Vojinović: Kompanije u Crnoj Gori sve više pažnje poklanjaju životnoj sredini | Ekonomist\nVojinović: Kompanije u Crnoj Gori sve više pažnje poklanjaju životnoj sredini\nby Nemanja Vukićević - 30/12/2017 30/12/2017 0\nU specijalnom prednovogodišnjem razgovoru za Ekonomist, Ivana Vojinović, generalna direktorica Direktorata za životnu sredinu u Ministarstvu održivog razvoja i turizma govori o stanju životne sredine u Crnoj Gori, tome šta je urađeno na kraju godine na izmaku. Direktorica Vojinović smatra da pregovori koji se odnose na Poglavlje 27, odnosno životnu sredinu, teku planiranom dinamikom. Mišljenja je da je stanje životne sredine u Pljevljima jedan od najvećih problema sa kojima se suočava jedna od potencijalno najvažnijih opština u Crnoj Gori sa stanovišta razvojnih resursa.\nKako, u godini na izmaku, ocjenjujete stanje u oblasti zaštite životne sredine u Crnoj Gori?\nShodno Informaciji o stanju životne sredine koju Vlada godišnje usvaja, i koja daje presjek stanja u svim segmentima životne sredine (vazduh, vode, morski ekosistem, biodiverzitet, otpad, buka, radioaktivnost), ocjena je da je generalno stanje životne sredine u Crnoj Gori zadovoljavajuće.\nOno što je obilježilo 2017. jeste nastavak izgradnje ekološke infrastrukture. U oblasti vodosnabdijevanja i upravljanja otpadnim vodama, u skladu sa planiranom dinamikom, nastavilo se sa realizacijom infrastrukturnih projekata, koji su definisani strateškim planskim dokumentima u ovim oblastima. Posebno je važno što su tokom 2017. izgrađena i puštena u probni rad postrojenja za prečišćavanje otpadnih voda u Herceg Novom i Šavniku, ubrzana izgradnja postrojenja u Pljevljima i Beranama, potpisan Ugovor o projektovanju i izgradnji postrojenja za prečišćavanje otpadnih voda, kolektora i postrojenja za tretman kanalizacionog mulja za Glavni grad Podgorica, kao i urađena potrebna projektna dokumentacija za izgradnju sličnih sistema u još 8 lokalnih samouprava. Nastavljeno je sa izgradnjom vodovodne i kanalizacione mreže u svim crnogorskim opštinama.\nU oblasti upravljanja otpadom, izgrađeno je peto reciklažno dvorište u Glavnom gradu Podgorici. Izgrađena je i treća sanitarna kada i postrojenja za tretman ocjednih voda iz kredita Evropske investicione banke na deponiji „Livade“ u Podgorici. Započela je sanacija većih neuređenih odlagališta otpada, i to odlagališta „Ćafe“ u Baru i Vasove vode u Beranama, a završena sanacija neuređenog odlagališta „Čarkovo polje“ na Žabljaku. Takođe, u izvještajnom periodu radilo se na stvaranju pretpostavki, kroz izradu potrebne dokumentacije, za projekte koji se realizuju iz Kapitalnog budžeta, i to: izgradnja transfer stanica u Plužinama, Šavniku, Andrijevici, Mojkovcu, izgradnja reciklažnog dvorišta sa sortirnicom u opštini Berane, itd.\nUbrzana je realizacija projekta „Upravljanje industrijskim otpadom i čišćenje“ sa Svjetskom bankom, kroz: raspisivanje tendera za izvođenje radova na lokaciji Brodogradilišta, izbor obrađivača Glavnog projekta remedijacije jalovišta Gradac, izradu podkreditnog ugovora sa EPCG za sanaciju deponije Maljevac, kao i izradu Plana sanacije KAP-a. Intenzivirana su terenska istraživanja staništa i vrsta na odabranim lokacijama, vezano za uspostavljanje NATURA 2000 mreže. Povećan je i procenat zaštićene teritorije, budući jer je, nakon dobijene saglasnosti Ministarstva održivog razvoja i turizma, opština Šavnik proglasila Park prirode Dragišnica i Komarnica, a Glavni grad Podgorica spomenik prirode Kanjon Cijevna. Započeta je velika ekološka rekonstrukcija TE Pljevlja, kao i realizacija IPA projekta u oblasti kvaliteta vazdhuha zahvaljujući kojem će postojeća državna mreža za praćenja stanja kvaliteta vazduha biti proširena sa 7 na 10 mjernih staninica, kao i nabavljena neophodna moderna rezervna i laboratorijska oprema, kao i revitalizovana EMEP stanica za praćenje prekograničnog prenosa zagađnja.\nSvakako niz dodatnih aktivnosti je realizovan, a u administrativnom smislu posebno treba istaći finalizovanje Pregovaračke pozicije za Poglavlje 27, kao i izradu sveobuhvatnog Programa uspostavljanja Eko fonda u Crnoj Gori, koji je urađen u saradnji sa Energetskim institutom Hrvoje Požar iz Zagreba.\nKoji su to razlozi zbog kojih ove godine nije otvoreno Poglavlje 27- Životna sredina i klimatske promjene u pregovorima sa EU?\nAktivnosti na otvaranju jednog od najsloženijih poglavlja, Poglavlja 27, za pregovore sa Evropskom komisijom, idu zadovoljavajućom dinamikom. Podsjetiću da je još u julu 2016. godine Evropska komisija potvrdila da je Crna Gora ispunila jedino postavljeno mjerilo za otvaranje Poglavlja 27. Dodatno, tokom marta 2017. Savjet ministara EU, je nakon razmatranja Izvještaja o ispunjenju početnog mjerila za Poglavlje 27, obavijestio Crnu Goru da je svih 28 država članica jednoglasno zaključilo da se Crna Gora smatra spremnom da počne pregovore u Poglavlju 27, čime smo pozvani da dostavimo Pregovaračku poziciju.\nPregovaračka pozicija za Poglavlje 27 dala je odgovore na sve komentare i pitanja Evropske komisije i ovaj dokument je gotovo u cjelosti usaglašen sa Evropskom komisijom.\nKako je do ovog momenta Crna Gora ispunila sva mjerila koje je Evropska komisija postavila za otvaranje ovog kompleksnog poglavlja, preostaje još formalizovanje aktivnosti na usvajanju zajedničke Pregovaračke pozicije Crne Gore i Evropske komisije, nakon čega će nas iz nadležnih organa EU obavijestiti o datumu za otvaranje poglavlja za pregovore.\nOno što je najvažnije je to da je Crna Gora spremna da otvori pregovore sa Evropskom komisijom, te shodno prioritetima nastavi da postepeno rješava probleme i otvorena pitanja u ovoj oblasti. Podsjetiću da je ispunjavanjem početnog mjerila za otvaranje Poglavlja 27 još u julu 2016, Crna Gora izradila precizan plan aktivnosti na sprovođenju zakonodavstva u oblasti životne sredine, koji je prihvaćen od strane EU. Taj plan je detaljno razrađen i u Pregovaračkoj poziciji za Poglavlje 27. U pitanju je plan koji definiše aktivnosti koje treba sprovesti, nosioce njihove realizacije, rokove realizacije, potrebna finansijska sredstva i sl, i on znači postepeno i fazno ispunjavanje standarda u svim oblastima, uz sdalju izgradnju administrativnih kapaciteta.\nDa li Crna Gora raspolaže sa dovoljno finansijskih sredstava i institucionalnih kapaciteta za pomenuto poglavlje, budući da je riječ o jednom od najzahtjevnijih u pregovaračkom procesu?\nJedan od najvećih izazova u Poglavlju 27 je obezbjeđivanje sigurnih i stalnih izvora finansiranja. Procjena je da je do 2035. godine neophodan iznos od 1,429 milijarde eura. Najveći finansijski teret u visini od 841 milion eura tiče se oblasti kvaliteta voda, i to izgradnje postrojenja za prečišćavanje komunalnih otpadnih voda i izgradnje infrastrukture u oblasti pijaće vode i zaštite od poplava. Da bi sistem upravljanja otpadom funkcionisao kao i u državama članicama EU, i obuhvatao selektivno sakupljanje otpada na nivou svih opština, zadovoljene zahtijevane stope reciklaže pojedinih frakcija otpada, riješeno pitanje tretmana opasnog otpada i niz drugih zahtijeva, potrebno je ulaganje od 368 miliona. Dalje, projektovano je i da bi industrija i država u cilju dostizanja standarda kvaliteta vazduha u skladu sa propisima EU koji su prenijeti u naš pravni okvir, trebalo da investiraju iznos od 130 miliona eura, a vezano za uvođenje nove i efikasnije tehnologije u energetske i industrijske sisteme, kao i uvođenje sistema daljinskog grijanja u kritičnim zonama. Svakako, neizbježno je i dalje i značajnije ulaganje u zaštitu prirode. Samo po tom osnovu predviđa se ulaganje od 33 miliona eura koje se u najvećem dijelu vezuje za uspostavljanja ekološke mreže Natura 2000, upravljanje zaštićenim područjima prirode i uopšte zaštitu biljnih i životinjskih vrsta, posebno rijetkih i ugroženih.\nIako obezbjeđivanje ovih finansijskih sredstava nije jednokratno, već tokom dužeg vremenskog perioda (za najzahtjevnije oblasti do 2035.), potrebno je da pažljivo gradimo finansijsku konstrukciju uključivanjem svih raspoloživih izvora finansiranja. Tu su na prvom mjestu EU grantovi, potom donacije, te sredstva iz državnog i opštinskih budžeta. Posebno je važan IPA instrument, te je bitno naglasiti da je u decembru 2016. Crnoj Gori u okviru IPA II komponente opredijeljeno 16 miliona eura za realizaciju obaveza iz oblasti zaštite vazduha, zaštite prirode, hemikalija i sl. Pored navedenog, zbog prirode obaveza iz Poglavlja 27 (npr. u oblasti kvaliteta vazduha i sprječavanja industrijskog zagađenja), određene aktivnosti biće finansirane od strane privatnog sektora (npr. kompanija u oblasti industrije i energetike).\nUz navedeno, a kako će od dana punopravnog članstva u EU Crna Gora postati korisnica EU strukturnih fondova, doći će do značajnog povećanja raspoloživih finansijskih sredstva na koje će naša država moći da računa za brojne zahtjevne aktivnosti iz Poglavlja 27.\nNajbitnije je u ovom kontekstu istaći da smo prepoznajući finansijski izazov za Poglavlje tokom 2017. izradili sveobuhvatni Program uspostavljanja Eko fonda koji bi trebalo da bude ključni mehanizam za prikupljanje finansijskih sredstava i njihovo namjensko plasiranje u programe i projekte u oblasti životne sredine.\nKonačno, kako su za pregovore sa Evropskom komisijom u Poglavlju 27 potrebni kvalitetni kadrovi, radi se na jačanju administrativnih kapaciteta i izgradnji usko profilisanih kadrova u državnim organima, posebno u dijelu inspekcijskog nadzora i službenika zaduženih za ugovaranje pomoći za IPA, kao i u dijelu izgradnje kapaciteta na lokalnom nivou. Snažni kapaciteti u administraciji i izgrađeni institucionali sistem koji već imamo u ovoj oblasti, od velike su važnosti u pregovorima sa Evropskom komisijom.\nU dijelu javnosti su se pojavila mišljenja da će Crnoj Gori poteškoću u pregovaračkom procesu za Poglavlje 27 predstavljati to što veliki zagađivači životne sredine, poput pojedinih industrijskih subjekata u Glavnom Gradu i Nikšiću, nemaju tzv.integrisane dozvole za rad. Kakvo je Vaše mišljenje po tom pitanju?\nOblast industrijskog zagađenja jedno je od najsloženijih pitanja evropske politike životne sredine. O tome svjedoči činjenica da su u prethodnim talasima proširenja EU, sve nove države članice tražile tzv. tranzicione periode za dobijanje integrisane dozvole. Taj tranzicioni period je ekstra period od dana ulaska u EU tokom kojeg se dozvoljava novoj državi članici da ostvari potpuno usaglašavanje sa pravnom tekovinom EU. Kada je riječ o integrisanim dozvolama, važno je istaći da čak i neke stare države članice EU, u kojima ima 55.000 instalacija koje treba da posjeduju integrisane dozvole, imaju poteškoće u ispunjavanju uslova, i to prije svega: Italija, Irska, Grčka i Kipar i Luksemburg.\nDo sada je u Crnoj Gori izdato 5 integrisanih dozvola, a u toku je upravni postupak vezan za podnijeti zahtjev za dobijanje integrisane dozvole za TE Pljevlja. Imajući u vidu ozbiljna investiciona ulaganja i unaprijeđenje tehnologija koja moraju da realizuju operateri postrojenja koji podliježu obavezi pribavljanja integrisane dozvole, Ministarstvo održivog razvoja i turizma i Ministarstvo ekonomije su u konstantnoj komunikaciji sa operaterima. Ono što je u proteklom periodu otežalo situaciju kod pojedinih operatera su i objektivne okolonosti, a koje se tiču promjene vlasničke strukture, uvođenja stečajnog postupka i slično, a što je smanjilo kapacitet planiranja novih investicija, modernizaciju tehnologije i sanaciju postojećih problema.\nDo kraja 2018. usvojićemo novi Zakon o industrijskim emisijama koji će u potpunosti prenijeti kompleksnu Direktivu o industrijskim emisijama, kao i posebni Plan implementacije obaveza iz Direktive za najveće zagađivače, na osnovu kojeg ćemo sagledati eventualna odstupanja u tehnološkim rješenjima koja primjenjuju postrojenja poput KAPa, Željezare, TE „Pljevlja“ i njihov uticaj na zagađenje vode, vazduha, zemljišta i sl, a sve u odnosu na stroge granične vrijednosti emisija zagađujućih materija iz Direktive o industrijskim emisijama. Pomenuti Plan će nam dosta pomoći da još realnije sagledamo postojeće stanje i identifikujemo sva potencijalna odstupanja od postavljenih graničnih vrijednosti emisija u Direktivi.\nSva postrojenja su i predmet stalnog inspekcijskog nadzora i u kontinuitetu shodno prioritetima realizuju aktivnosti koje znače smanjenje uticaja njihovog rada na životnu sredinu. Podsjetila bih da je u posljednjih nekoliko godina došlo do remonta elektrostatičkog filtera u TE “Pljevlja”, Željezara Toščelik je ugradila novu elektrolučnu peć sa ugrađenim sistemom za otprašivanje gasova, itd. Ulaganje u nove tehnologije je skup, zahtjevan i finansijski izazovan proces. Ali, bitno je da u Crnoj Gori iz godine u godinu imamo sve odgovornije kompanije koje više pažnje poklanjaju životnoj sredini i takvim ponašanjem se u velikoj mjeri sprječava stvaranje novog zagađivanja, što je finansijski najprihvatljivija i bez sumnje s aspekta uticaja na zdravlje i životnu sredinu najpoželjnija opcija.\nŠta je, po Vama, ključno rješenje za smanjenje visoke zagađenosti vazduha u Pljevljima?\nStanje kvaliteta vazduha u Pljevljima je jedan od najtežih problema sa kojim se suočava jedna od potencijalno najvažnijih opština u Crnoj Gori sa stanovišta razvojnih resursa. Zagađenje vazduha u Pljevljima je problem koji traje decenijama, i ono potiče od korišćenja fosilnih goriva u: individualnim domaćinstvima (oko 5000 i 42 gradske kotlarnice), industriji, a dodatno na taj problem utiču i izrazito nepovoljni meteorološki uslovi, kao i geografske karakteristike Pljevalja (kotlina bez strujanja vazduha u kojoj se svo zagađenje akumulira nad gradskim jezgrom).\nTrajna mjera i jedini racionalan, opravdan i moguć model rješenja problema zagađenja vazduha u Pljevljima je toplifikacija, čime će se eliminisati individualna ložišta i gradske kotlarnice. U tom smislu, veoma je važno da postojeći blok TE Pljevlja ima tehničke mogućnosti da bude izvor za izgradnju daljinskog sistema grijanja. Stoga je izuzetno bitno to što je Vlada nedavno započela proces velike ekološke rekonstrukcije TE Pljevlja, a koja će biti završena u naredne 3 godine. To znači da će nakon ekološke rekonstrukcije TE Pljevlja raditi shodno EU standardima, prije svega Direktivom o industrijskim emisijama iz 2010, i biće u skladu sa graničnim vrijednostima emisija za: sumpor dioksid, okside azota, suspendovane čestice (PM). Paralelno, radiće se permanentno i na rekonstrukciji postojeće i izgradnji nove sekundarne mreže.\nPored toplifikacije, Vlada je pokrenula realizaciju i niza dodatnih mjera s ciljem poboljšanja kvaliteta vazduha. Treću godinu za redom, zainteresovanim domaćinstvima vrši se distribucija peleta i briketa (po subvencionisanim cijenama). Dalje, u kapitalnom budžetu za 2018, nastavlja se sa izdvajanjem sredstava za unaprijeđenje kvaliteta vazduha u Pljevljima. Planirana sredstva tiču se, prije svega, izgradnje gradske toplane koja će zamjeniti kotlarnicu u Skerlićevoj ulici, koja negativno utiče na kvalitet vazduha u gradskom jezgru, jer je stavljena u rad krajem 70-ih god XX vijeka, bez adekvatnih filtera. Direkcija javnih radova je 4.12.2017. raspisala tender za izgradnju toplane.\nKonačno, kroz Ugovor o zajmu koji je potpisan sa Svjetskom bankom za projekat „Upravljanje industrijskim otpadom i čišćenje“, biće sanirane 2 tzv. „crne ekološke tačke“ na teritoriji Pljevalja. U toku je izbor obrađivača Glavnog projekta za sanaciju jalovišta Gradac (rudnik Šuplja stijena), a u finalnoj fazi je potpisivanje podkreditnog Ugovora između EPCG (operater TE Pljevlja) i Vlade, vezano za sanaciju deponije Maljevac.\nDa li smatrate da u javnosti treba sprovesti intenzivniju kampanju u cilju podizanja svijesti građana o značaju zaštite sredine u kojoj žive?\nUspjeh u oblasti životne sredine umnogome zavisi od svijesti građana i njihove pomoći i doprinosa u očuvanju životne sredine. Edukacija građana jako je važna, jer bez zrele svijesti građana o nužnosti očuvanja životne sredine napredak u Poglavlju 27 biće ograničen. Budući da smo i ranije imali kampanje na temu edukacije građana, planiramo da nastavima sa istima. Ovo iz razloga jer je zahvaljujući kampanjama, svijest javnosti na ovu temu u posljednjih nekoliko godina izuzetno izgrađena i jer je šira javnost, na osnovu dostupnih podataka, upoznata sa pojedinostima, i daje svoj doprinos, a što izuzetno pozdravljamo.\nVojinović: Investicije predviđene za životnu sredine…\nPorez na dodatu vrijednost (PDV) od danas 21 odsto


► Policija Crne Gore: Deset osoba uhapšeno, tri policajca povređena u\nCrnogorska policija je saopštila da je uhapšeno deset osoba a da su tri policajca povređena tokom sinoćnjeg incidenta u podgoričkom naselju Zlatica gde je grupa građana pokušala da silom spreči komunalce da prekreče zid obojen u boje srpske zastave.\n"S obzirom na to da su građani i pored više upozorenja i naređenja odbili da se raziđu, policija je shodno zakonu primenila sredstva prinude", navodi se u policijskom saopštenju.\nKako se dodaje, okupljeni građani su kamenovali policiju više puta a tri službenika Uprave policije zadobila lake telesne povrede.\n"U tim incidentima građani su oštetili i osam vozila u vlasništvu Uprave policije", navela je policija i dodala da je zbog narušavanja javnog reda i mira u službene prostorije Centra bezbednosti Podgorica dovedeno je 13 lica.\n"Nakon prikupljenih obaveštenja tri lica su puštena, osmoro ih je zadržano zbog sumnje da su počinili krivično delo napada na službeno lice u vršenju službene dužnosti i krivično delo uništenje i oštećenje tuđe stvrari, a dvoje zbog sumnje da su počinili krivično delo pozivanja na otpor", navodi se u saopštenju.\n"Uprava policije poziva gradane da se prilikom javnih okupljanja uzdrže od izazivanja incidenata, nećemo dozvoliti narušavanje javnog reda i mira a svi izgrednici će biti procesuirani. Svi događaji ove vrste će biti snimani shodno zakonskim propisima a na napade na policijske službenike ćemo odgovoriti energično", navodi se u saopštenju policije.\n"Molim mlade ljude koji farbaju podgoričke zidove trobojkom, i kojima je u srcu i stara i sadašnja Crna Gora, da po svaku cenu izbegavaju sukobe sa policijom, jer su policajci njihova braća. Kako je reč o rodoljubivoj i maštovitoj omladini pretpostavljam da su mnogi od njih učesnici naših litija. To je samo dodatni razlog da se izbegava svako nasilje, jer naše crkvene litije nose duh molitve i nenasilja čak i onda kad se litijski hod za taj dan završi”, rekao je on za Vijesti.\n26.01.2020, 16:25h djeti iz podgorice Preporuči\nNato trenira strogocu to specijalci iz Nato sluzbe


Petković sa ambasadorom Italije: Sve učestalija antisrpska retorika na Kosovu - Politika - Dnevni list Danas\nPočetna » Politika » Petković sa ambasadorom Italije: Sve učestalija antisrpska retorika na Kosovu\nDirektor Кancelarije za Кosovo i Metohiju Petar Petković sastao se danas sa ambasadorom Italije u Srbiji Кarlom Lo Кašom i upoznao ga sa političko-bezbednosnom situacijom na Кosovu i položajem srpskog naroda, ukazavši na sve učestaliju i oštriju antisrpsku retoriku i akcije.\n0Piše: FoNet 21. januara 2021. 12.01\nFoto: Kancelarija za Kosovo i Methohiju\nTime, kako je rekao Petković, zvaničnici u Prištini pokušavaju pred izbore da podignu svoj politički rejting.\nКao nedopustivo, Petković je ocenio jučerašnji upad inspekcije prištinskog Ministarstva zdravlja i policije u Dom zdravlja u Štrpcu, koji deluje u okviru zdravstvenog sistema Srbije, tražeći vakcine protiv Кovida 19, piše u saopštenju ove Kancelarije.\n„Pokušaj sprečavanja adekvatne i pravovremene zaštite i lečenja pripadnika srpskog naroda na Кosovu i Metohiji ne može se pravdati nikakvim administrativnim ili političkim izgovorima. U veoma teškoj situaciji u celom svetu, izazvanoj pandemijom, radi se o antihumanim postupcima Prištine, bez presedana’’, naglasio je Petković.\nOn je izrazio očekivanje da će međunarodna zajednica adekvatno reagovati na ovaj i slične anticivilizacijske postupke Prištine.\nPetković je konstatovao da Priština nastavlja sa kontinuiranom praksom protivpravnog zabranjivanja ulaska u pokrajinu zvaničnicima iz Beograda, što predstavlja najflagrantnije kršenje sporazuma kojima se reguliše sloboda kretanja.\nPetković je naveo da je njemu pre sedam dana onemogućeno da obiđe poplavljena područja u srpskim sredinama i da ugroženim domaćinstvima uruči humanitarnu pomoć.\nPetković se dotakao i najnovijih pretnji o stvaranju „Velike Albanije“ ukoliko Srbija ne prizna takozvano Кosovo, naglasivši da Beograd neće odgovarati na takve provokacije, ali da očekuje da se međunarodna zajednica jasno i nedvosmisleno odredi prema ovako opasnim namerama, koje dolaze iz Prištine.\nPetković je naglasio da će Beograd i dalje ostati opredeljen za dijalog, kao jedino sredstvo za mirno rešavanje svih otvorenih pitanja i stvaranje preduslova za trajnu stabilizaciju prilika na zapadnom Balkanu, ali će isto tako nastaviti da pomaže i brine o zdravlju i bezbednosti svog naroda na Кosovu i Metohiji.\nKarl Lo Kaš, Kosovo, petar petkovic\nPetković: Beograd insistira na dijalogu s Prištinom i sprovođenju ranije dogovorenog


Đurić: Obaveza Srbije je da srpskoj deci na KiM obezbedi bezbrižan život | Radio Kosovska Mitrovica\nĐurić: Obaveza Srbije je da srpskoj deci na KiM obezbedi bezbrižan život\n18. March, 2016 15:16 |\nDrugog dana posete centralnom Kosmetu direktor Kancelarija za KiM Marko Đurić, obišao je danas nekoliko najvećih srpskih sredina na teritoriji opštine Lipljan. Đurić je najpre u selu Gornja Gušterica obišao dve višečlane socijalno ugrožene porodice Živić i Marković, koje su uz pomoć Kancelarija za KiM dobile adekvatan stambeni prostor.\nĐurić je simbolično u upotrebu pustio i most preko reke Janjevke, čiju je izgradnju sa 1.400.000 dinara finansirala Kancelarija za KiM.\n„Borba za naš opstanak na KiM je borba koja mora da se vodi na dva koloseka. Jedan kolosek je politička borba za veći stepen političkih prava, a drugi je borba za kvalitet života i opstanak svakog našeg čoveka, mesta i sela. Borićemo se i za formiranje ZSO i za rešavanje nagomilanih problema, koje naš narod ovde ima, da bi lakše ostali i opstali na ovom prostoru“, naglasio je Đurić.\ndjuricĐurić je, takođe, obišao PU „Sunce“ u Donjoj Gušterici gde je nakon druženja sa mališanima izrazio zadovoljstvo činjenicom da gotovo svaka srpska porodica na ovom području ima troje i više dece.\n„U srpskim sredinama na centralnom Kosmetu bukvalno vrvi od dece i obaveza Srbije i svih nas je da osiguramo da ta naša deca, koja oplemenjuju ovaj prostor, imaju uslove za bezbrižan život i normalan razvoj“.\nSvoju posetu direktor kancelarije za KiM je nastavio obilaskom sela Dobrotin, gde je u prostorijama Doma kulture odigrao partiju šaha sa penzionerima, a nakon toga iz prepune sale Doma kulture u Donjoj Gušterici poručio da će Vlada Srbije i Kancelarija za KiM nastaviti da se bore za što je moguće bolji položaj i opstanak našeg naroda na Kosovu i Metohiji.\n„Jedini način da sačuvamo naše prisustvo ovde je da budemo ujedinjeni. Ovde na KiM možemo da budemo ujedinjeni oko opsatnka samo ako iza sebe imamo djuric11snažnu Vladu u Beogradu, koja može da se uhvati u koštac sa onim promenama koje su Srbiji potrebne da bi bila moderna zemlja, sposobna da parira izazovima koji nam predstoje. Takva Srbija je Srbija za koju se bori naš premijer Aleksandar Vučić“, istakao je Đurić.\nĐurić je meštane pozvao da 24. aprila izađu na glasanje i glasaju za svoj opstanak po sopstvenoj savesti.\nTribinom u Donjoj Gušterioci direktor Kancelarije za KiM završio je dvodnevnu


Goran Ašonja: Snaga čiste energije – The PRESTIGE\nGiganti društvenih mreža uvode pretplate prije 38 minutaKvalitet novih automobila nikad nije bio gori prije 53 minutaJokić dobio najveći ugovor u istoriji NBA lige prije 55 minutaWall Street: Najlošije polugodište od 1970. godine prije satBitcoin ima najgori mjesec od osnivanja prije satPreminula Suzana Rađen - Todorić urednica BN TV prije satKojim kompanijama treba uvesti porez na ekstraprofit jučeMikro i mala preduzeća najuticajnija na Malti, a srednje firme u Estoniji jučePrivreda EU potpuno oporavljena od korona krize jučeOprez na Wall Streetu, indeksi stagnirali juče\nGoran Ašonja: Snaga čiste energije\nKao operater transportnog sistema prirodnog gasa „Gas Promet“ AD Pale je u proteklom periodu obezbijedio pouzdan i siguran rad sistema, aktivno učestvujući u izgradnji i implementaciji zakonskog okvira Republike Srpske, stvarajući preduslove za dalji razvoj transportnog sistema, tržišta prirodnog gasa i povećanje potrošnje ovog ekološki prihvatljivog energenta\nrazgovarao SLAVIŠA MIRKOVIĆ foto Aleksandar ARSENOVIĆ\nMnogi smatraju da je gas gorivo budućnosti na ovim prostorima, budući da i plan gasifikacije RS ukazuje da će potrošnja ovog energenta biti mnogo veća nego do sada. Djelatnost upravljanja transportnim sistemom prirodnog gasa u Republici Srpskoj obavlja Gas promet Pale, koji je glavni nosilac očekivanog ubrzanog razvoja i iskorištavanja tržišnih potencijala ovog energenta. Goran Ašonja, v.d. direktor preduzeća, podsjeća da je ono prešlo dug put uređenja pravnog statusa, kako bi moglo da krene u snažniji razvoj ovog dijela energetskog sektora.\n– Gas Promet je osnovan 1998. godine odlukom Vlade Republike Srpske, kao vertikalno integrisano državno preduzeće za uvoz, snabdijevanje i transport prirodnog gasa. Privatizacijom državne imovine Gas Promet je organizovan kao akcionarsko društvo sa: 65 odsto akcija Republike Srpske, 19,77 odsto fizičkih lica, 10 odsto Penzionog rezervnog fonda i 5 odsto Fonda za restituciju. Donošenjem Zakona o gasu Republike Srpske iz 2008. počelo je usklađivanje u sektoru prirodnog gasa sa Drugim energetskim paketom EU. Regulatorna komisija za energetiku Republike Srpske je 2009. godine, nakon knjigovodstvenog razdvajanja djelatnosti, izdala Gas Prometu prvu dozvolu za transport i dozvolu za upravljanje na period od pet godina. Dozvole su 2014. godine obnovljene na isti period. Uprava preduzeća, Vlada Republike Srpske i resorno ministarstvo su strpljivo radili na uređenju pravnog statusa preduzeća od njegovog osnivanja. Ovaj proces je uspješno završen u martu 2019. godine, potpisivanjem ugovora o regulisanju međusobnih statusnih i imovinsko-pravnih odnosa sa JP „Srbijagas“, koji je postao najveći akcionar „Gas Prometa“ sa 39,17 odsto udjela. Akcijski fond Republike Srpske zadržao je 26,3 odsto, dok se ostali udjeli nisu mijenjali.\nKorišćenje prirodnog gasa kao tranzicionog goriva, u okviru šireg napora za dekarbonizaciju ekonomije i energetike kao i dostizanje ciljeva Zelene evropske agende, nameće gasifikaciju RS kao strateški projekat\nNa koji način su ispunjeni uslovi koji potiču iz EU regulative?\n– Usvajanjem novog Zakona o gasu (2018.) i primjenom Trećeg energetskog paketa u oblasti prirodnog gasa, Društvo je pokrenulo vlasničko razdvajanje djelatnosti i usklađivanje mrežnih pravila sa zakonom. Vlasničko razdvajanje nametnuto je Trećim paketom radi sprečavanja vertikalno integrisanih kompanija da zloupotrebljavaju svoju monopolsku poziciju (transportnu infrastrukturu) i da favorizuju svoje povezane kompanije. Izričito je zabranjeno da ista kompanija istovremeno bude vlasnik i transporter energenta ili proizvođač i transporter energenta. Usvojena su „Pravila o radu transportnog sistema prirodnog gasa“ i „Pravila i tarife za priključenje na transportni sistem prirodnog gasa“. Rezultat više od deset godina transformacije Gas Prometa je certifikacija Društva, koju je regulator izvršio uz prethodno pozitivno mišljenje Sekretarijata Energetske zajednice. U oktobru 2020. godine Gas Promet je postao prvi certifikovani operater transportnog sistema prirodnog gasa u zemljama Zapadnog Balkana. Obezbijeđen je ravnopravan pristup transportnoj mreži, po istoj cijeni za sve učesnike na tržištu gasa, što je jedan od ključnih zahtjeva Trećeg paketa EU. Uspješnom primjenom Zakona o gasu Republike Srpske, koji je transponovao energetsko zakonodavstvo EU, adaptirano za potrebe članica od strane Sekretarijata Energetske zajednice, „Gas Promet“ je obezbijedio provođenje prava pristupa treće strane (TPA) za sve korisnike, po regulisanim i unaprijed odobrenim cijenama transporta.\nŠta je to značilo za organizaciju Gas prometa?\n– Dobijanjem dozvole za transport i upravljanje transportnim sistemom prirodnog gasa „Gas Promet“ je prešao razvojni put od vertikalno integrisane državne kompanije 1998. godine, do certifikovanog operatera transportnog sistema 2021. godine, organizovanog po principu vlasničkog razdvajanja. To potvrđuje da i u Republici Srpskoj postoji privredno društvo koje je uspješno razdvojilo energetske djelatnosti, koje je upravljački i vlasnički nezavisno od ostalih energetskih kompanija i djelatnosti u sektorima prirodnog gasa i električne energije. Danas je Gas Promet organizovan kao mješovito akcionarsko društvo u kome najveći pojedinačni udio ima investitor iz Republike Srbije JP „Srbijagas“ (39,17%). Organi društva su Skupština akcionara, Upravni odbor, direktor i interni revizor. Sjedište Društva je na Palama, u vlastitoj poslovnoj zgradi, koja je izgrađena 2019. i useljena polovinom 2020. godine. Po veličini Društvo je razvrstano u mala preduzeća, a osnovna djelatnost je transport i upravljanje transportnim sistemom prirodnog gasa.\nU oktobru 2020. godine ”Gas Promet” je postao prvi certifikovani operater transportnog sistema prirodnog gasa u zemljama Zapadnog Balkana\nKakve su tehničke mogućnosti gasovodnih instalacija kojim upravljate?\n– Gas Promet upravlja transportnim sistemom od Šepka do Zvornika i gasnim čvorištem Karakaj kao jedinom gasnom interkonekcijom između Republike Srbije i BiH. Gasovod je pušten u rad 1981. godine i projektovan za radni pritisak do 50 bara. Maksimalni transportni kapacitet gasovoda od 1,2 milijardi kubika godišnje, nikada nije dostignut jer se devedesetih godina prošlog vijeka odustalo od izgradnje kompresorske stanice na čvorištu Karakaj. Trenutno je maksimalni tehnički kapacitet oko 750 miliona metara kubnih godišnje, pa je za potrošače u BiH gasovodom moguće transportovati do 82.000 kubnih metara gasa satno (tj. oko 880 MWh energije). Zakup kapaciteta na sistemu je vrlo visok, oko 80 odsto, ali se zbog velikih sezonskih varijacija potrošnje gasa, transportni kapacitet godišnje koristi ispod 40 odsto. Postojećim gasovodom moguće je transportovati minimum 500 miliona kubika gasa godišnje, što je sadašnja dvostruka potrošnja Bosne i Hercegovine. Transportni sistem Gas Prometa je ujedno i ulazna dionica gasovoda u BiH, tako da Društvo na godišnjem nivou transportuje cjelokupnu količinu gasa koja se uvozi (250 miliona kubnih metara u 2021. godini). Društvo prema Zakonu o gasu obavlja javnu uslugu od opšteg interesa pa su cijene usluga regulisane i javne, a odobrava ih u tarifnom postupku Regulatorna komisija za energetiku Republike Srpske. Gas Promet svojim korisnicima nudi zakup neprekidnog i prekidnog kapaciteta, i to kao dnevni, mjesečni, kvartalni i godišnji zakup u trajanju do tri godine.\nIdealan razvojni scenario sektora prirodnog gasa je izgradnja kogeneracijskih postrojenja za proizvodnju toplotne i električne energije u neposrednoj blizini većih gradova\nDa li su tehnički preduslovi usklađeni sa evropskim standardima?\n– Rješenjem Uprave za indirektno oporezivanje BiH odobren je skraćeni postupak provoza robe cjevovodom, kojim je Gas Promet zadužen i ovlašćen da Sektoru za carine BiH dostavlja mjesečne izvještaje i raspodjelu količina prirodnog gasa po uvoznicima. Na gasnom čvorištu Karakaj je u radu najmoderniji sistem ultrazvučnog mjerenja zapreminskog protoka gasa, baziran na ultrazvučnom mjerenju integrisanom sa računarima protoka i procesnim gasnim hromatografom. Time su stvoreni potrebni tehnički preduslovi za usklađivanje operativne prakse sa evropskim standardima i prelazak na obračun zakupljenog kapaciteta i isporučenih količina prirodnog gasa u jedinicama za energiju. Preostaje još da se usvoji potreban zakonodavni okvir kako bi se kilovatsat počeo upotrebljavati kao obračunska jedinica i u oblasti prirodnog gasa.\nKo su najveći korisnici gasa u BiH i šta nam govori struktura potrošnje?\n– Tradicionalni transportni pravac za snabdijevanje prirodnim gasom preko Ukrajine je zamijenjen novim tranzitnim pravcem preko Turske i Bugarske. „Gas Res“ doo Banja Luka koristi novi tranzitni pravac od januara 2021. godine, a „Energoinvest“ dd Sarajevo od aprila iste godine. Ove dvije kompanije su i najveći uvoznici gasa u BiH, ujedno i najvažniji poslovni partneri Društva, pri čemu na „Energoinvest“ (potrošači u Federaciji BiH) otpada oko 80 odsto, a na „Gas Res“ oko 20 odsto uvoza u 2021. godini. Najveći distributer prirodnog gasa u BiH je KJKP Sarajevogas, sa distribucijom između 130 i 140 miliona kubnih metara godišnje, koja uključuje potrošnju toplana, stanovništva i komercijalnog sektora u širem području grada Sarajeva. Najveći industrijski potrošači, sa godišnjom potrošnjom oko 40 miliona kubika po subjektu, su Željezara „Mital“ Zenica i „Alumina“ Zvornik. Visoko učešće stanovništva u potrošnji gasa za grijanje tokom zimske sezone stvara izrazitu sezonsku neravnomjernost potrošnje, sa faktorom od 10 do 15. To za posljedicu ima visok zakup transportnog kapaciteta, ali malu srednju potrošnju gasa.\n94 odsto u potrošnji gasa u Srpskoj ima industrija. Veliki udio industrije u sadašnjoj strukturi potrošnje stvara konstantnu potrošnju prirodnog gasa tokom godine\nZbog toga što ne postoji podzemno skladište gasa u BiH se tokom zimske sezone usložnjava rad transportnog sistema jer vršna dnevna potrošnja povremeno dostiže tehnički kapacitet gasovoda. U odsustvu skladišta gasa, svako povećanje potrošnje domaćinstava dodatno povećava sezonske varijacije potrošnje i smanjuje stepen korišćenja sistema. Gas Promet sa trgovcima potpisuje ugovore o transportu prirodnog gasa, bazirane na zakupu maksimalnog dnevnog kapaciteta, dok sa susjednim operaterima transportnog sistema ima potpisane Sporazume o radnom režimu. To su tehnički sporazumi potpisani sa „Transportgas Srbija“ doo i „Sarajevogas“ AD, koji obezbjeđuju interoperabilnost tehničkih sistema.\n– Primarni fokus Gas Prometa je bezbjedan i neprekidan transport prirodnog gasa za sve potrošače u BiH, uz poštovanje zakonskog okvira u sektoru prirodnog gasa i uslova iz Dozvole za obavljanje djelatnosti. Kratkoročno, fokusirani smo na redovno održavanje sistema i unapređenja usluga operatera. Planiran je završetak telemetrijskog sistema i uvođenje novog sistema za kontrolu i prikupljanje podataka (SCADA) kao i tehnička unapređenja neophodna za potrebe balansiranja sistema. Tokom ljeta 2022. godine planirano je priključenje gasovoda Šepak–Bijeljina na transportni sistem; u toku su radovi na izgradnji priključne mjerne stanice Šepak. Gasna infrastruktura u Bijeljini je već izgrađena, preko 320 kilometara gradske distributivne mreže sa mjernim stanicama i transportni gasovod dužine oko 25 kilometara. „Bijeljina Gas“ AD je zajedničko preduzeće JP Srbijagas i Grada Bijeljina. Srednjoročni planovi su funkcionalno objedinjavanje transportnog sistema i povećanje potrošnje prirodnog gasa izgradnjom novih priključaka i izlaza sa sistema. Postoji izražen interes preduzeća „Bijeljina Gas“ i „Sarajevogas“ da razdvajanje realizuju ustupanjem djelatnosti transporta i upravljanja certifikovanom operateru „Gas Promet“. Time se otvara perspektiva funkcionalnog objedinjavanja postojećeg transportnog sistema u Republici Srpskoj i rasta obima usluga Društva. Vlasništvo nad sistemom ili sporazum operatera i vlasnika o uslovima korišćenja infrastrukture je preduslov za pokretanje postupka certifikacije. Takođe, planirano je i priključenje novih potrošača jer na tržištu postoji pojačan interes investitora za proizvodnju komprimiranog (KPG) i utečnjenog (LNG) prirodnog gasa.\nA kakvi su dugoročni planovi?\n– Dugoročni planovi su vezani za realizaciju Zelene agende EU, dekarbonizaciju energetike i ekonomije, povećanje potrošnje prirodnog gasa kao najprihvatljivijeg tranzicionog goriva i neophodnu izgradnju gasne infrastrukture i/ili zamjenu postojećeg gasovoda. Naša kompanija će nastaviti razvijati stručnu, kadrovsku i materijalnu osnovu za primjenu novih razvojnih trendova. Cilj nam je stvaranje savremene i dugoročno održive kompanije, koja njeguje dobru tehničku i poslovnu praksu i brine o potrebama i planovima naših korisnika i zaposlenih kao i o zaštiti životne sredine. Zalažemo se za stvaranje društvenog, ekonomskog i cjenovnog okvira u kome će se realizovati sve prednosti prirodnog gasa, kao energetski i ekološki vrlo prihvatljivog goriva. Korišćenje prirodnog gasa kao tranzicionog goriva, u okviru šireg napora za dekarbonizaciju ekonomije i energetike kao i dostizanje ciljeva Zelene evropske agende, nameće gasifikaciju Republike Srpske kao strateški važan projekat. Idealan razvojni scenario sektora prirodnog gasa je izgradnja kogeneracijskih postrojenja za proizvodnju toplotne i električne energije u neposrednoj blizini većih gradova, praćena postepenim povećanjem industrijske potrošnje i rastom konzuma komercijalnog sektora i domaćinstava. Naša vizija je gasifikacija Republike Srpske, širenje gasne mreže i zatvaranje gasnih prstenova unutar BiH ali i šireg regiona, sve u kontekstu razvoja ekonomije, zaštite životne sredine i neminovne dekarbonizacije energetike.\nIntervju: Dr Isak Adižes – Povjerenje i poštovanje ključ poslovnog uspjeha\nSlaven Ristić - TRB BUILD TO LAST


Mediji: Abas će tražiti od Bajdena da ambasadu SAD vrati u Tel Aviv - Sputnjik Srbija\n18:07 08.11.2020 (osveženo 18:08 08.11.2020) Preuzmite kraći link\nKako piše list, iako je Bajden stavio do znanja da će ambasada SAD ostati u Jerusalimu i da se odluka aktuelnog predsednika Donalda Trampa da Jerusalim prizna za prestonicu Izraela neće menjati, Abas će tražiti da se ambasada vrati u Tel Aviv.\nPrema navodima ovog lista, Palestina je uputila pismo Bajdenu u kojem ga obaveštavaju da su spremni za obnavljanje mirovnih pregovora sa Izraelom od tačke kada su 2016. godine prekinuti.\nAbas je juče čestitao Bajdenu na pobedi na predsedničkim izborima, izrazivši nadu u saradnju sa njegovom administracijom u cilju jačanja palestinsko-američkih odnosa i ostvarivanja slobode, nezavisnosti palestinskog naroda.\nPalestinci de-fakto nemaju kontakt sa američkom administracijom od 2018. godine kada su SAD objavile da prebacuju ambasadu u Jerusalim, a poteze Trampa u cilju normalizacije situacije na Bliskom istoku doživljavaju kao neobjektivno i u prilog Izraelu.\nBajden je ranije izjavljivao da u slučaju da bude izabran za predsednika neće poništavati Trampovu odluku nego da će čak otvoriti američki konzulat u Istočnom Jerusalimu kako bi privukao Palestince i očuvao realnu perspektivu rešavanja izraelsko-palestinskog sukoba na bazi dve države.\nJerusalim, ambasada SAD, Džo Bajden, Abas


Predsjednik Republike Srpske glasao na lokalnim izborima u Beogradu | Предсједник Републике Српске | Милорад Додик\nNalazite se: Početna » Vijesti » Predsjednik Republike Srpske glasao na lokalnim izborima u Beogradu\nPredsjednik Republike Srpske glasao na lokalnim izborima u Beogradu\nObjavljeno: 11:49, 04.03.2018.\n“Srbija je zemlja koja je najvažnija za regionalnu stabilnost i razvoj. Želim Srbiju koja je posvećena razvoju i boljitku i koja je zagledana i prema Srbima u okruženju, prije svega u Republici Srpskoj”, rekao je predsjednik Dodik poslije glasanja na biračkom mjestu 34 na Savskom vencu.\nPredsjednik Dodik je rekao da Republika Srpska smatra Srbiju svojom maticom i dodao da je veoma zainteresovan za njenu stabilnost i snagu.\n“Izbori su u svakoj zemlji, pa i Srbiji, jedan od oblika dokaza njene demokratičnosti. Ovo je važan dan za Beograd i za Srbiju, kao i druge opštine u kojima se održavaju izbori kako bi se na legitiman način dobili narodni predstavnici koji će voditi određene zajednice u budućem vremenu”, rekao je predsjednik Dodik.\nPredsjednik Dodik je istakao da pravo glasanja koristi u skladu sa zakonima Srbije i poručio da je to pravo koje želi da ojača.\nPredsjednik Republike je podsjetio i da se dugo godina zalaže da svi ljudi u Republici Srpskoj imaju pravo i na državljanstvo Srbije.\n“Ja ne koristim nikakva druga prava osim moja demokratska prava da mogu da glasam. Ne koristim prava ni socijalnog, ni zdravstvenog, ni penzionog, jer ta prava koristim u Republici Srpskoj. Ako je Srbija dala mogućnost da na ovaj način mogu učestvovati, ja to koristim i ništa više”, rekao je predsjednik Milorad Dodik.


Press Online :: Društvo :: Danas početak radova na pruzi Beograd - Budimpešta, Brnabić: EU ne koči prugu, biće sve OK\nTrilateralni projekat modernizacije železničke pruge Beograd - Budimpešta, prvi je prekogranični projekat u okviru saradnje Kine i zemalja Centralne i Istočne Evrope, koji zajednički realizuju Srbija, Mađarska i Kina.\nUkupna vrednost izgradnje pruge u Srbiji je oko dve milijarde dolara.\nU okviru projekta, prva deonica na kojoj sutra započinju radovi je Beograd Centar - Stara Pazova.\nProjektom je predviđena kompletna rekonstrukcija i modernizacija građevinske i elektrotehničke infrastrukture sa podizanjem brzine na deonici Beograd Centar - Batajnica do 120 km/sat, a od Batajnice do Stare Pazove do 200 km/sat.\nDeonica od Beograda do Stare Pazove dužine je 34,5 kilometara.\nRadove na toj deonici će izvoditi "China Railways Inrternational" i "China Communications Construction Company", a vrednost ugovora je 350,1 miliona dolara.\nPredsednica Vlade Srbije Ana Brnabić prisustvovaće početku radova na Železničkoj stanici Zemun, a sa njom će takođe biti potpredsednica vlade i ministarka građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Zorana Mihajlović, kao i zamenik direktora Nacionalne komisije za razvoj i reformu NR Kine Wang Ksiaotao, saopšteno je iz Vlade Srbije.\nEvropska unija ne koči modernizaciju pruge Beograd - Budimpešta, koja će biti realizovana u saradnji sa Kinom, izjavila je Tanjugu premijerka Srbije Ana Brnabić.\nOdgovarajući na pitanje kako komentariše to što u Evropskoj komisiji kažu da i dalje procenjuju da li je projekat izgradnje brze železničke pruge između Beograda i Budimpešu skladu sa zakonima EU, Brnabić kaže da je u pitanju samo to što EU ima striktnu regulativu u vezi sa pravilima konkurencije.\n"Mislim da to do striktne regulative EK u vezi sa konkurencijom i svakako je ovaj projekat jedan od projekata koji su pod njihovom lupom. Mislim da ga ne preispituju, ali je važno da provere da li je u skladu sa svim pravilima EU što se tiče konkurencije. Mislim da će to biti sve OK", rekla je Brnabić Tanjugu.\nPortparolka Evropske komisije Maja Kocijančič izjavila je u ponedeljak da EK i dalje procenjuje da li je projekat izgradnje brze železničke pruge između Beograda i Budimpešte u skladu sa zakonima EU.\n"Razmatranje usklađenost ovog projekta sa EU pravilima je u toku", rekla je Kocijančičeva.\nProjekat modernizacije železnice dogovoren između Mađarske, Srbije i Kine 2013. godine već duže vreme nalazi se pod istragom EK zbog mogućnosti narušavanja pravila EU o konkurentnosti.\nProjekat izgradnje moderne železničke pruge koji bi putovanje između Beograda i Budimpešte skratio sa 8 na 3 sata uzet je kao primer kineskih investicija u okviru saradnje Pekinga sa 16 centralno i istočno evropskih zemlja.\nPitanje koje su novinari u Briselu postavili jeste da li među tim poslovima postoje oni koji su u sukobu sa zakonima EU i utvrđenim odnosima EU-Kina.\n"Format "16+1" nadopunjava odnose koje imaju EU i Kina. EU nije deo tog formata, ali učestvuje kao posmatrač", izjavila je Kocijančić.\nOna je dodala da je uloga Evropske komisije i Evropske službe za spoljne poslove da "podrže zemlje članice koje pripadaju tom formatu", kao i da "pomogne usklađivanju aktivnosti sa usaglašenim EU-Kina odnosima".\nIz EU su u više navrata u poslednjih godinu dana izjavljivali da se železnički projekat modernizacije 350 km pruge između Budimpešte i Beograda za koji je kineska Eksport-import banka obezbedila 2, 4 milijarde evra nalazi "pod istragom" zbog mogućnosti kršenja EU zakona o konkurentnosti kada je reč o javnim tenderima za velike trabsportne projekte.\nU Briselu su naglašavali da su u kontaktu sa nacionalnim vlastima država koje se nalaze u okviru projekta.\nPoznavaoci evropskih zakona kažu da je osnovni fokus istrage Evropske komsije na Mađarskoj, koja kao zemlja članica u potpunosti podleže strogim evropskim zakonima o konkurentnosti.\nIstovremeno, Srbija, kao kandidat za članstvo, nije u punoj obavezi kada je EU zakonodavstvo u pitanju.\nU slučaju da se dokaže kršenje EU zakona o javnim tenderima kazne mogu biti novčane i porocedure za prekid aktivnosti koje narušavaju EU zakonodavstvo.\nJedna od posledica takve odluke EU može biti i narušavanje odnose između Brisela i Pekinga.


Daniel Pearl nagrade za izuzetno istraživačko novinarstvo - Konkursi regiona\nby KR 05/04/2011 026\nDaniel Pearl nagrade za izuzetno istraživačko novinarstvo su jedinstvene novinarske nagrade u svetu jer su stvorene u čast prekograničnog istraživačkog novinarstva. Nagrada od 2008. godine nosi ime čuvenog novinara Wall Street Journal, Daniela Pearla, koji je ubijen od strane militanata u Pakistanu.\nDodeljuju se dve prve nagrade od 5000 dolara (jedna za reportere iz SAD i jedna za reportere iz ostalih zemalja) kao i pet nagrada od 1000 dolara za finaliste.\nKonkurs je otvoren za sve profesionalne novinare, svih nacionalnosti koji rade u svim oblicima medija (pisani, elektornski, on-line mediji).\nGlavni kriterijum je da istraživanje obuhvata najmanje dve zemlje na temu koja je od svetskog značaja.\nRadovi moraju biti objavljeni ili emitovani u periodu od 1. januara 2010. do 1. jula 2011. godine.\nRok za prijavu je 1. jul 2011. godine.\nViše informacija o konkursu pogledajte na sajtu http://www.publicintegrity.org


“Ja sam stvarno pogođen. Iza mene su izbori u tri pokrajine koje SPD nije dobila. Nastavićemo da se borimo i rezultat će doći 24. septembra“, rekao je Šulc posle izbora, dok je generalni sekretar konzervativaca Peter Tauber pobedu proslavio izjavom da je „CDU osvojio glavno uporište socijaldemokrata“.\nUspeh su postigli i liberali, odnosno Stranka slobodnih demokrata (FPD), predvođena Kristijanom Lindnerom, pošto je za nju glasalo 12,6 odsto izašlih na izbore. U pokrajinskom parlamentu prvi put će biti zastupljena i antimigrantska Alternativa za Nemačku (AfD), koja je dobila 7,4 odsto glasova. Zeleni su takođe prešli cenzus sa 6,4 odsto glasova, dok će levica bar do sledećih izbora moći spolja da razgleda parlament u Dizeldorfu, jer je ostala ispod crte sa 4,9 odsto glasova.\nZanimljivo je da je levičarski SPD među glasačima između 18 godina starosti i 24 godine dobio tek dva procentna poena više od konzervativnog CDU, odnosno 26 prema 24 odsto. U toj grupi glasača za liberale je, prema izlaznim anketama, glasalo 14 odsto, a za zelene 10 odsto, dok su levica i Alternativa za Nemačku dobili po sedam odsto.\nIzbori u Severnoj Rajni-Vestfaliji bili su zanimljivi i po tome što su na njima učestvovali i oni za koje je bilo jasno da sigurno neće preći cenzus, pa su se biračima sa bilborda smešili i Če Gevara i predstavnici Nemačke komunističke partije, koja se zalaže izlazak iz NATO-a i bolje odnose s Rusijom.\nDugogodišnja pokrajinska premijerka Hanelore Kraft je u nedelju uveče najavila da će podneti ostavku i povući se sa svih funkcija u SPD, a kao njen naslednik na mestu prvog čoveka Severne Rajne-Vestfalije pominje se Armin Lašet, nosilac liste CDU na pokrajinskim izborima.\nNemački državni medij Dojče vele navodi da bi novu vladu u pokrajini mogli da formiraju CDU i SPD, takozvana velika koalicija koja vlada i na saveznom nivou, dok su ostale dve mogućnosti CDU-FPD-zeleni i SDP-FDP-zeleni.\nBritanski Gardijan piše da je CDU i FPD imaju tanku većinu pokrajinskom parlamentu i da će se Lašet, ako ne bude mogao da se dogovori sa liberalima, okrenuti velikoj koaliciji sa SPD.\nIako istraživanja pokazuju da je CDU u prednosti od 10 procentnih poena u odnosu na SPD, a analitičari ocenjuju da je Angeli Merkel pobedom u Severnoj Rajni-Vestfaliji otvoren put ka još jednom kancelarskom mandatu, konzervativci se nisu uzneli u pobedi.\nCDU se nije prepustio pobedničkoj euforiji, nego je uspeh na pokrajinskim izborima pripisao lošem rešavanju lokalnih problema dosadašnje vlasti.\n“Uvek moramo da ostanemo hladne glave... ne bi trebalo da govorimo o koalicijama pre žetve”, odgovorio je šef kancelarkinog kabineta Peter Altmajer na pitanje o vladi posle saveznih izbora.\nGardijan navodi da su konzervativci tokom kampanje u Severnoj Rajni-Vestfaliji vladu pokrajinske premijerske nastojali da prikažu kao nemarnu po pitanjima bezbednosti i lošu u upravljanju u oblastima obrazovanja i infrastrukture.\nAgencija Rojters podseća da je CDU kritikovao pokrajinsku vlast zbog “raspada” infrastrukture koji je izazvao velike saobraćajne gužve, rastućeg kriminala i loših rezultata u obrazovnom sistemu.\nŠulc, sa druge strane, nije profitirao na talasu nezadovoljstva birača Angelom Merkel s početka godine, koji su smatrali da je ona od 2015. godine loše upravljala migrantskom krizom i olako pustila više od milion azilanata muslimana u Nemačku. Tada se govorilo o “šulcomaniji” i “efektu Šulc”.\nLider socijaldemokrata je, čini se, počinio klasičnu grešku mnogih opozicionara širom Evrope i sveta, jer nije ponudio konkretna rešenja, nego se zadržao na opštim mestima i zanet popularnošću bio uveren da je to dovoljno da birači pređu na njegovu stranu. Taj pristup često nije efikasan ni protiv slabijih protivnika, a kamoli u borbi za vlast protiv iskusne Angele Merkel, koja je trenutno lider sa najdužim stažom na vlasti u Evropi.\nŠulc je kritiku usmerio na uočene ekonokmske nepravde ali mu kritičari zameraju da je pružio malo detalja u obrazlaganju svojih ciljeva, jer, između ostalog, nije naveo koliko bi koštao njegov plan uspostavljanja “socijalne jednakosti”.\nMnogim prosečnim biračima njegovi stavovi su magloviti i ne doživljavaju ih kao jasne, što je među važnijim uzrocima brzog izduvavanja balona “šulcomanije”.\n“Kao pouku ovih izbora izvukao sam to da građani zahtevaju ne samo da govorim o socijalnoj pravdi, nego i preciznije opišem perspektive budućnosti”, kaže Šulc.\nAnalitičari, navodi Rojters, ocenjuju da najveći problem za Šulca i SPD predstavlja to što je Angela Merkel uspela da tokom 12 godina na vlasti pomeri njene konzervativce ka centru i tako ih učini privlačnim i glasačima levice i centra, koji bi inače glasali za socijaldemokrate.\n“Na osnovu poslednjih rezultata izbora, glavni problem SPD-a je jasan – glasači te stranke sa centra i centra levice ozbiljno razmatraju CDU kao bolju opciju”, kaže Robert Ferkamp iz Fondacije Bertelsman.\nJoš jedan problem za SPD je i podatak da su demohrišćani u Severnoj Rajni-Vestfaliji uspeli da pridobiju gotovo pola miliona neodlučnih birača.\nKomentatori podsećaju i da se članstvo SPD prepolovilo od vremena kancelara Vilija Branta.\nPored toga, Nemci Angelu Merkel vide kao iskusnog lidera koji može da obezbedi stabilnost, što je važno za mnoge birače neskole rizicima.\nNjima imponuje i kako ih kancelarka predstavlja na svetskoj areni, jer smatraju da se na ravnoj nozi nosi i “teškim partnerima”, poput predsednika SAD, Rusije i Turske Donalda Trampa, Vladimira Putina i Redžepa Tajipa Erdogana.\nAngela Merkel važi za “igrača na duge staze” i za idržljivu, stabilnu i vernu političarku koju loši rezultati predizbornih istraživanja ne bacaju u vatru.\nAnalitičari navode da ona nema velike sopstvene ideje, ali joj nisu ni potrebne, jer je mnogim biračima dovoljno i to što pruža rešenja održiva do sledeće krize i što zna da svakom dramatičnom političkom događaju oduzme dramatiku i ne uzbuđuje se, nego je prosto efikasna.\nIako demohrišćani vode sa 3:0 posle serije pokrajinskih izbora, do saveznih izbora 24. septembra ipak je ostalo nešto manje od četiri i po meseca, a pobeda na izborima nikome nije garantovana.\nIpak, kako stvari stoje posle demohrišćanskog osvajanja Severne Rajne-Vestfalije, koja je do nedelje važila za socijaldemokratsku tvrđavu, Angela Merkel ima znatno veće izglede da osvoji četvrti kancelarski mandat nego da se Martin Šulc, bivši predsednik Evropskog parlamenta, oproba i u ulozi predsednika nemačke vlade.\nŠulcu, ako bitno ne promeni pristup u kampanji i ako demohrišćani ne naprave velike greške do kraja septembra, posle tri pokrajinska nokdauna sve izvesnije sledi savezni nokaut i kraj nade da će narednih četiri godine na posao odlaziti u novu zgradu vlade u Berlinu.


Uživaj u paštetama i mazni milione | CityMagazine\nUživaj u paštetama i mazni milione\nNemojte samo maštati o egzotičnoj destinaciji za odmor ili sanjati o novim kolima – pretvorite maštu u stvarnost uz veliku nagradnu igru kompanije Carnex pod nazivom „MAŽE SE NA HLEB, A VREDI MILIONE“.\nOve nedelje počela je velika nagradna igra kompanije Carnex koja će trajati do 23. juna. Svi verni potrošači Carnex pašteta mogu učestvovati u nagradnom izvlačenju.\nPravo na učešće imaju svi potrošači koji u periodu od 25. maja do 20. juna kupe bilo koje paštete robne marke CARNEX u vrednosti od najmanje 250 dinara po jednom fiskalnom računu. Fiskalni račun sa svojim osnovnim podacima (ime i prezime učesnika, adresa stanovanja sa poštanskim brojem, kontakt telefon i e-mail adresu) dostave poštom na adresu Carnex d.o.o. Vrbas, Poštanski fah 271, 11070 Beograd 27.\nPored glavne nagrada koja iznosi čak tri miliona dinara na platnoj kartici AIK banke, i ostale učesnike očekuju brojne vredne nagrade.\nDruga nagrada je dva miliona dinara, dok je treća nagrada jedan milion dinara na platnim karticama AIK banke. Za one malo manje srećne ruke, tu je i 100 puta po 10.000 dinara na platnim karticama AIK banke.\n„Nagradnom igrom želeli smo da se zahvalimo potrošačima na tome što nam svakoga dana ukazuju poverenje i ujedno nadamo se da ćemo nekome ostvariti snove“, izjavili su iz PR službe kompanije Carnex.\nViše informacija o nagradnoj igri mogu se pronaći na www.carnex.rs\nIzabrani polaznici Međunarodnog programa za diplomce kompanije Delez Srbija nagradna igra


USPS: Proglas podrške akademicima - Penzin\nUdruženje sindikata penzionera Srbije poziva svoje članove da se u subotu, 29. februara 2020. godine u 18 časova pridruže protestu koji na Trgu Nikole Pašića u Beogradu organizuju naučni radnici, profesori univerziteta i doktori nauka, odnosno pripadnici naše akademske zajednice.\nUdruženje sindikata penzionera Srbije u potpunosti prihvata njihove opravdane zahteve kojima se od Radio-televizije Srbije (RTS) traži da javni medijski servis mora istinito, objektivno i profesionalno izveštavati o svim aktuelnim pitanjima i akutnim problemima u našem društvu.\nI mi, kao i većina penzionera i građana Srbije, već godinama konstatujemo da je javni medijski servis izgubio legitimitet i da ne služi interesima građana i javnosti.\nSvim penzionerima u Srbiji, a njih je oko milion i sedamsto hiljada, ova vlast je godinama uskraćivala pravo na usklađivanje penzija. Od njih sedamsto hiljada je pune četiri godine, svakog meseca, otimala određeni iznos. Trenutno je na delu neviđena rasprodaja penzionerske imovine, odnosno banja i lečilišta, koje je vlada oduzela od PIO fonda.\nO svemu tome, javni servis ćuti i pravi se lud. Da ne govorimo o brojnim protestima koje smo zbog ovih problema organizovali svake godine, a da RTS nijedan nije zabeležio ili obavestio javnost sa punim i tačnim informacijama da se neki penzioneri zbog nečega bune.\nZbog ovoga, ali i zbog brojnih drugih nagomilanih problema koje RTS godinama gura pod tepih, Udruženje sindikata penzionera Srbije pridružuje se zahtevima za promenu uređivačke politike javnog medijskog servisa, a u protivnom traži ostavke rukovodstva RTS.\nNa najavljenom protestu, koji će biti građanski, a ne politički, govoriće predstavnici akademske zajednice i Nezavisnog udruženja novinara Srbije.\nTags:Mihajlo RadovićNezavisno udruženje novinara Srbije NUNSnovinarstvoprotestRadio televizija Srbije RTSUdruženje sindikata penzionera Srbije USPS


Agencija za bezbednost saobraćaja: Februar kritičan za vozače - Far\nAgencija za bezbednost saobraćaja: Februar kritičan za vozače\nAgencija za bezbednost saobraćaja pozvala je sve učesnike u saobraćaju da zbog povećanog broja vozila na putevima u narednom periodu poštuju sve propise i budu dodatno pažljivi i oprezni, uz upozorenje da je na srpskim putevima u prethodnih pet godina u februaru poginulo 177 osoba, odnosno u proseku 35 ljudi svake godine, prenosi RTS.\nU saopštenju Agencije upozorava se da period završetka zimskog školskog raspusta karakteriše najveći broj poginulih i povređenih osoba u saobraćajnim nezgodama.\n“Najkritičniji dan je 17. februar, jer je tada povećan obim saobraćaja i putovanja zbog obeležavanja državnog praznika i povratka sa raspusta, a statistički podaci ukazuju i na značajno povećanje stradanja u saobraćaju 14. februara, na takozvani ‘Dan zaljubljenih’, ističe se u saopštenju.\nU danima vikenda za vreme zimskog raspusta i praznika Dana državnosti – Sretenja, povećan je obim tranzitnog saobraćaja, češća su putovanja na dužim relacijama i u noćnim uslovima.\nNajveći broj građana putuje na planine, često u uslovima nepovoljnih vremenskih prilika, pa Agencija apeluje na adekvatnu pripremu i korišćenje zimske opreme.\nAgencija za bezbednost saobraćaja ukazuje da se zbog prognoziranih, relativno povoljnih vremenskih prilika, na putevima i ulicama može očekivati više ranjivih, ugroženih kategorija učesnika u saobraćaju – pešaka, biciklista, mopedista i motociklista.\nAgencija upozoroava da period praznika često prati i konzumiranje alkohola, a usled povoljnih vremenskih prilika i češća prekoračenja brzine.\nOd 1. novembra obavezne zimske gume u slučaju snega, leda ili poledice Saobraćaj u Srbiji umerenog intenziteta, oprez zbog padavina MUP apeluje na opreznu vožnju Pooštravaju se kontrole na putevima u Srbiji\nAgencija za bezbednost saobraćajaApelFabruarOprezsaobraćajsaopštenjeSrbijaVozači\nVlada Srbije usvojila Medijsku strategiju\nNa graničnom prelazu “Gradina” zaplenjeni zvučnici za karaoke i džojstici za video igrice


Industrijska proizvodnja u januaru u Srbiji 5,5 odsto manja nego pre godinu dana - Ekonomija - Dnevni list Danas\nPočetna » Ekonomija » Industrijska proizvodnja u januaru u Srbiji 5,5 odsto manja nego pre godinu dana\nIndustrijska proizvodnja u januaru u Srbiji 5,5 odsto manja nego pre godinu dana\nIndustrijska proizvodnja u Srbiji u januaru bila je za 5,5 odsto manja nego u isto vreme prošle godine, a u odnosu na prosek 2018. godine bila je manja za 12,2 odsto, saopštio je danas Republički zavod za statistiku (RZS).\n3Piše: Beta 28. februara 2019. 16.50 Izmenjeno: 16.57\nPosmatrano po sektorima, u januaru 2019. godine, u odnosu na isti mesec 2018. godine zabeležen je pad od 11 odsto u sektoru rudarstva, sektor snabdevanje električnom energijom, gasom, parom i klimatizacija imao je pad od 9,5 odsto, dok je pad u sektoru prerađivačke industrije bio 3,6 procenata.\nPodaci o industrijskoj proizvodnji po namenskim grupama, u januaru 2019. godine, u odnosu na januar prethodne godine, pokazuju da je došlo do pada u proizvodnji trajnih proizvoda za široku potrošnju, za 9,2 odsto, intermedijarnih proizvoda, osim energije, za 7,4 odsto, netrajnih proizvoda za široku potrošnju za šest odsto i energije za 5,2 odsto, dok je rast zabeležen u proizvodnji kapitalnih proizvoda za 2,2 odsto.\nIz RZS navode da je obim industrijske proizvodnje u januaru 2019. godine, u odnosu na januar 2018. godine imao pad kod 19 oblasti, koji učestvuje u strukturi industrijske proizvodnje sa 69 odsto, a rast kod 10 oblasti, koje učestvuju u strukturi industrijske proizvodnje sa 31 odsto.\nNajveći uticaj na pad industrijske proizvodnje u januaru 2019. godine, u odnosu na januar 2018. godine, imale su: proizvodnja električne energije, proizvodnja prehrambenih proizvoda, proizvodnja hemikalija i hemijskih proizvoda, proizvodnja proizvoda od nemetalnih minerala, prerada drveta i proizvodi od drveta, osim nameštaja.\nindustrijska proizvodnja, Republički zavod za statistku, rzsSrbija\nIndustrijska proizvodnja u SAD pala 0,6 odsto u januaru\nItalijanska proizvodnja maslinovog ulja pala 57 odsto 2018. godine\nDeficit Srbije u spoljnotrgovinskoj razmeni povećan za 30 odsto\n28. februara 2019. u 22.32\n01. marta 2019. u 11.42\nimam osećaj da ovo neće biti vest za RTS, Pink i Happy.\n01. marta 2019. u 13.52\nOvi je prava „budućnost Srbije“, proizvodnja smanjena zbog osiromašenja stanovništva, a roba tog kvaliteta ne može da se proda nekim drugim slepcima koliko je nekvalitetna.


Sistem koji uzorke materijala pretvara u stolove - Moj Enterijer – Kupatila, Nameštaj, Kuhinje, Garniture...\nNazvan Remnants table series, Karmodijev dizajnerski sistem sastoji se od drvenih stonih nogara, opremljenih kružnim mesinganim stegama, koje se koriste za fiksiranje površine stola. Ove stege mogu držati materijale debljine do trideset milimetara, dozvoljavajući tako korisnicima da odaberu svoje stone površine, od materijala koje možda već poseduju.\nOve interesantne stege na nogarama mogu takođe bezbedno spojiti nekoliko različitih materijala u brojnim željenim konfiguracijama. One daju mogućnost kombinovanja sa materijalima zarad kreiranja većih stolova, dok se na primer, jedna nogara i jedna stega mogu koristiti za stvaranje akcentnog stola.\nKako Karmodi kaže, on je kreirao ovaj sto sa arhitektama i dizajnerima enterijera na umu, kao i kamenom, pločicama i drvetom koji tipično skupljaju površinu u nekom zapećku njihovih studija i arhiva.\n“Remnants table series identifikuje biblioteke materijala jednog studija, kao zapostavljeni izvor za kreiranje nameštaja”, objašnjava Karmodi. “Svaki dizajnerski studio ima svoju arhivu materijala, koji neretko sadrži stotine predivno finiširanih uzoraka, koji bi inače bili bačeni. Kao odgovor na ciklus bacanja stvari, kreirao sam ovaj svestrani sistem, sa nadom da će on pomoći reciklažu materijala, odnosno njihovu ponovnu upotrebu zarad kreiranja luksuznih, ali opet održivih komada”, dodao je.\nNjegov interesantni dizajn pobedio je u Object kategoriji na INDE događaju, gde stručna komisija prepoznaje najprogresivnije kreacije u polju gradnje, uređenja prostora, predmeta, predloga i ljudi iz azijsko-pacifičkog regiona.


Gradski čelnici odlučni u svojoj nameri da u glavni grad Austrije zauzme primat u Evropi tako što će biti potpuno pokriven mrežom najnovije generacije.\nPredstavnik gradske Vlade grada Beča, Peter Hanke postavio je cilj da Beč postane prvi grad na starom kontinentu koji će u potpunosti biti pokriven mrežom najnovije generacije, popularnom 5G mrežom.\nŠirenje nove 5G mreže podrazumeva izdvajanje čak 20 miliona evra u ove svrhe, koje će izdvojiti prestonica Austrije i time osigurati da u najkraćem roku budu izvršeno instaliranje ove mreže.\n- Za Beč kao najbolji grad za život neophodna je i dobra ponuda komunikacione tehnologije. 5G je najnovija generacija mobilne mreže i mobilni internet postaje sve važniji. To primećujemo i u krizi. Zato podržavamo brzo širenje 5G mrežu u Beču sa 20 miliona evra - izjavio je Peter Hanke.\nProgram finansiranja uključuje antenske jarbole koje će početi sa radom između 1.juna 2020. godine i 30. jula 2022. godine.\nOvo vremensko ograničenje daje uslove da se naročito brzo implementiraju investicije u 5G mrežu u Beču i da se tako pre drugih gradova napravi važan korak u smeru potpune pokrivenosti mreže najnovije tehnologije.


RTS\t19.04.2018 15:46\nFudbaler Partizana Danilo Pantić izjavio je da su crno-beli od Čukaričkog (4:2) primili nedopustivo mnogo golova, ali i dalje veruje da će u revanšu u Humskoj uspeti da nadoknade dva gola zaostatka i plasiraju se u finale Kupa Srbije.\nBranilac trofeja je juče poražen od Čukaričkog 4:2 na Banovom brdu u prvoj utakmici polufinala Kupa, a revanš je 9. maja na stadionu u Humskoj.\n"Primili smo previše golova, a to ne sme da nam se dešava. Nismo uspeli da ostvarimo pozitivan rezultat, iako smo se vraćali u meč dva puta, ali danas nismo mogli da damo toliko golova koliko smo primili. Imali smo dosta šansi koje nismo iskoristili, ali nekad se dese i promašaji. Uveren sam da će biti bolje sledeći put", izjavio je Pantić za klupski sajt.\nMladi fudbaler, strelac drugog gola Partizana, kaže da je za majstoriju iz 44. minuta presudio njegov trenutak inspiracije koji vidi kao posledicu napornog rada.\nMladi reprezentativac Srbije optimista je da Partizan može u finale, ali i priželjkuje revanš Čukaričkom i u Superligi.\n"Dva gola da damo, a ne primimo nijedan, zašto da ne? Igramo kući, verujem u prolaz u finale. A do tada, igramo za vikend ponovo i eto prilike da im vratimo za gorak poraz", izjavio je Pantić.\nPartizan i Čukarički utakmicu u prvenstvu igraju u nedelju od 19 sati na stadionu u Humskoj.


Film: Sila privlačnosti – stiže u domaće bioskope!\nIzvor: ItRešenja.com, 21.Apr.2017, 11:14\nNajgledaniji ovogodišnji ruski film, naučnofantastična 3D drama režisera Fjodora Bondarčuka – “Sila privlačnosti” stiže 27. aprila u bioskope širom Srbije. Uz zaradu od skoro 20 miliona dolara samo u Rusiji, ovaj blokbaster neverovatnim specijalnim efektima i inovativnom pričom za SF žanr oduševio je svetsku publiku i kritiku, dokazavši da se filmovi holivudskog kvaliteta mogu snimati i u Evropi.\nUgledni britanski >> Pročitaj celu vest na sajtu ItRešenja.com << dnevni list “Dejli mejl” okarakterisao je “Silu privlačnosti” kao “ruski ‘Dan nezavisnosti’”. “Ako ova ruska vanzemaljska invazija uspe da osvoji svet, sasvim je sigurno da će pokrenuti novu eru ruskih SF blokbastera”, ocenio je filmski kritičar “Independenta”, ističući da je zanimljivo videti da se svemirski brodovi u filmovima ne ruše samo u Los Anđelesu, Njujorku i Vašingtonu. Francuski “Figaro” poručuje da nije reč o običnom naučno-fantastičnom filmu, već je posredi lekcija o humanosti i toleranciji: “Poruke ovog filma moraju se tražiti između redova, van granica država i kontinenata. U priču o prvom kontaktu ljudi i vanzemaljaca vešto su utkani naši strahovi od nepoznatog. A većina ih potiče sa ove planete. Bilo da je reč o migrantima, ljudima različite boje kože, seksualne orijentacije ili veroispovesti. Tolerancija je najvažnija lekcija ‘Sile privlačnosti’”.\n– “Sila privlačnosti” je klasična sociološka drama, čiji je glavni cilj istraživanje ponašanja ljudi u kontaktu sa nepoznatim. Projekat je inspirisan nemirima u ruskom gradiću Birjuljovo iz 2013, kada je za ubistvo 25-godišnjeg mladića optužen izbeglica iz Centralne Azije, što je uzrokovalo masovna okupljanja nezadovoljnih građana i hapšenje više od 1.200 migranata u toj oblasti – poručio je režiser Fjodor Bondarčuk.\nTrejler filma možete pogledati na ovom linku\nSrbijaDanas.com: Ruski naučno-fantastični spektakl "SILA PRIVLAČNOSTI" stiže u srpske bioskope! (FOTO, VIDEO)\nNajgledaniji ovogodišnji ruski film, naučnofantastična 3D drama režisera Fjodora Bondarčuka “Sila privlačnosti” stiže 27. aprila u domaće bioskope...Uz zaradu od skoro 20 miliona dolara samo u Rusiji, ovaj blokbaster specijalnim efektima i inovativnom pričom za SF žanr oduševio je svetsku...


Policije CG i Srbije posvećene građanima\nSrpski i crnogorski ministar policije, Nebojša Stefanović i Raško Konjević, tokom susreta u Podgorici\nCrnogorski i srpski ministar unutrašnjih poslova ocenili da će bolja granična kontrola i dobra saradnja u borbi protiv organizovanog kriminala i korupcije, pokazati da su dvije policije posvećene građanima.\nU zvaničnoj posjeti Crnoj Gori danas je boravio ministar unutrašnjih poslova Srbije Nebojša Stefanović.\nUpitan koliko je, nakon otmice djevojčice u Beogradu, ovaj region pogodno tlo za takvo nešto i koliko su granični prelazi bezbjedni, Stefanović je rekao da je dobra i pravovremena reakcija policije u Srbiji pokazala da bi to naš region trebalo da zaobilazi.\n"Nadam se da se nigde neće dogoditi takva stvar, rekao je on, dodajući da će, što se Srbije tiče, reakcija policije svaki put biti munjevita i da niko neće napustiti Srbiju dok se takvo dete ne pronađe."\nSve to, kako je rekao, shvataju veoma ozbiljno, podsjećajući da su, kad je u pitanju taj slučaj, od francuske policije u roku od jednog dana imali sve podatke i informacije. Policije Crne Gore i Srbije, rekao je, uvijek moraju biti uz svoj narod.\n"Nadam se da će dobra iskustva evropskih integracija i bolja granična kontrola, ali, pre svega, dobra saradnja u borbi protiv organizovanog kriminala i korupcije, pokazati da su obe policije posvećene građanima, pošto policija uvek mora da bude uz svoj narod i to je nešto čemu ćemo sve više težiti u narednim godinama", kazao je Stefanović.\nStefanović je, na pitanje da li su povezani ubistvo Gorana Radomana u Beogradu i eksplozija u Bloku pet u Podgorici, kazao da postoje određene sumnje u tom smislu.\nMinistar policije Crne Gore Raško Konjević je saopštio da je sa kolegom iz Srbije danas razgovarao o jačanju saradnje dvije policije, posebno u dijelu saradnje kriminalističkih policija. Na sastanku je dogovoreno da, kad su u pitanju evropske integracije, sve ono gdje Crna Gora Srbiji ili obratno mogu da pomognu, da doprinesu da obje zemlje u svojoj dinamici nastave na kvalitetan način evropski put.\n"Razgovarali smo o oblasti vanrednih situacija i konstatovali da je svaka regionalna inicijativa u tom segmentu dobrodošla", kazao je Konjević.On i Stefanović su, kako je rekao, razgovarali o boljoj dinamici u ratifikaciji određenih sporazuma o graničnim prelazima koji su ussaglašeni.\n"Da intenziviramo komunikaciju nadležnih ekspertskih komisija u dijelu sporazuma koji nijesu dosad dogovoreni i dogovorili da, uz saglasnost dva ministra, ekspertske komisije u narednom periodu nastave rad na tim sporazumima", kazao je Konjević.\nStefanović je poručio da Srbija hoće da bude potpuno posvećena borbi protiv organizovanog kriminala i korupcije i da snažnija saradnja dvije kriminalističke policije može da dovede do povećanja bezbjednosti građana dvije zemlje. Razgovarano je i o boljoj graničnoj kontroli i otvaranju novih graničnih prelaza između dvije države.


Prosveta: Cilj Ministarstva prosvete dostupno i kvaliteta obrazovanje za sve • Poportal\n07/11/2018 07/11/2018 P.Radovanović0\nPovećanje broja pedagoških asistenata, obezbeđivanje udžbenika na jezicima nacionalnih manjina, romski jezik kao izborni predmet, usluga ličnog pratioca neke su od mera koje doprinose pravednijem i dostupnijem obrazovanju u Srbiji, rekla je u Beogradu pomoćnica ministra prosvete za predškolsko i osnovno obrazovanje Vesna Nedeljković.\nKako je istakla, te mere uticale su na uključivanju u obrazovanje većeg broja učenika iz osetljivih grupa i smanjenje ranog napuštanja škole.\nNa današnjoj konferenciji „El sistema – obrazovanje za 21. vek“ čija je tema uključivanje u obrazovanje kao put ka punoj socijalnoj inkluziji Nedeljković je rekla da Zakon o osnovama sistema obrazovanja i vaspitanja i zakoni i podzakonska akta koji iz njega proizilaze sadrže niz odredbi koje doprinose dobrobiti dece i učenika iz osetljivih društvenih grupa i povećavaju pravednost i dostupnost obrazovanja.\nPovećanje broja pedagoških asistenata, obezbeđivanje udžbenika na jezicima nacionalnih manjina, besplatnih udžbenika za učenike iz porodica sa više dece ili korisnika socijalne pomoći, obezbeđivanje prilagođenih udžbenika, program srpskog kao nematernjeg jezika, romski jezik kao izborni predmet, besplatan prevoz do osnovne škole i predškolske ustanove, usluga ličnog pratioca, prilagođavanje završnog, prijemnog i maturskog ispita su mere koje doprinose pravednosti u obrazovanju, navela je ona.\nNedeljković je podsetila da značajan efekat imaju i afirmativne mere upisa u predškolsku ustanovu, a posebno u srednje škole i na visokoobrazovne ustanove.\nOna je ukazala i da je cilj Ministarstva unapređivanje kvaliteta obrazovanja.\nU centru nastave je učenik i proces učenja, a nastava je usmerena na ishode učenja i razvoj opštih i međupredmetnih kompetencija. Novi pristup zahteva drugačije nastavničke kompetencije, kazala je ona i dodala da je u ovoj godini 18.000 nastavnika bilo obuhvaćeno obukom usmerenom na razvoj kompetencija.\nNedeljković je zahvala Udruženju muzičke umetnosti – Muzik art prodžekt (Music Art Project) na inicijativi da se organizuje konferencija i predstavi međunarodni Program El Sistema koji se u Srbiji uspešno sprovodi od 2014. godine.\nProgram El Sistema je primer inovativnog pristupa u radu sa decom i učenicima iz osetljivih društvenih grupa čiji je cilj bolje socijalno uključivanje i smanjivanje ranog napuštanja škole.\nKonferenciji u Beogradu su prisustvovali i predstavnici Delegacije Evropske unije u Srbiji, Unicefa, Ministarstava državne uprave i lokalne samouprave, Stalne konferencije gradova i opština.


Euleks potvrdio hapšenje devet ljudi\nEuleks je potvrdio da je u sredu uhapšeno devet osoba u okviru istrage o ratnim zločinima, od kojih osam na Kosovu, a jedna u Švajcarskoj, kao i da je izdat nalog za\nhapšenje Fatmira Limaja u vezi ratnih zločina u selu Klečka.\nKako je večeras saopštila ta misija, oni su uhapšeni po nalogu pretpretresnog sudije Okružnog suda u Prištini, a istraga se odvija pod nadzorom tužioca Euleksa iz Kancelarije specijalnog tužioca Kosova.\nPetorici uhapšenih je određen pritvor do 30 dana, dvojica su stavljena u kućni pritvor, a osmi uhapšeni treba tri puta sedmično da se javlja policiji, navodi Euleks, dodajući da je deveti uhapšeni u pritvoru u Švajcarskoj.\nOptužbe protiv njih odnose na ubistva, mučenje i ugrožavanje zdravlja i tela kosovskih Srba i Albanaca, civila i ratnih zarobljenika na području sela Klečka 1999. godine.\nEuleks u saopštenju ukazuje da "želi da razjasni da pravosudni proces mora biti apsolutno oslobođen politčkog mešanja" i poziva Vladu Kosova da poštuje princip vladavine prava, uključujući i nezavisnost sudstva.


BalkanMagazin :: EPCG: Na poslovanje kompanije uticali pandemija, loša hidrološka situacija i manja distributivna potrošnja\nsreda, 18. novembar 2020 22:39\nPoslovni prihodi EPCG u prvih devet meseci 2020. godine iznosili su 218,74 miliona evra, što je za 24,2 miliona evra manje u odnosu na isti period prošle godine dok su poslovni rashodi iznosili 220 miliona evra, što je manje u odnosu na 2019. godinu za 8,5 miliona evra. (foto, EPCG)\nTokom devet meseci 2020. godine, a kao posledica pandemije Covid-19, EPCG je poslovala u ekonomskom okruženju punom izazova. Novi koronavirus usporio je ekonomiju i negativno uticao na energetski sektor gde je došlo do pada potrošnje električne energije i nestabilnosti berzanskog trgovanjam, saopštila je Elektroprivreda Crne Gore.\nNa rezultate poslovanja uticala je i izuzetno loša hidrološka situacija u prvih devet meseci. Naime, deficit pаdаvinа značajno je uticao na poslovni rezultat Kompanije. I pored dobre spremnosti i stabilnog funkcionisanja priozvodnih objekata, jedan od glavnih faktora lošijeg rezultata u odnosu na prethodnu godinu jeste manja proizvodnja usled lošije hidrologije. HE „Perućica” je u prvih devet meseci 2020. godine ostvarila proizvodnju od 347.048 MWh, što je 33% manje u odnosu na proizvodnju ostvarenu tokom istog perioda 2019. godine. HE „Piva” je u prvih devet meseci 2020. godine ostvarila proizvodnju od 449.176 MWh, što je 16% manje u odnosu na proizvodnju ostvarenu tokom istog perioda prošle godine.\nU prvih devet meseci 2020. godine kompanija je ostvarila manje prihode od prodaje električne energije distributivnim potrošačima. Naime, u prvih devet meseci 2020. godine, distributivna potrošnja je iznosila 1.628 GWh, 9% manje u odnosu na isti period 2019. godine što je doprinelo manjim prihodima za 14,16 miliona evra.\nDodatni trošak u odnosu na isti period prethodne godine EPCG je imala uvođenjem novih ekoloških taksi na državnom i lokalnom nivou. U prvih devet meseci EPCG je imala dodatni trošak u odnosu na prethodnu godinu po osnovu emisionih kredita CO2 kao i uvećane troškove akcize na ugalj u iznosu većem od 8 miliona evra.\nPoslovni prihodi EPCG su, u navedenom periodu, realizovani u iznosu od 218,74 miliona evra, što je za 24,2 miliona evra manje u odnosu na isti period prošle godine dok su poslovni rashodi iznosili 220 miliona evra, što je manje u odnosu na 2019. godinu za 8,5 miliona evra.\nI pored očekivanih rezultata, EPCG je kao društveno odgovorna kompanija, a usled negativnog uticaja pandemije u ovom periodu, dodatno subvencionisala skoro 20.000 domaćinstava, korisnika prava na subvenciju za električnu energiju, u iznosu od 1,55 miliona evra.\nUz optimizaciju raspoloživosti postrojenja i smanjenje troškova investicioni ciklus Kompanije sprovodi se za sada nesmetanom dinamikom uz sigurno snabdevanje svih kupaca u Crnoj Gori.


Porezna uprava FBiH će pratiti svaki pojedinačni listić koji kladionica izda – Kakanj-X\nNa 3 ožu, 2015 272\nFederalni ministar financija Ante Krajina, u izjavi za Fenu, izrazio je uvjerenje da će uvezivanje priređivača igara na sreću klađenjem i automat klubova sa serverom Porezne uprave Federacije BiH utjecati na povećanu naplatu javnih prihoda po osnovu igara na sreću.\n”To znači da će Porezna uprava FBiH unaprijed raspolagati informacijama o pojedinačnim uplatama, isplatama i ukupnom evidentiranom prometu. Na taj način imat ćemo mogućnost praćenja svakog pojedinačno odigranog listića koji kladionice izdaju igračima, a u kontrolama otkrivat će se neregistrirani promet kod kladionica”, izjavio je za Fenu direktor Porezne uprave FBiH Midhat Arifović.\n”Online uvezivanje kladionica izvršit će se direktnim povezivanjem servera kladionice sa serverom Porezne uprave, a uvezivanje automat klubova izvršit će se direktnim povezivanjem svakog pojedinačnog automata (slot mašine) u jednom automat klubu sa serverom Porezne uprave”, objasnio je Arifović.\nRok za realizaciju projekta je 1. travnja, otkada će Poreznoj upravi biti omogućeno ‘efikasnije praćenje prometa, uplata i isplata, te bolja priprema i efikasniji inspekcijski nadzor’.\nNeobična priča taksiste: Iz Busovače naručila vožnju do Travnika, krenula da se uda,…


Vesti online / Vesti / Svet / Orban: Mađarski narod veruje da je Briselu potrebna antimigrantska politika\nOrban: Mađarski narod veruje da je Briselu potrebna antimigrantska politika\nMađarski premijer Viktor Orban izjavio je danas da izbori za Evropski parlament pokazuju da "narod u Mađarskoj veruje da je u Briselu potrebna promena".\nOrban, koji je kampanju vodio na antimigrantskoj platformi, rekao je da će njegova partija Fides, koja je osvojila 13 od ukupno 21 mađarskog mesta u parlamentu EU, "sarađivati sa svima koji žele da zaustave imigracije", prenela je agencija AP.\n- Pokazali smo danas da je Mađarska jaka... jer su Mađari ujedinjeni - naglasio je mađarski premijer, navodi Tanjug.\nEvropska narodna partija, koja verovatno ostaje najveća grupacija u EP, suspendovala je članstvo Orbanovom Fidesu zbog zabrinutosti u vezi s demokratijom u Mađarskoj.\nOrban je rekao da ne želi da pripada političkoj grupi na čiju politiku ne moze da utiče.\nFides je osvojio jedno mesto više na ovogodišnjim izborima za EP nego 2014. godine.\nIzlaznost na birališta bila je iznad 43 odsto, što je najveća na izborima za EP u Mađarskoj od 2004. godine, kada su Mađari prvi put glasali na evropskim izborima.\nSVET Budimpešta: Male su šanse da ima preživelih u Dunavu\nSVET Austrija produžava kontrole na granicama?\nSVET Prvi snimak sudara brodova na Dunavu (VIDEO)\nSVET "Iniciraću razgovore sa Orbanom"


Sindikat odbacuje kritike srpskog ministra rada\nZoran Mihjalović, Savez samostalnih sindikata Srbije\nSavez samostalnih sindikata Srbije odbacio je optužbe resornog ministra na njihov račun.\n„Ne postoji nikakva ozbiljna analiza razloga zbog kojih zaposleni odlaze na bolovanje i nije jasno na osnovu čega je ministar rada dao spornu izjavu“, kazao je za RSE sekretar Veća Saveza samostalnih sindikata Srbije Zoran Mihajlović.\nOn je prokomentarisao izjavu ministra za rad, boračka i socijalna pitanja u Vladi Srbije Zorana Đorđevića koji je izjavio da radnici zloupotrebljavaju bolovanje zbg čega je najavio pojačanu kontrolu odsustvovanja sa posla u celoj Srbiji.\nĐorđevićeva izjava usledila je nakon rzgovora sa kineskim i turskim investitorima, nakon čega su u ministarstvu došli do zaključka da je bolovanje jedan od problema koji mora biti rešen.\n“Čak, mi nemamo nikakvo saznanje da je bilo koji radnik zloupotrebio bolovanje, odnosno da je bilo ko zbog toga kažnjen. Ovim je pokušano da se radnici u Srbiji ponovo optuže da su neradnici i da slabo rade”, kaže Mihajlović.\n“Mislim da Đorđević i Ministarstvo rada nemaju nikakvu potrebu za nekim dodatnim merama i nekakvoj represiji, jer se apsolutno bez ikakvih argumenata, došlo do zaključka da se u Srbiji zloupotrebljava bolovanje, tako što je neki ambasador, u ovom slučaju kineski, došao i intervenisao za ‘Hestil’iz Smedereva”.\nPrema rečima našeg sagovornika ovakvo istupanje najviših predstavnika srpskih vlasti, pored radnika koji su ponovo proglašeni za neradnike, vređa i lekare koji vode brigu o njihovom zdravlju.\n“Nema nikakve analize o tome šta može biti uzrok navodnog povećanja bolovanja, a olako se došlo do toga da su radnici neradnici i da naš zdravstveni sistem, odnosno u ovom slučaju lekari koji nas leče, loše rade svoj posao, i da su podmićeni i potkupljeni. Mislim da je to toliko bizarno i maliciozno od strane ministra, da je to presedan koji zaslužuje svaku osudu javnosti, ne samo sindikata”, ističe Mihajlović.


Đokić se žali da Srbija odvlači investitore iz RS - RTV Doboj\nMinistar industrije, energetike i rudarstva RS Petar Đokić rekao je za poslovni portal CAPITAL.ba daovo Ministarstvo trenutno pregovara sa Italijanima i sa još jednim partnerom.\n„Mislim da smo na dobro putu da to riješimo. Međutim, trenutno nam predstavlja problem to što Srbija daje izuzetno povoljne uslove i svi predstavnici kompanija koji su posljednjih mjeseci bili na razgovoru kod mene, poslije toga su otišli u Srbiju i tamo su i ostali“, rekao je Đokić.\nOn je naglasio da Srbija samo za zapošljavanje njenih građana daje daleko veći iznos nego RS.\n„Srbija daje 5.000 evra po jednom zaposlenom kao direktan podsticaj, a osim toga daje i opremu i obejkte u kojima se obavlja djelatnost tako da je to izuzetno povoljno za one koji su ovdje htjeli da dođu, a odlaze u Srbiju“, rekao je Đokić i dodao da je za Vladu RS najbitnije da radnici „Biteksa“ budu angažovani kod nekog poslodavca koji će nastaviti da obavlja tekstilnu djelatnost u pogonima u Bileći.\nInače, firma „Nikola Tesla“, koja odnedavno nosi naziv „Biteks“ radila je za njemačku firmu „Štajman“, ali je došla u probleme nakon što je ta njemačka komapnija otišla u stečaj.\nNaftaši osnivaju osiguravajuće društvo


Ko su najmoćniji ljudi Evrope a ko ometači i sanjari - Jajce Online\nNaslovnica SVIJET Ko su najmoćniji ljudi Evrope a ko ometači i sanjari\nKo su najmoćniji ljudi Evrope a ko ometači i sanjari\nBriselski “Politico” objavio je listu najmoćnijih ljudi u Evropi, u kojoj je njemačku kancelarku Angelu Merkel stavio na prvo mesto, jer je 16 godina na vlasti, uz ocjenu da će do povlačenja iz politike naredne godine vjerovatno ostati najmoćiji lider na kontinentu.\nNa listi koja je podijeljena na ljude od akcije, ometače i sanjare našli su se i italijanski premijer, predsjednici Turske i Francuske, ali i članica upravnog odbora “Bionteka” Ozlem Tureči, prenosi RTS.\nBriselski “Politico” navodi da je u vrhu liste najmoćnijih u Evropi bila i ostala njemačka kancelarka Angela Merkel, koja je tokom 16 godina vladavine bila stabilna ruka kroz niz kataklizmi, od velike recesije i krize eurozone do pandemije koronavirusa.\nDodaje se da kao što nema adekvatnu zamjenu u Evropi, nema je ni u Njemačkoj i da se pretpostavlja da će nakon njenog odlaska u Berlinu da se pojave novi igrači poput Zelenih, ali i da će populisti ostati u Bundestagu.\n“Politico” zaključuje da Merkel vjerovatno nije pomjerila Evropu naprijed, ali ju je držala na okupu.\nNa listi Erdoan i Makron\nPrvi na listi ljudi od akcije je italijanski premijer Đuzepe Konte, a briselski list ga je označio kao čovjeka koji neće dozvoliti da Italija, koja je suviše velika, propadne.\nZa njega se navodi da je čovjek koji se na unutrašnjem planu nosi sa nestabilnom koalicijom i napadima ambicioznih desničara, dok na polju strane politike mora da uvjeri EU da će uspjeti da sastavi finansijski akt.\nNavodi se da mu je odluka da na početku pandemije zatvori zemlju donijela lojalnost na šta ukzuju rezultati lokalnih izbora na kojima desničarske stranke nisu uspjeli da odnesu pobjedu.\nNa listi lidera od akcije našli su se i direktorka Evropske agnecije za lekove Emer Kuk, direktorica Evropske centralne banke Kristin Lagar, mađarski premijer Viktor Orban, turski i francuski predsjednici Redžep Tajip Erdoan (Recep Tayyip Erdogan) i Emanuel Makron (Emmanuel Macron), kao i britanski premijer Boris Džonson (Johnson) i njemački ministar zdravlja Jens Špan (Spahn).\nNa listi ometača je osnivač aplikacije “Telegram” Pavel Durov, a “Politico” za njegovu aplikaciju navodi da je već dugo na radaru evropskih vlada kao alatka za pravljenje zavjera i propagandu terorista, ali i da je u posljednje vrijeme sve više aktivan u organizovanju masovnih pokreta za Zapadu.\nMeđu ometače svrstani su i Tjeri Breton evropski komesar za unutrašnje tržište, za koga se navodi da teži da ostvari ambiciju Pariza za strateškom autonomijom, lider italijanske desničarske stranke Braća Italije Džordžija Meloni, ruski predsjednik Vladimir Putin koga “Politico” naziva baukom, britanska spisateljica J.K.Rouling zbog komentara o pravima transrodnih osoba, premijerka Škotske Nikol Stardžon.\nU kategoriju sanjara svrstani su predsjednica Evropske komisije Ursula fon der Lejen (Leyen) zbog ambicije da ujedini Evropu, generalni sekretar NATO-a Jens Stoltenberg koga briselski portal opisuje kao čuvara najkonkretnijeg poretka nakon Drugog svjetskog rata, glavni stručnjak “Bionteka” Ozlem Tureči, za koju navode da je na putu da osvoji dvije Nobelove nagrade – za medicinu i za mir.\nU sanjare su svrstani i bjeloruska opozicionarka Svetlana Tihanovska, gradonačelnik Praga Zdeneko Hrib koji od češke prijestonice želi da napravi grad na brdu, švedski epidemiolog Anders Tegnel koji je ignorirao politiku u korist ljudske psihologije i druge.\nPrethodni članakRahmanović: Slagao bih ako kažem da se ne nadam pobjedi\nNaredni članakOtkriveno kakve filmove za odrasle žene najviše gledaju


Deveta međunarodna naučna konferencija Fakulteta za strane jezike - Telegraf.rs\n23/09/20 | 13:12 ≫ 16:14\nDeveta međunarodna naučna konferencija Fakulteta za strane jezike\nJezik, književnost i priroda\nFakultet za strane jezike 25. i 26. septembra na Alfa BK Univerzitetu organizuje međunarodnu naučnu konferenciju iz oblasti studija jezika i književnosti. Tema ovogodišnje konferencije Jezik, književnost i priroda, privukla je veliki broj naučnika, tako da ćemo imati prilike da čujemo izlaganja oko 50 kolega iz zemlje i inostranstva – Sjedinjenih Američkih Država, Koreje, Norveške, Izraela, Nemačke, Mađarske, Rumunije, Hrvatske i Makedonije. Rad na konferenciji odvijaće se u osam sekcija, uživo i putem onlajn aplikacija.\nPosebno nam je zadovoljstvo da najavimo plenarne predavače. Na otvaranju konferencije profesorka Radojka Vukčević, sa Filološkog fakulteta u Beogradu, govoriće o igri pejzaža u američkoj književnosti, dok će profesorka Svenka Savić sa Univerziteta u Novom Sadu, predstaviti svoja viđenja o standardizaciji rodno osetljivog srpskog jezika. Treći plenarni izlagač je profesor Džon Koks, sa Državnog univerziteta Severne Dakote, koji će govoriti o iznenađujuće sličnoj prirodi istorije i književnog prevoda. Drugog dana konferencije, putem aplikacije Zum, obratiće se prof. Džejn Matison Ekstam, sa Univerziteta u Estfoldu u Norveškoj, na temu književnosti kao kulturne ekologije.\nSa ponosom možemo istaći da smo, tokom devet godina organizacije godišnjih naučnih skupova, ostvarili brojne kontakte i formirali prijateljstva sa kolegama iz različitih krajeva sveta, kojima smo zahvalni na dugogodišnjoj saradnji i podršci. Nadamo se da će ovogodišnja konferncija biti lepa prilika za nove susrete, sticanje novih znanja i uspešnu razmenu ideja.\nKonkurs za upis studenata na Alfa BK univerzitet\nSvečano predstavljeno 16 novoprimljenih profesora na Alfa BK Univerzitetu\nAlfa BK univerzitet prešao na "nastavu na daljinu"


Najavljen novi pravilnik: Bez polise i potvrde nema vožnje električnih trotineta\nNaslovna Republika Srpska Najavljen novi pravilnik: Bez polise i potvrde nema vožnje električnih trotineta\nLjubitelji električnih trotineta, skejtborda, haverborda i sličnih lakih vozila ubuduće će morati da posjeduju identifikacionu potvrdu i polisu osiguranja, a u protivnom će biti sankcionisani kao i svi drugi vozači koji se ne pridržavaju saobraćajnih propisa.\nPredviđeno je to izmjenama Zakona o bezbjednosti saobraćaja na putevima RS, za koje je zeleno svjetlo dala Vlada Srpske.\nKako se navodi u nacrtu ovog dokumenta, laka lična električna vozila razvrstavaju se u četiri klase, a obaveza posjedovanja identifikacione potvrde za vozilo i polise osiguranja važi za sve kategorije, bez obzira na maksimalnu brzinu i sistem balansiranja.\nKako je navedeno u Nacrtu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o bezbjednosti saobraćaja na putevima RS, lice koje koristi električno vozilo klase dva i četiri mora imati više od 14 godina, te posjedovati potvrdu o poznavanju propisa, a obavezno je i da za vrijeme vožnje nosi kacigu.\nZamjenik direktora Agencije za bezbjednost saobraćaja RS Milija Radović istakao je za „Glas Srpske“ da je, s obzirom na to da laka električna vozila postaju sve češći učesnici u saobraćaju, bilo neophodno donijeti propise kojima bi bilo precizirano ko može da upravlja njima, gdje mogu da se voze i parkiraju.\n„Identifikacionu potvrdu za upravljanje električnim trotinetima, skejtbordima i haverbordima građani će, pretpostavljam, dobijati na sličan način kao što vozači drugih vozila dobijaju saobraćajnu dozvolu. Polisa osiguranja je obavezna zato što i ovi vozači mogu nanijeti materijalnu štetu drugom licu ili ga povrijediti„, kazao je Radović.\nOvim dokumentom je, kaže Radović, tačno definisan način kretanja, pa su tako, a u skladu sa evropskim propisima, određene četiri klase ovih vozila, a odnose se na brzinu i sistem balansiranja.\n„Ta vozila moraju imati ograničivače brzine. Ona do šest kilometara na sa, što je brzina kojom se kreću i pješaci, mogu se voziti trotoarom. Električna vozila koja se kreću brzinom do 25 kilometara na sat mogu da koriste biciklističku stazu ili da voze metar uz desnu ivicu kolovoza„, objasnio je Radović.\nČlan Savjeta za bezbjednost saobraćaja grada Banjaluka Milenko Jaćimović pozdravio je izmjene Zakona o bezbjednosti saobraćaja RS, te istakao da bi ih još jednom trebalo detaljno izanalizirati, jer postoji nekoliko nejasnoća.\n„Sama konstrukcija električnih trotineta je takva da moraju imati određene uslove za kretanje, a ne svrstavati ih sa pješacima. Što se tiče potvrde o poznavanju saobraćajnih propisa za električne trotinete, koji nemaju žmigavce i druge pokazivače, postavlja se pitanje koliko se oni mogu dovesti u znak jednakosti sa skuterom i mopedom„, objasnio je Jaćimović.\nBanjalučanka Dragan Raković kaže da ne može dan zamisliti bez električnog trotineta, jer zahvaljujući njemu začas stigne gdje treba.\n„Električni trotinet je kao stvoren za gradsku vožnju, jer mogu gdje god želim, dok autom uglavnom kasnim, jer su u gradu ogromne gužve u saobraćaju. S obzirom na to da se sve više ljudi iz tog razloga odlučuje na kupovinu električnog trotineta ili segveja, mislim da su propisi prijeko potrebni“, kazala je Rakovićeva.\nKlase lakih električnih vozila\nklasa 1 – vozila maksimalne konstruktivne brzine do 6 km/h, bez sistema samobalansiranja i sjedišta\nklasa 2 – vozila maksimalne konstruktivne brzine do 25 km/h, bez sistema samobalansiranja i sjedišta\nklasa 3 – vozila maksimalne konstruktivne brzine do 6 km/h, sa sistemom samobalansiranja i sjedištem ili bez sjedišta\nklasa 4 – vozila maksimalne konstruktivne brzine do 25 km/h, sa sistemom samobalansiranja i sjedišem ili bez sjedišta


Raspored - Radio Slobodna Evropa, Subota 1 novembar/studeni 2008\npon 27. okt/lis\nuto 28. okt/lis\nsri/sre 29. okt/lis\nčet 30. okt/lis\npet 31. okt/lis\nsub 1. nov/stu\nned 2. nov/stu\npon 3. nov/stu\nuto 4. nov/stu\nsri/sre 5. nov/stu\nčet 6. nov/stu\nKomunalne službe, kvalitet usluga i neizmirena dugovanja – kolika su potraživanja komunalnih preduzeća, koje su posljedice neizmirenog duga, kako da – zbog neplatiša – ne ispaštaju gradjani koji uredno izmiruju komunalne račune? Redovna rubrika Radija 27 subotom je “Estrada i show bussines”. Redovni sadržaji jutarnjeg programa za BiH su i vijesti i muzika.\nU regionalnoj emisiji ove subote bavimo se efektima finansijske krize u svetu na Balkan. Šta je najbolje za građane da čine u ovakvoj situaciji? Razgovaramo sa građanima, bankarima, monetarnim vlastima i ekonomskim ekspertima.


Vesić: Izgradnja sekundarne kanalizacije i pet fabrika za preradu otpadnih voda – istorijski iskorak - EMBARGO 011\nZamenik gradonačelnika Goran Vesić prisustvovao je danas u Palati Srbija potpisivanju aneksa ugovora za realizaciju projekta „Čista Srbija” između Ministarstva građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture i kineske kompanije CBRC. Projekat obuhvata izgradnju kanalizacione infrastrukture na 16 lokacija u 14 opština i gradova Srbije, uključujući Lazarevac i Obrenovac.\nVesić je podsetio da u Beogradu jedna trećina građana nema kanalizaciju.\n– Beograd ima pet nezavisnih kanalizacionih sistema i na kraju svakog od tih sistema je predviđena po jedna fabrika za preradu otpadnih voda. Najveća fabrika biće u Velikom selu, koja je će pokrivati oko milion ljudi i čijom ćemo izgradnjom ukinuti 80 odsto svih izliva u Savu i Dunav – najavio je Vesić.\nKada je reč o potpisivanju današnjeg sporazuma, Vesić je istakao da su njime obuhvaćene opštine Lazarevac i Obrenovac i zahvalio ministru Momiroviću na njegovoj brzoj realizaciji.\n– U Obrenovcu ćemo raditi drugu od pet predviđenih fabrika za preradu otpadnih voda. Takođe će se raditi i 98 kilometara sekundarne mreže, čime će kanalizacijom biti pokriven ceo Obrenovac, od Zvečke do Barajeva, ili oko 50.000 stanovnika – najavio je zamenik gradonačelnika.\nKada je reč o Lazarevcu, Vesić je najavio u toj opštini izgradnju dva postrojenja za preradu otpadnih voda. Gradiće se, prema njegovim rečima, oko 80 kilometara sekundarne mreže za oko 60.000 stanovnika.\n– Reč je o izgradnji kanalizacije u Kaluđerici, Sopotu, Međurečju, Mladenovcu i Ostružnici, gde će se graditi treća fabrika za preradu otpadnih voda. Kada sve to budemo uradili, građani će dobiti više od 350 kilometara kanalizacione mreže. Ostaje da se uradi fabrika za preradu otpadnih voda u Batajnici, koja će pokrivati Batajnicu, Plave horizonte, Altinu, deo Zemuna i kompletan Surčin, a takođe sledi i izgradnja fabrike u Grockoj i time bismo pokrili ceo Beograd, što bi bio istorijski iskorak – zaključio je Vesić.\nMinistar Momirović je dodao da su potpisani aneksi sa kineskom kompanijom vredni 336 miliona evra.\nDogađaju su prisustvovali gradonačelnik Novog Sada Miloš Vučević, predsednik opštine Obrenovac Miroslav Čučković i predsednik opštine Lazarevac Bojan Stević, a takođe i predstavnici Kragujevaca, Vranja, Novog Bečeja, Varvarina, Krupnja, Knića, Svrljiga, Kladova, Mionice, Banje Vrujci, Kučeva i Lajkovca.


Vi ste ovde: Početna Aktivnosti Vesti Poverenik: Netačne tvrdnje UST, reakcija bila blagovremena\nPoverenik za samostalnost javnog tužilaštva Goran Ilić demantovao je danas navode Udruženja sudija i tužilaca (UST) da nije reagovao na molbe za zaštitu tužilaca iz Zaječara, ističući da je još u februaru 2018. godine utvrdio nedozvoljene pritiske na tužioce u tom gradu.\nIlić je ukazao da je povodom predstavke Osnovnog javnog tužioca u Zaječaru, nakon analize spisa, 18. februara 2018. godine sačinio Izveštaj o nedozvoljenom pritisku na nosioca javnotužilacke funkcije u OJT Zaječar, koji je objavljen na sajtu Državnog veća tužilaca (DVT).\n"Dakle, nije tačno da je izostala bilo kakva reakcija. Istina je da je reakcija bila blagovremena i jedina moguća, jer sam kao Poverenik za samostalnost sačinio Izveštaj u kome sam ukazao na pojavu pritiska na nosioce javnotužilačke funkcije putem elektronskih portala i društvenih mreža", naglasio je Ilić.\nOn je ukazao da nastavak objavljivanja na elektonskim portalima i društvenim mrežama tekstova o tužiocima iz Zaječara koji nisu bili u funkciji javne kritike, govori da Poverenik za samostalnost nema na raspolaganju efikasna sredstva da zaštiti samostalnost javnih tužilaca i zamenika.\n"Uostalom, ne tako davno sa nekim od izbornih clanova DVT našao sam se u sličnoj situaciji kao kolege iz Zaječara, budući da smo danima bili izloženi napadima medijima, koje je ’potpomagao’ i jedan naš kolega, jer smo u DVT glasali kako nekome nije bilo po volji", napomenuo je Poverenik.


Ugostiteljsko-turistička škola sa domom učenika Vrnjačka Banja - Projekat sa školom iz Nikšića\nProjekat sa školom iz Nikšića\nNarednih šest meseci učenici nikšićke Srednje ekonomsko-ugostiteljske škole i Ugostiteljsko-turističke škole sa domom učenika u Vrnjačkoj Banji sarađivaće, družiti se i učiti jedni od drugih kroz projekat „Dv(ij)e škole – jedna priča“.\nReč je o projektu koji škola iz Nikšića realizuje u saradnji sa našom školom i NVO “Drumovanja“ iz Nikšića, a koji finansira Regionalna kancelarija za saradnju mladih (RYCO).\nOsnovni cilj projekta je doprinos osnaživanju stručnih i intekulturalnih kompetencija i povećanje mobilnosti učenika.\nDirektna ciljna grupa su 500 učenika ugostiteljsko-turističke struke, svih razreda obe škole, osim završnih, slabijeg ekonomskog stanja, uglavnom iz ruralnih prodručja koji nemaju kulturu kretanja i putovanja i kojima je putovanje luksuz. Ovo su i kriterijumi za izbog članova ciljne grupe.\nNarednih dana biće raspisan javni poziv za izbor 15 učenika koji će direktno učestvovati u projektu – deset budućih kuvara, tri konobara i dva turistička tehničara.\nTokom narednih šest meseci biće pet glavnih aktivnosti i veći broj podaktivnosti. To su pripremne aktivnosti, studijska poseta učenika iz Nikšića Vrnjačkoj Banji koja će biti organizovana u junu, uzvratna studijska poseta učenika iz Vrnjačke Banje Nikšiću u septembru. Finalna manifestacija biće održana na Zlatiboru, a nakon toga slede evaluacione aktivnosti.


Čadež: U 2019. ponovo poreski kredit za privredu\nPrivrednici traže uvođenje poreskog kredita za ulaganja u osnovna sredstva koji smo imali u prošlosti. Čini mi se da možemo da računamo da već u 2019. godini, makar u nekim segmentima, vratimo tu olakšicu, čime bi kompanije podstakli da više investiraju, kaže Čadež.\nPrivreda će u nastavku dijaloga s vladom instistirati na daljem rasterećenju – na postepenom smanjivanju poreza i doprinosa na plate zaposlenih, kao i na snižavanju poreza na dobit preduzeća sa 15 na 10 odsto.\nSamo ove godine, navodi, u Srbiji je završeno i počela je realizacija više od 50 investicionih projekata stranih kompanija, od kojih je najviše nemackih, italijanskih i turskih.\nAmerički javni dug skoro 22 biliona dolara\nSrpska IT inovacija: Da nismo ovako tvrdoglavi odavno bismo odustali\n“Medicinski deo Kriznog štaba će insistirati na uvođenju KOVID PROPUSNICA”...