Tajanstveni lavirinti Narodnog pozorišta: Nepoznata strana nacionalnog teatra - 24sedam Tajanstveni lavirinti Narodnog pozorišta: Nepoznata strana nacionalnog teatra - 24sedam\nTajanstveni lavirinti Narodnog pozorišta: Nepoznata strana nacionalnog teatra\nProgrami će se odvijati na više lokacija unutar kuće\nNarodno pozorište će od 12. do 18. maja učestvovati na manifestaciji „Muzeji za 10“, nacionalnoj muzejskoj inicijativi najvećoj u Srbiji i jedinstvenoj u Evropi, koja se ove godine održava sedmi put pod pokroviteljstvom Ministarstva kulture i informisanja.\nMuzej Narodnog pozorišta će tokom sedam dana prikazati bogat program čiji će se sadržaj zasnivati na baštini nacionalnog teatra koja se čuva i neguje kroz istoriju. Programi će se odvijati na više lokacija unutar kuće, a publika će imati mogućnost da upozna teatar i sa one druge strane koju ne poznaje. Kroz unutrašnjost zgrade će ih voditi stručni predavači koji će ih upoznati sa određenim tajnama nastanka pozorišne umetnosti.\nCentralni događaj, kako navode iz pozorišta, svakako je otvaranje izložbe “Zvezda i inspiracija”, posvećene Veli Nigrinovoj, autorke Vanje Kosanić, koja će se odvijati u foajeu pozorišta. Vela Nigrinova (1862 – 1908), bila je čuvena srpska glumica slovenačkog porekla, koja je zahvaljujući svom neprikosnovenom talentu vladala beogradskom pozorišnom scenom i bila prozvana srpskom Sarom Bernar.\nPosebno mesto zauzima i promocija publikacije “10 godina Muzeja Narodnog pozorišta” koja je realizovana upravo povodom tog važnog jubileja.\nNajveće blago baštine Narodnog pozorišta posvećeno je doajenima koji su obeležili jedno vreme i iz tog blaga imamo „Sećanje na Miju Aleksića“ i preslušavanje najznačajnih operskih predstava sa audio snimaka, u kojima su nastupali velikani iz zlatnog perioda Opere Narodnog pozorišta.\nSvi programi su besplatni za publiku, kao što je i u svim gradovima Srbije. Određeni programi će biti strimovani, a snimci će moći da se pogledaju na Jutjub kanalu Narodnog pozorišta.\n“Niko ne spava, svira božanska muzika”: Poseban operski događaj na sceni Narodnog pozorišta\nProgram će se realizovati uz primenu svih propisanih mera zaštite.\nLepa vest za PSŽ: Nejmar potpisuje novi ugovor sa "svecima"\nGoreo stan u Nišu, pogledajte pravovremenu reakciju vatrogasaca\n#Mija Aleksić #Muzej Narodnog pozorišta #Muzeji za 10 #narodno pozoriste #Vela Nigrinova


Virus korona : Više od 88 % medija pretrpjelo finansijsku štetu @ InfoBijeljina \nVirus korona : Više od 88 % medija pretrpjelo finansijsku štetu\nViše od 88 odsto javnih i privatnih medija u BiH je tokom epidemije virusa korona pretrpjelo finansijsku štetu kada je riječ o prihodu od marketinga i drugih komercijalnih aktivnosti, pokazala je anketa Udruženja BH novinari.\nCilj ankete bio je napraviti ocjenu o potrebama medija za saniranje ekonomskih posljedica izazvanih epidemijom, a u istraživanju su učestvovali urednici i vlasnici 51 javnog i privatnog medija iz BiH, saopšteno je iz Udruženja.\nKomercijalni mediji u BiH, posebno radio i TV stanice, te štampani mediji i onlajn portali, najviše su pogođeni ekonomskom krizom izazvanom epidemijom virusa korona, smatraju ispitanici.\nOsim finansijskih posljedica koje u manjem ili većem obimu trpe praktično svi mediji u BiH, aktuelna kriza u velikom broju medija dovela je do redukovane produkcije medijskih sadržaja, a jedan, za sada manji broj medija, morao je otpustiti dio svojih zaposlenih novinara i administrativnog osoblja.\nČak 38 anketiranih vlasnika medija izjavili su da im je tokom krize broj oglašivača smanjen za najmanje 20 odsto.\nViše od polovine ispitanika navode kako su, uprkos krizi, uspjeli da plate doprinose za radnike i poreze državi, a manji dio medija, odnosno njih 13, nisu uspjeli da u potpunosti izmire te obaveze.\nFakture dobavljačima i druge troškove proizvodnje programa nije platilo 14 medija, njih 30 ispunili su tu obavezu, a sedam medija je djelimično platilo troškove.\n"Kakve su zapravo stvarne posljedice krize tek će se vidjeti, s obzirom na činjenicu da najveći broj medija, 54,9 odsto, još nisu napravili procjenu ekonomske štete nastale za vrijeme pandemije. To je za sada uradilo 41,2 odsto anketiranih", navedeno je u saopštenju.\nPrema njihovim navodima, najveća šteta pretrpljena je kada je riječ o prihodu od marketinga i drugih komercijalnih aktivnosti 88,2 odsto, slijedi pad prihoda od sponzorstva 7,8 odsto, te grantova iz budžeta dva odsto.\nPrema grubim procjenama anketiranih vlasnika medija, u zavisnosti od veličine i oblika vlasništva nad pojedinim medijima, ekonomska šteta iznosi od više desetina hiljada, pa do više od pola miliona KM.\nIspitanici smatraju da, ukoliko se ne preduzmu mjere oporavka od krize i ne obezbijedi ekonomska pomoć, veliki broj medija, a posebno lokalnih, biće ugašen.\nOni navode da institucije BiH, od lokalnog do vlasti na nivou BiH, treba da obezbijede posebnu budžetsku liniju za pomoć i oporavak medija, a u tome bi im bila značajna i pomoć međunarodne zajednice.\nViše od 84 odsto anketiranih vlasnika medija smatraju da BiH treba formirati poseban fond za pomoć medijima u saniranju ekonomskih posljedica izazvanih pandemijom, kao i sa ciljem jačanja kvaliteta medijskih sadržaja.\nPrema mišljenju većine ispitanika, 58,1 odsto, takav fond trebao bi biti formiran kao potpuno nezavisna institucija, a sredstva bi trebalo dijeliti transparentno i u skladu sa značajem medija, padom prihoda i prikazanim gubicima, te brojem zaposlenih radnika.


MINHEN - Nemački proizvođač automobila Audi, koji je deo evropskog automobilskog giganta Folksvagena (Volkswagen), saopštio je da je prošle godine ostvario rekordnu prodaju, dodajući da se nada da će ove godine nastaviti sa dobrim rezultatima.\nAudi navodi da je u 2012. prodao rekordnih 1,45 miliona automobila, što je za 11,7 odsto više nego u 2011, prenosi agencija Frans pres.\nPrihodi kompanije porasli su za 10,6 odsto na 48,78 milijardi evra, a profit iz poslovanja za 0,6 odsto na 5,38 milijardi, što su, u oba slučaja, rekordni rezultati, navodi Audi.\n"Uprkos problemima zbog dužničke krize u velikom broju zemalja i smanjenju tržišta u Evropi, ostvarili smo rekordan nivo proizvodnje, isporuka, prihoda i zarade", navela je kompanija.\nMeđutim, pored toga što je profit iz poslovanja uvećan, profit pre oporezivanja smanjen je za 1,4 odsto na 5,95 milijardi evra zbog rasta troškova distribucije i marketinga.\nGrupacija u 2013. očekuje blagi rast prihoda, a radiće na podsticanju produktivnosti i efikasnosti, rekao je izvršni direktor Audija Rupert Štadler.\nTagovi: Kompanije, Audi, zarada


Nema redosleda, Vučić dočekuje vakcinu koja još nema dozvolu - NOVA portal\nNema redosleda, Vučić dočekuje vakcinu koja još nema dozvolu\nDruštvo Autor:N1 16. Jan. 202111:508 Komentara\nŠta znači kad predsednik Vučić dočeka kinesku vakcinu koja još uvek nema dozvolu Agencije za lekove Srbije, ne dovodim u pitanje kvalitet bilo koje vakcine, ali treba da postoji neki redosled, ako je dočekao Vučić, on je praktično odobrio tu vakcinu, sve ostalo je formalnost, kaže novinar nedeljnika Vreme Andrej Ivanji. Dodaje i da je poražavajuće da još uvek nema nikakvih konkretnih rezultata u istrazi povodom ubistva Olivera Ivanovića.\nAvion sa tovarom od milion doza kineske vakcine Sinofarm sleteo je na beogradski aerodrom Nikola Tesla, a dočekao ga je predsednik Srbije Aleksandar Vučić. Avion je sleteo oko 9.50.\nVučić dočekao kineske vakcine: Do srede 1,4 miliona doza\n16. Jan. 2021 15\nDočekali su ga pored Vučića, i ministar Zlatibor Lončar, šef BIA Bratislav Gašić, kao i ambasadorka Kine u Srbiji Čen Bo. Ova vakcina još uvek nema dozvolu Agencije za lekove.\n“Mora da postoji neki redosled, ako je kinesku vakcinu dočekao predsednik Vučić, on je praktično odobrio tu vakcinu, pre Agencije za lekove. To je ta naša stvarnost… gde je vakcina u drugom planu, a u prvom je predsednik Srbije… I šta ako neko kaže sad – nešto tu nije u redu”, upitao je Ivanji gostujući u Novom danu na N1.\nKaže da ima potpuno poverenje u Agenciju za lekove, ali…\n“Imam poverenje u nju, mislim da se niko ne bi usudio da radi suprotno zdravlju stanovništva, ali teško je u Srbiji ‘samo’ radirti svoj posaoa, i to se vidi u svim oblastima”, ocenio je Ivanji.\nUbistvo Ivanovića tapka u mestu\nLider Građanske inicijative (GI) „Sloboda, demokratija, pravda“ (SDP) Oliver Ivanović ubijen je na današnji dan pre tri godine, u severnom delu Kosovske Mitrovice. Ivanović je pogođen hicima iz pištolja, ispaljenim iz kola u pokretu, ispred kancelarije GI SDP.\n“Kod nas se godinama vrte svakakve priče oko svega, pa i oko ubistva Olivera Ivanovića, jedino što preostaje da na osnovu nekih raspoloživih, biranih informacija izvlačimo neke zaključke. Teško je shvatljivo da u tako maloj sredini se nije došlo do ozbiljnijih rezultata u istrazi. Jedino imamo da su oni glavni optuženi od kosovskih institucija u Beogradu, na osnovu poligrafa ispitani i proglašeni za nevine i da je Vučić direktno stao u njihovu stranu i proglasio da su nevini”, izjavio je Ivanji.\nKako kaže, istraga na obe strane tapka u mestu, a pitanje je da li ćemo ikada saznati ko stoji iza ubistva Ivanovića.\nNa pitanje da li na Kosovu postoji neka osoba, pomirljivog karaktera, koji je mogao da razgovara sa svim stranama, kao Ivanović, Ivanji kaže da ne postoji.\nagencija za lekove i medicinska sredstvaandrej ivanjivakcine


M. D. 7. novembra 2015. 14:00\n„Jutros je vlada donela odluku da odvoji sredstva u najbržem mogućem roku da se sve bolnice, zdravstvene ustanove u Srbiji i domovi zdravlja, za koje ćemo takođe naći rešenje, okreče, odnosno da se srede“, rekao je Lončar novinarima nakon obilaska prve hirurške klinike Kliničkog centra Srbije.\nUpitan koliko će biti sredstava izdvojeno, on je rekao da se podaci skupljaju sa terena, ali da po proračunu koji sad ima, nešto manje od milijardu dinara biće izdvojeno da se izvedu radovi.\nLončar je rekao da se ne radi samo o krečenju, već i o uređivanju sanitarnih čvorova.\nNavodeći da je, po njegovom mišljenju, to izuzetno bitna stvar za celu Srbiju, on je pojasnio da je odlučeno da se najhitnije uradi, ali i poštuje procedura i da se obezbedi nesmetani rad za krečenje i zamene koje su neophodne u sanitarnim čvorovima.\nPrva reakcija ministra zdravlja posle upozorenja o lekovima za…\n„To je ono što Srbija želi. Više od 20 godina nije ulagano i obnavljano, ali posle 20, 30 godina konačno je doneta odluka i prepoznao se problem koji će biti rešen“, rekao je Lončar dodajući da je to veoma bitno za sve građane Srbije.\nOn je naveo da će se krenuti prvo od svih bolnica, a da će se naći rešenje i za sve domove zdravlja, objašnjavajući da će sredstva izdvojiti vlada, a da su domovi zdravlja na lokalnom nivou i da su pojedini čak i u blokadi.\nPrema njegovim rečima, zato će se naći rešenje kako da ta sredstva završe i u domovima zdravlja, a ne na nekim drugim mestima.\nNaš cilj je da napravimo bolnice, da mirišu na čisto, rekao je Lončar, zahvalivši se premijeru Srbije za rešenje tog problema.\n„Ulazimo sad u proceduru, donet je zaključak, sredstva se prebacuju, tražimo izvođače koji će biti zaduženi za celu Srbiju. Naši bolesnici moraju da imaju bolje uslove“, rekao je Lončar.\nzdravstvene ustanoveZlatibor Lončarbolnice


Svetski ekonomski forum: Sajber kriminal beleži rekordno ubrzanje | Novosadski informativni portal 021\n17:16 > 17:18\nNa povećanje obima globalnih napada za 151 odsto u prvoj polovini 2021, upozorio je Svetski ekonomski forum (WEF) u novom godišnjem izveštaju.\nIzveštaj WEF "Globalni izgledi sajber bezbednosti 2022" pokazao je da je tokom 2021. godine zabeleženo u proseku 270 sajber napada po organizaciji, što je povećanje od 31 odsto u odnosu na 2020. godinu, prenosi kineska agencija Sinhua.\nIzgledi su prilično sumorni, rekla je stručnjakinja i vodeći strateg za sajber bezbednost u WEF Algirde Pipikaite.\n"Organizacije moraju bliže da sarađuju sa partnerima u ekosistemu i 'trećim stranama' kako bi sajber bezbednost postala deo DNK ekosistema organizacije, tako da mogu da budu otporne i podstiču poverenje kupaca", rekla je Džuli Svit, predsednica i izvršna direktorka kompanije za IT i konsultantske usluge Aksenčer (Accenture), u saopštenju objavljenom na sajtu WEF.\nŠto se tiče rešenja, Pipikaite je kao ključno izdvojila sajber-obuku za zaposlene, oflajn rezervne kopije (offline backups), sajber osiguranje i rešenja za sajber bezbednost zasnovana na platformi koja zaustavljaju napade poznatim 'ransomverima' iz svih pravaca. Takođe je naglasila da korišćenjem veštačke inteligencije i sistema automatizacije, branioci mogu da skrate vreme napada i brže reaguju na incidente:\nhakeri\thakerski napad\tSajber kriminal


BiH koristi manje od 15 posto raspoloživih sredstava iz EU fondova - Akta.ba\n22.01.2019. 14:08 / Izvor: Fena\nBosna i Hercegovina, kada se radi o povlačenju bespovratnih sredstava iz EU fondova, sudjeluje ispod 15 procenata u odnosu na raspoloživu koncentraciju novca u tom segmentu, upozorili su sudionici radionice o temi "Povlačenje bespovratnih sredstava iz EU fondova" koju je danas u Sarajevu organizirala Vanjskotrgovinska komora Bosne i Hercegovine (VTKBiH).\nVuković u tom pogledu podsjeća na aktuelne projekte - Cosme i Horizon 2020, koji se odnose na povećanje izvoznog kapaciteta bh. preduzeća, odnosno inovativnost i nove start-up firme.\n"To traje. Treba malo strpljenja, ali se isplati", zaključio je Pešić, navodeći kako se procedura u vezi s dobivanjem bespovratnih sredstava mora ispoštovati do najsitnijeg detalja, te da se sve relevantne informacije nalaze na stranicama Evropske komisije.\n"Nadamo se konkretnim projektima kako bi mi iz realnog sektora krenuli progresivno u proizvodnju i izvoz vlastitih proizvoda - poručio je Žujo, izražavajući očekivanje da će u tekućoj godini biti moguće dobiti sredstva za dva projekta, razvoj pčelarstva i alternativne energije (solarne panele).


Wednesday, Septembar 8, 2021 - 15:34\nU AVGUSTU POTROŠNJA VEĆA 5,4 ODSTO\nDomaćinstva su u avgustu 2021. godine potrošila 127.158.698 kWh (kilovatsati) električne energije, što je 5,4% više u odnosu na potrošnju ostvarenu u julu, a u odnosu na avgust 2020-e potrošnja je viša za 30,7%.\nPodsjećamo javnost da je 1. septembra počeo ciklus akcije "Podijelimo teret", namijenjen svim kupcima, koji pripadaju grupi potrošnje "Domaćinstva", a imaju dugovanja po osnovu računa za električnu energiju. ''Podijelimo teret 9'' trajaće do 30. novembra. U tom periodu, sva domaćinstva kojima ističu Sporazumi iz akcije ''Podijelimo teret 7'', kao i sva nova domaćinstva koja žele da se priključe, svoje obaveze mogu izmiriti po izuzetno povoljnim uslovima: otplata prethodnog duga u fiksnim mjesečnim ratama u iznosu od 20 eura, izuzeće od prinudnih metoda naplate dok se poštuje Sporazum, obustava obračuna zatezne kamate.\nSve informacije o akciji potrošači mogu dobiti besplatnim pozivom ka Call centru na broju 19100, posjetom www.epcg.com ili naše fejsbuk strane, na adresi call.centar@epcg.com, kao i na šalterima lokalnih jedinica snabdijevanja.


Deset najboljih polaznika „Prevent School of Automotive“ koja je počela danas dobit će zaposlenje u Prevent grupaciji u Bosni i Hercegovini. Škola traje četiri sedmice, a Preventovi stručnjaci će držati predavanja za trideset učesnika koje će upoznati sa trendovima svjetske automobilske industrije.\n„Prevent kao jedan od najvećih poslodavaca u Bosni i Hercegovini želi osnažiti svoje timove novim kadrovima. Zbog toga smo i pokrenuli ovu školu u kojoj namjeravamo dodatno edukovati mlade ljude, a najbolje ćemo na kraju i zaposliti“, ističe Kenan Nalbantić, direktor Prevent Sarajevo.\nPreko 250 kandidata prijavilo se za „Prevent School of Automotive“, a oglas koji je bio postavljen na portalu za zapošljavanje posao.ba pregledan je više od 6.000 puta. Ovi podaci pokazuju da postoji veliko interesovanje za rad u Prevent grupaciji koja danas ima preko 4.200 uposlenika u Bosni i Hercegovini, te preko 11.000 u svijetu. Polaznici škole su tek diplomirani inžinjeri mašinstva, hemije, elektrotehnike kao i diplomirani ekonomisti.\nU procesu selekcije učesnika održano je pedeset i šest intervjua, a vannastavne aktivnosti, prosjek ocjena i poznavanje engleskog jezika su samo neki od kriterija koji su kandidati trebali zadovoljiti.\nPrevent je poslovni lider Bosne i Hercegovine\nPrevent svoje poslovanje zasniva na strateškom partnerstvu sa Volkswagenom, vodećim evropskim proizvođačem automobila. Najveći broj Preventovih proizvoda se nalazi u novim modelima Volkswagena, Audija, Porsche, ali i Peugeota i Citroena.\nOva grupacija je najveći bh. izvoznik sa preko 427 miliona KM, te je druga po ostvarenom prihodu sa preko 730 miliona KM u 2010. godini. Pored toga uskoro će otvoriti nove proizvodne pogone u Goraždu i dodatnih 600 radnih mjesta.


Radončić o USK: Ne možemo ovaj kanton pretvoriti u parking za migrante – Krajina24h.com\n“Prioriteti se moraju znati, a naši su zaštita države i njenih građana, pa tek onda briga o migrantima. Obaveza je da osiguramo sigurnost i komoditet građana Bosne i Hercegovine, u ovom slučaju konkretno u USK. Nedopustivo je da migranti ovdje počine više od 1.000 krivičnih djela, te da doslovno ignorišu policijske strukture. Zato sam ohrabrio predstavnike Kantonalne vlade da štite svoje građane i ekonomske interese”, rekao je ministar Radončić\n“Od rukovodstva ovog kantona sam tražio realnu procjenu smještajnih mogućnosti i kapaciteta i to bez ikakvog pritiska. Drugačije ćemo malo postaviti stvari unutar institucija BiH, ali i u dijalogu s predstavnicima Evropske unije i međunarodnih organizacija. Ne možemo i ne smijemo ovaj kanton pretvoriti u parking za migrante, koji i ne žele tu biti. Morat ćemo podijeliti odgovornost i teret, a naša ministarstva za ljudska prava i izbjeglice moraju napokon preuzeti odgovornost za humanitarni aspekt krize”, dodao je ministar sigurnosti BiH Fahrudin Radončić.\n“Drago mi je da smo se složili da moramo biti maksimalno profesionalni i humani, ali i zbog zajedničkog stava oko zatvaranja centara Bire i Mirala. Na osnovu današnjeg razgovora, ali i prvih konkretnih poteza ministra Radončića, možemo zaključiti kako Unsko-sanski kanton neće više biti prepušten sam sebi u ovom migracijskom procesu”, riječi su premijera USK Ružnića.


Tokom posete Beogradu Vučić, Čović i Ivanić se javno suprotstavili Izetbegoviću po pitanju granica i Kosova\n*Reči da će se spoljna politika BiH voditi u Sarajevu, kod predsednika Srbije izazvale su uznemirenost, pa je na više istovremenih pitanja upućenih Izetbegoviću Vučić podviknuo: "Ja ću da vam objasnim"\nStav Bakira Izetbegovića, bošnjačkog člana Predsedništva Bosne i Hercegovine, o problemu granica između Srbije i BiH ovdašnja javnost juče nije imala prilike da čuje na konferenciji za novinare.\nBeograd 07. decembar 2017. 13:00\nIvanić, Čović, Vučić i Izetbegović juče u Palati Srbije Foto: EPA-EFFE/KOCA SULEJMANOVIC\nKonferencija je održana nakon sastanka predsednika Srbije Aleksandra Vučića sa trojicom članova Predsedništva, koji su bili u poseti Beogradu. Osim fizičkog prisustva, na toj konferenciji nije bilo predviđeno da i Izetbegović govori, već samo predsednik Srbije i predsedavajući Predsedništva, iako su gotovo sva novinarska pitanja bila zapravo upućena Izetbegoviću. S obzirom na to da ga je Vučić u svom obraćanju novinarima u nekoliko navrata, u njegovom prisustvu, posredno optužio da je krivac zbog kojeg nije postignut dogovor o razgraničenju Srbije i BiH, navodeći da ne razume u čemu je problem rešiti tu stvar prostom razmenom teritorija - metar za metar, očekivalo se da će predsednik Srbije dati reč "prozvanom" gostu da kaže nešto u svoju "odbranu".\nPošto se to nije dogodilo, odgovor na to pitanje potražili smo u Sarajevu, iako je Bakir Izetbegović fizički bio prisutan u Beogradu. Kako smo saznali, Izetbegović se protivi predloženom rešenju razmene teritorije u kontekstu razgraničenja dve države, zato što, kažu sagovornici našeg lista, ne vidi smisao u tome da BiH nešto da, a da istovremeno dobije nesrazmerno nešto zauzvrat.\nPredstavnik bošnjačkog dela naroda u BiH se zalaže za, kako su nam preneli naši sagovornici, "evropsko rešenje", u kojem bi granice ostale iste onakve kakve su nastale još 1943. godine, takozvane "avnojevske granice", odnosno one koje su potvrđene 1991. godine. Ovo rešenje sagovornici našeg lista nazivaju evropskim, zato što, između ostalog, podrazumeva ukidanje granica ulaskom dve države u EU. Rešenje problema koji sada postoje na terenu, prema mišljenju Izetbegovića, trebalo bi, prenose nam naši izvori, tražiti u stvaranju specijalnih uslova za život ljudi koji se nalaze u tim pograničnim predelima, koji bi olakšali tamošnju svakodnevicu.\nVučić je juče u nekoliko navrata rekao novinarima da je mislio da je problem granica rešen još u septembru, kada je boravio u poseti Sarajevu i da je sada iznenađen, kao i ostala dvojica članova Predsedništva BiH, novonastalim ishodom. Mladen Ivanić je posle konferencije novinarima u holu Palate Srbija, gde su se odigrali sastanci, stavove Izetbegovića prema pitanju granica nazvao frustracijama, odnosno pravljenju teorija zavere tamo gde ima nije mesto, dok je Čović u zvaničnom obraćanju javnosti zajedno sa Vučićem praktično potvrdio stavove svog kolege iz Beograda.\nOno što je, međutim, nerešivost problema razgraničenja stavilo u pozadinu pažnje javnosti, bio je samostalni istup Bakira Izetbegovića na pomenutoj konferenciji za novinare, kada je reč o stavu BiH prema Kosovu, odnosno njegovoj izjavi da bi ta država trebalo da prizna kosovsku nezavisnost. Nakon prethodnih neprijatnosti u kojima se govorilo o njegovoj odgovornosti po pitanju nerešenih pitanja granica, bez prilike da se Izetbegović išta pita ili da izrazi svoj stav, iako je sve vreme stajao iza Vučića i Čovića, situacija na konferenciji je kulminirala njegovim "ispadanjem iz protokola", kada je spomenuta tema o Kosovu. Naime, pre toga je Vučić je saopštio javnosti da je na sastanku dobio uveravanja da će BiH poštovati integritet Srbije sve dok Srbija ne odluči drugačije od faktičkog stanja, isto kao što Srbija poštuje teritorijalni integritet BiH. Na to se nadovezao Dragan Čović, koji je rekao da će se BiH prilagođavati stavovima Beograda u vezi sa unutrašnjim pitanjima Srbije.\nMeđutim, pred kraj konferencije, Izetbegović je podigao ruku i tražio priliku da se i on izjasni po tom pitanju: "Međunarodna politika i stavovi će se odlučivati u Sarajevu, uzećemo u obzir stavove zemalja u okruženju, ali i sa EU. Spoljna politika se vodi u BiH. Zamolio sam Čovića da iznese vlastiti stav", rekao je Izetbegović. To je izazvalo kod predsednika Srbije očiglednu uznemirenost, pa je na više istovremenih i istovetnih pitanja novinara upućenih Izetbegoviću: "Šta to konkretno znači?", Vučić podviknuo: "Ja ću da vam objasnim!" Potom je rekao da je on citirao stav koji mu je saopšten na sastanku sa trojicom članova Predsedništva, kao i da je isto "ovako" i kada je reč o pitanju granica i svega drugog.\nIako je postojala mogućnost da se u holu Palate Srbija, osim Mladena Ivanića, novinarima obrati i odgovori na njihova pitanja i Bakir Izetbegović, to se, ipak, nije dogodilo, jer kako nam je preneto viđenje ishoda, to bi se pretvorilo u novu konferenciju za novinare, s obzirom na veliki broj novinarskih ekipa spremnih da postave pitanje bošnjačkom članu Predsedništva BiH, što je očigledno htelo da se izbegne.\nSrbija mirnim putem rešava problem granica sa Bosnom i Hercegovinom.\nSrbija razgovorom resava pitanje granica sa Bosnom i Herzegovinom.\nMa Izetbegović je jedan običan klovn koji zapadu služi za održavanje tenzije sa Srbijom.\nNjiovi pradedovi /bili su komsije,ama ko na slici/posvadjase se pre 100,200 godina,oko neke mavre,i evo jos se njiovi potomci nemere slozit.A mi ih cas kurazimo,cas brukamo,al bogme ih glasamo.Kuku nama....al,cuti i trpi.\nKomentari citalaca su slicni onima iz "Politike" i Bgd "Vecernjih Novosti". Najvaznije je da komsiji crkne krava -za ostalo cemo lako.


Testiranje uzoraka pronađenih u pećini u Bačo Kiro, na severu Bugarske, ukazuje da je Homo sapiens tamo živeo pre 46.000 godina. U to vreme, Evropu su naseljavale retke grupe neandertalaca - vrste ljudi koji su nestali pošto se pojavio savremeni čovek. Među stručnjacima se dugo vodi rasprava o tome da li su i koliko savremeni ljudi živeli uporedo sa neandertalcima u Evropi i delovima Evroazije. Zub i četiri dela kostiju, pronađeni u pećini, identifikovani su kao ljudski na osnovu anatomskih karakteristika.\nHelena Fjulas (Institut Maks Plank, Lajpcig) proučavala je sa kolegama starost uzoraka i utvrdila da su ostaci stari 43.000-46.000 godina. Svrstani su u period koji je poznat kao Početni gornji paleolit. U drugom radu, Žan-Žak Iblen, sa istog instituta, opisao je karakteristike zuba savremenih ljudi koje se razlikuju od neandertalaca. Njih su takođe pronašli u pećini u Bugarskoj i, na osnovu analize DNK, utvrdili da pripadaju Homo sapiensu, a ne njegovom rođaku. Kosti su pronađene zajedno sa kamenim alatom i artefaktima kao što su privesci od zuba pećinskog medveda.\nU jednom naučnom radu iz 2014. navedeno je da su neandertalci nestali iz Evrope pre 39.000-41.000 godina. Međutim, drugi naučnici su pronašli dokaze da su neandertalci živeli i kasnije i da neandertalci nisu odjednom nestali iz Evrope. Na primer, 2019. godine, istraživači su objavili dokaze da deo lobanje iz pećine Apidima, u Grčkoj, datira od pre 210.000 godina, i da je pripadao Homo sapiensu.


Senator iz Alabame biće novi državni tužilac SAD - Sputnjik Srbija\n19:56 17 April 2021\n13:56 18.11.2016 (osveženo 15:02 18.11.2016) Preuzmite kraći link\nSenator države Alabama Džef Sešons prihvatio je predlog novoizabranog predsednika SAD Donalda Trampa da zauzme mesto državnog tužioca SAD, prenosi Rojters, pozivajući se na predstavnika Trampovog tima.\nKako je saopštavaju mediji, kandidatura Džefersona Sešonsa je kontroverzan izbor i može dovesti do brojnih problema.\nDžef Sešons je 2007. godine, prema rejtingu „Nešenel džurnal“, ušao u pet najkonzervativnijih senatora.\nKongresmen Majk Pompeo je prihvatio predlog Trampa za mesto šefa CIA, dok će general Majkl Flin biti savetnik za nacionalnu bezbednost SAD.\nPredsednički izbori u SAD su održani 8. novembra. Pobednik je kandidat Republikanske partije Donald Tramp, koji je pobedio kandidatkinju Demokratske partije Hilari Klinton. Nova administracija SAD na čelu sa Trampom će početi da radi nakon inauguracije novog predsednika 20. januara 2017. godine.


- Jovana je želela da pokloni Željku nešto originalno, zato se odlučila da u jednom setu fotografija opiše njihov život, od trenutka kada su se upoznali na Evroviziji. U albumu sa posebno izrađenim koricama, koje se rade od pravog drveta i sa posebnim povezom, biće momenti sa njihovog venčanja, rođenja Koste, a onda i bliznakinja Ane i Srne. Poseban deo albuma biće posvećen njegovoj karijeri, gde će se naći fotografije koje oslikavaju njegove koncertne uspehe i muzičke pobede - otkriva naš izvor blizak Joksimovićima, i dodaje:\nJovana Joksimović otkriva da je Srđana Predojevića upoznala pre Željka, ali i kako je muž brani od NEGATIVNIH KOMENTARA (VIDEO)\n- Kako zbog poslovnih obaveza kojima su oboje prebukirani, nisu stigli da na jednom mestu imaju fotografije koje su dragocene uspomene. Kao i većina ljudi koji žive u digitalizovano doba, sve fotografije čuvaju po različitim diskovima i DVD nosačima. Tako je Jovana i došla na ideju da se posveti pripremi ovog poklona, koji će zasigurno obradovati Željka. On je neko ko voli uspomene, ali i ceni poklone koji imaju veću emotivnu nego materijalnu vrednost. S druge strane, on ne očekuje više iznenađenja jer mu je Jovana priredila žurku preksinoć, kada je njegova pesma “Milimetar” dobila priznanje Udruženja muzičara džeza, zabavne i rok muzike. Ona je tada pozvala njihove najbliže prijatelje i organizovala veče u čast Željkovog uspeha, a kako su svi znali da mu je za nekoliko dana rođendan, pokloni su stizali unapred. Torta je takođe bila u znaku pesme, odnosno izgledala je kao metar.\nKako je i Jovani rođendan 25. aprila, kada će napuniti 38 godina, sasvim je sigurno da će joj se suprug odužiti za sve što je učinila za njega u prethodnih nekoliko dana.\n- Željko je tajanstven kad je reč o poklonima, tako da niko ni od najbližih prijatelja ne može da dokuči kakvo iznenađenje sprema za Jovanu. Ono što je sigurno jeste da će svećice oboje oduvati u porodičnom domu sa mališanima, dok je slavlje s prijateljima uvek rezervisano za neki restoran. Jovana i Željko imaju mnogo prijatelja, zato je teško napraviti intimnu proslavu. To su ujedno jedinstvene prilike da se vide s velikim brojem ljudi jer Jovanin posao, kao i Željkov zahtevaju punu posvećenost. Osim toga oni su porodični ljudi koji sve slobodno vreme žele da provedu u okrilju Koste, Ane i Srne - objašnjava naš izvor, koji kaže da je Željko posebno srećan zbog uspeha pesme u koju je verovao otpočetka, te da mu je to priznanje stiglo u pravi čas pred rođendan.\nJovana plakala zbog prve\nOdlazak labradorke Prve koja je duže od godinu dana bila zaštitno lice emisije „Jutro sa Jovanom i Srđanom” rasplakao je juče u živom programu poznatu voditeljku. Jovana je prekinula program najavivši reklame kada je došao trenutak opraštanja sa kucom, nakon što je objasnila da je ljubimica cele televizije i miliona gledalaca otišla na obuku kako bi postala pas vodič.\nVEĆ IH PREPOZNAJU Željko Joksimović otkriva kako ćerke reaguju kada vide Jovanu i njega na televiziji (VIDEO)\nMOKRA KOSA I LICE BEZ ŠMINKE Jovana Joksimović u izdanju u kome je nikada ne viđamo\nAna Kakve srceparajuce gluposti. Koga briga za njih dvoje i to koliko se vole. Aman\ncanada Joksimovicu!Sta ti je prva zena kupila na rodjendanski dar.A i tvoja prva cerka??Da neces mozda na novi fejslift??Kome ti bre brate slavis rodjendan.Budalo????


Ko nikad nije čuo za Sao Tome i Principe, Lesoto ili Uniju Komora, trebalo bi da zna da se glasovi ovih i još sedam zemalja koje su povukle priznanje nezavisnosti Kosova jednako vrednuju u UN kao glasovi SAD, Velike Britanije ili Nemačke i još sedam velikih sila koje su priznale suverenitet Kosova.\nPošto je Unija Komora prošle srede postala deseta zemlja koja je poništila pređašnju odluku o priznanju nezavisnosti Kosova, diplomatska borba Beograda i Prištine postala je još neizvesnija. Naime, od kako je Kosovo 2008. godine proglasilo nezavisnost, ukupno 101 država je Prištini priznala tu suverenost, dok 89 to nije učinilo računajući i deset zemalja koje su povukle priznanje. Kod tri zemlje - Omana, Centralnoafričke Republike i Solomonskih Ostrva ne postoji jasan sporazum o priznanju.\nČija je diplomatija uspešnija, moglo bi da se vidi već na sledećoj sednici Generalne skupštine Interpola od 18. do 21. novembra u Dubaiju, gde bi trebalo da se glasa o ulasku Kosova u tu organizaciju. Da bi Kosovo ušlo u Interpol potrebno je da dobije podršku dvotrećinske većine, s tim što ova organizacija za razliku od UN-a broji tri člana manje, odnosno ima ukupno 190 nacionalnih biroa.\n"Mi nastavljamo našu aktivnost, uskoro će broj država koje nisu priznale nezavisnost Kosova pasti ispod 100"\nKada se ova spoljnopolitička utakmica Beograda i Prištine prenese na kartu sveta jasno je i da se ovo nadmetanje pretvorilo u borbu Istoka i Zapada. Gotovo sve velike zapadne sile na čelu sa SAD priznale su nezavisnost Kosova, dok podrška Srbiji stiže uglavnom sa istoka, pre svega od Rusije i Kine.\nBez obzira na sve, ministar spoljnih poslova Ivica Dačić je optimista i najavljuje nova povlačenja priznanja nezavisnosti Kosova.\n- Mi nastavljamo našu aktivnost. Uskoro će broj država koje nisu priznale nezavisnost Kosova pasti ispod 100, a cilj nam je da imaju manje od polovine članica koje su priznale Kosovo. To je veoma važno, jer ruši priču da je stvar rešena i da većina zemalja priznaje Kosovo - ističe Dačić za "Blic".\nPosle svakog povratka iz neke od uspešnih misija po svetu Ivica Dačić obavesti javnost o tome koja zemlja je priznala Kosovo. Uvek sledi kontraudar Prištine, pa se Bedžet Pacoli svojski trudi da demantuje sve što Dačić izjavi.\nSmanjenje broja priznanja nezavisnosti Kosova može uticati i na po Srbiju pozitivniji ishod pregovora Beograda i Prištine, rekao je Dragan Đukanović iz Centra za spoljnu politiku\nDragan Đukanović, predsednik Centra za spoljnu politiku, naglašava da je ova diplomatska aktivnost sada naročito značajna.\n- Smanjenje broja priznanja nezavisnosti Kosova može uticati i na po Srbiju pozitivniji ishod pregovora Beograda i Prištine. To je posebno važno ako se ima u vidu da taj dijalog ulazi u završnu fazu. Ne treba zanemariti ni činjenicu da se pridobijanjem veće podrške u međunarodnim organizacijama smanjuje mogućnost Kosova da uđe u mnoge institucije. S tim što je i to sve relativno, jer zavisi od organizacije do organizacije. Videćemo da li će Kosovo moći da uđe u Interpol - kaže Đukanović.\nĐukanović upozorava da ne treba imati prevelika očekivanja nakon poslednjih povlačenja priznanja Kosova.\n- Radi se o državama koje ne vode ključnu reč u vezi sa budućim statusom Kosova. Ni njihovo priznavanje Kosova nije ništa značilo, osim pukog broja. Zato ne treba preuveličavati ni značaj povlačenja priznanja - kaže Đukanović.\nPovlačenje priznanja nezavisnosti Kosova je nastavak pritiska Beograda na Prištinu dok se opet ne sedne za pregovarački sto, rekao je Marko Savković iz Beogradskog fonda za političku izuzetnost\nMarko Savković, programski koordinator Beogradskog fonda za političku izuzetnost, smatra da je smanjenje broja država koje su priznale nezavisnost Kosova značajno u simboličnom smislu.\n- To pokazuje da kosovska državnost nije završena stvar i da ju je moguće osporiti. Kosovo de fakto ima državnost u smislu kontrole većeg dela teritorije, ali de jure ona jeste osporena, jer ne postoji konsenzus o njoj u međunarodnim organizacijama - objašnjava Savković.\nSavković navodi da je povlačenje priznanja nezavisnosti Kosova nastavak pritiska Beograda na Prištinu dok se opet ne sedne za pregovarački sto.\n- Obe strane su svesne ograničenja one druge, pa pokušavaju da to iskoriste. To je deo diplomatske igre da se privoli druga strana. Tako je i transformacija kosovskih snaga bezbednosti u vojsku vrsta pritiska - ističe Savković.\nSAD: "Srbi su dobri kao narod"\nVašington podržava nastavak dijaloga i svaki kompromis do kojeg dve strane budu došle. Kako kažu sagovornici "Blica" iz diplomatskih izvora, da bi moglo da dođe do promene stava počelo je da se naslućuje pre više meseci, a da je to realnost postalo je izvesno u julu, tokom obeležavanja 100 godina od podizanja srpske zastave na Beloj kući. Dvojica američkih zvaničnika, Trampov savetnik Džon Bolton i senator Ron Džonson, rekli su da SAD ne isključuju teritorijalne korekcije između Srbije i Kosova.\nRusija snažna podrška dijalogu\nMoskva snažno podržava dijalog Beograda i Prištine proteklih godina kako bi se postiglo uzajamno prihvatljivo rešenje, istakao je nedavno Sergej Lavrov, šef ruske diplomatije.\n- Nastojanje Prištine da formira sopstvenu vojsku predstavlja najgrublje kršenje Rezolucije 1244 Saveta bezbednosti UN. Osim toga, Prištinu na to pritiskaju spolja, a pre svega iz SAD - rekao je Lavrov.\nLobiranje po Africi uz pomoć Tita\nČini se da se najneizvesnija diplomatska borba vodi u Africi, gde su pretežno muslimanske zemlje priznale nezavisnost Kosova. Ministar Dačić je nedavno objasnio zbog čega su pojedine aftičke zemlje povukle to priznanje.\n- Afrikanci su naša braća i prijatelji. Oni se sećaju Jugoslavije i Tita! Ja uvek kažem da sam je predsednik Titove bivše partije, jer to jeste tačno, i kada to kažem ustaju i ljube se sa mnom, obraćaju mi se kao bratu. Te zemlje su i priznale Kosovo jer niko nije hteo da ide tamo i razgovara s njima. Mislili su da nama to nije bitno. Prvi put se neko sada u Srbiji interesuje za tu temu. Prijateljstvo je prijateljstvo i to mora da se međusobno poštuje - rekao je Dačić.\nFudbal, Zvezda i nepriznavanje\nGotovo svih deset država koje su povukle priznanje nepoznate su većem delu stanovnika u Srbiji. Pojedine države iz te grupe prepoznatljive su ako ništa drugo po svetski slavnim ili u Srbiji poznatim fudbalerima.\nTako je Surinam, nekadašnja holandska kolonija u severoistočnom delu Južne Amerike, zemlja porekla čuvenih majstora najvažnije sporedne stvari na svetu Ruda Gulita, Franka Rajkarda, Klarensa Sedorfa, Patrika Klajverta i Edgara Davidsa, ali i donedavnog kapitena Crvene zvezde Mičela Donalda.\nSlično je i sa Liberijom, čiji je predsednik čuveni Žorž Vea, prvi afrički osvajač Zlatne lopte za najboljeg fudbalera u izboru FIFA. A Unija Komora, afrička ostrvska zemlja u Indijskom okeanu, domovina je El Fardu Bena, sadašnjeg krilnog napadača Crvene zvezde i ljubimca "delija".


Foto: Privatna arhiva / dw.com / Privatna arhiva\nMilica je za sebe i dvoje dece tražila termin u ambasadi krajem novembra 2018. godine. U međuvremenu se vratila u roditeljsku kuću, u Poružnici kod Sokobanje, da smanji troškove života. Ali danas, 20 meseci kasnije, još nije stigla na red u nemačkoj ambasadi u Beogradu kako bi uopšte tražila vizu za takozvano spajanje porodice.\n"Umokravanje se vezuje za psihičko opterećenje, može se povezati sa odlaskom u inostranstvo", piše u nalazu pedijatra u istom Kliničkom centru.\nNo dok se, uprkos koroni i očekivanom sunovratu ekonomije, radnici iz Srbije još uvek traže, šta je sa njihovim porodicama? Posebno jer se zakoni i pravilnici o spajanju porodice temelje na šestom Članu nemačkog Osnovnog zakona gde piše: "Brak i porodica stoje pod posebnom zaštitom državnog poretka", piše Dojče vele.\nMeđutim, onda je ambasada konačno prozvala i njeno ime - sa dvoje dece je trebalo da podnese zahtev za vizu početkom avgusta. "Ali to može da bude tek početak. Onda je pitanje koliko se čeka, ili da li traže još neki dokument."


"Brisel uvažava i razumije stavove Republike Srpske" - Klix.ba\n"Brisel uvažava i razumije stavove Republike Srpske"\n22.5.2011. u 21:39\nPredsjednik Narodne skupštine Republike Srpske Igor Radojičić očekuje da će većina u parlamentu prihvatiti prijedlog predsjednika RS Milorada Dodika o stavljanju van snage odluke o referendumu, čime će biti data šansa strukturalnom dijalogu sa EU o korjenitoj reformi pravosuđa BiH.\n"I Evropa i RS insistiraju na dogovoru, koji su postigli visoki predstavnik EU Chaterine Ashton i predsjednik RS-a Milorad Dodik, a posebno nas raduje činjenica da Brisel u potpunosti uvažava i razumije stavove RS-a", rekao je Radojičić za sutrašnje izdanje "Večernjih novosti".\nOn je istakao da RS tokom predstojećih pregovora sa Briselom ima kratkoročne i dugoročne ciljeve. "Prvi se tiču ubrzanog podizanja kvaliteta i efektivnosti u radu domaćeg pravosuđa, a drugi zahtjevaju korjenite izmjene ukupnog sistema zakonodavstva i funkcionisanja pravosudnih institucija", naglasio je predsjednik parlamenta RS-a.\nGovoreći o formiranju vlasti u BiH, Radojičić, koji je i potpredsjednik SNSD-a, kaže da sada, nakon što je izabrano rukovodstvo parlamenta BiH, Predsjedništvo BiH ima zakonsku obavezu da počne konsultacije sa političkim partijama o formiranju skupštinske većine i imenovanju mandatara. "Ako bi došlo do eventualnog preglasavanja srpskog člana Predsjedništva, to bi blokiralo formiranje vlasti i izazvalo još veću krizu", upozorio je Radojičić.\nOn je ponovio da će SNSD, u skladu sa sporazumom sa SDS, tražiti da, po principu rotacije, na mjesto predsjedavajućeg Vijeća ministara BiH dođe neko iz hrvatskog bloka. "Takođe, tražićemo i Ministarstvo inostranih poslova. Kad je riječ o političkom programu, zahtjevaćemo dogovor o popisu stanovništva, državnoj pomoći, primjeni odluke 'Sejdić i Finci', zapravo, svim pitanjima čije rješavanje je uslov zemlje na evropskom putu", istakao je Radojičić.\nNa pitanje koja je politička kombinacija u BiH u ovom trenutku moguća, potpredsjednik SNSD-a kaže da je najoptimalnije da vladajuću koaliciju u parlamentu BiH formiraju tri bloka - SNSD-SDS, dva HDZ i SDP-SDA, uz mogućnost podrške i nekih manjih partija. "Međutim, ako se u tom procesu ne budu poštovali zahtjevi RS-a, Vijeće ministara će se teško formirati", dodao je Radojičić.\nTalibani napali najčuvaniju vojnu bazu u Pakistanu\n23.05.2011. u 07:57


Papa prepoznaje doprinos CG globalnom miru...\nBrčvak i Mijač potpisali osnivački akt za fonda\nNauka pokazala: Zagađen vazduh može usporiti raz\nBaka poželjela stripera sa velikim bicepsima, sta\nYouTube Rewind 2019: Šta smo najviše gledali u p\nŽene koje su svrgnule s trona jednog od najmoćni\nKadeti bjelopoljskog Jedinstva poraženi od Lima...\nLjudi velikog srca uspjeli u namjeri da pomognu Ž\nNVO “Novi poredak” pokrenula novi projekat ,,S\nBjelopoljac Mehmed Suljević izlagao u Baru...\nin Bijelo Polje\nMesoprometu privrednici obećali pomoć\nDelegacija Privredne komore Crne Gore obišla je fabriku Mesopromet u Bijelom Polju koju je 30. aprila izgorjela u požaru. Privrednici su najavili pomoć Mesoprometu u obnovi fabrike.\n“Akcioni dan” – 70 srednjoškolaca angažovano kod 11 poslodavaca (video)\nSedamdeset bjelopoljskih srednjoškolaca radno je angažovano danas kod 11 poslodavaca, u okviru projekta “Akcioni dan” koji Unija srednjoškolaca Crne Gore realizuje u saradnji sa Centrom za stručno obrazovanje, a uz podršku SHL (SCHULER HELFEN LEBEN) fondacije iz Berlina.\nPredsjednik Smolović na evropskom Komitetu regiona u Briselu\nPredsjednik opštine Bijelo Polje, Petar Smolović na poziv Evropske komisije, prisustvuje zajedničkoj plenarnoj sjednici, koju, povodom Dana proširenja Evropske unije, organizuje Komitet regiona 3. i 4. maja u Briselu.\nUredno snabdijevanje strujom i vodom\nVodosnabdijevanje u gradu i prigradskim naseljima je uredno, a za danas nema planiranih radova na mreži, niti najavljenih isključenja, saopštili su iz Vodovoda Bistrica, dodajući da je voda hemijski i bakteriološki ispravna za piće.\nU ponedjeljak obilježavanje 70 godina postojanja JPU ,,Dušo Basekić“\nCilj projekta “Posao izaberi po svojoj mjeri” uspješno ostvaren\nDOO “BUS” će zaposliti tri osobe sa invaliditetom (video)\nDlakić: Uprkos besparici realizovali smo brojne projekte namijenjene slabovidim licima (video)


Inicijativa Digitalna Srbija - Blic Online\nViše od 700 učenika i nastavnika gimnazijskih IT odeljenja iz cele Srbije posetilo je virtuelne kancelarije kompanija kroz susrete „Digitalna ekspedicija: Otkrivanje”. Cilj ovih poseta bilo je unapređenje korišćenja digitalnih znanja i veština koja se stiču kako u školi tako i kroz neformalno obrazovanje koje će učenici po završetku školovanja primenjivati na poslu, kao i upoznavanje okruženja u kom nastaju digitalni proizvodi i usluge. Kompanije sa čijim poslovanjem su se mladi upoznali na nesvakidasnji način su članice Inicijative „Digitalna Srbija” — 3Lateral, Direct Media United Solutions, Microsoft, Nordeus i Saga. Projekat je pokrenut u okviru Inicijative za novu medijsku i digitalnu pismenost koju sprovodi Propulsion u partnerstvu s Američkom agencijom za međunarodni razvoj USAID.\nJOŠ 4 DANA DO KOPAONIK BIZNIS FORUMA Zoran Vasiljev: Važno je da preuzimamo veće rizike\nU intervjuu kojim najavljujemo ovogodišnji Kopaonik biznis forum razgovaramo sa Zoranom Vasiljevim, tehnološkim preduzetnikom i generalnim direktorom kompanije Centili, jednog od svetskih lidera u oblasti mobilnog plaćanja i članom Inicijative „Digitalna Srbija“. U zajedničkoj organizaciji ove nevladine organizacije i kompanije Ringier Axel Springer u ponedeljak, 24. maja održaće se panel „Povratak u digitalnu Srbiju" sponsored by Blic, gde će Zoran biti jedan od panelista. Sam događaj pratite na kopaonikbusinessforum.rs\nNa sinoćnjem onlajn panelu „Matematika (koja) stvara umetnost” u organizaciji Fondacije Petlja, Inicijative „Digitalna Srbija” i UNICEF-a u Srbiji govorilo se o tome kakva veza postoji između matematike, informatike i likovne kulture, kako te veze izgledaju u praksi i zašto je važno da se učenicima približe ovi koncepti.\nKratki gejming programi uskoro na dva državna univerziteta uz podršku Inicijative „Digitalna Srbija“\nDodatni argument da budućnost domaće industrije video-igara izgleda obećavajuće je sve intenzivnija saradnja državnih univerziteta i uspešnih kompanija iz ovog sektora, zaključak je danas održanog panela „Gejming obrazovanje u Srbiji“ kojim je otvorena regionalna gejming konferencija PlayCon.\nPredsednica Vlade Srbije Ana Brnabić učestvovala je danas kao specijalni gost na konferenciji "Swiss Digital Days". Konferencija se održava po četvrti put, uz učešće velikog broja partnera iz privrede, nauke i javnog sektora.\n"Siguran sam da je svima nama koji mislimo da je verovatno jedina šansa za eksponencijalni privredni rast ove zemlje upravo u svetu digitalne ekonomije — bilo izuzetno drago da u objavljenom Programu nove Vlade Srbije vidimo jasan fokus na teme iz ovog domena. Inicijativa "Digitalna Srbija", neprofitna organizacija koju predvodim, se prethodnih dana bavila i analizom kakve implikacije, pozitivne ili negativne, dugo očekivani ekspoze može imati na najzdraviji sektor domaće privrede", piše Nebojša Đurđević, direktor Inicijative "Digitalna Srbija", u reakciji na program nove Vlade Srbije.\nStartap tržište Beograda i Novog Sada vredi više od POLA MILIJARDE DOLARA\nAmerička organizacija Startap džinom (Startup Genome) procenjuje, u novom izdanju svog redovnog godišnjeg izveštaja, da startap tržište Beograda i Novog Sada vredi oko 502 miliona dolara i pozicionira Srbiju u top pet zemalja po broju blokčejn developera u svetu, saopštio je danas kabinet ministra za inovacije i tehnološki razvoj Nenada Popovića.\nZdravstvena kriza i mere za suzbijanje virusa korona svakako su tema broj jedan u celom svetu. Odmah za merama koje treba primeniti kako bi se pomoglo zdravstvu, nametnulo se pitanje kako pomoći privredi ne bi li u što većoj meri bile ublažene izvesne negativne implikacije na nju, a samim tim i na celo društvo.


Biranje učesnika za projekat Digital Cities nije bio ni malo lak zadatak za nas! Nakon temeljne analize stotine prijavljenih, izabrali smo osam habova, pet kompanija i nevladinu organizaciju sa Zapadnog Balkana. Svi izabrani učesnici su dobili sjajnu priliku da budu dio projekta koji povezuje profesionalce u kreativnim industrijama sa Zapadnog Balkana sa kolegama iz Velike Britanije.\nSpark je napredna digitalno-tehnološka platforma iz Mostara, iz Bosne i Hercegovine. Sastoji se iz SPARK school, SPARK Research and Development, SPARK startup i SPARK business. Svako odjeljenje ima svoje ciljeve - da poveća informatičku pismenost kod mladih, da transformiše IT industriju u regionu Jugoistočne Evrope, da lansira prilagođene proizvode i pruži inovativna i efektna marketinška rješenja startapima.\nOpen Data Kosovo je građanska tehnološka organizacija koja smatra da tehnologija ima ključnu ulogu u doprinosu kvalitetnom upravljanju, transparentnosti i angažavanju građana.\nDeli je kreativni radni prostor iz Niša u Srbiji. Cilj im je da identifikuju potrebe kreativnih ljudi za samostalnim i umreženim radom, stvarajući prostor za obrazovanje, kreativno i kontinuirano učenje i napredovanje.\nSEE-ICT je srpski centar za tehnologiju, inovativno preduzetništvo, društveni aktivizam i umrežavanje. Njihova glavna misija je da se do 2020. godine obrazuje 100.000 ljudi u osnovnim IT i preduzetničkim vještinama i da im pomognu da pronađu ili otvore radna mjesta u IT industriji.\nEasyPay je albanska kompanija koja radi u oblasti digitalizacije finansijskih usluga. Za sebe kažu da su mobilna platforma koja nudi sveobuhvatno rješenje za uslugu bržeg plaćanja računa.\nCacttus iz Prištine je posvećen pružanju kvalitetnih tehnoloških rješenja i profesionalnih usluga u cilju lokalnog i regionalnog razvoja.\nInPlayer iz Skoplja u Makedoniji ima dugoročni cilj da redefiniše monetizaciju digitalnih sredstava uz uvođenje novih tehnologija i poboljšanje ukupnog korisničkog iskustva.\nCoprix iz Beograda u Srbiji, kreira nastavna sredstva u obliku aplikacija, koja koriste najnovije tehnologije u cilju pružanja personalizovanih obrazovnih iskustava zasnovanih na specifičnim potrebama i snagama svakog djeteta.\nCrnogorska nevladina organizacija Digitalizuj.me je u misiji da pomogne lokalnim građanima i organizacijama da razumiju i realizuju uzbudljive nove mogućnosti za društvene promjene i poslovanje u digitalnom okruženju.


Početna / Aktuelno / Poseta delegacije ZUOV Ministarstvu prosvete Republike Austrije\nPoseta delegacije ZUOV Ministarstvu prosvete Republike Austrije\n— 14.12.2016 336\nTročlana delegacija ZUOV-a koju su činili direktor, prof.dr Zoran Avramović, Olivera Todorović, rukovodilac Centra za profesionlani razvoj zaposlenih u obrazovanju i Aleksandra Begović, savetnik koordinator, bila je gost Ministarstva prosvete Republike Austrije, odnosno njegovog Odeljenja za protokol i bilateralnu saradnju u obrazovanju. Ova poseta je rezultat nastavka saradnje ZUOV sa gospođom Silvijom Jindrom, ekspertkinjom koja je u dva navrata bila predavač na konferencijama za nastavnike stranih jezika, koje je organizovao ZUOV u saradnji sa ERAZMUS projektom.\nNa osnovu dogovora sa organizatorom program posete je koncipiran tako da se omogući uvid u obrazovni sistem Austrije i reformske pakete koje ova zemlja priprema radi unapređivanja obrazovanja. U okviru programa imali smo organizovana četiri okrugla stola na teme: obrazovni sistem Austrije, proces odobravanja udžbeničke literature, koncepcija, razvoj i implementacija kurikuluma i obrazovanje i stručno usavršavanje nastavnika kao i posete školama svih nivoa i Pedagoške akademije na kojoj se obrazuju i usavršavaju nastavnici koji realizuju nastavu u svim segmentima obrazovanja izuzev gimnazijskog. Iz svega što smo mogli da vidimo i čujemo, stiče se utisak da postoji dosta slučnosti u nekim oblastima između Austrije i Srbije, naročito u domenu načina kako se procenjuje kvalitet udžbeničke literature i kako se odobravaju kao i izrade kurikuluma koji je zastupljen sada mnogo više na kompetencijama i ishodima nego na samim sadržajima predmeta kako je to ranije bilo. Ovakav preokret u koncepciji samih nastavnih programa bio je neophodan i zbog usaglašavanja sa zahtevima centralizovanog maturskog ispita koji se u tom obliku sprovodi već tri godine.\nAustrijski obavezni školovanje treaje 9 godina i sastoji se iz nekoliko delova. Obrazovanje počinje predškolskim periodom od navršene šeste godine života. Postoji tendencija da se ta granica spusti i da se na taj način produži obavezno školovanje čak i za dve godine, kako bi se unapredile određene kompetencije kod dece, naročito jezičke, koje mogu biti prepreka u daljem obrazovanju. To se odnosi naročito na decu sa migrantskim poreklom kojima nemački jezik nije maternji. Obrazovanje u Austriji je besplatno i država investira mnogo u obrazovanje pružajući svima iste uslove i mogućnosti. Privatne škole postoje, ali ih nema mnogo i veoma su dostupne zbog skromnih školarina. One rade po programima po kojima rade i državne škole. Obrazovni sistem Austirje nudi veliki broj opcija za učenike pri čemu se respektuju različite potrebe i interesi učenika i roditelja. Sistem je otvoren tako da pruža mogućnost učenicima da u svakom segmentu mogu da prelaze iz jednog u drugi u zavisnosti od postignuća i potreba pojedinca i društva. Prvi stepen školovanja započinje četvorogodišnjom osnovnom školom koju pohađaju sva deca od šeste godine. U osnovnoj školi se radi na podsticanju razvoja socijalnih, emocionalnih, intelektualnih i fizičkih sposobnosti i veština učenika i pružanju jednog opšteg obrazovanja koje je baza za dalje školovanje. Sledeći deo obrazovnog sistema obuhvata četiri razreda koja mogu da se pohađaju u gimnaziji ili tzv. srednjoj školi (pandan našem drugom ciklusu). U tom delu deca dobijaju ili opšte obrazovanje koje vodi maturi ili obrazovanje blago usmereno budućem zanimanjima. Treći deo je finalni i kao i prethodni nivo vodi opštem obrazovanju koji otvara put akademskom obrazovanju ili stručno koje može trajati od tri do pet godina. Zastupljen je i dualni sistem koji je veoma tražen. Deca sa posebnim potrebama mogu da pohađaju specijalne škole ili da budu uključeni u rad škola (inkluzija). U prilog besplatnom školovanju govori i činjenica da su udžbenici besplatni i da država odvaja u prvom delu obrazovanja 50 evra po učeniku, u drugom 90 evra i u trećem 150 evra.\nPosete školama i razgovori sa kolegama su bili od velikog značaja jer je delegacija imala priliku da oseti atmosferu škole i način rada koji je za svaku pohvalu. U osnovnoj školi je zastupljen tematski pristup, tako da su povezani sadržaji svih predmeta i da deca rade dosta u paru ili grupi na različitim projektima. Nastavnici kojih često ima dva u razredu sarađuju sa grupama. Dosta se polaže važnosti na umetnosti i rukotvorinama koje su izložene po celoj školi. Ono što je bitno napomenuti je i dobra saradnja sa roditeljima koji volonterski pomažu u radu škole tako što individualno rade sa pojedinim učenicima kojima je pomoć u učenju potrebna. Učenici često idu u pozorište i muzeje i svaka poseta se reflektuje na njihov dalji rad u učionici. U školi rade i izvorni govornici za engleski i francuski jezik koji od prvog razreda rade određene sadržaje drugih predmeta na stranom a i jačaju jezičke kompetencije zaposenih u kolektivu. U srednjoj školi i gimnaziji je nastava nešto klasičnija , ali se dosta radi na povezivanju sadržaja srodnih pojmova i jačanju kompetencija. Problemi sa kojima se susreću nastavnici su odeljenja u kojima ima dosta dece migrantskog porekla i izbeglica, tako da se organizuju i specijalni časovi nemačkog jezika koji je neophodan kako bi se učenici što bolje integrisali u obrazovanje, imali bolja postignuća i bili ravnopravni sa ostalim učenicima.\nDelegacija je bila i gost naše Ambasade u Beču koja želi na svaki način da pomogne i podrži bilateralnu saradnju dve zemlje u oblasti obrazovanja i kulture.\nTrodnevna poseta je bila izuzetno interesantna i korisna, nastaviće se dolaskom grupe nastavnika u Srbiju i nadamo se da ćemo moći da uzvratimo istom merom izuzetno dobrom domaćinu. Celokupnom utisku doprinela je i Božićna atmosfera prelepe austrijske prestonice koju krase na svakom trgu Božićne pijace.\nBeč, 5. – 7. decembra 2016. godine\nPrethodna vest Priručnik za programe podrške deci i učenicima sa smetnjama u razvoju\nSledeća vest PLAN UDžBENIKA


Uvažena apelacija da se Čivčiću isplati više od 85 hiljada KM\nUstavni sud BiH uvažio je apelaciju Petra Čivčića, pravosnažno oslobođenog optužbi za zločine počinjene na Korićanskim stijenama, izjavljenu na presudu Suda BiH kojom mu je određena naknada na ime nematerijalne štete, te je predmet vraćen na ponovno odlučivanje.\nSud BiH dosudio je Čivčiću, s obzirom na to da je oslobođen krivice za ratni zločin, iznos od 85 hiljada KM na ime nematerijalne štete, jer je iz provedenih dokaza nesporno utvrđeno da je u pritvoru proveo 1.036 dana, prenosi Birn.\nČivčićevu žalbu da mu se dosudi veći iznos odbilo je Reviziono vijeće Suda, nakon čega je uslijedila apelacija Ustavnom sudu, koji ju je uvažio, te ukinuo odluku o naknadi štete zbog povrede prava na pravično suđenje i Evropske konvencije za zaštitu ljudskih prava i sloboda.\n"Predmet se vraća Sudu BiH, koji je dužan po hitnom postupku da donese novu odluku", naveli su u Ustavnom sudu.\nAdvokat Savan Zec, koji zastupa Čivčića, za Birn je rekao da je predmet vraćen na ponovno odlučivanje i da bi odluka trebala biti donesena do aprila, odnosno u periodu od tri mjeseca, za koji je Ustavni sud obavezao Sud BiH za njeno donošenje.\n"Za dvije godine i 10 mjeseci, koliko je proveo u pritvoru, dosuđen mu je iznos od 85 hiljada KM. Kada se to prevede matematički, to bi bilo 82 marke po danu. Smatramo da bi bilo pošteno da taj iznos bude veći, jer kada se daje državi, onda je to 100 KM po danu, a kada je obratno, iznos je manji", naglasio je Zec.\nU apelaciji je, između ostalog, navedeno kako je presudom Suda BiH povrijeđeno pravo na pravično suđenje zbog proizvoljne ocjene provedenih dokaza, posebno što niži sudovi nisu dovoljno cijenili nalaz i mišljenje vještaka medicinske struke da je "apelantu zdravlje trajno i nepovratno oštećeno, sa izuzetno opasnim posljedicama po budućnost".\nRanije je od Suda BiH Čivčić tražio 250 hiljada KM odštete zbog neosnovanog lišenja slobode, ali mu je dosuđeno 85 hiljada KM.\nČivčića je Sud BiH u septembru 2013. pravomoćno oslobodio optužbe da je u augustu 1992. godine, u svojstvu policajca Interventnog voda Stanice javne bezbjednosti Prijedor, učestvovao u ubistvima oko 200 osoba na Korićanskim stijenama.\nPetar Čivčić Ustavni sud BiH apelacija\nDosta je preglasavanja\nUstavni sud BiH u službi Bošnjaka\nMandić: Ustavni sud da riješi slučajeve Medojevića i Kneževića


U napadu u Somaliji 28 osoba poginulo\nBeta 25. januara 2017. 17:05\nU dvostrukom napadu na hotel u centru Mogadiša poginulo je 28 osoba, dok je više od 40 povredjeno, saopštili su danas bolnički izvori.\n„Za sada znamo da ima 28 mrtvih i 43 povredjene osobe. Vozila hitne pomoći su i dalje na mestu napada“, naveli su bolnički izvori.\nNapad je počeo jutros pošto je automobil bomba eksplodirao u blizini hotela „Daja“ koji posećuju političari i poslanici. Posle tog napada, u hotel su ušli naoružani napadači koji su razmenjivali vatru sa članovima obezbedjenja hotela.\nVlasti sumnjaju da iza napada stoje džihadisti iz Al Šababa, pokreta koji je nastao 2000. godine kao fuzija nekoliko somalijskih islamističkih grupa i Al Kaide.\nOni su sledbenici somalijskog nacionalizma i nastoje da nametnu islamsku državu sa strogim šerijatskim zakonima, kao i sprovodjenje džihada na globalnom nivou.\nPripadnici mirovne misije Afričke unije proterali su 2011. godine iz Mogadiša džihadiste Al Šababa, koji su potom izgubili većinu svojih uporišta, ali i dalje kontrolišu ruralne oblasti, odakle često organizuju terorističke napade u Mogadišu.


Milion franaka za pet opština najboljih u naplati poreza\nTanjug 28. avgusta 2019. 13:35\nBEOGRAD – U okviru programa „Reforma poreza na imovinu“ danas je uručeno milion švajcarskih franaka opštinama Mali Zvornik, Gornji Milanovac, Apatin, Ljubovija i Bor koje su se u konkurenciji 44 opština pokazale kao najbolje u naplati poreza na imovinu.\n„Važno je da evidencija imovine bude tačna i poklapa se sa stanjem na terenu, jer je porez na imovinu izvorni prihod opština i gradova koji ostaje lokalnim samoupravama, a od tog prihoda se dalje finansiraju izgradnja i rad vrtića, plate vastpitačica, škole, kultura i sport, vodovod i kanalizacija“, naveo je Ružić.\n„U 2017. naplata poreza je bila 45, dok je u 2018. iznosila skoro 50 milijardi dinara. Opštine koje su učestvovale u projektu naplatile su pet milijardi dinara više i na taj način obezbedile još novca za finansiranje onoga što je građanima potrebno“, istakao je Ružić.\nKazao je da je program uticao na stvaranje „uprave po meri svih građana“, koja je, je podsetio je, i cilj reforme javne uprave.\n„Uprava po meri svih građana je ona koja im pruža ono što traže, što je njihova potreba, ono sto zaslužuju i za šta je plaćaju. Zato je važno pitati ih, uključiti više u donošenje odluka i politika, na svim nivoima vlasti. Promenili smo i zakone da bismo to omogućili i pokazali da kao država to zaista i želimo“, naveo je Ružić.\nProgram „Reforma poreza na imovinu“ je program Švajcarske vlade koji se sprovodi u saradnji sa Ministarstvom za državnu upravu i lokalnu samoupravu, Ministarstvom finansija i Stalnom konferencijom gradova i opština.\n„U roku od samo šest meseci ti popisivači su popisali više od 100.000 nekretnina koje nisu bile evidentirane. Već u toku prve godine ovog programa, opštine koje su nam bile partneri, uspele su da povećaju poreske prihode od naplate poreza na imovinu u proseku za devet odsto“, navela je Lojbli.\nGeneralni sekretar Stalne konferencije gradova i opština Đorđe Staničić kazao je da je bilo neverice da li će program uspeti zbog nedostatka kadrova, opreme i softverskih rešenja koje je trebalo primeniti, ali da je, ističe, posao dobro urađen i zahvalio Vladi Srbije i Švajcarskoj vladi na podršci.


Mirko Stojčinović, bivši zamenik pravobranioca RS u Banjaluci, uhapšen je jutros u svojoj kancelariji u zgradi Republičke uprave za geodetske i imovinsko-pravne poslove (RUGIP) u Banjaluci.\nStojčinovića su uhapsili inspektori Uprave za organizovani i teški kriminalitet MUP-a RS zbog sumnje da je naneo višemilionske štete Gradu Banjaluci.\n– Stojčinović je lišen slobode i u toku su pretresi na više lokacija koje osumnjičeni koristio – potvrđeno je u MUP RS.\nIstraga protiv Stojčinovića vodi se u saradnji sa Republički javnim tužilaštvom. Na teret mu se stavlja krivično delo zloupotrebe službenog položaja ili ovlašćenja, odnosno da je kao Pravobranilac RS, sedište zamenika u Banjaluci, u više navrata propustio da podnese tužbe ili obavesti Grad o ishodu pojedinih sudskih sporova čime je drugim licima omogućio sticanje protivpravne imovinske koristi, odnosno da gradsku svojinu upišu kao svoju, o čemu su “Novosti” detaljno pisale.\nTagovi: bivši pravobranilachapsenjeizborMirko Stojčinovićvazno


Budimir oborio Ginisov rekord: Uspeo je da zadrži dah čak 24 minuta i to iz najhumanijeg razloga | SC Radar\nMon, 12 Apr 2021 19:11:34 +0000\nNjegove tehnike zaobilaženja ovog problema uključivale su brojanje spazama u takmičenju sa vrememenom kako bi mu ovaj proces dodatno pomogao da ostane potpuno svestan ispod površine vode. Kao rezultat inhalacije čistog kiseonika, on je bio u mogućnosti da drži dah duže nego dva puta od trenutnog svetskog rekordnog vremena statične apneje, koja ne zahteva posebne tehnike. Šobat je otkrio da mu njegova dvadesetogodišnja ćerka, koja ima celebralnu paralizu, autizam i epilepsiju, pruža glavnu inspiraciju u borbi za novi rekord. On je takođe učestvovao u ovom događaju obaranja rekorda kako bi skupio sredstva namenjena pomoći zemljotresom pogođenom području Hrvatske prošlog decembra.\n“Moj dečko je slagao da ima rak, a onda LAŽIRAO I SOPSTVENU SAHRANU”: Neverovatna …\nUPUTIO ČUVENU PORUKU “IDEMO!” Pre 60 godina Jurij Gagarin je postao prvi čovek u svemiru


source.ba | Evo ko je Žarko Pavlović, ubijeni član Krunićevog obezbjeđenja\nŽarko Pavlović iz Pala, koji je ubijen u ponedjeljak uveče zajedno s poznatim banjalučkim biznismenom Slavišom Krunićem, bio je njegovo lično obezbjeđenje i veliki profesionalac u svom poslu.\nIspričali su ovo Pavlovićevi poznanici za portal "Srpskainfo".\nKako je sagovornik pomenutog portala ispričao, Pavlović je karijeru gradio kao obezbjeđenje.\n"Jedan period je radio na poslovima obezbjeđenja u Američkoj ambasadi u BiH. Osim toga, radio je na poslovima obezbjeđenja i Avganistanu", ispričao je neimenovani prijatelj ubijenog Pavlovića.\nOn je istakao da je Pavlović bio pravi profesionalac koji je veoma ozbiljnoi i predano obavljao svoj posao, a iza njega u Palama je ostala supruga i malololjetno dijete.


Novi instrumenti u Akademiji umetnosti u Novom sadu | TV KANAL 9 NOVI SAD\nNaslovna EMISIJE Novi instrumenti u Akademiji umetnosti u Novom sadu\nNovi instrumenti u Akademiji umetnosti u Novom sadu\nVIDEO K9: Učionice Akademije umetnosti u Novom Sadu opremljene su muzičkim instrumentima i pratećom opremom za koje je iz budžeta Vojvodine izdvojeno 32,5 miliona dinara. Ovom podrškom Akademija će imati imati kvalitetniji tehnički osnov za razvoj pre svega muzičke umetnosti u okviru svojih departmana, istaknuto je u ovoj ustanovi.\nNabavka novih muzičkih instrumenata jedan je od uslova njenog daljeg razvoja i poboljšanja uslova za studiranja na novosadskoj Akademiji umetnosti.\nTokom obilaska ove ustanove, predsednik Pokrajinske vlade je istakao da je nakon 40 godina zajedničkim snagama obezbeđen čitav set muzičkih instrumenata za potrebe Akademije, koja je, kao centar razvoja umetnosti u Vojvodini i Srbiji, zaslužila takvu vrstu podrške.\n“Naši studenti imaju već imaju vanserijske rezultate na raznim svetskim takmičenjima, a zahvaljujući tome što smo dobili novi instrumentarij, sigurno će njihov rad biti kvalitetniji i višestruko će se isplatiti ta njihova vežba i upornost”, rekao je Siniša Bokan, dekan Akademije umetnosti.\nAkademija umetnosti u Novom Sadu počela je sa radom 1974. godine i školuje više od 1.000 studenata na osnovnim, master i doktorskim studijama.\nZahvaljujući ovoj nabavci, Akademija u Novom Sadu se sada, prema njegovim rečima, može svrstati rame uz rame sa drugim modernim evropskim akademijama i konzevatorijima, kada su u pitanju instrumenti i mogućnosti koje pružaju studentima i to ne samo kada su u pitanju studije klavira.\n“Jako nam je drago što, ispred Kawai klavira Srbije možemo da se pohvalimo da smo uspeli da snabdemo Akademiju umetnosti sa značajnim brojem instrumenata. To su najnoviji modeli klavira marke Kawai i nadamo se u budućnosti da ćemo u budućnosti da nastavimo saradnju, kako sa Akademijom, tako i sa drugim institucijama širom zemlje”, naveo je Sead Lorbek u ime predstavništva Kawai klaviri Srbija.\nKupovinom novih klavira, saksofona, trombona i drugih instrumenata i prateće opreme, u Akademiji umetnosti su, kako je istaknuto, stvoreni uslovi za doprinos i u projektu “Novi Sad – Evropska prestonica kulture 2021. godine“.\nKawai klaviri Srbija\npokrajinska vlada ap vojvodina\nPrethodni tekstProverite svoja vozila u ove ledene dane. Zimska oprema obavezna\nSledeći tekstNSZ: Konkursi i pozivi za zapošljavanje


Pored "Linglonga" niče "gradilišni kamp" za stotine kineskih radnika, aktivisti upozoravaju na kršenje zakona | Novosadski informativni portal 021\n11:01 > 09:44\nPo urbanističkim projektima firmi "Penpharm" i "Rakić plast" koje su vlasnici susednih parcela koje je predstavio Grad Zrenjanin, u tom kampu planiran je smeštaj više stotina ljudi koji će raditi na izgradnji pogona ovih firmi. Međutim, kako je pisao List Zrenjanin, na tom prostoru se već nalaze radnici iz Kine koji rade na izgradnji susedne fabrike "Linglong". Za ovaj list je i direktor firme "Rakić plast" potvrdio da je pola parcele u industrijskoj zoni izdao investitorima iz Kine sa kojima imaju ugovor.\nPomenuti investitor iz Kine je zapravo "China Energy Engineering Group Tianjin Electric Power Construction Co. Ltd", firma koja gradi fabriku guma "Linglong". Ista firma finansirala je urbanističke projekte firmi "Penpharm" i "Rakić Plast". Takođe, kako je navedeno u projektu, firma će raditi na izgradnji pogona "Rakić plasta".\nIako isti investitor ima udela u poslovima na svim parcelama, propisi nalažu da se radnici u privremene objekte smeštaju samo na istoj parceli na kojoj se gradi, odnosno ne bi smeli da se smeštaju na susedne parcele.\nGrađanski preokret: Legalizacija kineskog radnog logora\nZrenjaninski Građanski preokret ocenjuje da radnici sigurno rade na izgradnji Linglonga, jer je "besmisleno za dva skladišta od 200 kvadratnih metara, opisanih u urbanističkom planu kao krajnje jednostavnih, tražiti nesrazmerno velik broj privremenih objekata i smeštaj više stotina radnika u gradilišni kamp".\n"Očigledno je da ti objekti već postoje i da u njima već borave radnici na izgradnji, ali ne predmetnih skladišta, već obližnje fabrike guma Linglong, čime se grubo krše propisi Republike Srbije, a ovo je pokušaj legalizacije takvog stanja i postupanja", navodi se u saopštenju ovog udruženja.\nGrađanski preokret je ovaj potez nazvao i "legalizacijom kineskog radnog logora", jer je na ovom prostoru planiran smeštaj više stotina ljudi bez prostorija za ishranu, prostora za odmor, mesta za adekvatno održavanje higijene i prostora za pružanje prve pomoći. Kako ističu, lokacija ne pruža ni zaštitu od požara.\nGrađanski preokret pita Vladu Srbije "da li kineska kompanja Linglong, njeni kooperanti i izvođači radova uživaju eksteritorijalna prava u Srbiji u pogledu angažovanja i smeštaja radne snage i poziva tužilaštvo i nadležnu inspekciju rada da odmah provere postojanje radnog logora u Industrijskoj zoni Jugoistok u Zrenjaninu i uslove pod kojima žive i rade graditelji fabrike guma, odnosno da li je u pitanju prisilni rad".\nNa ovoj lokaciji trebalo bi da bude smešteno više od 500 ljudi u 128 soba. U zavisnosti od broja radnika koji će u sobama biti smešteni, njihova kvadratura iznosiće od 16 do 27 kvadrata. U pojedinim objektima sobe će biti opremljene zasebnim toaletom, pa i to može da utiče na prostranost iste. Oni objekti koji nemaju sanitarne čvorove koristiće zajednički toalet sa WC kabinama. Jedan objekat će biti zajedničko kupatilo sa umivaonicima i tuševima.\nU urbanističkom projektu se navodi da se "privremeni gradilišni kamp za smeštaj radnika oprema neophodnom infrastrukturom vodovoda, kanalizacije, hidrantske mreže i električne energije", koja bi se nakon isteka radova demontirala.\nNa ovom mestu se već, kako se navodi u urbanističkom projektu, nalazi pet nelegalnih objekata za stanovanje radnika koji će, kako se navodi biti srušeni.\nFirma "Rakić plast" je još pre šest godina kupila zemljište u industrijskoj zoni Jugoistok u Zrenjaninu u svrhu izgradnje nove proizvodne hale. Za gradnju hale za plastičnu ambalažu izdata je i građevinska dozvola 2017. godine, a gradnja objekta trebalo je da počne do 2019. Međutim, pred sam istek važenja dozvole, u avgustu 2019. godine, zrenjaninski urbanisti su potvrdili prijavu radova na izgradnji pogona. Rok za završetak radova je 31. jul 2023. godine. Ranije se vlasnik "Rakić plasta" poverio medijima da su se našli u poteškoćama kada je u pitanju obezbeđivanje kreditiranja za izgradnju, jer su prethodno kupili nove mašine za proizvodnju. Za vreme radova, plastična ambalaža ovog proizvođača izrađuje se u pogonu "Penpharma" čiji projekat takođe finansira kineski investitor koji gradi "Linglong".\nInače, odgovorni urbanista i odgovorno lice na projektima izgradnje pogona i radničkog kampa je Ljubica Ćulibrk Santrač iz Arhitektnoskog studija "Nuova", koja je i zastupnik ovog studija. Ona je takođe i stručni saradnik Komisije za planove Grada Zrenjanina, što bi, ocenjuju iz Građanskog preokreta, moglo da bude sukob interesa. I direktorka firme Biljana Tabački, takođe je stručni saradnik Komisije za planove.\nKako se može videti i iz odluka o prethodnim urbanističkim projektima i planovima, njih dve redovno prisustvuju sednicama na kojima se daje saglasnost na urbanističke promene.\nVelelepni ili "veleštetni" projekat?\nZrenjaninska fabrika guma, koju je vlast predstavila kao "velelepni projekat" koji će doneti brojna radna mesta, od početka je nailazila na otpor dela stanovništva i ekoloških aktivista. Regulatorni institut za obnovljivu energiju i životnu sredinu (RERI) više puta je upozoravao na potencijalnu ekološku katastrofu s obzirom na kapacitet fabrike koja bi u vazduh mogla ispuštati toksične materije, a što je nemoguće znati sa sigurnošću, jer se još uvek izbegava procena uticaja na životnu sredinu valjare u kojoj bi se vršila vulkanizacija.\nGradska i republička vlast su, sa druge strane, lepše dočekali ovog investitora. Fabrika koja se obavezala da će do 2024. godine zaposliti najmanje 1.200 radnika na neodređeno vreme dobila je ukupnu državnu pomoć koja je pet puta veća od predviđene vrednosti troškova zarada za dve godine (83,5 miliona evra). Gradske vlasti takođe planiraju da, o svom trošku, dodatno opreme zonu u kojoj se nalazi pogon fabrike, a kinseski investitor je dobio i tu čast da se po njemu nazove opštinski put kroz radnu zonu, tako da sad Zrenjaninci koji tamo idu na posao prolaze kroz Aveniju Linglong.\n18.01.2021\t• 10:55\nNajveća investicija opozicije je kako sprečiti daljnu izgradnju firmi i zapošljavanje građana.Na svaki uložen dinar za izgradnju firmi oni dobijaju 10 da to spreče.\n,,активисти " која је то делатност, кија сврха, ко, ко , и запто они?\n14.01.2021\t• 10:15\nKineske firme daju jeftine kredite i grade fabrike i infrastrukturne projekte van Kine. Uslo je da radnici dolaze iz Kine. Ima jedno 500.000 takvih radnika koji putuje od gradilista do gradilista i borave u privremenim kampovima. Tako Kina odrzava malu nezaposlenost . I ovde u Kini je slichno. Kod nas ovde u Shanghai-u trentno se rade metro linije 14 i 18. Svi radnici su iz siromasnih pokrajina koji rade i zive u kampu pored gradilista. Neki dovedu i celu porodicu. I tako se sele od jednog do sledeceg gradilista. Pozz iz Shanghai-a.


"Vjerujemo u proces evropskih integracija i našu evropsku perspektivu. Vlada u punom kapacitetu radi na ispunjavanju obaveza iz evropske agende kako bi se što prije stekli uslovi da Crna Gora postane punopravna članica", kazao je premijer Krivokapić.\nSpecijalni predstavnik Evropske unije Miroslav Lajčak kazao je da je jedan od prioriteta EU evropska integracija Zapadnog Balkana, te da je EU potreban Zapadni Balkan. On je istakao da sa zadovoljstvom očekuje da vidi dalji napredak Crne Gore na njenom evropskom putu kroz odlučne reforme. Posebno je naglasio usklađenost Crne Gore sa Zajedničkom vanjskom i bezbjednosnom politikom EU, čime, kako je rekao, šaljemo jaku političku poruku, sa čime treba nastaviti. On je takođe kazao da je Crna Gora u dobroj poziciji da bude prva zemlja u regionu koja će postati članica EU, saopštili su iz Vlade CG.\nPremijer Krivokapić je informisao sagovornika o aktivnostima na planu borbe protiv korupcije i organizovanog kriminala i istakao da će Vlada Crne Gore biti garant vladavine prava u cjelini.\n"U tom smislu ne vidimo alternativu. Vlada je odlučna da se suoči sa svim izazovima kako bi Crna Gora u najkraćem roku bila spremna za članstvo".


Ko preti redakciji Magločistača - Ozonpress :: internet portal\nTag: Magločistač, pretnja\nRegionalna platforma Zapadnog Balkana za zagovaranje medijskih sloboda i bezbednosti novinara, koja zastupa više od 7800 članova,najoštrije osuđuje pretnje smrću koje su upućene članovima redakcije portala Magločistač u Subotici (Srbija) i poziva nadležne državne organe Republike Srbije da najhitnije preduzmu odgovarajuce korake da identifikuju i primereno kazne autore opasnih pretnji.\nPortalu Magločistač su, u komentarima ispod teksta upućene eksplicitne pretnje da će biti „zaklani kao zečevi“ i da će „čizmama gaziti“ po njihovim „krajnicima“. Povod za pretnje je tekst „Svi smo mi radnici Goše, a vladari Labani“, objavljen 4. septembra, a čija je tema pretnja smrću koju je gradonačelnik Subotice Bogdan Laban uputio jednom svom stranačkom kolegi.\n– U Srbiji je zaštita novinara neefikasna i zato iz godine u godinu raste broj pretnji, posebno putem društvenih mreža. Sve je više onih koji sami ili po nečijem nalogu šalju jezive pretnje novinarima i to samo zato što oni rade svoj posao. Na žalost, ni novi mehanizam zaštite uspostavljen krajem 2016. sporazumom policije, tužilaštva i novinarskih i medijskih organizacija još ne daje nikakve rezultate – rekao je generalni sekretar Nezavsinog udruženja novinara Srbije Svetozar Raković i dodao: Nosioci vlasti koji javno ne osudjuju napade na novinare i medije, prećutno podržavaju politiku nekažnjivosti stoga nemaju prava da govore o slobodi, demokratiji i evropskom putu Srbije.


Donesena je odluka da će ubuduće funkciju poslovnog direktora obavljati Stefan Pantović, a generalni direktor je Zvezdan Terzuć. Od 146 članova 90 bilo je prisutno na Skupštini.\nPredsednik Nazdornog odbora Milan Šutić naveo je koliki su gubici u proteklih pet godina u Ljutice Bogdana.\n"U 2010. i 2011. godini po osam miliona, 2012. godine 11 miliona, dok je 2013. godine gubitak bio 2.219.000 evra. Zvezda je 2009. godine dugovala 29 miliona, a danas duguje 52 miliona evra", rekao je Šutić.\nZa počasnog predsednika Zvezde imenovan je Dragan Džajić, bivši prvi čovek crveno-belih.\n"Posle 52 godine u klubu, ovo je za mene izuzetno priznanje. Zahvaljujem se saigračima koji su dali predlog, posebno navijačima i svima koji su podržali ovaj predlog. Uvek sam za Zvezdu davao maksimum i ovo mi je jedno od najdražih priznanja. Ja ću sa ove pozicije nastojati da kao i do sada dostojno reprezentujem Zvezdu", rekao je Džajić.\n"Hvala svima, a naročito veteranima što su na kraju karijere glasali da dobijem ovu funkciju Ne sumnjajte da ću dati sve da Zvezda izađe iz ove krize", rekao je Dujković.\nPrisutnima se obratio i novi predsednik kluba Svetozar Mijailović koji je istakao da je cilj uprave da svede godišnje troškove na šest miliona evra.\n"Dilojt je projektovao mere za izlazak iz krize. Plan ima: Organizacionu i finansijsku stabilizaciju i sportske ciljeve. U 60 godina Zvezda je zamenila 24 trenera, a u zadnjih deset godina je 20 trenera menjala. U 2005. godini imali smo 105 zaposlenih, a u 201. godini čak 159. Čak 12 mladih igrača poniklih u Zvezdi otišli su bez obeštećenja. Suština je da pokušamo da klub ima rashode do šest miliona godišnje. Obaveze za licenciranje su 11.8 miliona, oaveze prema bankama 19,38 miliona, a obaveze prema menadžerima i zajmodavcima su 13.4 miliona i ostale obaveze su 7,4 miliona evra", rekao je Mijailović.\n"Plan oporavka čine: Novi ugovor sa "Gaspromom", privođenje našeg zemljišta, komercijalnoj nameni, transferi fudbalera i strateško partnerstvo (privatizacija po Bajernovom modelu prim. aut.) U sportskim ciljevima moramo da podmladimo ekipu, zatim osvajanje titule, mislim da možemo da ostvarimo oba. Ipak, tim treba stalno podmlađivati kako bi klub mogao da ispuni finansijske ciljeve. I treći cilj je učešće u grupnim fazama UEFA takmičenja", naglasio je Mijailović.\nMijailović je potom istakao da mu je velika čast što je došao na mesto predsednika kluba i da će sve uraditi da se vrati poverenje u Ljutice Bogdana.\n"Čast je biti izabran za predsednika i to doživljam kao vraćanje duga za sva zadovoljstva koja mi je Zvezda svojim pobedama donosila. Moramo ostvariti Zvezdinu sabornost i vratiti poverenje u klub", rekao je Mijailović.


Zec: U Srbiji je suficit podanika, a deficit građana - Leutar.net\nHomeMagazinDruštvoZec: U Srbiji je suficit podanika, a deficit građana\n2. januara 2019. Leutar Društvo, Lični stav, Magazin, Srbija 0\nProfesor Filozofskog fakulteta u Beogradu Miodrag Zec ocijenio je da su građani u Srbiji koji zahtjevaju da se država uredi u deficitu, a podanici koji kliču, mole, aplaudiraju i oduševljavaju se vođi, u suficitu.\nOn je u intervjuu Beti rekao da „zbog toga nemamo državu kao servis koji podstiče kreaciju, već se administracija shvata kao biznis koji preraspodjeljuje državne resurse“.\n„Sve srpske vodje, a ne samo posljednji, penjući se ka vrhu vlasti, rušili su stepenice za sobom, koje se zovu institucije“, ocijenio je Zec.\nNa pitanje da li je Srbija posljednjih godina napredovala i preskočila neku zemlju iz regiona u bilo kom smislu, ekonomskom, društvenom, vojnom, jer aktuelna vlast tvrdi da je u mnogo čemu lider, Zec je rekao da se „Srbija čvrsto pozicionirala u borbi za jedno od posljednjih mjesta u centralnoj i istočnoj Evropi, zajedno sa Makedonijom, Bosnom i Hercegovinom i Albanijom“.\nPolitičari, prema njegovim riječima, „glorifikuju parcijalne podatke, kao, na primjer, rast BDP-a, a ta stopa rasta je kao kada se jednom jajetu doda još jedno, pa se povećanje računa 100 odsto“.\nPo njegovim riječima nije važna samo stopa rasta proizvodnje, već i struktura jer „nije isto ako se proizvode trupci i sofisticirane tehnologije“.\n„Uspješna društva prodaju znanje, tehnologiju, a neuspješna prirodne resurse i radnu snagu. U uspješna društva odlaze ljudi, ideje i novac iz neuredjenih država“, precizirao je Zec.\nOn je rekao da je budžet „račun, ali i slika društva, spisak vrijednosti i ciljeva koje želi da dostigne i kako planira da na najbolji način iskoristi potencijale koje posjeduje“.\nKada se pogledaju prihodi i rashodi budžeta vidi se, kako je rekao, metabolizam društva – da Srbija najmanje izdvaja za nauku i obrazovanje, a i to pogrešno troši, pa „ono što je urađeno sa obrazovanjem liči na ambroziju, koja se lako dobija, a teško iskorjenjuje“.\nSudeći po rashodima u budžetu za 2019. godinu može se zaključiti da je vlast, prema njegovim riječima, odlučila da nekoliko puta manje izdvoji za obrazovanje i zdravstvo nego što to čine druge zemlje iz regiona, a mnogo više za vojsku, policiju i za subvencije javnim preduzećima i investitorima, koje su zabranjene u drugim državama.\nBudžet, kako je rekao Zec, pokazuje zašto ljudi masovno odlaze iz Srbije, jer ljekar ima platu 600-700 evra, a „neko na članstvu u izmišljenom nadzornom odboru zaradi hiljade evra“.\nU Srbiji je, prema njegovim riječima, štednja gradjana četiri puta manja nego u Sloveniji jer, iako država vapi za investicijama, nije ponudila mogućnost da se uštedjevina uloži u neki posao ili kupe obveznice Elektroprivrede Srbije (EPS) i Telekoma koje donose prinos od oko šest-sedam odsto, već je čuvaju u banci po kamati od nula odsto, a banka ga pozajmljuje državi po kamati od nekoliko odsto.\n„Državnu kasu najviše pune gradjani preko poreza na dodatu vrijednost (PDV), koji je relativno visok, a porez na dobit je među najnižima, što znači da vlast favorizuje bogate, očekujući da investiraju“, rekao je Zec.\n„Srbija uskoro neće moći da računa ni na doznake iz inostranstva jer sada ljudi odlaze, ne da bi zaradili za traktor za imanje u Požarevcu, već da bi ostali gdje su otišli“, rekao je Zec.\nIstakao je da se „disproporcije vide na svakom koraku, izmedju administracije i proizvodnih radnika, poslanika, u Skupštini Srbije i Vojvodine gdje ih je 370, a ruska Duma ima 450, američki Konres 400.\nNajtragičnija nesrazmjera je, kako je rekao, između broja rodjenih i umrlih, zbog čega Srbija spada u najstarija društva i „blizu je kliničke smrti“.\nU uređenim društvima država, prema njegovim riječima, „nije batina, već moćan, koristan aparat koji uspostavlja pravila igre, a u Srbiji su pravila takva da se ne isplati raditi, štediti ili učiti jer se može zaraditi i na lijepljenju plakata, pa nije čudno što su ljudi opsjednuti politikom“.\nZato je, istakao je Zec, najbolje da se potroši ono što se dnevno zaradi i „da se kuka i bije za kutljaču, iako je kazan sve prazniji“.\n„Srbija je poslije 100 godina stigla u 1912. godinu kada je utvrđivala granice jer vozi brod, a da ne zna šta želi i kuda da ide“, ocijenio je Zec.\nUniverziteti u svijetu, kao Berkli, Kembridž ili Harvard su, prema njegovim riječima, neprofitne ustanove koje ostvarene prihode ulažu u istraživanje i stipendije i tako „usisavaju mlade stručnjake iz Indije, Srbije … u svoj sistem“.\n„Umjesto da nađemo mjesto za najbolje, pustimo ih da odu kod Angele (Angela Merkel, kancelarka Njemačke), a nas će operisati ko stigne jer smo uništili obrazovanje čiji je temelj postavio Dositej Obradović, a svjetska imena, kao što su Milanković (Milutin) i Cvijić (Jovan) i drugi bili su profesori na BU u Srbiji“, rekao je Zec.\n„Ti studenti, zajedno sa profesorima putuju istim vozom na Kosovo da bi dobili diplomu i vratili se u Srbiju da traže posao ili vlast, umjesto da se na njima obrazuju oni koji žele da žive na Kosovu, koji znaju albanski da bi ušli u Narodnu banku Kosova i druge institucije“, rekao je Zec i istakao da ko to izrekne bude proglašen izdajnikom nacionalnih interesa.\nZa vrijeme Jugoslavije iz republika u Beograd slati su, kako je rekao, najsposobniji, pa je ta elita poslije stvorila sopstvene države.\nTeritoriju na Kosovu, prema njegovim riječima, ne čuvaju akademski ljudi, već „seljaci kojima treba dati kravu i vidjeti da li će dogodine imati tele“.\nOn je ocijenio da dualno obrazovanje ima smisla u zemlji gdje postoji industrija, a „ono koje se nudi sada u Srbiji služi za razmrvljene poslove“.\nJedino po čemu se Srbija izdvaja od drugih je, kako je naglasio, to što ima mnogo više inovacija nego što bi se očekivalo po visini držvnih ulaganja, ali da nema industrije gdje bi se primijenile.\n„Najnoviji trend u svijetu je zapravo preraspodjela ljudskog kapitala“, ocijenio je Zec.\nNa pitanje da li ima izlaza i boljitka za Srbiju, Zec je rekao da ima „mislećih ljudi, ali da su se pritajili jer se kritička misao ocjenjuje kao subverzija“.\n„Ključno pitanje Srbije je da li je moguće napraviti malu, efikasnu i prosvećenu državu u kojoj će svoju šansu vidjeti obrazovani i kompetentni, a ne samo poslušni i lojalni“, rekao je Zec.\nU prosperitetnom društvu su, kako je rekao, ključni prosvjećenost i kompetentnost, a ne politička podobnost i političke rente, a veliki globalni migracioni tokovi su pokazatelj koja se društva i zemlje smatraju uspješnim i poželjnim.\n„Srbija je skoro čitav prethodni vijek bila imigraciona destinacija u koju se dolazilo, a sada su prevagu odnijeli emigracioni trendovi“, naglasio je Zec.


Ljajić i Đerlek zajedno na lokalnim izborima - IZBORI - Dnevni list Danas\nPočetna » Politika » IZBORI » Ljajić i Đerlek zajedno na lokalnim izborima\n0Piše: S. Novosel 06. marta 2020. 14.03\nKoalicioni sporazum o zajedničkom učestvovanju na izborima potpisali su potpredsednik Vlade Srbije i osnivač SDP Rasim Ljajić i predsednik SNP Mirsad Đerlek.\nSDP je stožer lokalne vlasti u Novom Pazaru od 2008.godine, a SNP participira u vlasti u poslednja dva mandata.\nDvojica lidera su ocenili da je potpisivanje sporazuma „normalan sled događaja“ da zajednički postignu politički cilj i osvoje više od 50% glasova u opštinama u Sandžaku, posle dobre saradnje u poslednjih osam godina i uspešne realizacije značajnih infrastrukturnih projekata.\nĐerlek je nekada bio visoki funkcioner SDP i prvi gradonačelnik te partije kada je 2008.godine srušila osmogodišnju vladavinu SDA Sandžaka Sulejmana Ugljanina. Posle godinu dana došlo je do nesuglasica, Đerlek je smenjen i osnovao je SNP.\nLokalni izbori, Sandžak, sdp, snpNovi Pazar\nZašto se bošnjačke partije ne priključuju građanskim protestima?\nDPS ubedljiv u većini opština na lokalnim izborima u Crnoj Gori


Beograd izneo dva nova uslova za POZIVNI BROJ, Priština odbila – NAJNOVIJE VESTI\nIako ova runda dijaloga nije donela konkretne pomake, u srpskom pregovaračkom timu su zaključili da je pozitivno što je i u ovim okolnostima dijalog nastavljen.\nPrištinski list “Koha ditore” piše danas da je u pregovorima Beograda i Prištine o sporazumu o telekomunikacijama u Briselu “srpska strana predstavila dva uslova u zamenu za davanje zelenog svetla Međunarodnoj telekomunikacionoj uniji (ITU) koja treba da dodeli pozivni telefonski broj Kosovu“, koje je Priština navodno odbila.\nKako tvrdi “Koha”, ta dva uslova su “omogućavanje operateru ”Telekom Srbija” da dobije pun pristup na kosovskoj teritoriji i da koristi imovinu ”Telekoma Kosova” koju Srbi, prema navodima, drže nezakonito u svom posedu od kraja sukoba 1999″.\n– Kosovska strana je odbila oba zahteva – piše “Koha”.\nList navodi i da je “kosovska ministarka za dijalog sa Beogradom Edita Tahiri, nakon povratka iz Brisela, kazala da kod nje postoji nada da će Srbija odblokirati primenu sporazuma o telekomunikacijama čime bi Kosovo dobilo pozivni broj”.\nNakon poslednje runde tehničkog dijaloga između Beograda i Prištine, koja je u četvrtak završena u Briselu, u delegaciji Beograda su kazali da su tokom dva dana, pored najavljenih tema koje se odnose na primenu dogovora o registarskim tablicama za vozila i univerzitetskim diplomama, dotaknute i druge teme obuhvaćene dijalogom.\nNavodi se da je srpska strana inicirala i insistirala na razgovoru o pitanjima imovine i formiranja Zajednice srpskih opština (ZSO). U delegaciji Beograda ističu da je predstavnicima EU izneta sva argumentacija vezana za otimanje imovine, kao i činjenica da bez sprovođenja sporazuma koji su u interesu srpske zajednice, podrška nastavku dijaloga u srpskom narodu dramatično opada.\nŠefica delegacije Prištine Edita Tahiri u pisanom saopštenju na kraju drugog dana razgovora u Briselu zaključila da je celokupan proces dijaloga do sada doneo konkretne rezultate, ali da je došlo i do perioda tenzija zbog, kako Tahiri tvrdi, srpske blokade primene sporazuma o dodeljivanju međunarodnog pozivnog broja za Kosovo i zbog hapšenja direktora kosovske policije za region Kosovske Mitrovice Nehata Tačija na teritoriji Srbije.\nTahiri je ponovila tvrdnje da je Trepča kosovska imovina i da kao isključivo unutrašnje kosovsko pitanje “nikada neće biti predmet razgovora sa bilo kojom drugom stranom”.


Džared Kušner - Sputnjik Srbija\n18:36 11 April 2021\nTrampov zet: Nisam u zaveri sa stranom vladom\nZet američkog predsednika Donalda Trampa i viši savetnik u Beloj kući Džared Kušner rekao je u svojoj izjavi za kongresne odbore da „nije u zaveri“ sa Rusijom niti da je predlagao tajne kanale sa Moskvom prošle godine.\nZet američkog predsednika Džared Kušner na sastanku sa ambasadorom Rusije u SAD Sergejem Kisljakom nije predlagao da se formira tajni kanal veze između Moskve i administracije američkog predsednika Donalda Trampa, prenosi televizija „Foks“ pozivajući se na izvor upoznat sa situacijom.\nAmerički list „Vašington post“ objavio je da je zet i savetnik predsednika SAD Donalda Trampa Džared Kušner razgovarao sa ruskim ambasadorom u Sjedinjenim Američkim Državama Sergejem Kisljakom o stvaranju tajnog moskovskog kanala veze pre Trampove inauguracije. List nije pružio nikakve dokaze koji bi podržali te tvrdnje.\nKremlj nije bio upoznat sa sastankom rukovodstva banke VEB sa šefom „Kušner kompanije“ i zetom Donalda Trampa Džaredom Kušnerom, izjavio je pres-sekretar šefa ruske države Dmitrij Peskov, naglasivši da je taj sastanak bio samo biznis.\nAmerički predsednik Donald Tramp planira da pri Beloj kući osnuje kancelariju koja bi popravila funkcije vlade koristeći ideje iz poslovnog sektora, a koju bi vodio Trampov zet Džared Kušner, izjavio je danas jedan od zvaničnika Trampove administracije.


Održana Prva zajednička sjednica Odbora za ekonomiju, finansije i budžet i Komisije za praćenje i kontrolu postupka privatizacije\npetak, 26 oktobar 2018 14:30\nOdbor za ekonomiju, finansije i budžet i Komisija za praćenje i kontrolu postupka privatizacije održali su danas Prvu zajedničku sjednicu, kojom su predsjedavali predsjednik Odbora Predrag Sekulić i predsjednik Komisije Branko Čavor.\nNa današnjoj sjednici razmotren je Predlog odluke o davanju u dugoročni zakup zemljišta za izgradnju baznog naselja Planinskog centra „Kolašin 1600“ sa Predlogom ugovora o davanju u dugoročni zakup zemljišta i Izvještajem o rezultatima tendera za davanje u dugoročni zakup zemljišta.\nSjednici je, osim članova Odbora i Komisije, prisustvovao i ministar održivog razvoja i turizma Pavle Radulović.\nNa sjednici je nakon uvodnih izlaganja održana rasprava u vezi sa postavljenim pitanjima i datim odgovorima od strane ministra održivog razvoja i turizma Pavla Radulovića. Takođe, razmotreni su i argumenti za davanje u dugoročni zakup zemljišta u Kolašinu, kao i planirane investicije na tom lokalitetu.\nČlanovi ova dva radna tijela ocijenili su da planirane investicije na ovom lokalitetu, u značajnoj mjeri, mogu doprinijeti razvoju turizma i sjevernog regiona i konstatovali da treba podržati Predlog odluke o davanju u dugoročni zakup zemljišta za izgradnju baznog naselja Planinskog centra „Kolašin 1600“.\nObjavljeno u: Komisija za praćenje i kontrolu postupka privatizacije


Rakuten Viber proširio grupne pozive na 30 učesnika – TOP FM radio Belgrade\n21. aprila 2021. Marija Jovanović TOP TECH\nVođena željom da pruži podršku lokalnim zajednicama, Rakuten Viber objavila je da će proširiti kapacitet grupnih video poziva na svojoj platformi na 30 učesnika za sve korisnike širom sveta.\n„Viber je najpopularnija aplikacija za razmenu poruka u Srbiji i stalno radimo na unapređenju naše platforme kako bismo odgovorili na što više potreba naših domaćih korisnika u situacijama koje čine njihovu svakodnevicu. Nadamo se da će kroz najavljeno postepeno povećanje kapaciteta naših video poziva još više ljudi imati priliku da ostanu međusobno povezani i nastave svoju stvaralačku i efikasnu saradnju putem interneta“, napominje Atanas Rajkov, vodeći direktor regiona EMENA u kompaniji Rakuten Viber.\nZa unapređenje biznisa\nPorodica i prijatelji su vam bliži nego ikada\nUz spomenutu novu funkciju, od sada je moguće okupiti još više članova porodice ili prijatelja u jednom video razgovoru. Tako će Viber i na ovaj način tokom proleća i dolazećih praznika pomagati svojim korisnicima da ostanu povezani i budu bliži jedni drugima, usled trenutne epidemiološke situacije.\nPritisnuti “video” dugme pri vrhu ekrana mobilnog uređaja, ili jednostavno dodati još učesnika u tekući video poziv, ili direktno pozvati već formiranu grupu i odaberati učesnike\nUživati u gledanju i razgovoru sa svojim prijateljima, članovima porodice, društvom iz škole ili kolegama.\nOva objava prati uvođenje novog prikaza ekrana video poziva za desktop uređaje i mobilne platforme, koji korisnicima omogućava lakšu interakciju tokom video poziva. Funkcija će biti dostupna za Android i iOS operativne sisteme, i primenjiva za mobilne i desktop uređaje.\nKapacitet grupnih video poziva će biti dalje proširen tokom narednih meseci.\nIzvor: TOPFM-Providence-Viber Srbija\n« Ljubitelji horora, spremite se!\nU Evropu stiže novi Samsung-ov povoljni telefon jake baterije i sa 90Hz ekranom »


Policija: Od kazni 5,9 miliona evra više - RTV Šabac\nPolicija: Od kazni 5,9 miliona evra više\n14. jul 15:11\nMinistar unutrašnjih poslova Srbije Aleksandar Vulin pohvalio je rad saobraćajne policije, saopštio je MUP posle sastanka na kome su analizirani rezultati u prvoj polovini ove godine i dalje unapređenje rada policije.\nNaplatom kazni za najteže prekršaje koje su činili nesavesni vozači, pripadnici saobraćajne policije, znatno su doprineli povećanju budžeta Srbije. Od 1. januara do 30. juna ove godine naplaćeno je više kazni za 5.996.378 evra u odnosu na 2019. godinu, rekao je Vulin.\nPripadnici saobraćajne policije svakodnevno su na ulicama i sankcionišu vozače koji upravljaju automobilima pod dejstvom alkohola i psihoaktivnih supstanci, a na taj način su sprečili mnoge saobraćajne nezgode i sačuvali ljudske živote, istakao je ministar.\nVulin je na sastanku istakao važnost vraćanja pozornika na ulice i najavio da će 400 momaka i devojaka u uniformamam policije brinuti o bezbednosti građana.


Italijanska naučnica prva dobrovoljno primila test vakcinu protiv korone\nPostavio: eTrebinje Subota, 25.04.2020. 0\nItalijanska naučnica Elisa Granato je prva osoba kojoj je dobrovoljno ubrizgana nova test vakcina protiv virusa korona.\nTestiranje se nastavlja vakcinacijom još 550 volontera i ako se pokaže uspješnom, zaštita protiv korona virusa mogla bi da bude spremna već u septembru.\nProbna vakcina je rezultat anglo-italijanskog partnerstva rođenog iz saradnje između Advent-IRBM-a, malog bioinženjerskog poduzeća, smještenog u Pomeziji, nadomak Rima i Instituta Jenner sa Univerziteta u Oksfordu, Engleska.\nTim je ubrzao istraživanje posljednjih sedmica zbog sve većeg broja smrti i infekcija od novog korona virusa. Trenutno širom svijeta oko 40 naučnih timova ubrzano radi na otkrivanju vakcine protiv korona virusa. Prednost ovoga projekta je što se zasniva na platformi korištenoj za vakcinu protiv ebole.\nŠef engleskog tima, virolog Sara Gilbert, rekla je da je optimistična u pogledu rezultata studija i vjeruje da će vakcina djelovati.\n“Lično sam vrlo uvjerena. Mislim da, s dobrim stepenom optimizma, postoje odlične mogućnosti da će to uspjeti “, rekla je dr. Gilbert.\nCilj je da vakcina bude spremna za jesen, tako da već u septembru bi mogli biti, u milionskim dozama, vakcinisani zdravstveni radnici i snage za sprovođenje zakona.\n“U normalno vrijeme, potrebne su godine da bi se došlo do ove faze”, rekao je engleski ministar zdravlja Mat Hankok.\nU Engleskoj još jedan tim, Kraljevskog Koledža u Londonu, radi na drugoj varijanti vakcine protiv korona virusa.\nVlada u Londonu je uložila više od 20 miliona evra za pronalaženje vakcine, a još dodatnih 20 miliona evra naučne institucije.\n“Znamo da je postupak razvoja vakcine sačinjen od pokušaja i grešaka, neizvjesnost je velika, ali prednosti da budemo prva zemlja na svijetu koja je razvila vakcinu su ogromne, i odlučili smo da naučnicima stavimo sve resurse koji su im potrebni kako bi što prije povećali svoje šanse za uspjeh”, rekao je Hankok.\nlijek za koronuvakcija protiv korone\nBiH dobija 23 hiljade tableta jednog od najefikasnijih lijekova za Covid-19\neTrebinje Četvrtak, 30.04.2020.\nNaučnici s Oxforda blizu vakcine protiv korone, testirani majmuni ozdravili\nGalenika proizvela 372.000 tableta hlorokina\neTrebinje Ponedjeljak, 20.04.2020.\nVučić: Počela proizvodnja lijeka hlorokin u Srbiji\nKompanija iz Bosne i Hercegovine proizvela lijek koji se koristi se u liječenju virusa korona


Za 116.000 paušalaca uskoro izmena sistema oporezivanja | Kamatica\nPočetna > vest > Za 116.000 paušalaca uskoro izmena sistema oporezivanja\nZa 116.000 paušalaca uskoro izmena sistema oporezivanja\nTekst objavljen: 01.09.2018 16:00\nPredstavnik NALED-a Dušan Vasiljević ističe da u Srbiji ima oko 116.000 paušalaca, te da oni svojim uplatama doprinose budžetu više nego sektori koji nisu u paušalnom sistemu. Kada je reč o reformi sitema oporezivanja, navodi Vasiljević, predstavnici IT sektora najviše su saglasni da paušalno oporezivanja treba biti automatizovano i transparentno.\n- Automatizacija i transparentnost bi doprineli da privrednik sazna da li će biti deo paušalnog oporezivanja pre početka poslovanja, što će olakšati posao i preduzetniku i poreskoj upravi - naglasio je Vasiljević.\nKada se govori o paušalnom oporezivanju uglavnom se prvo pomisli na bogate advokate, kaže Vasiljević, i dodaje da u paušalnom oporezivanju većinom ima onih koji "sastavljaju kraj sa krajem" i koji ne znaju da li će imati dovoljno novca da plate porez.\nTakve su, dodaje, na primer prevodilačke kancelarije, koje mesečno zarađuju oko 100 ili 150 evra, i ocenjuje da takvi preduzetnici ne bi trebalo da budu opterećeni plaćanjem poreza, dok "ne stanu na noge", te kako bude rastao biznis, tako će rasti i oporezivanje.\nPredstavnica "Startit"-a Zoja Kukić kaže da novi predlog paušalnog oporezivanja ima neke pozitivne efekte, a prvi među njima jeste rešavanje do sada osnovnog problema, a to je koliko on iznosi.\n- Dobro je što ide ka tome da taj sistem reši i da se otkrije formula kojom će se paušalni sistem obračunavati - smatra Kukić.\nMeđutim, dodaje da država ne bi trebalo da oporezuje one preduzetnike koji su na početku poslovanja, koji "žive od jednog klijenta", kao i da bi država trebalo da u sistem uključi preduzetnike koji rade na crno, a da ne stavlja veći teret na one koji su već deo sistema.\n- To može da dovede do toga da pojedini stručnjaci u IT sektoru izađu iz poslovanja, počnu da rade na crno, što mi ne bismo voleli da se desi - navodi Kukić.\nMilan Šolaja, direktor Vojvođanskog ICT klastera, kaže da je država uvrstavanjem IT sektora u paušalni sistem omogućila da srpski IT postane konkurentan na globalnom tržištu.\n- Rumuni imaju nultu oporezivanja na plate u IT sektoru, Poljaci daju velike subvencije za izvoz svojih IT usluga, a mi imamo ovaj oblik i mislim da ne bi bilo dobro da se menja - smatra Šolaja.\nIstiče da bi "tektonske" izmene oporezivanja, možda prouzrokovale veće troškove, što bi, kaže, nateralo preduzetnike da pređu u sivu zonu ili da odu u inostranstvo.\n- Tada ćemo završiti sa još manje budžetskih prihoda - zaključuje Šolaja.\nOliver 30.08.2018 14:24\nNajveći problem a koji jednostavno može da se resi na zadovoljstvo svih a Za preduzetničke radnje je porez na dohodak.\nSmanjiti porez na ispod 50 % za novootvorene a za postojece razliku uredbom dati radniku pri čemu će u prvoj godini svaki treći radnik biti oslobodjen poreza na dohodak.\npaušalci oporezivanje privreda preduzetnici