pomogli Srbiji da izbegne poraz, dok su kod Crne Gore, po šest dale Raièeviæeva, Mehmedoviæeva i Ðurðina Jankoviæ.\nImpresivan rekord Kirila Lazarova\nŠvedska "pregazila" Severnu Makedoniju\n"Egipæani su nas prevarili, ovo je divlji zapad!"\nPoèeo Mundijal – pobeda domaæina na otvaranju\nDa vidimo da li je Francuska bila sluèajnost


Srbija izložena opasnosti prekida snabdevanja gasom : Nadlanu.com\nSrbija izložena opasnosti prekida snabdevanja gasom\nObjavljeno 5. mar 2014. / 16:23:38\nOn je na Kopaonik biznisu forumu rekao da to ipak ne bi izazvalo velike probleme jer bi smo preko Holandije uspeli da dobijemo nedostajuće količine gasa.\n"Ali, ja se nadam da do tog prekida neće doći, i da će se to pitanje politički rešiti", ističe Bajatović.\nKriza u Ukrajini ne utiče na cenu gasa u Srbiji, izjavio je danas direktor Srbijagasa Dušan Bajatović, istakavši da su rezerve gasa u ovom trenutku dovoljne da se prevaziđe zimska sezona, bar što se tiče stanovništva.\n„Za industriju to ne bih mogao da kažem i u tom smislu bismo morali da razmatramo opcije. Sva sreća pa je Srbijagas potpuno napunio Banatski dvor zajedno sa Gaspromom i to su plaćene rezerve gasa - to smo platili unapred“, rekao je Bajatović novinarima na marginama Kopaonik biznis foruma i naglasio da osnovno snabdevanje gasom nije ugroženo.\n"Sad ima nekih viškova gasa koji dolaze po osnovu povećanih isporuka kroz Jamal, a to je gas koji ide kroz Belorusiju i Poljsku do Nemačke i u tom smislu Severni tok radi u kapacitetu koji je praktično dodatni kapacitet i te količine gasa bi mogle da završe u Baumgartenu koje je najveće gasno čvorište i odatle bi mi mogli da povučemo krizne količine gasa“", objasnio je Bajatović.


Redovnim i blagovremenim izmirenjem poreza, obveznici izbegavaju gužve prilikom plaćanja, kao i obračun i naplatu zakonom propisane kamate zbog kašnjenja uplata. O svim spornim pitanjima i proveri stanja, poreski obveznik se može lično informisati u Gradskoj upravi u Odseku lokalne poreske administacije, putem telefona: 017/402-392, 402-397, 402-331 ili putem putem web aplikacije - Jedinstvenog informacionog sistema lokalne poreske administracije https://lpa.gov.rs .\nKorisnici koji su u prethodnom periodu već registrovani u LPA i imaju otvoreno korisničko ime i šifru mogu pristupiti navedenom portalu. Novi korisnici nalog za pristup (korisničko ime i šifru) otvaraju u lokalnoj poreskoj administraciji. Nalog za pristup važi za čitavu teritoriju Republike Srbije. Nakon brze registracije poreski obveznici dobijaju uvid u kompletne podatke o zaduživanju, na analitičkoj kartici po svim osnovama kojima se duže (u pdf formatu).


Živković neće u koalicije zbog Đilasa - Dnevni list Danas\nPočetna » Novo » Politika » Živković neće u koalicije zbog Đilasa\n8Piše: FoNet 10. decembra 2017. 11.20\nKao sagovornik u seriji intervjua „Evropa bez rukavica“, Živković je naglasio da će Nova stranka pozvati birače da glasaju za prave opozicione stranke koje su odlučile da učestvuju na izborima u Pećincima.\nOn je objasnio da je odluka o bojkotu tih izbora doneta „u znak solidarnosti sa Jelenom Grujić“, predsednicom Opštinskog odbora Nove stranke, kojoj su „lopovi“ nedavno upali u stan i ispreturali ga, ne odnevši ni jednu stvar.\nNova stranka „ne poziva birače da bojkotuju izbore“, jer ne želi da „pravi problem“ onim partijama iz opozicije koje će učestvovati, pošto će, kako kaže Živković, „one iovako imati probleme sa SNS, crnim džipovima i mafijašima sa fantomkama“.\nŽivković negira da je takav stav čudan i da „deluje kao lažna solidarnost, a na drugoj strani kao kukavičluk“, i predviđa da će trka „na lokalnim izborima u decembru u pet opština biti egzaktan dokaz postupaka vlasti na izborima“.\nOva odluka o bojkotu ne znači poziv na bojkot „čitavog političkog života u Srbiji“, naglasio je Živković i precizirao da se njegova stranka priprema za izbore u Beogradu, gde „SNS ne može da napravi, čak i da hoće, potpunu medijsku blokadu i da zastrašuje građane, kao u manjoj sredini“.\n„Slika nije crno bela, ali ništa u životu nije crno belo, osim dresova Partizana“, primetio je Živković, koji je, upitan zašto decembarski lokalni izbori u pet opština nisu mogli da budu test saradnje opozicije, odgovorio da „opozicija ima elementarni dogovor da je protiv ovog režima“.\nPrema njegovim rečima, niko ne može da očekuje „jedinstven stav opozicije o svim pitanjima, jer to ne postoji ni u porodici, ni u novinskoj agenciji“.\nU tom kontesktu, Živković je stavove opozicije opisao kroz odnos prema Rusiji, „koju neki vide kao posestrimu“, prema Kini „koju neki ne bi puštali iz zagrljaja“ i prema Evropi, „koju deo opozicije doživljava kao jedino mesto kome treba da težimo“.\nOn smatra da je za javnost Srbije „mnogo važnije da vidi šta čini vlast, nego opzicija, i da je odluka o bojkotu izbora u funkciji toga da se pokaže da incident u Pećincima nije izuzetak“.\nKomentarišući primedbe da „deluje kao da opozicija, sem što se iscrpljuje u besmislenim raspravama, mesecima ništa ne radi“, Živković je ocenio da se „stvara slika u kojoj je najvažnije šta je ko kome tvitovao“, a da istovemeno „niko ne vidi slonove i milijarde koji prolaze krivicom režima“.\n„Ako to zadovoljava ljude da je kriva opozicija, a ne Vučić, neka žive u takvoj Srbiji, nemam ništa protiv. Meni je teško isto kao i njima“, rekao je Živković, „ali na izborima građani ne biraju moju sudbinu ili sudbinu drugih predsednika stranaka, nego biraju svoju sudbinu“.\n„Ako sednu i razmisle bar 20 minuta, biće dovoljno jasno da li je istina ono što se vidi na ekranima televizije, ili je istina ono što se vidi u frižideru koji je ispred televizora“, tvrdi Živković.\nNa pitanje da li nedavni događaji u PSG mogu da utiču na ostale stranke opozicije uoči izbora u Beogradu, Živković je uzvratio da „ne želi da komentariše te događaje“, ali je podsetio da je kandidatura Jankovića na predsedničkim izborima „bila jedna velika šansa za budućnost Srbije“.\nPriznajući da je sam bio „jedan od najglasnijih motivatora“ da se Janković kandiduje, on je ukazao da se „neposredno nakon izbora videlo da tu nema potencijala koji se očekivao, a još gore ni plana šta da se radi dalje“.\n„Prema tome, to što se tamo desilo logičan je završetak nečega što nije bilo dobro i to je stanje stvari“, rekao je Živković i dodao da su u prošlosti „propadali razni pokreti, od Deposa i DOS, do raznih stranaka, pa zbog toga nije propala Srbija“.\nUpitan o eventualnoj saradnji sa drugim opozicionim strankama na izborima u Beogradu, imajući u vidu da je Nova stranka istakla profesorku Vesnu Rakić Vodinelić kao svoju kandidatkinju za gradonačelnicu, Živković je rekao da je ona, „kao prva na listi, što se ovde tumači kao kandidatkinja za gradonačelnicu, najbolji izbor“.\n„Osoba je od integriteta, nema mrlju u karijeri i poznata je i priznata i u zemlji i u inostranstvu“, istakao je Žiković i poručio da bi trebalo „razbiti iluziju o gradonačelniku kao menadžeru, jer je ta pozicija simbol grada i poštovanja zakona“.\n„Mi možemo da napravimo koaliciju tako što će koalicioni partneri da daju svoje kandidate za ostalih 15 funkcija u gradu i, ako su ti kandidati bolji, spremni smo da pravimo koaliciju“, stav je Živkovića.\nNa pitanje da li to znači da je Rakić Vodinelić „crvena linija“ neke buduće koalicije, on odgovara da „nema potrebe za dramatizacijama, povlačenjima crvenih linija i erupcijama bilo kakve vrste“.\n„Na osnovu onog što se čuje u javnosti, iz izjava predstavnika PSG i Jeremićeve stranke, da će njihov kandidat biti Đilas, mi nećemo da uđemo u tu koaliciju“, naglasio je Živković.\nOn je, s druge strane, dopustio mogćnost saveza sa Demokratskom strankom (DS), nezavisno od toga da li će Tadićeva Socijaldemokratska stranka biti deo tog saveza, jer je „u njoj mnogo ljudi koje dugo poznaje i sa njima odlično sarađuje u Parlamentu“.\n„Ako se napravi programska koalicija koja po kadrovskim rešenjima bude prava reprezentacija Grada Beograda, Nova stranka može da bude deo nje“, istakao je Živković, koji misli da na beogradskim izborima ne bi trebalo da se kandiduje bilo ko od predsednika stranaka.\nUz opasku da je, kada je reč o eventualnoj saradnji opozicije, pripreme za te izbore trebalo početi ranije, jer su redovni, a ne „iznenađenje“, Živković je ocenio da je „najvažniji posao“ motivisati 80 procenata birača opozicije da izađu i glasaju.\n„Krivica opozicije je ta što deo nezadovoljnih građana ne izlazi na izbore“, napomenuo je on i podsetio da Aleksandar Vučić „izvodi između 25 i 26 odsto od ukupnog broja birača“, kada se eliminišu „oni koji nikad ne glasaju, oni koji su na biračkom spisku, a nisu u zemlji, i oni koji su pokojni“.\n„Kada se sve to sabere, vidi se da cifra onih koji za njega glasaju nije dramatična, ali je zato veliki broj apstinenata i obaveza je opozicije da njih motiviše da glasaju“, kaže Živković.\nOn objašnjava da je „pobeda opozicije 24. septembra 2000. bila i u tome što je ubedila ljude da postoji način da se autoritarni i terorističko-totalitarni režim pobedi olovkom, na izborima“.\nŽivković dopušta mogućnost da se, uprkos Vučićevoj odluci, uz beogradske, održe i vanredni parlamentarni izbori i upozorava da „to ne sme da iznenadi opoziciju, jer ona uvek mora da bude spremna za izbore“.\n„Ako nas budu iznenadili vanredni parlamentarni izbori“, ocenio je Živković, „onda mi ne zaslužujemo ni da glasamo na njima, a kamoli da učestvujemo“.\nOn je, osvrčući se na pretnje smrću poslanici NS Mariniki Tepić i novinarki N1 Mariji Antić, konstatovao da su ti koji prete „profašistički cirkusanti, koje narod zove fukara, ciketani, kokošari“.\nŽivković ih „poziva da oslobode neki grad na Kosovu, pošto se busaju da su hrabri i da ih ima nekoliko hiljada“, a ne da se „po slavama, kafanama i bunjištima, pijani i drogirani, deru, viču, prizivaju Lazara i Nemanjiće i prete smrću drugima“.\n„Oni su hrabri, jer imaju podršku režima“, smatra Živković, aludirajući na bivšeg službenika Kancelarije za Kosovo i Metohiju Mišu Vacića, ali i na odluku „da se ikonama prefarbani voz uputi put Kosova“.\n„Niko nema pravo da preti, a posebno ne javno preko tvitera, osećajući se hrabrim, jer drži Vučićevu sliku na desktopu. U suštini, to je Vučić koji je pre pet-šest godina obukao odelo i postao Evropejac, a kada to odelo skine, to je Vučić iz devedesetih, i on i svi njegovi“, zaključio je Živković.\ndragan djilas, zoran zivkovicBeograd\n10. decembra 2017. u 12.03\n10. decembra 2017. u 12.14\n11. decembra 2017. u 08.15\n11. decembra 2017. u 12.12\nZasto reciklaza Djilasa? Kao tu smo poslednji put imali dobru ekipu pa eto mozda ce opet da se desi. Iako licno mislim da je "dizel u kariranom" bolje da funkciju obavlja Sapic nego reciklirani Djilas. Zivkovic je realno u pravu, ali eto i on je bio u mikrotalasnoj nakon jakog zaledjivanja i sta? Nista! Mlitavo…Nema od reciklaze likova nista. Jovanovic je eto dobar primer, reciklaza u ljubicastom.\nsvaka cast botovima kaže:\n12. decembra 2017. u 20.19\n12. decembra 2017. u 22.38


sreda, 20. maj 2020. 17:41h\nKonkurs za najbolje studente otvoren je do 12. juna S.M.\nMirjana Savkov, koordinatorka Kancelarije za mlade podseća da Grad Pančevo već deset godina svoje najbolje studente nagrađuje nagradom koja je simbolična, ali je vrlo značajna za njih, jer ih motiviše da ostanu u svom.\nSvi studenti koji su ove školske godine, odnosno 2019/20, upisali završnu godinu, četvrtu godinu ili neke druge vrste studija i koji imaju prosek iznad 9 mogu i imaju pravo da se prijave na ovaj konkurs. Konkurs je ove godine produžen odnosno traje skoro mesec dana. Traje do 12. juna i imaju pravo da se prijave onlajn, to jest, preko Kancelarije za mlade mejlom ili da svoje dokumente dostave u Uslužni centar Gradske uprave, rekla je Mirjana Savkov.\nMiljan Zarubica, je student iz Pančeva koji je sada na masteru, ali je prošle godine završio Elektrotehnički fakultet - osnovne studije sa prosekom 9,73 i dobio je ovu nagradu grada.\nZa konkurs sam saznao na društvenim mrežama od Regionalnog centra za talente „Mihajlo Pupin“. Okačili su fajl na kome je bilo uputstvo za prijavljivanje i osnove konkursa. S obzirom na to da je Pančevo jedna od retkih lokalnih samouprava koja daje ovakve nagrade i koja voli da ohrabri svoje studente da da budu što bolji nagrada je stvarno od značaja mnogo. Preporučio bih svima koji ispunjavaju uslove da se prijave na konkurs, zato što ne postoji nijedna druga restrikcija. Osim toga, zna se, ako ste ispunili uslove, ako imate određen prosek sigurno dobijate nagradu i nema nikakve selekcije osim toga, kaže Zarubica.\nZa gradske nagrade mogu konkurisati studenti državljani Srbije, ili oni sa statutom izbeglice ili raseljenog lica, a nužno je da imaju prebivalište, odnosno boravište na teritoriji Pančeva. Uslov je da prethodnih godina nisu dobijali nagradu od grada Pančeva.\nPrijavu sa dokumentacijom o uspehu na studijama studenti mogu dostaviti do 12. juna.


Moguće odgađanje početka nastave u FBiH do 15. septembra - Akta.ba\nMoguće odgađanje početka nastave u FBiH do 15. septembra\n20.08.2020. 14:37 / Izvor: Akta.ba\nKrizni štab Federalnog ministarstva zdravstva najavio je kako je moguće da će doći do odgađanja početka nove školske godine usljed nestabilne epidemiološke situacije. To znači da bi prema prijedogu Kriznog štaba nastava mogla počela 15. septembra.\nZa sutra je najavljen sastanak članova Kriznog štaba Federalnom ministarstva zdravstva sa kantonalnim ministrima obrazovanja kako bi se donijela odluka o početku i načinu odvijanja nastave u Federaciji.\nGoran Čerkez, član Kriznog štaba Federalnom ministarstva zdravstva kazao kako se situacija u augustu stabilizirala.\n"Uspjeli smo staviti pod kontrolu sve klastere. Ušli smo u ovaj mjesec i stabilizujemo situaciju. Moram reći da imamo importovan virus iz Republike Hrvatske iz Makarske, ljudi koji su zaraženi u diskoteci. Pandemija nema granica i to je očekivati. Cilj je i dalje da idemo u stabilizaciju i da jesen dočekamo mirniju", kazao je Čerkez.\n"Razgovarali smo o školama, sutra je sastanak sa kantonalnim ministarstvima gdje ćemo zajednički donijeti finlne zaključke i kompletirati", naglasio je on.\nJedan je prijedlog da se školska godina ne počne 1. septembra nego da idemo od 15.septembra.\n"Ako se dogovorimo vidjet ćemo kako će to ići", poručio je Čerkez.


Republika / Liverpul protiv Vest Hema ispisuje nove stranice istorije Premijer lige!\nŠampion Evrope igra u neverovatnoj formi ove sezone, pa posle 26 odigranih mečeva imaju 25 pobeda i jedan remi.\nU ponedeljak protiv Vest Hema imaće priliku da ispišu nove stranice istorije Premijer lige.\nEkipa Jirgena Klopa u seriji je od 17 pobeda i 18. trijumfom zaredom izjednačili bi rekord Mančester sitija iz sezone 2017/18 po broju uzastopnih pobeda u Premijer ligi.\nSiti je to uspeo u periodu od 26. avgusta do 27. decembra 2017. godine, dok Liverpulov niz traje od 27. oktobra.\nTakođe, Liverpul ima 20 uzastopnih pobeda kod kuće, što je niz koji traje od 9. februara 2019. godine, a danas bi i taj rekord mogao da bude oboren.\nTrenutno su Redsi izjednačeni sa Mančester sitijem, koji je takođe imao 20 uzastopnih pobeda kod kuće od 5. marta 2011. do 21. marta 2012. godine.\nLiverpul će imati priliku do kraja sezone da obori još nekoliko rekorda.\nVest Hem je u poslednje 23 godine slavio samo jednom na "Enfildu" i to 2015. godine (0:3). Na poslednje dve utakmice u Liverpulu, domaćin je bio prilično ubedljiv (4:0, 4:1).\n"Čekićari" ne znaju za trijumf na poslednjih šest mečeva u Premijer ligi i danas će imati najteži mogući ispit.\nUtakmica je na programu u ponedeljak od 21:00.\nArsenal konačno igra ozbiljan fudbal, Anćelotijev Everton pao u Londonu!\nSport Fudbal Engleska Liverpul FK Liverpul FK Vest Hem Premijer liga Rekord


EU planira uvesti finansijske sankcije Damasku - Klix.ba\nOnemogućavanje pristupa gotovini\n23.11.2011. u 16:44\nVlade Evropske unije planiraju da usvoje više finansijskih sankcija protiv Sirije naredne sedmice, što bi onemogućilo predsjedniku Basharu al Assadu pristup gotovini kroz bankarski sektor, rekao je danas neimenovani diplomata u Briselu.\nOčekuje se da će nove mjere uključivati zabranu za evropske investicije u sirijskim bankama i trgovanje sirijskim obveznicama.\nOčekuje se, takođe, da će novim mjerama biti zabranjeni novi zajmovi vladi, bilateralno ili kroz međunarodne finansijske institucije, trgovina zlatom ili drugim vrijednim metalima, kao i zabrana prodaje kompjuterskog softvera koji se koristi za nadgledanje interneta ili telefonskih komunikacija.\nTakođe se očekuje da će ovim mjerama biti zabranjeno sirijskim bankama da otvaraju svoje filijale u državama EU, rekao je taj diplomata.\n"Cilj je obuhvatiti sankcijama finansijske resurse Assada", rekao je neimenovani diplomata.\nVlade EU dale su preliminarno odobrenje paketu sankcija početkom sedmice, ali će eksperti nastaviti diskusije i mogli bi dodati neke prijedloge.\nNove mjere samo su dodatak već postojećim koje se odnose na embargo na naftu, mjere protiv samog Assada čiji je cilj zaustavljanje represije režima protiv demonstranata.


V sednica SO Sokobanja prekinuta\nV sednica SO Sokobanja danas je prekinuta zbog nedostatka kvoruma. Nakon usvajanja prve tačke dnevnog reda: Razmatranje i usvajanje izvoda iz Zapisnika sa 4. sednice SO, kada se prešlo na razmatranje druge tačke\nV sednica SO Sokobanja danas je prekinuta zbog nedostatka kvoruma. Nakon usvajanja prve tačke dnevnog reda: Razmatranje i usvajanje izvoda iz Zapisnika sa 4. sednice SO, kada se prešlo na razmatranje druge tačke: Razmatranje i odlučivanje po Predlogu za razrešenje predsednika opštine Sokobanja, sednicu su napustili odbornici koji su potpisali predlog – odbornici koalicijeSPS-PUPS-JS, s tim što je ovu odborničku grupu napustio odbornik Igor Mihailović, koji će od sada zastupati program i stavove stranke Jedinstvena Srbija, zatim odbornici SNS-a i Političke stranke “Srbija na istoku”, tako da je sednica prekinuta zbog nedostatka kvoruma. Danas će biti zatraženo tumačenje u kom roku smo u obavezi da zakažemo nastavak ove sednice u skladu sa poslovnikom i videćemo da li će to biti petak kao krajnje rešenje, kaže predsednik SO Sokobanja, Snežana Radovanović. Ona kaže da je do napuštanja sednice došlo zbog nedostatka dovoljnog broja odbornika koji je potreban za izglasavanje nepoverenja.\nMiliša Dinić-politička stranka “Srbija na istoku” kaže da su odbornici koji su potpisali predlog za razrešenje predsednika opštine iskoristili zakonsko pravo da napuste sednicu i da nema kvoruma, a iz dva razloga. Prvi je, kaže Dinić, to što se jedna odbornica sa liste podnošenja zahteva porodila i time je sprečena da prisustvuje sednici. Drugi razlog je što su vršeni pritisci na odbornike, dodao je on. Smatramo da ćemo do nastavka sednice regulisati ovo pitanje i da ćemo imati većinu, rekao je Dinić. Predsednik OO SNS, Vlada Milojković kaže da je i ranije izjavio da će se vršiti pritisci na odbornike, a da se to i ostvarilo. Jedan odbornik će raditi u JKP, a pojedincima su nudili nešto drugo, kaže Milojković. On dodaje da potpisnici koriste zakonsko pravo, da će videti kada će sednica biti nastavljena i da će probati da dovrše ono što su započeli – jer je, kako kaže, to dobro za Sokobanju. Za Sokobanju neće biti dobro ako ne uspemo: moraće sami da prave kvorum, sami da vladaju i vode Sokobanju, a mislim da to ne mogu, rekao je on.\nPredsednik OO DS Dejan Nikolić je komentarišući prekid današnje sednice zbog nedostatka kvoruma rekao da lokalna vlast nije napravila korak napred, a da nije bila saplitana od odredjenih funkcionera SPS-a koji 6 meseci pokušavaju da destabilizuju vlast. Danas, kada su zakazali sednicu za razrešenje predsednika opštine, sa nje su izašli i moja poruka njima je da nemogućnost da obore lokalnu vlast traže u izbornim rezultatima jer je svaki treći gradjanin glasao za DS i zato oni neće ni na sledećoj sednici imati većinu, kaže Nikolić. On je rekao da će DS nastaviti da vodi lokalnu vlast i dodao je da su oni 5 meseci imali pomoćnika predsednika opštine čije je jedino zaduženje bilo da komunicira sa republičkom vlašću i da donese pare Sokobanji, a 5 meseci nije doneo ni jedan dinar. 2008. kada je lokalnu vlast preuzela DS, kada smo dobili predsednika opštine i Narodnog poslanika, za pet meseci Sokobanji smo doneli 50 miliona dinara, kaže Nikolić. Mi nismo sedeli ni sada, do kraja godine nas očekuje potpisivanje jednog velikog ugovora za izgradnju sportskih terena i sportskih kompleksa, tako da je to rad, a ovo danas je zamajavanje naroda, rekao je on.


Usvojena Omladinska politika grada Banjaluka za naredne četiri godine\n07.02.2018 14:29 | Srna\nBanjaluka / - Skupština grada Banjaluka usvojila je danas Omladinsku politiku grada Banjaluka za period 2018-2022. godina kojom su definisani osnovni problemi mladih i načini njihovog rješavanja, te koja će postaviti temelje za poboljšanje položaja omladine.Gradonačelnik Banjaluke Igor Radojičić ocijenio je da je dokumet sadržajan i veoma ambiciozan, te da obuhvata sve segmente društvenog života mladih.\n"Volio bih da se ovaj dokument realizuje, jer je sačinjen sa dosta aktivnosti i akcionih zadataka za naredne četiri godine", rekao je Radojičić novinarima.\nOn je naveo da je Skupština Banjaluke usvojila i set odluka o izmjenama regulacionih planova, kojima će biti omogućeno rješavanje problema u nekoliko gradskih zona.\nSa dnevnog reda je sjednice gradske Skupštine skinut je Prijedlog odluke o objavljivanju novog konkursa za izbor direktora Centra za socijalni rad, zbog presude Okružnog suda kojom je poništena odluka Skupštine grada o smjeni direktora Vere Sladojević, jer smjena nije obrazložena.\nRadojičić je ocijenio da je presuda suda neobična i da pravi presedan kod akata slične prirode, te da će grad vjerovatno žaliti Visokom sudskom i tužilačkom savjetu ili Vrhovnom sudu Republike Srpske.\n"Presuda je upućujuća i ona ne osporava da Skupština grada ima pravo da postavlja i razrješava funkcionere, ali traži da se ovo vodi kao upravni postupak, iako to nije, odnosno da svaka odluka o razrješenju ima obrazloženje i pravni lijek", rekao je Radojičić.\nOn je dodao da će odluka suda biti ispoštovana, te će na narednoj sjednici Skupštine grada, ta odluka biti razmatrana u drugačijoj formi.\nGovoreći o planiranim kapitalnim investicijama, Radojičić je rekao da se za sljedeću sjednicu Skupštine grada priprama odluka o emisiji obveznica u iznosu od šest miliona KM, kojim će biti realizovani planirani projekti.\n"Skupštini grada biće predloženo da se ide u emisiju obveznica za pet kapitalnih projekata koji se odnose na izgradnju novog mosta na lokaciji Zelenog mosta, zatim prva faza rekonstrukcije Ulice kralja Aleksanda prvog Karađorđevića, te završetak Istočnog tranzita, kao i nastavak rekonstrukcije Šoping centra i nastavak projekta izgradnje vodovodnog sistema žCrno vrelož", naveo je Radojičić.\nPredsjednik Skupštine grada Banjaluka Zoran Talić izrazio je zadovoljstvo dokumentom Omladinska politika, koji je pripremio Savez omladinskih organizacija.\n"Najvećim dijelom ovaj dokument je istraživačkog tipa i u njemu su navedeni najveći problemi sa kojima se suočavaju mladi ljudi", rekao je Talić.\nOn je istakao da je važno da gradsko odjeljenje koje je zaduženo za realizaciju ovog dokumenta treba jasno da u svojim akcionim planovim definišu budžetske, ali i vanbudžetske okvire.\nOdbornik NDP–a u Skupštini grada Banjaluka Mirna Savić Banjac ocijenila je da je dokument Omladinske politike prilično kvalitetno urađen, te da su na površinu isplivali svi ključni problemi omladine u gradu.\n"Međutim, ne postoje nikakvi rokovi niti akcioni plan koji će nam reći kada će određeni strateški ciljevi, navedeni u ovom dokumentu, biti realizovani. Ovo je odlična polazna osnova, ali nas brine što je sve uopšteno napisano", rekla je Banjčeva.\nPrema njenom mišljenju, da bi se zaustavio odlazak mladih sa ovih prostora, potrebna je obrazovna reforma, jer postoji višak visokoobrazovanih mladih ljudi, a istovremeno manjak zanatlija.\nPredsjednik Upravnog odbora Savjeta omladinskih organizacija Banjaluka Davor Strika rekao je da je cilj dokumenta Omladinska politika poboljšanje situacije kada je riječ o mladim ljudima u Banjaluci.\n"Najveći problem mladih ljudi je nezaposlenost i stambeno pitanje. Međutim, analizirajući rezultate do kojih smo došli, zaključili smo da je veliki problem što su mladi ljudi u određenim segmentima inertni i nezainteresovani za rješavanje problema sa kojima se suočavaju", rekao je Strika.\nSkupštinski Kolegijum, na kojem će biti utvrđen datum održavanja 20. sjednice Skupštine grada, biće održan u petak, 9. februara, sa početkom u 12.00 časova. /


SRS: Ponosni smo što nas građani doživljavaju kao svog zaštitnika - Infobrif\nSRS: Ponosni smo što nas građani doživljavaju kao svog zaštitnika\nObjavljeno 16.04.2019. u 10:31\nFoto: SRS, logo\nBEOGRAD – Srpska radikalna stranka (SRS) upozorila je da država ne pruža pomoć kategorijama ljudi kojima je neophodna, što je njena obaveza, uskraćujući im tako jednake šanse sa drugima u društvu, dok se, za razliku od ove prave diskriminacije, puno novca troši na lažnu diskriminaciju.\n„Naša stranka je uvek bila zaštitnik obespravljenih, ponosni smo što nas građani doživljavaju kao svog zaštitnika i one koji govore i u njihovo ime“, rekla je na konferenciji za novinare funkcioner SRS i potpredsednica Skupštine Vojvodine Smiljana Glamočanin Varga navodeći da stranka sprovodi niz takvih aktivnosti u republičkoj i pokrajinskoj Skupštini.\nGovoreći o problemima koji se ne rešavaju, ona je ukazala da se „položaj samohranih majki ne popravlja niti se smanjuje broj žrtva porodičnog nasilja, već povećava“ i to kao posledica siromaštva, što skrivaju promoteri „evrounijatske stranputice“.\nOna je upozorila i da „javni izvršitelji haraju“, „događa se nedopustivo – da porodice sa decom ostaju bez krova nad glavom, roditelji bez ikakvih prihoda, siromašnim roditeljima se oduzimaju deca i smeštaju u hraniteljske porodice umesto da se nađe posao tim siromašnim roditeljima“.\n„Samohranim roditeljima dece sa invaliditetom i teškoćama u razvoju, koji zbog nege deteta nisu u mogućnosti da rade, država daje izvesnu novčanu pomoć, ali nedovoljnu da se preživi mesec i ti ljudi ne ostvaruju pravo na zdravstveno, penziono osiguranje, ne ide im radni staž“, rekla je Varga, dok hranitelji, napomenula je, to imaju.\nŠešelj: Policija da reaguje na kupovinu glasova i crne…\nLSV: Vlast pravi upadljivu diskriminaciju građana Vojvodine\nOna je rekla da je dobro što postoje hranitelji, u slučajevima kad biološki roditelji neće, ili nisu podobni i sposobni da vode računa o svojoj deci, ali je „nedopustivo da položaj bioloških roditelja i hranitelja, u najmanju ruku, nije izjednačen“.\nGovoreći još o primerima diskriminacije, ona je rekla da se stranci obratio predsednik Udruženja gluvih i nagluvih Vršca Zoran Jevtić koji je, učestvujući na konferenciji za novinare, istakao da se ne sprovodi Zakon o upotrebi znakovnog jezika, zbog čega je planirano da se u maju pred zgradom Vlade održi protest.\nOn je rekao da mu i članovi drugih, ovakvih, udruženja govore o teškoćama sa kojima se suočavaju tako da bi planirani protest bio „lice istine“ šta se dešava u državi.\nPodsetivši da je SRS u republičkoj i pokrajinskoj skupštini pokretala ovo pitanje na koje ukazuje Jevtić, Varga je rekla da država, istovremeno, troši veliki novac građana za brojne „seminare, edukacije u skupim hotelima“ o rodnoj ravnopravnosti od kojih koristi imaju samo njihovi organizatori i „feministkinje po profesiji“.\nGovoreći o „lažnoj diskriminaciji“, ona je rekla da se propagira da ljudi zbog svojih seksualnih afiniteta treba da imaju posebna prava a to su zapravo lične, privatne stvari pojedinaca, zbog kojih niko ne sme da bude progonjen i diskiminisan ali ni povlašćen.\n„Mi Srbi imamo mnogo toga za ponos jer u Srbiji nikad nije bilo rasizma, diskriminacije zbog vere ili nacije. SRS je iskreno posvećena istinskoj ravnopravnosti bez obzira na pol, veru, naciju, rasu, fizičke ili zdravstvene probleme“, naglasila je Varga.\nVlada Srbije usvojila leks specijalis o „švajcarcima“, evo šta predviđa\nŠešelj: Policija da reaguje na kupovinu glasova i crne džipove\nRadeta kritikuje poverenicu: Brani poslanice Jerkov i Tepić, ali ne i Šešelja\nVučić s Makronom: Srbiji da se jasno kaže šta da očekuje od…\nTokom dana oblačno sa olujnim vetrom, uveče kiša (TABELE)\nJarčevi žele da uđu u nešto ozbiljniji odnos, dok Vage…\nNazad\tNapred 1 od 12.928


Vesti - Održani prvi sastanci radnih grupa za izradu Planova održive urbane mobilnosti u Pirotu i Šapcu SKGO - Vesti detaljno\nOdržani prvi sastanci radnih grupa za izradu Planova održive urbane mobilnosti u Pirotu i Šapcu\nPrvim sastancima Radnih grupa/Komisija za izradu Planova održive urbane mobilnosti (POUM) i formalno je otpočeo proces izrade ovih planskih dokumenata u Pirotu i Šapcu. Izradu planova održive urbane mobilnosti podržava SKGO kroz projekat „Održiva urbana mobilnost u gradovima i opštinama Srbije“, finansiran od strane Nemačke tehničke saradnje (GIZ) - Otvoreni regionalni fond za energetsku efikansost u jugoistočnoj Evropi.\nU petak, 21. juna sastala se Radna grupa za izradu POUM sastala se u Pirotu. Sastanku Radne grupe prisustvovali su članovi iz gradske uprave, Policijske uprave – saobraćajne policije, Sportskog centra, JP za planiranje i uređenje građevinskog zemljišta, JKP Komunalac i Tehničke škole. Koordinator izrade POUM u Pirotu je Slobodan Rančić, savetnik za saobraćaj u gradskoj upravi. Sastanku Radne grupe takođesu prisustvovale predstavnice SKGO kao i konsultanti – Jelena Nikolić i profesor Vladimir Đorić.\nNa sastanku Radne grupe još jednom je pojašnjen proces izrade Plana, a zatim je izvršena analiza zainteresovanih strana i izrađena je mapa zainteresovanih strana. Na narednom sastanku Radne grupe, planirano je da se analizira postojeće stanje uz učešće jedne grupe zainteresovanih strana. Na sastanku su takođe razmatrani predlozi za održavanje ovogodišnje Evropske nedelje mobilnosti (septembar 2019).\nU utorak, 25. juna sastala se Komisija za izradu Plana održive urbane mobilnosti grada Šapca. Ovom komisijom rukovodi Nemanja Pajić, predsednik Skupštine grada. Uži radni tim, koji je sačinjen od zaposlenih iz JP Infrastruktura, predvodi urbanistkinja Ksenija Lukić. Na sastanku Komisije prisustvovali su predstavnici Policijske uprave, gradske uprave, JP Infrastruktura, Parking servisa i srednje tehničke škole, kao i glavni urbanista grada Šapca. Tema prvog sastanka Komisije bila je pregled postojeće dokumentacije i dostupnih podataka za analizu postojećeg stanja. Članovi Komisije takođe su analizirali zainteresovane strane za izradu POUM Šapca i izradili mapu stejkholdera. Dogovoreno je da se za sledeći sastanak Komisije pozovu neke od zainteresovanih strana. Kako se Evropska nedelja mobilnosti poklapa sa održavanjem velike manifestacije u Šapcu - Šabačkog vašara, razmatrane su mogućnosti koordinacije ovih manifestacija u cilju upoznavanja javnosti sa ciljevima izrade Plana, kao i radi distribuiranja upitnika i ankete o mobilnosti domaćinstava.


Manje nezaposlenih, tvrde iz Zavoda za zapošljavanje RS - Prnjavorski informativni portal\nManje nezaposlenih, tvrde iz Zavoda za zapošljavanje RS\nBanjaluka – Na evidenciji nezaposlenih Zavoda za zapošljavanje u prvih pola godine bilo je prijavljeno 7.369 lica, što je za 840 ili 4,6 odsto manje u odnosu na isti period prošle godine.\nOvo je “Glasu Srpske” potvrdila viši stručni saradnik za informisanje i odnose sa javnošću Zavoda za zapošljavanje Republike Srpske Vedrana Milinković i dodala da je analiza mjesečnih izvještaja za Biro Banjaluka pokazala da je u januaru bilo najviše prijavljenih lica, 17.617.\n– Za prvih šest mjeseci ove godine sa evidencije nezaposlenih Zavoda po osnovu zaposlenja brisano je ukupno 5.937 lica – naglasila je Milinkovićeva.\nDodala je da su najveći broj poslova našli kvalifikovani radnici, njih 2.044 i skoro isto toliko lica sa srednjom stručnom spremom – 2.038.\n– Posao je dobilo i 1.027 lica sa visokom stručnom spremom, zatim 663 nekvalifikovanih radnika, 45 niskokvalifikovanih radnika, 23 visokokvalifikovanih radnika, 47 lica sa višom stručnom spremom, 38 mastera i 12 magistara – rekla je Milinkovićeva.\nNaglasila je da je zbog neredovnog javljanja sa evidencije nezaposlenih brisano 161 lice, što je više u odnosu na isti period prošle godine, kada su brisana 424 lica.\nNa kraju prošle godina na birou u Banjaluci bilo je prijavljeno 17.598 nezaposlenih i u odnosu na 2013. godinu za 607 lica manje.\nU tom periodu radi zapošljavanja ukupno sa evidencije je brisano 5.547 nezaposlenih lica, dok je u istom periodu bilo 7.996 novoprijavljenih lica.\nSituacija u privredi i zapošljavanju bila je i jedna od tema o kojoj su raspravljali i odbornici Skupštine grada, u nastavku posljednjeg zasjedanja gradskog parlamenta. Odbornici su prihvatili informaciju o stanju u privredi i zapošljavanju u gradu, a tom prilikom je gradonačelnik Slobodan Gavranović rekao da je grad preduzeo niz mjera koje su dale pozitivne rezultate.\n– Pomaka ima, iako oni nisu veliki, ali su ohrabrujući. U posljednjih godinu i po došlo je do povećanja stope zaposlenosti, a smanjen je broj nezaposlenih – rekao je Gavranović.\nDodao je da se dolazak investitora u grad može obezbijediti samo ako se stvore bolji uslovi na nivou cijele države, što, kako kaže Gavranović, trenutno nije slučaj.\nPrema podacima iz informacije o zapošljavanju u Poreskoj upravi RS do kraja aprila ove godine u gradu je bilo registrovano 15.997 preduzetnika i firmi, u kojima je bilo zaposleno ukupno 64.262 radnika.\nPrema podacima Republičkog zavoda za statistiku, lani je u Banjaluci bilo zaposleno 61.820 radnika, najveći broj u oblasti trgovine 11.328 ili 18,3 odsto, zatim u javnoj upravi, 8.651 radnik ili 14 odsto te u prerađivačkoj industriji 7.910 radnika ili 12,8 odsto.\n– 2.044 kvalifikovanih radnika\n– 2.038 sa srednjom stručnom spremom\n– 1.027 sa visokom stručnom spremom\n– 663 nekvalifikovanih radnika\n– 45 niskokvalifikovanih radnika\n– 23 visokokvalifikovanih radnika\n– 47 sa višom stručnom spremom\n– 38 mastera\n– 12 magistara\nkonkurs oglas posao Zavod za zapošljavanje


Danas\t30.03.2017 14:08\nJasna Janković, predsednica Unije, kaže za Danas da se ne plaši eventualnih sankcija koje bi Ministarstvo prosvete moglo da preduzme protiv prosvetnih radnika, s obzirom da štrajk sa potpunom obustavom nastave nije u skladu sa zakonom. Ona je kazala da je raspoloženje za protest među članovima Unije "odlično" i podsetila da su u štrajku upozorenja 17. marta učestvovali zaposleni iz 536 škola. Na pitanje da li će nastavnici koji stupe u nezakonit štrajk odgovarati, ministar prosvete Mladen Šarčević kratko je za Danas odgovorio: "Videćemo. Poštovaćemo zakon".\nPredsednici Sindikata radnika u prosveti Srbije (SRPS), GSPRS "Nezavisnost" i Sindikata obrazovanja Srbije potvrdili su za Danas da neće učestvovati u sutrašnjem štrajku. Oni su u ponedeljak na sastanku sa ministrom prosvete dobili obećanje da će plate zaposlenih u obrazovanju biti "značajno povećane" i to dva puta u toku ove godine.\n- Mi smo tražili povećanje od 15 odsto, kako bi prosečna plata u prosveti bila nešto iznad republičkog proseka, do uvođenja jedinstvene cene rada za sve zaposlene u budućem sistemu platnih razreda. Ministar se saglasio sa predlogom i istakao da će se prvi deo povećanja realizovati u junu 2017, a drugi deo u oktobru - kaže Slobodan Brajković, podsećajući da je prosečna februarska plata u prosveti 42.146 dinara, dok je republički prosek 46.990.\nŠarčević je u ponedeljak uputio dopis direktorima osnovnih i srednjih škola sa preporukom da se poboljša materijalni položaj nenastavnom osoblju preraspodelom sopstvenih prihoda u skladu sa članom 28 kolektivnog ugovora. Taj član predviđa da "poslodavac može da utvrdi pravo zaposlenog na uvećanje plate u visini do 30 odsto od visine plate, koje se isplaćuje iz sopstvenih prihoda koje ostvari ustanova". Brajković kaže da je ova uopštena formulacija izazvala nedoumicu u školama da li svo nenastavno osoblje ima pravo na povišicu, zbog čega su od ministra tražili da jasno propiše o kojim kategorijama zaposlenih je reč, koliki procenat povećanja škole treba da isplate i na koji način to da urade obrazovne ustanove koje ne ostvaruju sopstvene prihode.\nUpitan da li obećanje ministra ima veze sa predizbornom kampanjom i da li u njega veruje, Slobodan Brajković odgovara da "ni ranije, ni sada ne veruje državi dok ne ispuni obećanje", te da ga "politika ne zanima već samo da se povećaju bedne plate u prosveti". On odbacuje tvrdnje Unije da njeni predstavnici nisu pozvani na sastanak sa ministrom, jer su zbog štrajka proglašeni nepodobnim. Brajković kaže da je taj sastanak nastavak pregovora sa Ministarstvom prosvete koji traju od februara i da nema veze sa poslednjim događanjima.


Igraj na humanost - Mozzart pomogao udruženju žena ARTA\nIgraj na humanost – Mozzart pomogao udruženju žena ARTA\nPredsjednica Udruženja ARTA, Radmila Simić: Mozzart nas je baš obradovao i veoma smo zahvalni što su odabrali baš nas u ova teška vremena, a da im uopšte nismo poslali molbu za donaciju.\nUdruženje žena ARTA humanitarnim radom bavi se već 21 godinu. Za to vrijeme pomogli su hiljadama socijalno-ugroženih građana. Članovima udruženja doniraju osnovne životne namirnice, a kroz razne radionice ih obučavaju za samostalni život. Sve to ne bi bilo moguće bez pomoći donatora, kojih je tokom epidemije virusa korona znatno manje. U sklopu tradicionalne akcije kompanije Mozzart „Humanitarni tiket u podne“ dramski umjetnik Vladimir Jocović je tipovao baš za ovo Humanitarno udruženje žena iz Bijeljine.\n“Bili smo iznenađeni pozivom iz Mozzarta kada su nam saopštili da će nam uputiti donaciju. Rijetko se desi da nam želi uputiti pomoć neko kome mi uopšte nismo poslali molbu. Ova donacija nam je posebno značajna jer je u posljednje vrijeme bilo jako teško. Odaziv na naše molbe je bio veoma slab zato što su donatori iz svih sfera u problemima zbog epidemije korona virusa. Mozzart nas je baš obradovao i veoma smo zahvalni što su zajedno sa glumcem odabrali baš nas u ova teška vremena” kaže predsjednica Humanitarnog udruženja žena ARTA, Bijeljina, Radmila Simić.\nOvo Udruženje okuplja socijalno- ugrožene građane svih životnih dobi. Među njima je veliki broj onih sa zdravstvenim poteškoćama, samohranih roditelja i djece sa invaliditetom. Sa njima kontinuirano rade informatičke, sportske i kreativne edukacije čiji je cilj da korisnike osposobe da samostalno zarađuju za život. U periodu od 2010. do 2015. godine, zbog više poplava na području Bijeljine, imali su čak 700 socijalno-ugroženih korisnika. Sada u redovnim aktivnostima učestvuje oko 150, a neki po socijalnu pomoć dolaze po potrebi. Nikome od njih ne naplaćuju članarinu, a sva hrana, higijena i garderoba za korisnike je besplatna. Najveća želja im je da dobiju sopstveni prostor za rad jer ga trenutno dijele sa još šest odruženja.\nARTA opstaje od prodaje rukotvorina koje korisnici izrađuju, donacija i skromnih sredstva od lokalne zajednice. Do novca za pomoć korisnicima ponekad dolaze i kroz projekte na koje apliciraju, a najčešće šalju molbe za donacije javnim i privatnim kompanijama. Tim više ih je iznenadila neočekivana donacija iz Mozzarta.\n“Kroz našu akciju „Humanitarni tiket u podne“, uz pomoć poznatih ličnosti, do sada smo uputili donacije brojnim pojedincima i udruženjima. Posebno se trudimo da pomognemo socijalno-ugroženom stanovništvu i podržimo rad humanitarnih udruženja, kakvo je i ARTA” kaže rukovodilac Direkcije korporativnih poslova Mozzarta, Selma Salkanović.


Početna Akteri Zoran Radojičić\nNa izborima za Skupštinu grada Beograda, u martu 2018, bio je nosilac liste SNS „Aleksandar Vučić - Zato što volimo Beograd”. „Dobio sam poziv koji se ne odbija, od čoveka koji drži reč i kome može da se veruje, a ja u sebi imam potrebu, pomalo idealistično, da se nešto uradi za sve zajedno i da pomerimo neke granice. Obično i krećem, tako je bilo i sa Tiršovom, sa nekim ogromnim idealima, ali se u toj nekoj priči pomere granice i vidi se rezultat”, rekao je Radojičić. (TV “Pink”, 3. 2. 2018. godine)\nKako je objavio KRIK, čim je postao prvi na listi SNS-a podneo je i zahtev da legalizuje kuću koju je bespravno sagradio na Zlatiboru. “Početak Radojičićevog političkog angažovanja pratilo je uklanjanje pojedinih podataka iz njegove biografije sa interneta. Tako se na sajtu privatne bolnice ‘Bel Medic’ više ne može naći informacija da je, dok je upravljao Tiršovom, Radojičić radio i kod njih. Kada su novinari KRIK-a otkrili da se podaci o stanu i zemlji koju poseduje ne nalaze u njegovom imovinskom kartonu – Agencija za borbu protiv korupcije ih je dodala preko noći. Na sličan način je promenjen i podatak o honoraru koji je zaradio kao glavni istraživač u kliničkom ispitivanju lekova krajem 2015. Uprkos ovome, Radojičić je u jednom intervjuu rekao 'radim otvoreno i transparentno i nemam šta da krijem'”, navodi KRIK.


Beograd, 12. jun 2012. - Prvi smart telefon kompanije LG Electronics koji poseduje procesor sa četiri jezgra, Optimus 4X HD, od sada je dostupan u prodavnicama širom Evrope. Ovaj model će se postepeno pojavljivati na različitim evropskim tržištima, a u narednim mesecima će biti dostupan i korisnicima u Srbiji.\nJedna od novih funkcija koje se mogu naći u modelu Optimus 4X HD je Quick MemoTM aplikacija, koja omogućava da se objekti koji se nalaze u beleškama direktno i brzo podele preko interneta. Ovaj model poseduje i inovativni Media Plex™ dodatak, koji je u potpunosti podređen punom korisničkom iskustvu (User Experience - UX). Ovaj dodatak obuhvata niz korisnih opcija, poput Fingertip Seek funkcije koja prikazuje pregled bilo kog video zapisa, samo dodirom na dugme za reprodukciju ili Live Zooming opcije koja omogućava korisnicima da zumiraju tokom gledanja video zapisa.


Aktivisti u borbi za svoj grad - Kosovo 2.0\nPiše Jovana Georgievski - 01.04.2018\nVeć četiri godine Inicijativa Ne da(vi)mo Beograd ne posustaje.\nDok je policija motrila na prolaznike, na potezu između beogradskog Trga Terazije i Narodne skupštine, grupa aktivista, njihovih simpatizera i novinara okupila se u podzemnom prostoru na dvestotinak metara od Skupštine. Bila je nedelja, 4. mart, i ljudi su iščekivali, uglavnom s nestrpljivošću, proglašenje rezultata lokalnih beogradskih izbora koji su se održali ranije tog dana.\nOvi izbori bili su prvi put da se Inicijativa Ne da(vi)mo Beograd kandidovala na lokalnim izborima, nakon četiri godine aktivnog građanskog lobiranja u vezi s gradskim pitanjima. Prostrana podzemna prostorija bila je puna ljudi, tenzije i osećaja nade.\nInicijativa Ne da(vi)mo Beograd, nastala je 2014. godine kada je grupa građana odlučila da pokuša stati na put izgradnji multimilionskog projekta “Beograda na vodi”. Inicijativa je danas politički pokret koji je na lokalnim izborima dobio podršku skoro 30.000 građana i građanki Beograda.\nBilo je pomešanih osećanja prema aktivistima inicijative Ne da(vi)mo Beograd na veče izbora prošlog meseca, jer su dobili 30.000 glasova, ali nisu uspeli da pređu prag od 5 odsto. Fotografija: Ne da(vi)mo Beograd.\nKako je noć odmicala, a rezultati pristizali, tenzija i nada raspršile su se u razočaranje nakon što je postalo jasno da glasačka podška nije bila dovoljna da Inicijativa pređe cenzus (5 posto glasova) koji bi osigurao prisustvo aktivista u Skupštini grada.\nIpak, razočaranje je ispraćeno s osećajem ponosa. Za mnoge aktiviste, lokalni izbori bili su prvo iskustvo vođenja kampanje i, bez obzira na malo medijskog prostora i skormna finansijska sredstva, prikupljena kroz donacije članova Inicijative, simpatizera i organizacija, osvojenih 3.5 posto glasova predstavlja važan iskorak.\nBorba za javni interes\nInicijativa danas okuplja oko 200 članova, ljudi rаzličitih profilа i zаnimаnjа. Kažu da im je cilj izboriti se “protiv nasilja nad javnim interesom u korist privatnog” te “protiv isključivanja građana iz donošenja odluka o korišćenju javnih sredstava”.\nSve je počelo pre skoro četiri godine, u julu 2014, kada se grupa građana uključila u javnu raspravu o Nacrtu prostornog plana za uređenje priobalja Beograda, dokumentu koji je popločao put izgradnji „Beograda na vodi“. Inicijativa Ne da(vi)mo Beograd uložila je primedbe na Generalni plan Beograda i Nacrt prostornog plana na čijem je podnošenju, prema proceni Inicijative, radilo više hiljada oko 250 eksperata i zainteresovanih građana. Sve primedbe su odbijene.\nInicijativa Ne da(vi)mo Beograd je počela kao grupa zabrinutih građana koji su se okupili u fazi planiranja vodećeg projekta u srpskoj prestonici, “Beograda na vodi”. Fotografija: Ne da(vi)mo Beograd.\nIzgradnja na Savskom nasipu uskoro je dobila podršku i u Narodnoj skupštini, koja je 9. aprila 2015. usvojila lex specialis (premda su radovi na nasipu započeti u prethodnoj godini). Dve nedelje kasnije, Republika Srbija i investitor iz Ujedinjenih Arapskih Emirata potpisali su ugovor, za koji je objavljeno da vredi 3.5 milijarde evra.\nKada je ugovor na 69 strana (259 strana u verziji na engleskom, koja pored osnovnog teksta sadrži i priloge) obavljen u septembru 2015, ispostavilo se da je investitor obavezan da uloži samo 150 milona evra i dodatnih 150 miliona evra u pozajmicama, dok se Republika Srbija obavezala da obezbedi dodatne pozajmice i kompletno pripremi teren za izgradnju.\nOsim na postojanje velikog jaza između obećane i realne vrednosti investicija, aktivisti su uložili seriju primedbi na ustupanje 177 hektara javnog zemljišta privatnoj kompaniji bez nadoknade na neodređeno vreme.\nU međuvremenu, Ne da(vi)mo Beograd osmislio je zaštitni znak koji je uskoro postao simbol otpora: žutu patku (u srpskom žargonu, „patka“ je reč za penis, a prema rečima aktivista, simbolizuje veliku prevaru „na koju se ne sme nasesti“).\nVelika žuta patka – visoka dva metra – na beogradskim ulicama prvi put se pojavila 2. aprila 2015, na dan kada je lex specialis razmatran u Skupštini. Sa ciljem da pokažu kako proces demokratskog odlučivanja u Srbiji ne funkcioniše kako bi trebalo, demonstranti su postavili žutu patku između dva jarbola na kojima se ispred Skupštine viore zastave. Ipak, posle policijske intervencije, patka je morala biti premeštena na obližnji Trg Nikole Pašića, gde je stajala izvesno vreme.\nNa hiljade aktivista i podržavalaca inicijative izašlo je na ulice Beograda u proteklih nekoliko godina. Fotografija: Ne da(vi)mo Beograd.\nAktivisti su izdali saopštenje u kojem stoji da je jedna patka došla do Narodne skupštine, a druga “ušla u Narodnu skupštinu u formi Predloga zakona”, te su pozvali poslanike da se usprotive ovom predlogu.\nUsledile su brojne protestne akcije kojima se priključilo više od 40.000 ljudi, a koje su bile najmasovnije tokom 2016. Beogradom se, prvi put posle mnogo godina, orila antifašistička pesma dok su aktivisti šetali gradom uz zvukove ¡Ay Carmela!, himne španskih republikanskih trupa iz vremena građanskog rata. Tih dana putem društvenih mreža ljudi su masovno pozivani na protestne šetnje i dosta njih se i odazvalo.\n"Protesti su samo jedan vid svih stvari koje radimo proteklih godina kako bismo zaustavili izgradnju Beograda na vodi."\nAndrija Stojanović, aktivista\nPod parolom „Neće proći“ i „Čiji grad – naš grad“, aktivisti su zahtevali ostavku gradonačelnika Beograda Siniše Malog i svih koji su učestvovali u pripremi terena za izgradnju „Beograda na vodi“.\nPošto su radovi na izgradnji Beograda na vodi počeli, Inicijativa je uputila krivičnu prijavu protiv više odgovornih lica za radove na gradilištu. Aktivisti veruju da je nemarom odgovornih došlo do izazivanja opšte opasnosti u vidu oštećenja Savskog nasipa, a na gradilištu se otvorila rupa duboka oko 16 metara u koju je propao jedan deo nasipa.\n„Protesti su samo jedan aspekt onoga što smo tokom ovih godina ustvari radili da bismo zaustavili izgradnju „Beograda na vodi“”, kaže Andrija Stojanović, aktivista Inicijative.\nStojanović ističe da se aktivisti od početka nisu fokusirali samo na trenutno najveći građevinski projekat u Beogradu, već da su pažnju posvetili i drugim gradskim projektima, za koje veruju da bi mogli biti štetni za grad. “Mi smo se bavili analizom stanja na terenu i pisanjem primedbi, ukazujući na razloge zbog kojih mislimo da je pre svega realizacija projekta Beograda na vodi, a onda i drugih urbanističkih projekata“.\nNajveći podsticaj za dalji rad Inicijative stigao je u proleće 2016, nakon serije zloglasnih događaja.\nU noći 24/25. aprila te godine, veče uoči lokalnih, regionalnih i parlamentarnih izbora, srušeno je nekoliko zgrada u Savamali koje su stajale na putu razvoja Beograda na vodi; do danas, nije poznato ko je odgovoran za rušenje. Policija je podnela izveštaj Višem javnom tužilaštvu u junu 2017, ali Tužilaštvo povodom ovog slučaja nije izvelo nikog pred sud.\nMeđu poznatim činjenicama je da je u rušenju učestvovala grupa ljudi sa fantomkama, koji su uklonili zgrade u Hercegovačkoj ulici, koja je prethodno označena kao deo na koji treba da se proširi gradilište Beograda na vodi; lokalni aktivisti prethodno su sprečili rušenje ovih objekata tako što su više puta protestvovali.\nOvom prilikom, pristup Hercegovačkoj ulici je blokiran kamionima, nekoliko prolaznika je zaustavljeno i oduzeti su im mobilni telefoni, bezbednosne kamere sa okolnih objekata su uklonjene, a čuvar objekata je vezan i oduzet mu je mobilni telefon. Čuvar je kasnije prevezen u bolnicu, gde je preminuo nekoliko dana kasnije. Prema medijskim spekulacijama koje su usledile, njegova smrt dovedena je u vezu sa stresom koji je preživeo u noći kada su objekti porušeni. Ministartvo zdravlja opovrglo je pretpostavke da čuvaru nije ukazana adekvatna medicinska pomoć u bolnici.\nNovi incident, nezavisno od pomenutog, dogodio se dva meseca kasnije. Prodavac na pijaci na Vidikovcu preminuo je pored svoje tezge sa lubenicama pošto je komunalna policija pokušala da ga legitimiše. Kasnije se saznalo da čovek nije imao dozvolu da prodaje lubenice i da je prethodno na pijaci imao više susreta sa komunalnom policijom.\nOvaj incident, pojačao je utisak jednog dela građana Beograda o tome da je modus operandi beogradske komunalne policije inače nepotrebno strog, uz činjenicu da je protiv više komunalnih policajaca tokom prethodnih godina vođen disciplinski postupak ili su suspendovani. Kao odgovor na ono što su aktivisti doživeli kao policijsku brutalnost, članovi Inicijative bacilli su 200 kilograma lubenica na sedište Komunalne policije u Beogradu, pozivajući ih na odgovornost za tretman prema građanima Beograda.\nAktivisti kažu da je njihova inicijativa brzo narasla 2016, gde je njihovom najvećem protestu prisustvovalo 40.000 ljudi na ulicama. Fotografija: Ne da(vi)mo Beograd.\nU jeku ovih događaja, simpatizeri brojnih opozicionih grupa u Srbiji pridružili su se protestima, uključujući Libertarijanski klub Libek i više opozicionih partija i brojni članovi akademske zajednice, kao što su Srbijanka Turajlić, profesorka i aktivistkinja iz Beograda i Igor Štiks, sarajevski pisac sa adresom u Beogradu.\n„Pošto čuvar nije preživeo noć u Hecegovačkoj, i kada je preminuo prodavac kojem je pozlilo tokom susreta sa komunalnom policijom na pijaci na Vidikovcu, protestni pokret se omasovio“, kaže Stojanović. „Ljudi su reagovali na smrt svojih sugrađana“.\nPred ovogodišnje lokalne beogradske izbore, podrška Inicijativi stigla je od pojedinaca i organizacija iz raznih delova Evrope, među kojima su okupljeni oko panevropskog nadnacionalnog pokreta DiEM25, čiji su osnivači nekadašnji ministar u grčkoj vladi i profesor ekonomije Janis Varufakis i filozof iz Hrvatske Srećko Horvat, a među članovima britanski režiser Ken Louč, kompozitor Žan Mišel Žar, osnivač Vikiliksa Džulijan Asanž, slovenački filozof Slavoj Žižek, hrvatski filozof Boris Buden, kanadska autorka i aktivistkinja Naomi Klajn, sociološkinja Saskia Sasen.\nPodrška je stigla i od aktivista brojih drugih organizacija iz Španije, Nemačke, Francuske, Belgije i Poljske, dok je iz Zagreba stigla video-poruka od članova udruženja Zagreb je NAŠ.\nTraženje sistematskih rešenja\n„Naši članovi su među sobom vrlo različiti ljudi, ali dele iste vrednosti i osećaju sličnu odgovornost kao građani Beograda“, objašnjava za K2.0 Milan Škobić, aktivista Inicijative. “Mahom, to su ljudi koji uspevaju da osim zarađivanja za egzistenciju urade još ponešto, ili da zarade dovoljno kako bi mogli donirati neki novac u zajedničku kasicu“, dodaje.\nAktivisti objašnjavaju da se vremenom fokus delovanja pomerio sa bavljenja individualnim slučajevima, kao što je iseljenje porodica iz ranjivih društvenih grupa iz njihovih domova, protesta proti izgradnje Beograda na vodi i nebodera na Novom Beogradu na uštrb zelenih površina, na traženje sistematskih rešenja za probleme. Inicijativa je takođe mapirala takozvana žarišta u Beogradu, tj. mesta koja su u aktuelnom ili potencijalnom riziku da podele sudbinu Savskog nasipa.\n„Ja sam u Inicijativu došao kao zainteresovani građanin“, priča Stojanović. „Bio sam rezigniran time što se dragocen prostor Beograda nekome daje preko noći, bez da se građani zaista išta o tome pitaju. Mi smo išli na javne rasprave, ali tamo sam video da je to simulacija jednog procesa gde se građani kao nešto pitaju, pošto su sve prijave bespogovorno odbijene. Tada sam shvatio da je odgovornost svih nas koji shvatamo da smo pogođeni ovim odlukama, da o tome obavestimo druge sugrađane.“\nKako se Inicijativa “Ne da(vi)mo Beograd” u svom dosadašnjem radu najviše bavila pitanjem javnog prostora, bilo je onih koji su im zamerili kandidaturu na lokalnim izborima i odredili ih kao nespremne da se uhvate u koštac sa gradskim problemima, a često se kao argument čulo da je tema beogradskih izbora mnogo šira od Savskog nasipa i parkića po novobeogradskim blokovima.\nStojanović kaže da Inicijativa još uvek traga za najboljim modelom da politiku vrati građanima. „Smatramo da se ljudima mora objasniti da politika nije samo za neke tamo političare, već da ih se apsolutno tiče da li će u bloku u kojem žive postojati vrtić ili škola, ili će oni zbog političkih odluka biti građeni tek u susednom bloku“, kaže.\nTokom svog rada, aktivisti Inicijative suočili su se sa raznim neprijatnostima, od pretnji smrću putem interneta, do fizičkih nasrtaja na aktiviste tokom protestih akcija. Članovi Inicijative su pretnje i napade prijavili policiji, a odgovorni do sada nisu pronađeni.\n„Odeljenju za visokotehološki kriminal podneli smo 50 prijava samo za pretnje koje smo dobili putem interneta“, kaže Stojanović. “Podneli smo i deset prijava za presretanje na ulici. Nekoliko dana pre izbora [mart 2018], obavešteni smo da su dva ili tri slučaja ušla u proces”. Aktivisti dodaju da su slučajevi procesuirani tek nakon protesta ispred Javnog tužilaštva, koji su organizovali kao podsetnik da slučajevi nisu procesuirani još od prvih prijava koje su aktivisti podneli u 2016.\nSa druge strane, protiv više aktivista pokrenut je prekršajni postupak za razne oblike narušavanja javnog reda i mira. Nekima su do sada propisane i kazne u iznosu od 100,000 do 150,000 dinara (850-1250 evra) za prekršaje poput lepljenja nalepnica koji promovišu Inicijativu i ispisivanje slova na zidu i asfaltu. Neke od prekršajnih prijava u međuvremenu su postale nevažeće usled vremena koje je prošlo između podnošenja prijave i donošenja sudske odluke, druge su odbijene, dok nekim aktivistima saslušanja tek predstoje.\n„To su procesi koji dosta dugo traju“, kaže Stojanović.“Mene, na primer, odlazak na sud čeka tek u drugoj polovini ove godine“.\nAktivisti se žale na to da policija ne uzima zaozbiljno njihove žalbe, dok je nesrazmeran napor uložen u manje prekršajne prijave protiv njih iz inicijative. Fotografija: Ne da(vi)mo Beograd.\nMeđu aktivistma ima onih koji ističu da su protiv njih podnete prekršajne prijave u vezi sa događajima na kojima nisu legitimisani. Postavlja se pitanje zašto se čini da policija troši puno vremena istražujući manje optužbe protiv aktivista, a ne pretnje smrću upućene aktivistima.\n„Policija me je nekako identifikovala bez da mi je iko tražio lična dokumenta na događaju u vezi s kojim sam dobio prijavu. Nekako su ocenili da sam to ja. Ne nerviram se puno zbog toga“, kaže Škobić i dodaje, da ne postoji drugi način da se na pretnje i pritiske odgovori, nego da se nauči živeti sa tim.\n„Dok god ne dobijamo krivične prijave, situacija je podnošljiva“, smatra on. „Dok god nam niko ne preti zatvaranjem za ovo što radimo, mislim da ništa nije tako teško nositi se sa svim tim.“\n"Ranije nisam bila sigurna da li imam emocionalnog kapaciteta da se izborim sa takvim pritiskom, ali kako vreme prolazi, otpornija sam i bolje se borim s njim."\nJelena Mijić, aktivistkinja\nSlično razmišlja i aktivistkinja Jelena Mijić, koja kaže da je zahvalna što suptilni pritisci, pretnje i praćenja nisu uzeli toliko maha da ih osete i porodice aktivista.\n„Ja sam, na primer, dobila prekršajnu za ispisivanje slova na trotoaru ispred Gradske skupštine, ali na tom događaju takođe nisam legitimisana“, kaže ona. „Ja sam se ranije brinula imam li emotivni kapacitet da se nosim sa ovom vrstom pritiska, ali kako vreme odmiče, sve se lakše sa njim nosim i suočavam“.\nAktivisti su odlučni da ne popuste pod pritiscima i da nastave da lobiraju za pitanja koja smatraju važnim koristeći svadostupna pravna sredstva.\nIako je nakon objavljivanja izbornih rezultata u štabu Inicijative zavladalo kratkrotrajno razočaranje uz poneku suzu, najavljeno je da se borba za bolji grad nastavlja. Sledeći lokalni izbori održaće se 2020.\n„Bez obzira na to što nisamo uspeli da dobijemo mesto u gradskoj skupštini na ovim izborima, nastavićemo da budemo prisutni kroz aktivno građansko učešće”, rekao je za K2.0 Radomir Lazović. “Pisaćemo preporuke, podnosićemo prijave i nastaviti da radimo sve što možemo kao građani da se izborimo za vrednosti zastupamo“.K\nNaslovna fotografija: Ne da(vi)mo Beograd.


Vučić sa Džonsonom: Tražio sam od senatora da pomogne, da zamoli Albance na kompromis - 18.02.2018, Sputnik Srbija\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić razgovarao je sa američkim senatorom Ronom Džonsonom, a na zajedničkoj konferenciji za novinare u vili „Mir“ u Beogradu... 18.02.2018, Sputnik Srbija\n20:36 18.02.2018 (Osveženo: 21:10 18.02.2018)\n© Tanjug / Dimitrije GolAleksandar Vučić i Ron Džonson\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić razgovarao je sa američkim senatorom Ronom Džonsonom, koji je u poseti Beogradu.\nNa konferenciji za novinare u vili „Mir“, Vučić je rekao da su razgovarali o unapređenju odnosa, posebno ekonomskih, zatim o stabilnosti u regionu, odnosima Beograda i Prištine i o podršci Amerike evropskom putu Srbije.\nVučić i Džonson saglasni su da su strpljenje i fleksibilnost ključne reči za rešavanje svih pitanja u regionu, pa i odnosa Beograda i Prištine.\nPredsednik Srbije i senator SAD su odgovarali na pitanja u vezi sa izjavom ruskog ministra spoljnih poslova Sergeja Lavrova da od Srbije ne treba praviti novu Ukrajinu i tražiti da bira između EU i Rusije, te da li dugoročna normalizacija odnosa sa Prištinom znači priznanje nezavisnosti, a Džonson je najpre istakao da smatra da su ekonomske slobode te koje mogu da doprinesu boljitku svih u regionu.\nAmerički senator je rekao da iskreno veruje da ekonomski razvoj i mogućnosti, uključujući sve zemlje, pa i Rusiju, podrazumevaju slobodno tržište, te da je „istorijska tragedija“ što Rusija, nakon raspada Sovjetskog Saveza, „nije prihvatila pruženu ruku“ Zapada i sarađivala sa njim.\nSAD, istakao je, mogu biti samo te koje će podržavati, a nikako bilo šta nametati.\n„Put strpljenja i fleksibilnost je ono što će pomoći da idemo napred“, rekao je američki senator.\n„Te dve reči, strpljenje i fleksibilnost, od ključnog su značaja“, nadovezao se predsednik Srbije i podvukao da je velika stvar što je to izneo gost iz SAD.\n15 Februar 2018, 14:05\nVučić je ponovio da je važno da se razgovara, da ljudi i narodi u regionu dođu do rešenja.\n„To je veoma važno i nadam se da to i svi drugi razumeju“, dodao je predsednik Srbije.\nPrema njegovim rečima, na taj način svi bi imali budućnost i to se ne radi zarad Rusije ili SAD ili bilo koga drugoga, već zbog sebe i onoga što je potrebno našoj deci.\nVučić je ponovio da je Srbija na evropskom putu, da ima iskrene i prijateljske odnose sa Rusijom i Kinom i drugim zemljama i dodao da je to pozicija koju iznosi svuda u svetu.\nSrpsku politiku ne vodi niko drugi sem naroda i građana Srbije koji biraju svoje rukovodstvo, i ta je politika vrlo jasna i ne menja se nekoliko godina, na čvrstim je postulatima i to je politika stabilnosti, budućnosti i ekonomskog prosperiteta.\nVučić je preneo novinarima da je od senatora Džonsona tražio da pomogne u stabilizaciji regiona, time što će zamoliti kosovske Albance da budu spremni za istinska rešenja, koja znače kompromis.\nVučić je rekao da su Srbija i SAD uspostavile dobre ekonomske odnose. Sve više američkih kompanija ima ulaganja u Srbiji, a razmena može da bude na višem nivou, istakao je Vučić.\nDruga tema su bili regionalni odnosi, dodao je predsednik Srbije i rekao da je Džonsona upoznao sa posetom Hrvatskoj.\nSvaki dogovor mora biti pravedan za sve strane, mora uzeti u obzir budućnost svih, poručio je Džonson.\nOn je ponovio da se prošlost ne može zaboraviti, ali da narodi na Balkanu treba da oproste, koliko god bilo teško, da bi išli ka prosperitetnijoj budućnosti.\n„Svi moramo da gledamo u budućnost, niko neće zaboraviti prošlost, to nikada ne bih tražio, ali tražim da svi narodi u regionu oproste da bi svi imali sjajniju budućnost. Svaki dogovor mora biti pravedan za sve strane, mora uzeti u obzir budućnost svih“, rekao je Džonson.\nKako kaže, u Beogradu je da se „obavesti, informiše i osnaži odnos sa Vučićem, kako bi razumeo ideje i težnje Srbije“, dok ide ka miru i prosperitetu.\nIstakao je da je još prilikom susreta sa predsednikom Vučićem u Vašingtonu odmah procenio da je on pravi lider.\n„Odmah sam procenio da je pravi lider i da ima hrabrosti da rukovodi, ne samo na dobrobit naroda Srbije, nego svih u regionu. A to će doneti dobrobit i celom svetu“, poručio je Džonson.\nZahvalivši Vučiću na gostoprimstvu, dodao je da je i američki predsednik Vudro Vilson pre 100 godina ukazao na značaj koji Srbija ima za mir u regionu i svetu.\nVučić potvrdio hapšenje grupe stranih državljana\nPredsednik Srbije potvrdio je da je uhapšena grupa stranih državljana i ocenio da se ne radi o bilo čemu „posebno opasnom“.\n8 Februar 2018, 16:57\nVučić je, odgovarajući na pitanja novinara, rekao da je neke informacije dobio, ali da će tek večeras imati sastanak sa ljudima koji su detaljnije upoznati sa svim što se dešavalo.\n„Imali smo jedan slučaj koji je bio nešto ozbiljniji u prethodnom periodu, ali za ovaj danas ne mislim da je tog nivoa“, kazao je on.\nUkazao je da nije bilo samo američkih državljana, već i iz drugih zemalja, i da ne misli da je ovaj slučaj povezan sa ranijim hapšenjem.\n„Da ne govorim ništa dok ne dobijem izveštaj bezbednosne službe Srbije“, naglasio je Vučić.


Tadić potpisao ukaze o proglašenju 13 zakona\nod Admin taj Pon 22 Dec 2008 - 23:24\nPredsednik Srbije Boris Tadić potpisao je večeras ukaz o proglašenju 13 zakona koje je Skupština Srbije danas usvojila.\nTadić je potpisao ukaz o proglašenju seta pravosudnih zakona, izmene zakona o produženja važenja starih pasoša do kraja 2009. godine, koji stupa na snagu osam dana od objavljivanja u Službenom glasniku, rečeno je agenciji Beta u Predsedništvu.\nSkupština Srbije usvojila je danas Zakon o uređenju sudova, Zakon o sudijama, Zakon o Visokom savetu sudstva, Zakon o javnim tužiocima, Zakon o Državnom veću tužioca, Zakon o sedištima i područjima sudova i javnih tužilaštava i izmene Zakona o prekršajima.\nUsvojeni su i Zakon o javnim nabavkama, izmene Zakona o osiguranju depozita, izmene Zakona o Agenciji za osiguranje depozita, kao i izmene Zakona o stečaju i likvidaciji banaka i osiguravajućih društava.\nSkupština Srbije usvojila je i Zakon o državnim službenicima.


Marko Marjanović - Blic Sport\nSVETSKO PRVENSTVO U VESLANJU Marjanović u polufinalu\nNaš veslač Marko Marjanović plasirao se u polufinale u skifu na Svetskom prvenstvu u Sarasoti (SAD) trećim mestom u svojoj grupi četvrtfinala, dok Milica Slijepčević i Ljiljana Jošić u dvojcu bez kormilara nisu uspele da se plasiraju u finale i boriće se za plasman od sedmog do 11. mesta.\nMarjanović bez finala na Svetskom kupu\nNaš skifista Marko Marjanović nije uspeo da se plasira u finale Svetskog kupa u veslanju u Poznanju pošto je zauzeo peto mesto u svojoj polufinalnoj grupi.\nVESLANJE Marjanović i četverac bez A finala na EP\nDve srpske posade u veslanju nisu uspele da se plasiraju u A finale i bore za medalje na Evropskom prvenstvu u češkim Račicama.\nSrpski veslači u dubl skulu Marko Marjanović i Andrija Šljukić završili su takmičenje na Olimpijskim igrama u Rio de Žaneiru na 10. mestu, pošto su u B finalu zauzeli četvrtu poziciju.\nVeslači Šljukić i Marjanović složni: Ne zadovoljava nas samo polufinale\nVeslači u dubl skulu Andrija Šljukić i Marko Marjanović bili su zadovoljni posle plasmana u polufinale Olimpijskih igara u Rio de Žaneiru i ocenili su da mogu da se plasiraju u finale.\nPRVI U OLIMPIJSKOM SELU Veslači otputovali u Rio /FOTO/\nEkspedicija srpskih veslača otputovala je u Rio i biće prva koja će ući u Olimpijsko selo pod našom zastavom.


Baloteli nastavlja crni niz Inter protiv Sautemptona juri svoje demone - Meridianbet Vesti\nMnogo mečeva je pred nama u Ligi Evrope, a duel u kome Inter dočekuje Sautempton deluje najzanimljiviije zbog situacije u Milanu.\nInter mora da krene da pobeđuje ako Frank De Bur želi da zadrži posao. “Nerazuri” imaju četiri poraza u Evropi zaredom, a ni u Seriji A ne blistaju. Za LE nisu registrovani Kondogbija, Žoao Mario i Jovetić, a u Sautemptonu imamo pravu bolnicu. Najviše problema je u odbrani gde su povređena tri beka i štoper, pa će sa strane verovatno igrati Maja Jošida.\nFenomenalnu seriju u Ligi Evrope ima Viljareal koji nije poražen na 14 od poslednjih 15 mečeva u LE,jedini poraz im je prošle sezone naneo Liverpul. S obzirom na ovo treba razmisliti o dvojci protiv Osmanlispora.\nHapoel dočekuje Slaviju koja je razbila Inter sa 3:1, a onda poklekla protiv Sautemptona i izgubila 3:0. Slavija je u šest od poslednjih sedam mečeva igrala 3+, ali zato Hapoel uglavnom igra sa malim brojem golova.\nSteaua je još jedan tim koji igra sa malo golova u Evropi, bilo je 0-2 u pet od njihovih poslednjih šest mečeva.\nIako je Mario Baloteli pravo otkrovenje to Nici ne pomaže previše u Ligi Evrope. Tim sa Azurne obale je poražen u prva dva meča u ovom takmičenju, a sada se sastaju sa Salzburgom. Tim iz Austrije ulaže mnogo novca godinama, ali u Evropi nikako nešto značajnije da urade, zapravo imaju pet vezanih poraza u evropskim takmičenjima, pa je dvojka dobar predlog.\nKrasnodar i Šalke su u grupi I počeli pobedama, a sada Nemci dolaze u Rusiju. Domaći tim je u poslednih pet od šest mečeva “dolazio” 1-1, ali Šalke ima samo jedan poraz u poslednjih 11 mečeva u LE, pa je teško opredeliti se za konačan rezultat.\nPAOK ide na daleki Istok da produži seriju od šest mečeva bez poraza, a dobro je razmisliiti i o igri 3+ jer su poslednja tri meča Karabaga bila sa tri ili više golova.\nSlovan i Fiorentina su obe prethodne utakmice igrali 3+ pa zašto ne bi i međusobni duel, a treba obratiti pažnju i na Šahtjor. Za razliku od prethodnih sezona ne igrjau LŠ, ali sada su naređali tri meča bez primljenog gola u Evropi. Neće im lako biti jer im u goste dolazi Gent koji nema poraz već šest mečeva.\nKonja i Braga su u problemu jer još nemaju pobedu, ali obe ekipe se pre svega koncentrišu na odbranu i treba obratiti pažnju na 0-2.\nSelta i Ajaks su svoje poslednje međusobne mečeve igrali još 2003. godine i tada su oba tima ubeležila po pobedu u LŠ. Seltaje prošlih godina bila poznata kao ofanzivan tim, ali u Evropi uglavnom igrjau 0-2.\nOvo će biti peti meč Standarda i Panatinaikosa od 2010. godine, a tri pobede za sada imaju Belgijanci u odnosu na samo jedan trijumf Grka.


UNHCR kamesar za izbjeglice Filippo Grandi na press konferenciji u Ženevi 20. juna 2016.\nBroj izbjeglih i interno raseljenih dostigao je rekordnih 65,3 miliona krajem prošle godine, čemu su posebno doprinijeli ratovi u Avganistanu i Siriji, saopštio je u ponedjeljek Komesarijat UN za izbeglice (UNHCR).\nU 2014. godini, broj izbjeglica i raseljenih iznosio je 60 miliona, što je bilo najviše od završetka Drugog svjetskog rata, ali je ta cifra porasla za 10 odsto prošle godine, kada se Evropa suočila sa velikim prilivom migranata, navodi se u godišnjem globalnom izvještaju UNHCR-a.\nUNHCR je pozvao evropske i svjetske lidere da ulože dodatni napor u okončanje ratova, koji su glavni razlog masovnog egzodusa ljudi iz njihovih domova.\n"Nadamo se da će svjetski lideri čuti poruku prinudno raseljenih. Potrebna nam je politička akcija da zaustavimo ratove, jer ako ne riješimo probleme, problemi će doći kod nas", rekao je visoki komesar UN za izbjeglice Filippo Grandi.\nFilippo Grandi sa izbjeglicama u kampu u Libanu\nBroj izbjeglih i raseljenih na globalnom nivou udvostručio se od 1997. godine, a povećao se za još 50 odsto 2011, kada je počeo rat u Siriji.\nViše od polovine svih izbjeglica potiče iz Sirije, Avganistana i Somalije, a Turska je drugu godinu zaredom zemlja koja je prihvatila najviše raseljenih osoba, oko 2,5 miliona, navedno je u izvještaju.\nPoslije Turske, najviše izbjeglica primili su Pakistan i Liban, zemlje koje se graniče sa Avganistanom i Sirijom.\nPrema Grandijevim riječima, pred političarima i aktivistima za ljudska prava stoje krupni izazovi zbog ogromnog priliva izbjeglica, jer je u zemljama zahvaćenim ratovima interno raseljeno 40,8 miliona, 21,3 miliona je napustilo svoje zemlje, a 3,2 miliona ljudi traži azil.\nVećina migranata dolazi u Evropu, što je dovelo do političke krize u EU, a veliki problem predstavljaju rastuća ksenofobija i fizičke i zakonske prepreke za prolaz izbjeglica, kao što su ograde na granicama i ograničenje ulaska u bogatije i sigurnije zemlje EU.


Bend NBG objavio video za pesmu „Tebe vole blokovi“ - UrbanStandard\nHome Art Show Muzika Bend NBG objavio video za pesmu „Tebe vole blokovi“\nKultni beogradski punk-rok bend NBG objavio je video spot za za pesmu „Tebe vole blokovi“ sa albuma „Nama ostaje samo punk!“\nNakon video ostvarenja za pesme „Nove godine“, „Osuđen na bes“, „Beži“ i „Vanredno stanje“, grupa NBG objavila je još jedan spot. U pitanju je ekranizacija pesme „Tebe vole blokovi“.\nPesma „Tebe vole blokovi“ deo je albuma „Nama ostaje samo punk!“ koji je prošle godine, pre same pandemije, objavljen za diskografsku kuću Multimedia Music.\n– Ovo je jedna od pesama sa ovog albuma koju naša publika najviše voli, bilo nam je logično da u nekom trenutku uradimo spot i za nju – kaže gitarista benda Aleksandar Karapandžić.\nDirektor fotografije za ovo video ostvarenje je Goran Goša Janković, a montažu potpisuje Marko Arsić. Kadrovi su, očekivano, snimani na Novom Beogradu, u „blokovima“.\nVideo spot za pesmu „Tebe vole blokovi“ možete pogledati na ovom linku:\nNBG ima nekoliko zakazanih festivalskih nastupa za ovo leto, ali se nadaju da će uskoro moći da u Beogradu održe i koncertnu promociju albuma „Nama ostaje samo punk!“\n„Album je objavljen pred samu pandemiju i nikako nismo mogli da uradimo ono što najviše volimo i čekamo – da to izdanje predstavimo svojoj publici na koncertu. Nadamo se da će se uskoro stvoriti uslovi za tako nešto, a do tad se družimo na festivalima!“ dodaje bend.\nAlbum „Nama ostaje samo punk“ snimljen je u studiju „Klinika Petrović“ BIGZ, u maju 2019.godine, a produkciju albuma potpisuje Ivan Petrović. Objavljen je krajem 2019.godine za diskografsku kuću Multimedia Music, a možete ga u prodavnicama Multimedia Music (u Sremskoj 2 ili u knjižarama Vulkan) ili putem sajta www.multimedia-music.com.\nTebe vole blokovi\nPrevious articleProfesionalna oprema za čišćenje, mašine koje garantuju blistavo čiste podove\nNext articleBazar Malih proizvođača hrane, nedelja 13.jun restoran Azbuka


Zelenski u velikom problemu: Nakon objavljenih detalja spornog razgovora, Ukrajini se CRNO PIŠE\nZa američkog predsednika Donalda Trampa, objava memoranduma u kojem je Bela kuća rezimirala njegov poziv ukrajinskom predsedniku Volodimiru Zelenskom dolila je ulje na vatru u domaćoj političkoj krizi. Za Zelenskog ta objava je prava dalekosežna diplomatska katastrofa.\nKomentari Zelenskog u telefonskom razgovoru sa Trampom verovatno će naljutiti američke demokrate, rizikujući da Kijev ostane bez njihove podrške. Takođe on je sigurno naljutio i Francusku i Nemačku, koje je Zelenski kritikovao u istom razgovoru.\nZaključana u geopolitičkom sukobu sa susednom Rusijom nakon što je Moskva anektirala region Krim i podržala proruske separatiste koji se bore na istoku Ukrajine 2014. godine, Ukrajini su potrebni svi međunarodni prijatelji koje može da dobije.\nKijev se snažno oslanja na Vašington za pomoć, kako novčanu, tako i diplomatsku, a evropske zemlje poput Francuske i Nemačke pokušavaju da pomognu u razgovorima čiji je cilj da ožive mirovni proces u istočnoj Ukrajini.\nObjavljeni detalji razgovora koji može da dovede do TRAMPOVOG OPOZIVA\n- Nažalost, glavna posledica toga bi mogla da bude ta da bi Ukrajina mogla da postane toksična. Možda ne toliko toksična kao Rusija za vreme Malerove istrage, ali da, toksična - rekla je Aliona Getmančuk, direktorka Centra Nova Evropa u Ukrajini, piše "Moskov tajms".\nTajming najnovijeg skandala je neprijatan za Zelenskog, koji želi da ponovo pokrene delove mirovnog sporazuma sa Rusijom oko istočne Ukrajine, za šta su mu potrebni evropski i američki "diplomatski mišići".\nMemorandum Bele kuće koji rezimira poziv, a koji nije pravi transkript, pokazuje da je Zelenski obećao da će ponovo otvoriti istragu kompanije u čijem je vrhu bio sin bivšeg američkog potpredsednika Džoa Bajdena i izrazio frustraciju zbog onoga što je rekao da je nedostatak podrške nemačke kancelarke Angele Merkel i francuskog predsednika Emanuela Makrona Ukrajini, naročito u pogledu nametanja sankcija Rusiji.\nU razgovoru se Zelenski složio sa Trampom da je bivša američka ambasadorka u Ukrajini - Mari Jovanovič - "loš ambasador".\n"Željan da se dodvori"\n- Zelenski neće dobro izgledati nakon ovoga - s obzirom na to da je udario na bivšu ambasadorku, da je zadao i udarac Merkel i Evropljanima i da se složio da obavi Trampov prljav posao u vezi sa Bajdenom. On je izgledao veoma željan da se dodvori Trampu - rekao je Timoti Eš, strateg iz "Bluebay Asset Management".\nMeđunarodni investitori su se nadali da će Zelenski ispuniti obećanja da će Ukrajinu preoblikovati u potpuno transparentnu demokratiju. Ešovi komentari odražavaju sve veći skepticizam prema tome.\nFrancusko ministarstvo spoljnih poslova odbilo je da komentariše i Jelisejska palata nije odmah bila dostupna za komentar. Međutim, francuski zvaničnici, govoreći pod uslovom anonimnosti, rekli su da se Makron sreo sa Zelenskim još pre nego što je ovaj izabran, što nije bilo uobičajen protokol. Nemački zvaničnici nisu još komentarisali.\nZelenski je takođe pokušao da izgladi stvari sa Merkel i Makronom, rekavši da je zahvalan za njihovu pomoć i da jeizneo te komentare tokom "teškog perioda".\n- Ne želim ni o kome ništa loše da kažem. Zahvaljujemo svima koji nam pomažu - rekao je Zelenski novinarima nakon objave transkripta.\nOBJAVLJENA ŽALBA UZBUNJIVAČA "Tramp tražio od strane države da se MEŠA U AMERIČKE IZBORE"\nŠteta je učinjena?\nAli neki kod kuće rekli su da je šteta već učinjena.\n- Naravno da će se pozadina odnosa sa evropskim liderima, a posebno sa Merkel, pogoršati. Ne postoje direktne kritike (u rezumeu poziva), ali kontekst i tonalitet su takvi da Zelenski zvuči kao da se žali Trampu na Merkel - rekao je Volodimir Fesenko iz istraživačkog centra Penta.\nNeki Ukrajinci strahuju da bi šteta koju bi ovaj skandal mogao da nanese vezi između Sjedinjenih Država i Ukrajine mogla ići na ruku Rusije, jer bi između ostalog mogao da ugrozi buduću američku vojnu pomoć.\n- Za Ukrajinu postoji ogromna opasnost da se mogla naći sama sa svojim neprijateljem Ruskom Federacijom ... jer su Sjedinjene Države naš strateški partner i u vojnoj sferi i u zalaganju za reforme. Ruska Federacija će definitivno iskoristiti ovu šansu - rekla je Marija Jonova, poslanica iz frakcije bivšeg predsednika Petra Porošenka.\nKremlj je rekao da je to pitanje Sjedinjenih Država i Ukrajine i da oni samo posmatraju.\n- Činjenice su da Tramp ustvari traži od Zelenskog da iskopa prljavštinu o Bajdenu, a Zelenski se naizgled složio sa tim. Nakon svega što je Bajden uradio za reforme u Ukrajini, Zelenski mu je zabo nož u leđa, kao i bivšoj američkoj ambasadorki, Merkel i drugima. Pobednik je - Putin - zaključio je Eš.\n"Flertovao je sa Trampom": Pokrenuta peticija da Zelenski objavi transkripte razgovora sa PUTINOM\nCIK: Zelenski i zvanično pobednik predsedničkih izbora


Tramp afroamerikancima: Probajte novo, glasajte za mene | OZNA - Informativni portal Republike Srpske\nHome / USA / Tramp afroamerikancima: Probajte novo, glasajte za mene\nTramp afroamerikancima: Probajte novo, glasajte za mene\n20. avgusta 2016. USA\nRepublikanski predsednički kandidat Donald Tramp pozvao je afroamerikance da napuste Demokratsku partiju i daju njemu šansu na izborima za predsednika SAD.\nTokom skupa u Dajmondejlu u američkoj državi Mičigen, Tramp je izjavio da su demokrate, uključujući njihovu kandidatkinju za predsednika Hilari Klinton, koristile afroameričke birače i da su njihove glasove uzimale zdravo za gotovo.\n“Večeras tražim glas svakog afroameričkog građanina u ovoj zemlji koji želi da vidi bolju budućnost. Šta imate da izgubite probajući nešto novo, kao što je Tramp?”, upitao je republikanski kandidat.\n“Živite u siromaštvu, vaše škole nisu dobre, nemate posao, 58 odsto vaših mladih je nezaposleno – šta dođavola možete da izgubite?”, rekao je Tramp i optužio protivkandidatkinju da afroamarikance koristi “samo kao glasove, a ne kao ljudska bića vredna bolje budućnosti”.\nRepublikanski kandidat je obećao i da će ako bude izabran posle četiri godine imati podršku 95 odsto afroamerikanaca.\nVećina istraživanja javnog mnenja pokazuju da znatno više afroamarikanaca podržava Hilari Klinton. Predsednik Barak Obama je na izborima za drugi mandat 2012. dobio oko 93 odsto glasova afroamerikanaca.\nPortparol izbornog štaba Klintonove Marlon Maršal je saopštio da takve Trampove izjave pokazuju zapanjujuće neznanje i da je potpuno neobavešten o afroameričkoj zajednici.\nPredhodni Sudar američke nuklearne podmornice i broda\nNaredni Gulen: Turske vlasti se zbližavaju sa Rusijom „iz očajanja“\nRadončić: Žao mi je što nemamo zakon o provjeri porijekla imovine funkcionera\nOdluka u BiH nema bez Srba


Saopštenje uz makroekonomske i fiskalne podatke – mart 2015. godine\nU prvom tromesečju 2015. godine ostvaren je deficit budžeta Republike u visini od 21,4 mlrd dinara (u tabeli 4. deficit na nivou Republike iznosi 22,9 mlrd dinara s obzirom da su uključeni rashodi iz projektnih zajmova koji nisu deo budžeta, ali pripadaju nivou Republike). U martu su ostvareni prihodi u iznosu od 67,5 mlrd dinara, a rashodi su izvršeni u iznosu od 90,8 mlrd dinara što je rezultiralo mesečnim deficitom u iznosu od 23,3 mlrd dinara. Treba napomenuti da ovaj izveštaj ne uključuje prihode i rashode indirektnih korisnika budžeta.\nNeporeski prihodi ostvareni su u iznosu od 14,9 mlrd dinara, od čega je uplata dobiti JP Elektromreža iznosila 5,0 mlrd dinara. Poreski prihodi iznosili su 52,3 mlrd dinara, a donacije 0,3 mlrd dinara. Mart je, uobičajeno, mesec sa veoma niskim prihodima, s obzirom na manju privrednu aktivnost na početku godine. Najveći deo poreskih prihoda odnosi se na uplatu PDV u iznosu od 27,0 mlrd dinara. Prihod od PDV je niži u odnosu na prethodni mesec s obzirom na znatno više povraćaje u martu, u skladu sa poreskim kalendarom. Posle PDV najveći prihod zabeležen je po osnovu akciza u iznosu od 13,4 mlrd dinara.\nPrihod po ovom osnovu i dalje je na niskom nivou s obzirom da još uvek traju efekti formiranja zaliha akciznih proizvoda. Preostali poreski prihodi su naplaćeni u skladu sa očekivanjima, odnosno uglavnom imaju rastući trend s obzirom na uobičajeni rast privredne aktivnosti u odnosu na početak godine.\nNa rashodnoj strani za mart je karakterističan visok iznos isplaćenih kamata u skladu sa planom otplate obaveza po osnovu javnog duga. Transferi organizacijama obaveznog socijalnog osiguranja (Fond PIO, RFZO, NSZ i fond SOVO) iznosili su 20,3 mlrd dinara, a najveći deo se odnosi na penzije i iznosi 17,0 mlrd dinara. Na isplatu plata zaposlenima utrošeno je 18,8 mlrd dinara. Izvršenje kapitalnih izdataka i rashoda za subvencije karakteriše rastući trend u ovom delu godine.\nNa nivou opšte države u prvom kvartalu je zabeležen deficit u iznosu od 21,1 mlrd dinara. Prema dogovoru sa MMF , maksimalni iznos deficita za prvi kvartal je utvrđen na nivou od 55,7 mlrd dinara. Bolji rezultat od planiranog sa prihodne strane u najvećoj meri posledica je visoke uplate dividendi i dobiti javnih preduzeća u iznosu od oko 14,4 mlrd dinara. Sa rashodne strane najveći efekat je imalo slabo izvršenje kapitalnih izdataka.\nPosmatrano po delovima opšte države, kod AP Vojvodina suficit je iznosio 1,6 mlrd dinara, RFZO je zabeležio suficit u iznosu od 2,0 mlrd dinara, dok je PIO fond zabeležio deficit u iznosu od 3,8 mlrd dinara. Na nivou lokalnih samouprava suficit je iznosio 4,4 mlrd dinara što je u najvećoj meri rezultat visokih prihoda po osnovu poreza na imovinu u februaru, s obzirom da se tada plaćaju kvartalne obaveze po ovom osnovu.


Francuska upućuje 400 miliona evra pomoći Obali Slonovače\nFrancuska će narednih dana uputiti finansijsku pomoć Obali Slonovače od 400 miliona evra za hitne potrebe stanovništva i za grad Abidžan, izjavila je u sredu francuska ministarka za finansije Kristin Lagard.\n"Kristin Lagard je najavila da će Francuska narednih dana, čim se uspostave bezbednosne veze, uputiti vanrednu finansijsku pomoć od 400 miliona evra Obali Slonovače", navodi se u saopštenju ministarstva.\nIzvori bliski ministarstvu su naveli da će pomoć biti u obliku zajma i da je namenjena za finansiranje hitnih potreba stanovništva, za grad Abidžan i za ponovno funkcionisanje svih javnih službi. Novac je namenjen kasnije i za oživljavanje ekonomije.\nLagard se u utorak sastala s kolegom iz Obale Slonovače Šarlom Kofijem Dibijem, dan nakon što je uhapšen bivši predsednik Loran Gbagbo.\nOna je dala uveravanja Obali Slonovače da će Francuska podržati zemlju u periodu pomirenja i rekonstrukcije.


Uoči izbora: HDZ i dalje prva, najgori rejting Plenkovića - Politički.rs\nNa početku poslednje nedelje kampanje za lokalne izbore u Hrvatskoj, vladajuća HDZ, iako uz blaži pad rejtinga, i dalje ima najveću podršku birača, pokazuju rezultati ankete koju je objavio RTL.hr. Najviše ispitanika, 26,2 odsto poručuje Andreju Plenkoviću da je najnegativniji političar, dok 21, 1 odsto smatra da je predsednik Zoran Milanović najpozitivniji političar\nHDZ je sa 26,8 odsto podrške zadržala značajnu prednost ispred SDP-a, za koji bi glasao svaki peti građanin, odnosno 19,6 odsto. Treću poziciju zadržala je platforma Možemo! koja ima 9,1 odsto, što je skoro jedan procenat više u odnosu na prethodni mesec.\nBlizu su im obe desne opozicione opcije, Domovinski pokret sa 8,2 odsto i Most sa 7,1 odsto.\nNajviše ispitanika, 21, 1 odsto, smatra da je predsednik Zoran Milanović najpozitivniji političar , što je pad u odnosu na prethodni mesec kada ga je kao najpozitivnijeg ocenilo 22,7 odsto građana.\nSlično kao pre mesec dana premijera Andreja Plenkovića najpozitivnijim smatra 17 odsto građana.\nTreći najpozitivniji političar je Tomislav Tomaševića, ali je njegov rejting daleko niži i iznosi 4,3 odsto.\nBlagi pad negativnog doživljaja beleži predsednik Milanović, pa ga u takvom svetlu vidi 16 odsto građana, 0,4 odsto manje nego pre mesec dan.\nProšlog meseca treći predsednik Sabora Gordan Jandroković bio je treći „negativac“, a sada je sa 4,7 odsto četvrti, dok ga je na trećem mestu smenio Milorad Pupovac sa 4,9 odsto.\nTags: ANDREJ PLENKOVIĆ HDZ HRVATSKA IZBORI\nNext U BiH stiglo više od 43.000 doza Fajzera


Polovni New Holland kamioni oglasi za prodaju - Srbija - Mascus Srbija\nNalazite se ovde: Mascus Srbija > Transportna vozila > Kamioni > New Holland\nPolovna New Holland kamioni na prodaju\nOvo su rezultati pretrage polovnih New Holland kamioni mašina koje su za prodaju. New Holland kamioni oglase možete sortirati po ceni, godini proizvodnje, ili zemlji. Takođe možete, da koristite kriterijume za pretragu na levo da ubrzate pretragu, ili pročitajte više o New Holland kamioni u Brend sekciji.\nOvde je kompletna lista polovnih New Holland kamioni za prodaju. Mozete da dodate strane među svoje omiljene strane ili upoređujete zanimljive proizvode klikom na polja za potvrdu pored polovnih/og New Holland kamioni koji su Vam zanimljive, uz korišćenje opcija koje se nalaze iznad. Ako zelite da promenite pretragu, vratite se na vrh strane i koristite opciju “nova pretraga”, onda definišite brend, model, cenu i/ili lokaciju polovne/ih New Holland kamioni koje Vas interesuju.


Duraković: Nelegalno upisane osobe ne žive u Srebrenici već uglavnom dolaze iz Srbije\nPonedjeljak, 27 August 2012 16:38\nSREBRENICA - Nakon brisanja iz evidencije 1.721 nelegalnog upisa osoba u knjige državljana u Srebrenici, na potezu su Ministarstvo unutrašnjih poslova Republike Srpske i Centralna izborna komisija BiH, izjavio je danas agenciji Fena Ćamil Duraković, nezavisni kandidat za načelnika Srebrenice.\nMUP RS-a treba da eliminiše nelegalne podatke iz CIPS-ove baze, a Centralna izborna komisija iz biračkog spiska, kazao je Duraković. Info služba Opštine Srebrenica saopćila je danas da je Komisija za reviziju poništila sve nelegane upise u knjige državljana u Srebrenici, nastale od 1. januara 2000. godine do 25. marta 2004. godine, koji su predmet istrage. - Nelegalno upisane osobe iz ovog slučaja ne žive u Srebrenici već uglavnom dolaze iz Srbije. Većina su Srbi mada ima osoba i drugih nacionalnosti, napominje Ćamil Duraković. Još 2007. godine vođena je istraga, ali je slučaj obustavljen iz nepoznatih razloga, dodaje on.


Đokovićev humanitarni dan za srpsku decu u Melburnu - Smedia\nĐokovićev humanitarni dan za srpsku decu u Melburnu\nNovak Đoković na humanitarnod događaju u Melburnu\nZA decu Srbije, Đokoviću nije teško ni da igra kriket, netbol, fudbal, ragbi, pa čak ni tenis u invalidskim kolicima! Srpski teniser organizovao je u Melburnu humanitarni događaj "Veče sa Novakom", a sav prikupljen novac biće usmeren na programe ranog razvoja dece u Srbiji koje sprovodi njegova fondacija.\nNa "Margaret kortu" su se pojavile zvezde australijskog sporta, kao i talentovani teniser Aleksandar Zverev, s kojim je naš as odigrao kraći egzibicioni meč. Potom je odmerio snage sa ragbistom Kemom Smitom, šutirao loptu (levom nogom) sa fudbalerom Arčijem Tompsonom, oprobao se u kriketu sa Šejnom Varnom...\nSUDIJA VOZIO SA 2,1 PROMILOM!\n"Taj ko je napravio snimak snimio je samo igrače. A, mi smo bili u pozadini", kaže selektor "orlova" o navijanju za rusku reprezentaciju u bazi "orlova" ...\nPoruka selektora pred Švajcarsku: Biće žestoko!\nMladen Krstajić podsetio je na svoj "drim tim" kada su ga pitali za iskustvo Švajcarske i poslao poruku naciji pred važan meč u drugom kolu Mundijala ...\nTeodosić za RTS: O mom statusu u Kilpersima posle Drafta\nPovodom pisanja turskih medija da kapiten košarkaške reprezentacije Srbije posle samo jedne sezone najverovatnije napušta Los Anđeles Kliperse, Miloš ...


Tramp obećao pomoć republikancima u osvajanju Kongresa - 11.04.2021, Sputnik Srbija\nBivši predsednik SAD Donald Tramp obećao je da će pomoći da republikanski kandidati pobede na izborima za američki Kongres 2022. godine, ali se tokom... 11.04.2021, Sputnik Srbija\nBivši predsednik SAD Donald Tramp obećao je da će pomoći da republikanski kandidati pobede na izborima za američki Kongres 2022. godine, ali se tokom donatorskog skupa obrušio na dvojicu uglednih republikanaca - Miča Mekonela, lidera republikanske manjine u Senatu i Majka Pensa, bivšeg potpredsednika SAD.\nTramp je Mekonela nazvao pogrdnim imenom jer je samo konstatovao da je Džozef Bajden pobedio na predsedničkim izborima, a Majka Pensa je grdio zbog toga što nije iskoristio svoje pravo da interveniše i spreči da bude potvrđen rezultat predsedničkih izbora u Kongresu, prenosi Rojters.\nU svom golf klubu "Mar-a-Lago" Tramp je bio domaćin večere za donatore Republikanskog nacionalnog komiteta, koji su proveli vikend planirajući budući kurs stranke, a Tramp je tom prilikom obećao da će pomoći republikancima da osvoje izbore za Kongres, ne navodeći da li će i on biti među kandidatima.\nTramp, koji je tokom govora često napadao predsednika SAD Bajdena, rekao je da će ključ za pobedu na izborima za Kongres 2022. godine biti da se nadogradi i uveća ono što je već osvojeno.\n"Republikanska partija će biti uspešna i rašće u budućnosti tako što će prigrliti svoju sudbinu zaštitnika Amerikanaca iz radničke klase", poručio je Tramp.\nNjegova aktivna uloga u politici Republikanske stranke, uprkos tome što je izgubio izbore 2020. godine, ne liči ni na jednog od bivših predsednika SAD koji su se najčešće povlačili iz politike nakon što bi napustili Belu kuću, preneo je Tanjug.