Sredstva EU za Čajetinu i deo opština turističke regije Zapadna Srbija - Užicka Republika Press\nSredstva EU za Čajetinu i deo opština turističke regije Zapadna Srbija\nOpština Čajetina unaprediće postojeći GIS planskom dokumentacijom, katastrom podzemnih instalacija, osnovnim uslugama i protokolima za razmenu informacija za šta je EU kroz razvojni program EU PRO opredelila 45 500 evra. Kroz isti program sa oko 150 hiljada evra pet lokalnih samouprava koje pripadaju turističkoj regiji Zapadna Srbija – Čačak, Arilje, Gornji Milanovac, Lučani i Požega unaprediće postojeće usluge i aktivnosti i upotrebiti svoje resurse kako bi promovisale lokalne turističke potencijale.\nU obrazloženju dela odluke koji se odnosi na opštinu Čajetina stoji da turistički centar Zlatibor i njegova prirodna bogatstva privlače sve veći broj investicija, naročito u građevinskom sektoru, tako da će odobreni projekat omogućiti efikasne mehanizme kako bi se odgovorilo na sve veći broj zahteva za izdavanje dozvola irešavanje slučajeva legalizacije.\nU opisu projekta čiji nosilac je grad Čačak je navedeno da su u svih pet partnerskih lokalnih samouprava prioritetne oblasti poljoprivreda i ruralni razvoj, komunalna infrastruktura i upravljanje imovinom.\nInače, Evropska unija (EU) preko razvojnog programa EU PRO pomaže da se kroz realizaciju 19 projekata odabranih putem javnog poziva i vrednih preko dva miliona evra, razviju i unaprede geografski informacioni sistemi (GIS) u 34 lokalne samouprave u regionu Šumadije i zapadne Srbije i regionu Južne i istočne Srbije.\n„Uvođenjem geografskog informacionog sistema, opštine u Srbiji imaju mogućnost da obezbede jedan od osnovnih preduslova za održivi razvoj. Postojanje podataka o onome što poseduju i kojim potencijalima raspolažu opštine predstavlja osnov za ekonomsko planiranje i privlačenje investitora na lokalu. Poučeni iskustvima iz prethodnih projekata, nastavljamo sa podrškom u uvođenju GIS-a, imajući u vidu značaj ove komponente, iskazane potrebe lokalnih samouprava i neophodnosti obezbeđivanja kontinuirane podrške za ove tipove aktivnosti“ rekla je ministar za evropske integracije Jadranka Joksimović.\n„EU podržava sve napore i ulaganja Vlade Republike Srbije u digitalizaciju i uspostavljanje e-usluga. U skladu sa tim GIS će pružiti nove mogućnosti lokalnim samoupravama da prikupljaju i koriste raznovrsne geografske podatke koji će povećati efikasnost u pružanju usluga građanima i investitorima.To je ono što mislimo kada kažemo „EU za TEBE“. Očekujemo da će aktivnost značajno doprineti lokalnom ekonomskom razvoju Srbije ali i daljem razvoju infrastrukture prostornih informacija u Evropi kroz EU INSPIRE inicijativu koja vrši ovu vrstu regulacije na nivou EU,“ rekao je šef Delegacije Evropske unije u Srbiji, ambasador Sem Fabrici.\nU skladu sa kriterijumima javnog poziva, gradovi i opštine će finansijski učestvovati u realizaciji projekata sa ukupno 351.945 evra, dok će tokom sprovođenja projekata posebna pažnja biti usmerena na definisanje institucionalnog okvira i procedura za rad GIS-a, a uspostaviće se i saradnja relevantnih institucija na lokalnom i republičkom nivou koje se bave prostornim podacima.\nPravo učešća na javnom pozivu koji je bio otvoren od 2. oktobra do 30. decembra 2018. godine imale su 99 lokalne samouprave iz regiona Šumadije i zapadne Srbije i Južne i istočne Srbije koje su uključene u realizaciju programa EU PRO. Ukupno je podneto 33 predloga projekata od kojih je Upravni odbor programa na osnovu administrativne, tehničke i programske evaluacije odobrio 19 projekata za finansiranje.\nU okviru projekta „Aktivnija Srbija“, na Kraljevom trgu na Zlatiboru je krajem jula održan javni trening na otvorenom uz stručno vođstvo. Trening je bio prilagođen za sve uzraste, ...\nNa predlog Upravnog odbora Turističke organizacije Zlatibor, a po odobrenju Opštinskog veća opštine Čajetina, doneta je odluka kojom se svi kategorisani izdavaoci u domaćoj radinosti n...\n„Zlatiborsko kulturno leto“, sadržajno i raznovrsno ove sezone, bilo je 15. jula u znaku koncerta poznatog pevača Vlada Georgieva, održanog na Kraljevom trgu gde se okupilo nekoliko h...


"Da li mi smeta kada neko ko bi trebalo da bude novinar kaže - nemoj da se baviš tim poslom ako ne možeš da podneseš - mogu. Radujem se jer uz pomoć tih pitanja lakše objašnjavam narodu razliku između istine i laži", rekao je Vučić.\n"Dakle, moje zdravstveno stanje nema veze sa N1. To su moji problemi. Nisam neko s najboljim zdravljem, ali dok imam energije boriću se. Da ne pričam sad kolika mi je pretkomora, za to su potrebne godine, a ne jedan dan, koji mi je doneo toliko političkog zadovoljstva", rekao je Vučić.\nRekao je i da nikada nije bežao od pitanja, jer mu "ona pružaju veliku priliku da na nabolji način raskrinka neistine pojedinih medija i laži protivnika".\n"Meni ne postoji bolja prilika nego da, kada izađete s neistinama, meni omogućite prostor da ukažem na to koliko nemate argument. Suština uspeha koji sam imao do sada je u tome što nikada nisam bežao, skrivao se ili sklanjao pod tepih probleme, i jer sam se borio i odgovarao, zahvaljujući istini i argumentaciji napornog rada i uvek pobeđivao bez problema", kazao je Vučić.\nPrema njegovim rečima, uvek je tako pobeđivao protivnike. "Uvek sam bio i uvek ću biti spreman i neka se ne raduju, pobediću ih sve zajedno, argumentima, jer većini nije stalo do pitanja već do marketinga", zaključio je.


Utvrđeni budžet i ekonomska politika RS-a za 2014. godinu - Klix.ba\nBiH Utvrđeni budžet i ekonomska politika RS-a za 2014. godinu\nUtvrđeni budžet i ekonomska politika RS-a za 2014. godinu\n30.11.2013. u 19:30\nVlada RS budžet RS budžet\nVlada Republike Srpske (RS) utvrdila je na petoj posebnoj sjednici u Banjoj Luci, prijedloge ekonomske politike i budžeta RS-a za 2014. godinu, po hitnom postupku.\nOsnovni ciljevi koje je entitetska vlada u ekonomskoj politici zacrtala za 2014. godinu su stvaranje uslova za rasterećenje privrede i povećanje privredne aktivnosti, održiv rast zaposlenosti, te unapređenje finansijskog sektora uz održanje istih poreskih stopa, saopćeno je u subotu navečer iz Vlade RS-a.\nU ovom dokumentu, tvrdi Vlada RS-a, poseban akcenat je stavila na borbu protiv kriminala i korupcije, uspostavljanje efikasnog i pravednog pravosuđa, nastavak evropskih integracija, kao i jačanje regionalne saradnje.\n"U ekonomskoj politici za 2014. Vlada se opredijelila na dodatno povećanje penzija, povećanje osnovice za račun primanja u oblasti boračko-invalidske zaštite, te na poboljšanje položaja svih kategorija društva. Također, iskazano je opredjeljenje za stabilizaciju zdravstvenog sektora, unapređenje kvaliteta zdravstvenih usluga, unapređenje sistema socijalne, porodične i dječije zaštite", stoji u saopćenju iz entitetske vlade.\nBudžet RS-a za 2014. predložen je u iznosu od dvije milijarde i četrdeset miliona KM.\nUkupni budžetski prihodi i primici iznose milijardu 620 miliona 458 hiljada KM. Ukupni budžetski rashodi i izdaci za nefinansijsku imovinu iznose milijardu 530 miliona 405 hiljada 400 KM.\nVlada RS-a je utvrdila i Prijedlog zakona o izvršenju budžeta RS-a za 2014. godinu, također po hitnom postupku kao i Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak, po hitnom postupku.\nOvim zakonom uvodi se neoporezivi dio dohotka od 150 KM na mjesečnom nivou.\nTakođer, ovim zakonom se ostavlja prostora i mogućnost (u finansijskom smislu oko 52 miliona) privrednicima u RS-u za očuvanje postojećih i otvaranje novih radnih mjesta ili povećanja netoplaća, navodi entitetska vlada.\nNa posebnoj sjednici Vlade donesena je i Uredba o naknadama za obavljanje usluga Agencije za posredničke, informatičke i finansijske usluge.\nOvom uredbom propisuju se naknade za pružanje usluge jednošalterskog sistema, održavanje baze podataka o šiframa djelatnosti poslovnih subjekata, upis i razvrstavanje poslovnih subjekata po djelatnostima, određivanje matičnog broja, usluga određivanja pretežne djelatnosti poslovnih subjekata i održavanje centralnog registra preduzetnika, a koje Agencija za posredničke, informatičke i finansijske usluge naplaćuje prilikom pružanja ovih usluga.\nRedovna 38. sjednica Vlade RS-a, koja je trebala biti održana u subotu, otkazana je i bit će održana u ponedjeljak, 2. decembra, s početkom u 9.00 sati.


Srebrenica u javnom diskursu Srbije - Zona Neodgovornosti\nGenocid u Srebrenici – činjenice\nSkupština Srpske Republike BiH je 16. maja 1992. godine usvojila šest strateških ciljeva srpskog naroda. Njima je, između ostalog, predviđeno „eliminisanje Drine kao granice između srpskih država”. Iste godine 19. novembra, komandant Glavnog štaba Vojske Republike Srpske (VRS) Ratko Mladić izdao je Direktivu broj 4, kojom je Drinskom korpusu VRS naložio sledeće: „[…] iznurivati neprijatelja, nanositi mu što veće gubitke i prisiliti ga da sa muslimanskim stanovništvom napusti prostore Birača, Žepe i Goražda“. Kao rezultat dejstava VRS u Istočnoj Bosni tokom 1992. i početkom 1993. godine, Muslimani iz doline reke Drine sklonili su se u enklave Srebrenicu, Žepu i Goražde. Srebrenicu, u kojoj je utočište pronašlo oko 40.000 izbeglica, Savet bezbednosti Ujedinjenih nacija (SB UN) je 16. aprila 1993. godine proglasio „zaštićenom zonom“.\nOsmog marta 1995. godine, Predsednik Republike Srpske Radovan Karadžić potpisao je Direktivu broj 7 kojom je naložio „stvaranje uslova totalne nesigurnosti, nepodnošljivosti i besperspektivnosti daljeg opstanka i života mještana u Srebrenici i Žepi“. Komandant Drinskog korpusa VRS Milenko Živanović izdao je 2. jula 1995. godine naređenje za operaciju „Krivaja ’95“ i, u skladu sa ovim naređenjem, 6. jula je otpočeo napad srpskih snaga pod Mladićevom komandom na „zaštićenu zonu“ Srebrenicu.\nOdluka o strateškim ciljevima srpskog naroda u BiH [Karadžić, Mladić, dokazni predmet P00781]\nDirektiva br. 4 [Karadžić, Mladić, dokazni predmet P00976]\nDirektiva br. 7 [Karadžić, Mladić, dokazni predmet P00838]\nNaređenje za operaciju Krivaja 95 [Karadžić, Mladić, dokazni predmet P04481]\nOtpora Armije BiH, niti međunarodnih snaga, u Srebrenici nije bilo, pa se stanovništvo enklave – uglavnom žene, deca i stariji muškarci – uputilo ka bazi Holandskog bataljona UNPROFOR-a u obližnjem selu Potočari, gde su potražili zaštitu. Oko 15.000 muškaraca, civila i vojnika, formirali su kolonu, u nameri da se kroz šume probiju do teritorije pod kontrolom Armije BiH. Ratko Mladić je 11. jula sa vojskom ušao u pust grad i pred kamerama najavio „osvetu Turcima“.\nDvanaestog jula počela je deportacija izbeglica iz UN baze u Potočarima, autobusima koje je organizovala VRS. Međutim, u autobuse su mogli da uđu samo žene, deca i starci, a vojno sposobni muškarci su odvođeni u zatočeničke objekte. Kolona koja se probijala kroz šumu bila je izložena neprekidnoj paljbi VRS, dok su srpski vojnici organizovali zasede i pozivali ljude iz kolone da se predaju. Oni koji su bili zarobljeni ili su se predali, odvođeni su u improvizovane zatočeničke objekte u opštinama Srebrenica, Bratunac i Zvornik. Trinaestog jula počele su masovne egzekucije zatočenih Muslimana.\nOd 11. do otprilike 16. jula 1995. godine pripadnici srpskih snaga streljali su oko 8.000 bosanskih Muslimana, muškaraca i dečaka, na više lokacija u Srebrenici, Bratuncu i Zvorniku. Oko 25.000 žena, dece i starih raseljeno je iz ovog dela Istočne Bosne.\nTužilaštvo Međunarodnog krivičnog suda za bivšu Jugoslaviju (MKSJ) otpočelo je kriminalističku istragu zločina u Srebrenici već u julu 1995. godine. Desetak muškaraca koji su preživeli masovna streljanja svedočili su pred MKSJ, kao i brojni drugi svedoci zločina. Prve ekshumacije masovnih grobnica počele su u julu 1996. godine, a otkriveni su i dokazi da su u jesen 1995. godine, u tajnoj operaciji prikrivanja tragova zločina, tela srebreničkih žrtava premeštana u sekundarne grobnice. Forenzički izveštaji, presretnuti razgovori i mnogi drugi dokumenti koji svedoče o planiranju i razmerama zločina, razmatrani su u dokaznim postupcima suđenja za Srebrenicu.\nPred MKSJ je 16 osoba osuđeno za zločine u Srebrenici, od kojih sedam za genocid. Prva pravosnažna presuda za genocid u Srebrenici doneta je u predmetu Krstić, 19. aprila 2004. godine. Međunarodni sud pravde (MSP) postupao je po tužbi BiH protiv Srbije i Crne Gore za genocid, i 26. februara 2007. godine doneo presudu kojom je utvrđeno da Srbija nije, preko svojih organa, počinila genocid u Srebrenici, ali da je odgovorna za kršenje Konvencije o genocidu jer nije učinila sve što je bilo u njenoj moći da spreči genocid, a potom nije učinila dovoljno da procesuira odgovorne za ovaj zločin. Pred Sudom BiH je 25 osoba osuđeno za zločine u Srebrenici, od kojih 13 za genocid. Pred Višim sudom u Beogradu nikome nije suđeno za genocid. Pet osoba je osuđeno za streljanje civila u Trnovu, ali u presudi koja je objavljena u aprilu 2007. godine sud je izostavio činjenicu da su šestorica streljanih dovezeni iz Srebrenice.\nTri suda – dva međunarodna i jedan domaći – utvrdila su, u više postupaka u kojima je odlučivao veliki broj sudija, da je u julu 1995. u Srebrenici počinjen genocid.\nMladić (IT-09-92) - Prvostepena - Tom III - MKSJ 2017\nMladić (MICT-13-56-A) - Pravosnažna - MRMKS 2021 (ENG)\nKaradžić (IT-95-5/18) - Prvostepena - Tom IV Srebrenica - MKSJ 2016\nKaradžić (MICT-13-55-A) - Pravosnažna - MRMKS 2019\nTolimir (IT-05-88/2) - Prvostepena - MKSJ 2012\nTolimir (IT-05-88/2) - Pravosnažna - MKSJ 2015\nPopović i drugi (IT-05-88) - Prvostepena - Tom I - MKSJ 2010\nPopović i drugi (IT-05-88) - Prvostepena - Tom II - MKSJ 2010\nPopović i drugi (IT-05-88) - Pravosnažna - MKSJ 2015\nKrstić (IT-98-33) - Prvostepena - MKSJ 2001\nKrstić (IT-98-33) - Pravosnažna - MKSJ 2004\nPresuda MSP po tužbi BiH protiv SRJ za genocid (ENG)\nIzveštavanje medija u julu 1995. godine\nU vreme napada srpskih snaga na srebreničku enklavu, u julu 1995. godine, svi mediji u Srbiji izveštavali su o ratu u BiH, pa tako i o ovom događaju. U Večernjim novostima, na primer, vesti o Srebrenici dobijale su prostor na naslovnoj strani sedam uzastopnih dana, od 12. do 18. jula 1995. godine.\nUlazak VRS u „UN zaštićenu zonu“ u srpskoj štampi uglavnom je nazivan „ulaskom srpskih snaga u Srebrenicu“, „padom Srebrenice“, ali i „oslobođenjem“ Srebrenice i „uspešnim kontranapadom“ srpskih snaga. U nacionalističkim listovima čija je uređivačka politika bila bliska tadašnjem režimu, poput Večernjih novosti i Politike ekspres, dominantan je bio narativ koji je snage bosanskih Muslimana predstavljao kao muslimanske „teroriste“, „eskstremiste“ i „fundamentaliste“, a dejstva VRS u Srebrenici kao borbu protiv muslimanskog terorizma i samoodbranu. Takođe i list Politika prenosi izjave rukovodstva bosanskih Srba o navodnom terorizmu bosanskih Muslimana:\n„U bazi UN u Potočarima mirno“, Politika, 13. jul 1995. godine\nProrežimskim medijima je, u vreme napada na Srebrenicu i u danima koji su usledili, bilo važno i da prenesu poruke o tome da su civili i pripadnici međunarodnih snaga na području Srebrenice navodno bezbedni, da oni nisu meta napada, i da VRS prema njima postupa humano i u skladu sa Ženevskim konvencijama.\n„Uspešan kontranapad“, Politika ekspres, 12. jul 1995. godine\nPojedini listovi, poput Naše Borbe, ali i Dnevnika, pa i Politike u jednom julskom broju, prenose izjave u kojima se deportacija izbeglica iz Srebrenice i način na koji je VRS postupala sa njima nazivaju „etničkim čišćenjem“, „etničkim terorom“ i „kršenjem ljudskih prava civilnog stanovništva“.\nDana 20. jula 1995. godine u nedeljniku NIN objavljen je tekst „Grad duhova“ u kojem se ističe da je nejasno šta se desilo sa „sedam do devet hiljada za sada nestalih“. „Sudbina muških stanovnika Srebrenice zaista je potpuna misterija“, navodi se u članku.\n„Grad duhova“, NIN, 20. jul 1995. godine\nIz ovog teksta jasno je da su već u julu 1995. počele manipulacije brojem žrtava, kao i poricanje da se zločin dogodio.\nStenli Koen razlikuje tri osnovna oblika poricanja: bukvalno poricanje, koje znači negiranje da se nešto uopšte dogodilo, odnosno negiranje samih činjenica; poricanje tumačenja, koje podrazumeva odbacivanje određene interpretacije događaja, na primer pravne kvalifikacije nekog dela, ali i odbacivanje odgovornosti za neko delo; i poricanje implikacija, koje obuhvata čitav niz narativnih strategija – od pozivanja na princip nužnosti, preko prebacivanja krivice na žrtvu, do pokušaja diskreditacije onih koji optužuju za zlodela. U javnom diskursu Srbije u vezi sa Srebrenicom, od 1995. godine do danas, najčešće je poricanje tumačenja, a zatim poricanje implikacija. Poricanje da se nešto uopšte dogodilo u Srebrenici u julu 1995. godine teško je održivo, ali je prisutno negiranje činjenica, na primer, broja ubijenih, ili njihovog statusa civila.\nVečernje novosti, 10. jul 1995. godine\nPolitika, 11. jul 1995. godine\nVečernje novosti, 11. jul 1995. godine\nPolitika ekspres, 12. jul 1995. godine\nPolitika, 12. jul 1995. godine\nVečernje novosti, 12. jul 1995. godine\nPolitika, 13. jul 1995. godine\nVečernje novosti, 13. jul 1995. godine\nNaša borba, 14. jul 1995. godine\nPolitika, 14. jul 1995. godine\nVečernje novosti, 14. jul 1995. godine\nPolitika, 15. jul 1995. godine\nVečernje novosti, 17. jul 1995. godine\nDnevnik, 20. jul 1995. godine\nVečernje novosti, 20. jul 1995. godine\nNIN, 21. jul 1995. godine\nDo kraja vladavine Slobodana Miloševića, sukobi oko tumačenja onoga što se dogodilo u Srebrenici u julu 1995. godine još uvek nisu bili aktuelni u javnosti, već je dominantno bilo ćutanje. Srebrenica se tokom ovog perioda u medijima pominjala samo sporadično i u vezi sa drugim događajima koji su bili glavna vest – najviše u leto 1996. godine, u vezi sa optužnicama MKSJ protiv Radovana Karadžića i Ratka Mladića i raspisivanjem međunarodnih poternica za njima, ali i u vezi sa priznanjem krivice Dražena Erdemovića, pripadnika 10. diverzantskog odreda Glavnog štaba VRS koji je učestvovao u streljanju srebreničkih žrtava.\nVečernje novosti, na primer, nastojale su da optužnice i poternice protiv Karadžića i Mladića, kao i izveštavanje stranih medija o njima, predstave kao mešanje međunarodne zajednice u unutrašnje poslove (konkretno, u izbore u BiH koji su se održavali u septembru 1996. godine), međunarodni pritisak i pretnju (uvođenjem sankcija SR Jugoslaviji i Republici Srpskoj), „grandioznu kampanju protiv RS, SRJ […]“, „histeričnu antisrpsku kampanju“, „cirkusku tačku u Hagu“, itd. Gotovo svim tekstovima o optužnicama i poternicama koje su objavile Večernje novosti zajedničko je insistiranje na tome da su optužnice usmerene protiv celog srpskog naroda.\n„Histerija – na dugme“, Večernje novosti, 13. jul 1996. godine\nNa petogodišnjicu genocida u Srebrenici, u julu 2000. godine, opozicioni mediji, poput dnevnog lista Danas, počeli su da izveštavaju o komemoracijama žrtava Srebrenice i zahtevima za procesuiranje optuženih – bez dovođenja u pitanje samog zločina i njegovih razmera.\nVečernje novosti, 01. jun 1996. godine\nVečernje novosti, 08. jul 1996. godine\nVečernje novosti, 11. jul 1996. godine\nDanas, 11. jul 2000. godine\nDanas, 12. jul 2000. godine\nVečernje novosti, 13. jul 1996. godine\nDanas, 13. jul 2000. godine\nVečernje novosti, 14. jul 1996. godine\nKada je režim Slobodana Miloševića svrgnut 5. oktobra 2000. godine, na vlast je došla ideološki heterogena koalicija – Demokratska opozicija Srbije (DOS) – čiji je jedini zajednički imenitelj bio otpor Miloševiću. Formirana je nova Vlada Srbije na čelu sa Zoranom Đinđićem i napravljeni su izvesni pomaci u pravcu suočavanja sa ratnom prošlošću: otkrivene su masovne grobnice sa telima ubijenih Albanaca i Slobodan Milošević je isporučen MKSJ-u. Međutim, nije bilo političke volje da se u institucijama Srbije otvori pitanje odgovornosti države za počinjene ratne zločine. Saradnja sa MKSJ postala je tačka raskola unutar DOS-a, ali i u celom društvu. Nacionalistički deo intelektualne elite otvoreno je stao u odbranu optuženih za ratne zločine i značajno doprineo širenju narativa o MKSJ kao antisrpskom sudu. Tako je u prvim godinama nakon pada Miloševića propuštena šansa za otklon od njegove nacionalističke politike.\nU ovom periodu sukobi oko interpretacije onoga što se dogodilo u Srebrenici bili su tek u začetku.\nMKSJ je 2. avgusta 2001. godine doneo prvostepenu presudu generalu VRS Radislavu Krstiću kojom je on osuđen, između ostalog, za genocid u Srebrenici – što je bila prva presuda za genocid počinjen na tlu Evrope posle Drugog svetskog rata. Izveštavanje najtiražnijih domaćih dnevnih listova o presudi Krstiću razlikovalo se u nijansama: na primer, dok list Danas pominje genocid u naslovu, Politika i Večernje novosti to ne čine. Državni zvaničnici Srbije nisu javno komentarisali ovu presudu.\nOd 2000. godine list Danas redovno izveštava o komemoracijama u Potočarima, gde je 2001. godine postavljen kamen temeljac memorijalnog centra Srebrenica, ali i o komemoracijama „Žena u crnom“ u Beogradu i drugim pomenima žrtvama Srebrenice širom sveta. I pored prvostepene presude Krstiću, zločin u Srebrenici je u medijima u Srbiji označavan uglavnom kao „masakr u Srebrenici“, a u Politici i kao „tragedija“ i „stradanje Bošnjaka“.\nPrilikom izveštavanja o suđenju Slobodanu Miloševiću pred MKSJ, list Politika nastoji da istakne da Ratko Mladić ni na koji način nije bio podređen Beogradu.\nDanas, 10. jul 2003. godine\nPolitika, 10. jul 2003. godine\nDanas, 10. jul 2002. godine\nDanas, 12. jul 2001. godine\nDanas, 12. jul 2003. godine\nBlic, 12. jul 2001. godine\nVečernje novosti, 12. jul 2001. godine\nDanas, 12. jul 2002. godine\nPoltika, 12. jul 2002. godine\nDanas, 13. jul 2002. godine\nDanas, 13. jul 2001. godine\nDanas, 03. avgust 2001. godine\nPolitika, 03. avgust 2001. godine\nPolitika, 04. avgust 2001. godine\nVečernje novosti, 04. avgust 2001. godine\nNakon ubistva premijera Srbije Zorana Đinđića 12. marta 2003. godine i kratkotrajne vlade Zorana Živkovića, usledio je četvorogodišnji period prve i druge vlade Vojislava Koštunice, koji je pitanje suočavanja sa ratnim nasleđem 1990-ih nastavio da marginalizuje, uz pružanje institucionalne podrške optuženima za ratne zločine pred MKSJ (na primer, kroz Zakon o pravima haških optuženika i njihovih porodica). Na mestu predsednika Srbije bio je Boris Tadić, lider Demokratske stranke (DS).\nU ovom razdoblju, desila su se četiri događaja značajna za odnos Srbije prema onome što se dogodilo u Srebrenici u julu 1995. godine: prva pravosnažna presuda za genocid u Srebrenici (april 2004), objavljivanje snimka egzekucije zarobljenika iz Srebrenice (jun 2005), odlazak predsednika Srbije Borisa Tadića na komemoraciju u Potočare (jul 2005) i presuda MSP po tužbi BiH protiv Srbije i Crne gore (februar 2007).\nU aprilu 2004. godine, Žalbeno veće MKSJ donelo je presudu u predmetu Krstić, kojom je Radislav Krstić oglašen krivim, između ostalog, za pomaganje i podržavanje genocida. Prva pravosnažna presuda kojom je srebrenički zločin kvalifikovan kao genocid u Srbiji nije izazvala javne reakcije državnih zvaničnika. Večernje novosti su već sledećeg dana objavile tekst o navodnom sprečavanju Komisije za Srebrenicu Republike Srpske da dođe do „celovite istine“ o Srebrenici, sa jednim podnaslovom koji je glasio: „Nisu žrtve genocida“. Od prve pravosnažne presude za genocid, počinje i negiranje pravne kvalifikacije, kao vid poricanja tumačenja.\nVečernje novosti, 20. april 2004. godine\nDanas, 20. april 2004. godine\nPolitika, 20. april 2004. godine\nVečernje novosti, 21. april 2004. godine\nPrvog juna 2005. godine, na suđenju Slobodanu Miloševiću pred MKSJ, prikazan je video-snimak načinjen u julu 1995. godine u mestu Godinjske Bare, kod Trnova (BiH), na kojem se vide pripadnici jedinice „Škorpioni“ kako streljaju šestoricu zarobljenih civila iz Srebrenice, od kojih su dvojica bili maloletni.\nFond za humanitarno pravo (FHP) je snimak streljanja šestorice civila dobio od jednog od pripadnika „Škorpiona“, jedinice pod kontrolom Službe državne bezbednosti Srbije, u novembru 2004. godine, uz uslov da snimak bude javno prikazan po njegovom napuštanju Srbije. FHP je u februaru 2005. godine snimak pokazao tužiocu za ratne zločine i načelniku Službe za otkrivanje ratnih zločina MUP-a Republike Srbije. Kada je vlasnik kasete, uz pomoć Službe za zaštitu svedoka Haškog tribunala, u maju 2005. godine napustio Srbiju, FHP je odložio javno prikazivanje video snimka do hapšenja osumnjičenih pripadnika „Škorpiona“. Međutim, MUP je odugovlačio sa hapšenjem, te je FHP 1. juna 2005. godine, nekoliko sati nakon prikazivanja snimka na suđenju Miloševiću, dao kopiju televiziji B92, koja je nekoliko dana zaredom emitovala ceo snimak – bezbrižan odmor pripadnika „Škorpiona“ kod Trnova u blizini Sarajeva, a potom streljanje šestorice civila. Javnost u Srbiji je reagovala burno, sa jakim emocijama, zahtevajući hapšenje zločinaca. Prva reakcija vlasti u Srbiji je bila ohrabrujuća: priznanje da je zločin počinila policijska jedinica; ali već u drugom obraćanju javnosti, „Škorpioni“ su kvalifikovani kao kriminalna grupa, sa čijim zločinima država Srbija i njene regularne snage nemaju nikakve veze. Policija je u roku od dva dana uhapsila petoricu pripadnika „Škorpiona“. Sud ih je osudio na 58 godina zatvora, ali presudom nije utvrđeno da su streljani zarobljenici dovedeni iz Srebrenice. Tako je počelo poricanje zločina i prikrivanje dokaza o umešanosti institucija Srbije u izvršenje genocida u Srebrenici pomoću sudske presude.\nNakon potresnih scena sa ovog autentičnog snimka, više nije bilo moguće negirati surova ubistva civila i zarobljenika koja su počinile srpske snage (bukvalno poricanje), ali sofisticiraniji vidovi negiranja i relativizacije su se intenzivirali. Jedan pravac poricanja bilo je poricanje veze između „Škorpiona“ i države Srbije, kroz insistiranje na individualizaciji zločina, „pojedinačnom“ zločinu i isključivoj odgovornosti neposrednih izvršilaca (poricanje odgovornosti institucija, kao vid poricanja tumačenja). Nosioci ovog narativa uglavnom su sugerisali da bi dovođenje „Škorpiona“ u vezu sa institucijama Republike Srbije značilo krivicu celog srpskog naroda za zločine koje su počinili pojedinci, te da se to mora sprečiti. Drugi pravac bila je relativizacija zločina u Trnovu kroz isticanje da su sve strane u ratu činile zločine, zatim kroz navođenje zločina nad Srbima, najavljivanje snimaka zločina nad Srbima, pa čak, u nekim slučajevima, i kroz pravdanje zločina koje su počinili pripadnici srpskih snaga prethodnim zločinima nad Srbima (prebacivanje krivice na žrtvu, kao vid poricanja implikacija).\nIzjava Tomislava Nikolića u: „Poslanici Skupštine Srbije nisu uspeli da donesu deklaraciju o osudi ratnih zločina“, Danas, 15. jun 2005. godine\nObjavljivanje snimka pogubljenja šestorice Srebreničana dovelo je do toga da je u Narodnoj skupštini Republike Srbije pokrenuta rasprava o deklaraciji o osudi svih ratnih zločina. Međutim, poslanici nisu uspeli da se saglase o tekstu deklaracije, jer je DS smatrala da Srebrenica treba da se pomene već u naslovu, a tome su se oštro suprotstavile Demokratska stranka Srbije (DSS), Srpska radikalna stranka (SRS) i Socijalistička partija Srbije (SPS).\nVečernje novosti, 02. jun 2005. godine\nPolitika, 03. jun 2005. godine\nPolitika, 05. jun 2005. godine\nDanas, 06. jun 2005. godine\nVečernje novosti, 08. jun 2005. godine\nVečernje novosti, 09. jun 2005. godine\nVečernje novosti, 13. jun 2005. godine\nPolitika, 14. jun 2005. godine\nPolitika, 15. jun 2005. godine\nDanas, 15. jun 2005. godine\nVečernje novosti, 16. jun 2005. godine\nVečernje novosti, 24. jun 2005. godine\nOdmah nakon emitovanja snimka „Škorpiona“, tadašnji predsednik Srbije Boris Tadić saopštio je da će u julu prisustvovati komemoraciji u Potočarima, naglasivši da „zločin nikada nije kolektivan“ i da „krivci zato moraju uvek da budu pronađeni i osuđeni“. Tadićev odlazak u Potočare protekao je mirno i bez incidenata, i to je prvi put da je jedan visoki zvaničnik iz Srbije prisustvovao pomenu žrtvama Srebrenice.\nIzjava Borisa Tadića u: „TADIĆ: Vrlina i snaga je osuditi zločin počinjen u naše ime“, B92, 11. jul 2005. godine\nVečernje novosti, 03. jun 2005. godine\nDanas, 11. jul 2005. godine\nPolitika, 11. jul 2005. godine\nVečernje novosti, 11. jul 2005. godine\nPolitika, 12. jul 2005. godine\nDanas, 12. jul 2005. godine\nTadić nije uvažio pravnu kvalifikaciju MKSJ, te nije govorio o srebreničkom genocidu, nego o „zločinu“. Za to vreme, u danima neposredno pre i posle desete godišnjice, Večernje novosti su objavile niz tekstova kojima se negira genocid, ali i broj žrtava Srebrenice.\nDana 26. februara 2007. godine MSP, najviši sudski organ Ujedinjenih nacija, doneo je presudu po tužbi BiH protiv Srbije i Crne Gore za genocid. Ovom presudom je utvrđeno da su snage bosanskih Srba u Srebrenici u julu 1995. godine počinile genocid nad bosanskim Muslimanima. Dalje, utvrđeno je da je SRJ imala značajan uticaj na bosanske Srbe i da su postojale jake političke, vojne i finansijske veze između SRJ s jedne, i Republike Srpske i VRS s druge strane. Međutim, sud je smatrao da subjekti koji su počinili genocid nisu imali svojstvo organa SRJ, te da genocid nije počinjen po nalogu ili pod kontrolom SRJ, pa se u presudi zaključuje da SRJ nije počinila genocid u Srebrenici. Ipak, MSP je presudio da SRJ nije učinila sve što je mogla da spreči genocid u Srebrenici, kao i da nije učinila dovoljno po pitanju krivičnog gonjenja optuženih, pa je stoga odgovorna za kršenje Konvencije o genocidu.\nTo što je Srbija presudom MSP oslobođena jednog dela optužbi (da je počinila genocid u BiH) stvorilo je prostor za medijsku manipulaciju činjenicama o ovoj presudi. Presudu su zvaničnici u Srbiji, ali i mediji, dočekali sa zadovoljstvom, ističući samo njen oslobađajući deo. Na naslovnim stranama osvanuli su slavodobitni naslovi: „Srbija nije kriva za genocid“, „Srbija oslobođena optužbi za genocid“, „Srbija nije kriva“, itd. Ovi naslovi prećutkivali su osuđujući deo presude i time stvarali lažnu sliku kod čitalaca, iako se osuđujući deo po pravilu pominjao u nastavku tekstova. Činjenica da je presuda MSP potvrdila pravnu kvalifikaciju zločina u Srebrenici, odnosno utvrdila da je taj zločin genocid, skoro je u potpunosti skrajnuta, a u nekim slučajevima genocid je i direktno negiran (npr. u izjavama zvaničnika iz Republike Srpske koje su prenosili mediji u Srbiji, na naslovnici Večernjih novosti, itd).\nTadašnji ministar spoljnih poslova Srbije Vuk Drašković istakao je da je ovom presudom „skinut pečat genocidnosti“ sa srpskog naroda – iako srpski narod nikada nije bio optužen, što je pravno i nemoguće – i time se pridružio narativu da utvrđivanje odgovornosti države ujedno znači i kolektivnu krivicu celog naroda. Nešto slično je tvrdio i potpredsednik DS Dragan Šutanovac, rekavši da je „dobro za sve koji žive u Srbiji da naša zemlja nije označena kao genocidna“, jer u suprotnom „mi bismo svi bili žigosani“.\nOd ovog perioda, poricanje pravne kvalifikacije i poricanje odgovornosti (kao vidovi poricanja tumačenja) preuzimaju primat, ali opstaju i neki drugi oblici negiranja (npr. pozivanje na princip nužnosti i okrivljavanje žrtava).\nDanas, 27. februar 2007. godine\nPolitika, 27. februar 2007. godine\nVečernje novosti, 27. februar 2007. godine\nPolitika, 28. februar 2007. godine\nRepublika Srbija je 7. jula 2008. godine dobila novu vladu i na mesto premijera došao je Mirko Cvetković iz DS. Međutim, da bi formirala vladu, DS je morala da uđe u koaliciju sa SPS. Novi koalicioni partneri potpisali su Deklaraciju o političkom pomirenju, u kojoj nije bilo reči o ratnim zločinima i tranzicionoj pravdi. Tako se stranka Slobodana Miloševića vratila na vlast posle nepune decenije od završetka ratova, bez ikakvog otklona od ratne politike 1990-ih. Na mestu predsednika Srbije i dalje je bio Boris Tadić.\nSamo dve nedelje nakon formiranja nove vlade, uhapšen je Radovan Karadžić, bivši predsednik Republike Srpske i jedan od dvojice u to vreme najtraženijih haških optuženika, optužen, između ostalog, za genocid u Srebrenici. Karadžić je uhapšen u Beogradu, gde je godinama živeo pod lažnim identitetom. Ubrzo nakon hapšenja, prebačen je u Hag, da bi mu naredne godine počelo suđenje pred MKSJ.\nReakcije na hapšenje Radovana Karadžića u javnosti u Srbiji bile su raznovrsne, čak i u okviru vladajuće koalicije. Predsednik Srbije i predsednik vlade, obojica iz DS, pozdravili su ovo hapšenje, pre svega kao dokaz privrženosti Srbije međunarodnom i domaćem pravu i njene posvećenosti ispunjavanju međunarodnih obaveza. Međutim, koalicioni partner SPS izdala je saopštenje u kojem se navodi da se ova stranka „protivi izručivanju građana Srbije [MKSJ-u], i pored toga što je saradnja sa tim sudom međunarodna obaveza Srbije […]“. Takođe, u saopštenju se ističe da Ministarstvo unutrašnjih poslova Srbije, na čije je čelo nekoliko nedelja pre toga došao lider SPS Ivica Dačić, „nema nikakve veze sa lociranjem i hapšenjem Karadžića“.\nVećina tadašnjih političkih aktera delila je negativan stav prema hapšenju Karadžića. Lider DSS Vojislav Koštunica je ovaj događaj doveo u vezu za pritiskom međunarodne zajednice da Srbija prizna nezavisnost Kosova, a tadašnji generalni sekretar SRS Aleksandar Vučić izjavio je da je vest o hapšenju „jeziva vest“ i da je Srbija „na putu nestanka“:\nAleksandar Vučić u: „Vučić: Jeziva vest za Srbiju“, Politika, 22. jul 2008.\nPolitika, 22. jul 2008. godine\nDanas, 23. jul 2008. godine\nPolitika, 23. jul 2008. godine\nPolitika, 24. jul 2008. godine\nDanas, 25. jul 2008. godine\nEvropski parlament je 2009. godine usvojio rezoluciju kojom je 11. jul proglašen danom sećanja na genocid u Srebrenici, pa je 100 nevladinih organizacija iz Srbije zatražilo od predsednika Tadića da se ovaj datum na isti način obeležava i u Srbiji. Međutim, taj predlog nije usvojen i državne institucije Srbije nastavile su sa negiranjem pravne kvalifikacije srebreničkog zločina, kao i sa njegovom relativizacijom.\n„Stranke za kažnjavanje svih ratnih zločinaca“, Politika, 11. jul 2009. godine\nNa inicijativu Borisa Tadića, 2010. godine je oživela rasprava o rezoluciji kojom bi Narodna skupština Srbije osudila zločin u Srebrenici. Posle konsultacija sa parlamentarnim strankama iza zatvorenih vrata, koalicija „Za evropsku Srbiju“ (na čijem je čelu bila Tadićeva DS) je 27. marta 2010. godine predložila tekst deklaracije. U tekstu se kaže da Narodna skupština Srbije osuđuje zločin počinjen u Srebrenici „na način utvrđen presudom Međunarodnog suda pravde“, ali se reč „genocid“ ne pominje, iako je presuda MSP okvalifikovala srebrenički zločin kao genocid. Tako je ovom Deklaracijom genocid u Srebrenici istovremeno i osuđen i negiran. Pored toga što ne sadrži reč „genocid“, Deklaracija je izbegla i navođenje broja žrtava, kao i eksplicitno imenovanje počinilaca. Ovaj tekst je nesumnjivo plod političkog kompromisa, nastao u želji DS da Deklaracija pošto-poto bude usvojena i da se na taj način međunarodnoj zajednici demonstrira posvećenost Srbije tranzicionoj pravdi i pomirenju.\nZa predloženi tekst Deklaracije o Srebrenici glasalo je 127 od ukupno 250 poslanika Skupštine Srbije i tako je ovaj dokument usvojen. Deklaraciju su podržali poslanici koalicije „Za evropsku Srbiju“ i koalicije okupljene oko SPS-a, protiv su bile DSS i Nova Srbija, Srpska napredna stranka (SNS) je bila uzdržana, a poslanici SRS i Liberalno demokratske partije (LDP) nisu glasali. Tokom celodnevne skupštinske\nkoju je prenosio javni medijski servis RTS, protivnici Deklaracije (osim LDP) nastojali su da ospore sudski utvrđene činjenice u vezi sa srebreničkim genocidom (broj žrtava, način na koji su ubijeni, itd), insistirali su na istovremenoj osudi zločina prema Srbima i upozoravali da je Deklaracija usmerena protiv Republike Srpske i srpskog naroda. LDP nije glasala za Deklaraciju iz suprotnog razloga – zato što tekst nije sadržao reč „genocid“. Predstavnici vladajuće koalicije, kao predlagači teksta, nastojali su da istaknu da su zločini uvek individualni i da Srbija nikada neće zaboraviti „svoje žrtve“.\nB92, 24. mart 2010. godine\nVečernje novosti, 30. mart 2010. godine\nB92, 30. mart 2010. godine\nRTV, 30. mart 2010. godine\nPolitika, 31. mart 2010. godine\nVečernje novosti, 31. mart 2010. godine\nB92, 31. mart 2010. godine\nDeklaracija nije bila praćena širom javnom debatom o Srebrenici i nije postigla nikakav značajniji rezultat u promeni odnosa srpskog društva prema ovom zločinu. Različiti vidovi institucionalnog i vaninstitucionalnog poricanja ostali su prisutni u javnom diskursu u istoj meri kao i pre Deklaracije.\nDana 26. maja 2011. godine uhapšen je Ratko Mladić, bivši komandant Glavnog štaba VRS, optužen, u to vreme, pred MKSJ za genocid u Srebrenici. Kao i Radovan Karadžić, Mladić je uhapšen u Srbiji, a reakcije na ovo hapšenje nisu se značajno razlikovale od reakcija na hapšenje Karadžića: predstavnici vlasti se nisu detaljnije osvrnuli na zločine za koje je Mladić bio optužen, dok je opozicija negodovala. Predsednik Tadić je, po običaju, hapšenje sagledao kroz prizmu evropskih integracija Srbije. „Pokazali smo da želimo u Evropu i da želimo da podignemo svoj kredibilitet u međunarodnoj javnosti“, rekao je Tadić. Njegov koalicioni partner i tadašnji ministar unutrašnjih poslova Ivica Dačić govorio je isključivo o operativnim aspektima hapšenja kao policijske akcije. Hapšenje Mladića je najoštrije osudila opoziciona, ali tada još uvek parlamentarna SRS koja je Mladića nazvala „srpskim junakom“, a njegovo hapšenje „jednim od najjačih udaraca srpskim nacionalnim interesima i državi Srbiji“.\nRTS, 26. maj 2011. godine\nPolitika, 26. maj 2011. godine\nBlic, 26. maj 2011. godine\n2012. godine na vlast je došla SNS. SNS je nastala podelom SRS 2008. godine, pa je u prvom periodu bila parlamentarna opoziciona stranka, a na izborima 2012. godine osvojila je najviše glasova i formirala vladu zajedno sa SPS. Na čelu te vlade bio je Ivica Dačić, a iste godine je tadašnji predsednik SNS Tomislav Nikolić pobedio na izborima za predsednika Srbije. Nakon vanrednih parlamentarnih izbora 2014. godine, na čelo vlade Srbije je došao novi lider SNS Aleksandar Vučić, koji je – prvo na mestu premijera, a od 2017. godine na mestu predsednika Srbije – stekao ogromnu političku moć i, zajedno sa svojom strankom, preuzeo vlast na svim nivoima u Srbiji.\nSNS je, odvojivši se od ultra-desne SRS, nastojala da se deklarativno odvoji i od ratnohuškačke prošlosti i da se predstavi kao proevropska partija desnog centra. U to je, bar delimično, uspela da ubedi međunarodnu zajednicu. Izveštaji domaćih i međunarodnih nevladinih organizacija i medija o sistemskoj korupciji u Srbiji, sprezi vlasti sa organizovanim kriminalom, gušenju medijskih sloboda i zloupotrebama javnog dobra, do danas nisu uspeli da ugroze vlast SNS.\nKada je reč o odnosu prema prošlosti, SNS je ostala nacionalistička stranka koja forsira etnocentrične politike sećanja. U komemorativnim praksama države mesta ima samo za srpske žrtve, dok se ostale žrtve ignorišu ili poriču. Pokušaji utvrđivanja krivice pojedinaca i prihvatanja odgovornosti državnih institucija za ratne zločine uvek se predstavljaju kao pokušaji nametanja kolektivne krivice srpskom narodu i kao napadi na Srbiju. Mnogi optuženi za ratne zločine, kao i osuđeni koji su odslužili kazne, uživaju društveni ugled i redovno se pojavljuju u medijima i javnosti, gde im je državnim resursima omogućeno da promovišu svoju interpretaciju prošlosti.\nU ovom periodu, kada je reč o Srebrenici, ostaje dominantno poricanje tumačenja, pre svega pravne kvalifikacije zločina, a česta je i relativizacija – kroz poređenje sa drugim zločinima. Međutim, javlja se i jedna nova vrsta bukvalnog poricanja, a to je poricanje da presude za genocid uopšte postoje: dakle, ne osporava se ono što u presudama piše, nego se negira presuda kao činjenica. Na primer, 2012. godine, tadašnji predsednik Nikolić je izjavio da u Srebrenici „nije bilo genocida“ i da je „genocid teško dokaziv na sudu“ – što implicira da srebrenički genocid nikada nije dokazan na sudu. U martu 2017. godine, Aleksandar Vučić je rekao „da niko ne dovodi u pitanje težinu zločina u Srebrenici“, ali da se postavlja pitanje „šta je to zbog čega neko želi pravnu kvalifikaciju“ – što opet sugeriše da pravna kvalifikacija, inače sadržana u presudama, (još uvek) ne postoji.\nTadašnji ministar odbrane Aleksandar Vulin je, u aprilu 2021. godine, na televiziji sa nacionalnom frekvencijom takođe poricao postojanje presuda kojima je zločin u Srebrenici kvalifikovan kao genocid. „Gde je to dokazan genocid u Srebrenici, koja to sudska presuda kaže, kako ste to uradili, koga ste osudili za genocid, ne za zločin?“, retorički se zapitao, sugerišući da tako nešto ne postoji.\nOva narativna strategija teži da stvori uverenje da je genocid u Srebrenici proizvoljna ocena, a ne pravna kvalifikacija do koje su, kroz iscrpne dokazne postupke, došli sudovi čiju nadležnost Republika Srbija priznaje.\nTomislav Nikolić je, kao predsednik Srbije, 2013. godine u intervjuu bosanskohercegovačkoj televiziji BHT ponovio da se u Srebrenici nije dogodio genocid i da je genocid „teško dokazati“. On se, u ime Srbije, izvinio za „zločin koji je izvršen u Srebrenici“. Međutim, ovo izvinjenje nije imalo težinu, budući da je ono istovremeno bilo i negiranje genocida i njegova relativizacija – jer Nikolić je ovom prilikom izjavio da „sve što se dešavalo u ratu u bivšoj Jugoslaviji ima karakteristike genocida“.\nRTV, 31. maj 2012. godine\nBHRT, 24. april 2013. godine\nN1, 17. mart 2017. godine\nHappy, 06. april 2021. godine\nIstinomer, 15. april 2021. godine\nNa dvadesetu godišnjicu genocida u Srebrenici, u leto 2015. godine, Velika Britanija je Savetu bezbednosti Ujedinjenih nacija podnela predlog rezolucije o Srebrenici. Nakon nekoliko verzija teksta rezolucije, koje su zločin u Srebrenici tretirale kao genocid, SB UN je ovaj predlog odbacio, jer je Rusija uložila veto. Predsednik Srbije Tomislav Nikolić je tim povodom izjavio da je „vetom Rusije u Savetu bezbednosti UN sprečeno bacanje ljage na ceo srpski narod, a Moskva je pokazala da je pravi i iskreni prijatelj“. Premijer Aleksandar Vučić takođe je blagonaklono gledao na neusvajanje predloga rezolucije: „Smatramo da ta rezolucija nije imala za smisao nikakvo pomirenje. Doneli smo odluku da, ukoliko se za to stvore uslovi, predstavljam Srbiju u Srebrenici 11. jula […]“.\nUslovi su se stekli i Aleksandar Vučić je 11. jula 2015. godine otišao na godišnji pomen žrtava Srebrenice u Potočarima. Vučić je na komemoraciji bio najpre izviždan, a zatim napadnut, tako što je povorka u kojoj je bio gađana flašama i kamenjem. Prorežimski mediji u Srbiji su ovo predstavili kao „pokušaj ubistva“, „atentat na Vučića“ i „osvetu Srbima“. Od tada do danas, godišnjica genocida u Srebrenici je u javnom diskursu Srbije u senci godišnjice incidenta u Potočarima – što je poseban vid poniženja žrtava genocida i jasan indikator odnosa zvanične Srbije prema tom zločinu.\nOd 2016. do 2021. godine donete su prvostepene i pravosnažne presude Radovanu Karadžiću i Ratku Mladiću, kojima su obojica oglašena krivim za genocid u Srebrenici. Međutim, negiranje pravne kvalifikacije ovog zločina je u Srbiji nastavljeno i, do danas, nijedan predstavnik izvršne vlasti nije priznao genocid u Srebrenici.\nAleksandar Vučić je u poslednjih deset godina prestao javno da veliča Ratka Mladića, kao što je to činio dok je bio generalni sekretar SRS. Povodom presuda Karadžiću i Mladiću uglavnom je bio uzdržan i neopredeljen, naglašavao je potrebu ostavljanja prošlosti i gledanja u budućnost, a neke od presuda nije komentarisao. Uoči izricanja pravosnažne presude Ratku Mladiću, 8. juna 2021. godine, Vučić je izjavio da se „srpski narod suočava sa teškom situacijom“ i time nastavio poistovećivanje naroda sa osuđenim ratnim zločincima. Kada su, u junu i julu 2021. godine, skupštine Crne Gore i Kosova usvojile rezolucije kojima se masakr u Srebrenici određuje kao genocid, predsednik Srbije je to nazvao „političkim iživljavanjem nad Srbima“. Do danas, Vučić je ostao dosledan negiranju genocida u Srebrenici, njegovoj relativizaciji kroz poređenje sa drugim zločinima, kao i stavu da su Srbi i Srbija ugroženi priznavanjem genocida.\nHappy, 10. jul 2017. godine\nBlic, 22. novembar 2017. godine\nAlJazeera Balkans, 16. januar 2019. godine\nDanas, 14. jul 2019. godine\nRTS, 20. jun 2021. godine\nBlic, 07. jul 2021. godine\nIste stavove o Srebrenici deli i predsednica vlade Srbije od 2017. godine do danas Ana Brnabić: poricanje genocida uz priznavanje zločina, isticanje potrebe za gledanjem u budućnost i neizbežna relativizacija kroz navođenje zločina nad Srbima.\nDW, 15. novembar 2018. godine\nKurir, 27. mart 2019. godine\nBlic, 12. jul 2019. godine\nRTRS, 12. jul 2021. godine\nOstali državni funkcioneri koji su deo vlasti u poslednjih 10 godina nemaju identične stavove o Srebrenici, ali zajedničko svima je negiranje genocida i naglašavanje da je ova pravna kvalifikacija usmerena protiv Srbije, Republike Srpske i Srba, kao i insistiranje da su srpske žrtve iz prethodnih ratova značajnije i veće. Dok neki od političara priznaju da se u Srebrenici desio zločin (koji se ne sme nazvati genocidom), drugi negiraju i sâm zločin – uglavnom kroz veličanje Ratka Mladića. U negiranju – što zločina, što genocida – učestvuju i desničarske stranke iz opozicije.\nRTV, 22. novembar 2017. godine\nB92, 13. maj 2019. godine\nVečernje novosti, 11. jul 2019. godine\nDW, 12. jul 2019. godine\nBeta, 11. jul 2020. godine\nVečernje novosti, 08. jun 2021. godine\nBeta, 09. septembar 2021. godine\nVeoma je malo političkih partija u Srbiji čiji je zvanični stav da je u Srebrenici u julu 1995. godine počinjen genocid. To su: LDP, Liga socijaldemokrata Vojvodine i Stranka demokratske akcije Sandžaka. Ove stranke su marginalne i nemaju značajan uticaj na javno mnjenje. Kroz kolaboraciju sa vladajućim strankama, one implicitno daju podršku i zvaničnoj politici sećanja na Srebrenicu. Pored ovih stranaka, genocid u Srebrenici priznaju i inicijativa Ne davimo Beograd, Pokret slobodnih građana i Partija radikalne levice.\nU Srbiji jedino deo civilnog društva organizovano obeležava godišnjice srebreničkog genocida, u čemu učestvuje i FHP. „Žene u crnom“ svake godine imaju komemorativni performans u centru Beograda, a Inicijativa mladih za ljudska prava od 2015. godine organizuje paljenje sveća za žrtve Srebrenice. Ove ulične memorijalne akcije su gotovo uvek meta desničarskih grupa, koje dolaze na mesta dešavanja i pokušavaju da ometaju komemoracije skandiranjem Ratku Mladiću, omalovažavanjem žrtava genocida i verbalnim napadima na učesnice i učesnike. Niko od predstavnika vlasti nije eksplicitno osudio te napade.\nDana 3. novembra 2021. godine, Inicijativa mladih za ljudska prava je najavila uklanjanje murala Ratku Mladiću koji od jula 2021. godine postoji na jednom zidu u centru Beograda. Ministarstvo unutrašnjih poslova je zabranilo skup za brisanje murala i tako je mural u slavu Ratka Mladića postao memorijal pod zaštitom države.\n„Ministar Vulin: Ne sakrivajte se iza antifašizma“, saopštenje MUP-a, 05. novembar 2021. godine\nNiko od predstavnika vlasti ne učestvuje u odavanju počasti žrtvama Srebrenice. Do danas, zvanične komemoracije u Srbiji ne postoje.\n Koen, S. (2003) Stanje poricanja: Znati za zlodela i patnje, Beograd: Samizdat B92\n Ostojić, M. (2014) Between Justice and Stability: The Politics of War Crimes Prosecutions in Post-Milošević Serbia, London: Routledge, str. 37.\n Fond za humanitarno pravo (2006) Izveštaj o tranzicionoj pravdi u Srbiji, Crnoj Gori i na Kosovu 1999 – 2005., Beograd: Fond za humanitarno pravo, str. 9.\n Helsinški odbor za ljudska prava (2001) Ljudska prava u tranziciji – Srbija 2001, Beograd: Helsinški odbor za ljudska prava, str. 44-47.\n Beogradski centar za ljudska prava (2013) Haške nedoumice: Poznato i nepoznato o Međunarodnom krivičnom tribunalu za bivšu Jugoslaviju, Beograd: Beogradski centar za ljudska prava, str. 42-43.\n Dragović-Soso, J. (2012) Apologising for Srebrenica: the declaration of the Serbian parliament, the European Union and the politics of compromise, East European Politics, 28:2, str. 163-179.


CENTRALIZOVANE JAVNE NABAVKE OBEZBEĐUJU ANTIKORUPTIVNOST\nSkup "Javne nabavke u zdravstvu - centralizacija ili racionalizacija?" organizovala je "Eurosfera" pod pokroviteljstvom Ministarstva zdravlja i Instituta za javno zdravlje Srbije.\nCentralizovane javne nabavke u zdravstvu trebalo bi da obezbede antikoruptivnost, racionalizaciju korišćenja javnih sredstava i sigurnost u plaćanju isporučene robe, a ključno je da zdravstvene ustanove dobro isplaniraju svoje robne potrebe, navedeno je na skupu "Javne nabavke u zdravstvu - centralizacija ili racionalizacija?".\nUčesnici skupa su poručili i da je cilj jedinstvenog sistema javnih nabavki da se obezbedi slobodna, konkurentna borba među ponuđačima u tom postupku, čime se između ostalog stvara povoljan ambijent za realizaciju aktivnosti koje podržavaju evropski predpristupni fondovi.\nMinistarska zdravlja Srbije Slavica Đukić Dejanović je na tom skupu rekla da će se od 1. januara naredne godine preći na sprovođenje javnih nabavki, a da je ova godina pripremna i probna.\nOna je istakla da je korist od sprovođenja centralizovanih javnih nabavki između ostalog sigurnost u plaćanju isporučene robe i navela da će se putem tih nabavki zdravstvene ustanove snabdevati robom koja najviše košta.\n"Zdravstvene ustanove još nisu u dovoljnoj meri stekle uvid u potencijal za korišćenje javnih nabavki i inovacije u ovoj oblasti. Očekujemo da javne nabavke obezbede antikoruptivnost", kazala je ministarka.\nDodala je da je cilj centralizacije javnih nabavki racionalizacija korišćenja javnih sredstava.\nŠef kancelarije Svetske banke za Srbiju Lu Breford je ocenio da će biti nevolja u sprovođenju inovacija u oblasti javnih nabavki i naveo da će time između ostalog biti podstaknuta konkurencija i da će pojeftiniti lekovi.\nDirektor Instituta za javno zdravlje Srbije "Dr Milan Jovanović Batut" Dragan Ilić je naveo da je važno definisati listu dobara koja će se nabavljati, kao i istražiti lokalno tržište.


Potpisan ugovor vredan 1,4 milijarde dinara za automatizaciju radarskih centara "Bajša" i "Samoš" - POLJOPRIVREDNIK specijalizovani list za selo\nPotpisan ugovor vredan 1,4 milijarde dinara za automatizaciju radarskih centara "Bajša" i "Samoš"\nDatum kreiranja sreda, 02 jun 2021 15:08\nU Pokrajinskoj vladi danas je potpisan ugovor o nabavci opreme za automatizovanje protivgradnih stanica sa pratećim radovima i uslugama na području radarskih centara "Bajša" i "Samoš", čija je vrednost gotovo 1,4 milijarde dinara.\nUgovor su potpisali pokrajinski sekretar za poljoprivredu, vodoprivredu i šumarstvo Čedomir Božić i direktor "Trajal korporacije" Nenad Isailović, a potpisivanju je prisustvovao i direktor Republičkog hidrometeorološkog zavoda Srbije prof. dr Jugoslav Nikolić, objavljeno je u izveštaju na sajtu Vlade Vojvodine.\nIstičući važnost sklopljenog ugovora, kojim je Pokrajinska vlada obezbedila sredstva za početak modernizacije i u ovim radarskim centrima, sekretar Božić je rekao da će na ovaj način, pošto se očekuje da za nedelju dana bude završena i automatizacija 118 lansirnih stanica Radarskog centra "Fruška gora", na celoj teritoriji Vojvodine biti umnogome smanjen rizik od posledica grada i štete na poljoprivrednim usevima.\n-Ovim novim ugovorom počinjemo proces izgradnje novih radarskih centara "Samoš" i "Bajša", i sa njihovim završetkom, a rok je trideset meseci, zaokružićemo u potpunosti automatizovani sistem zaštite od grada na teritoriji naše pokrajine. Na ovaj način dobićemo efikasniji sistem i isključićemo mogućnost neblagovremene reakcije ljudskog faktora, istakao je Božić.\n-Pokrajinska vlada je finansirala 118 lansirnih stanica u okviru Radarskog centra ′Fruška gora′, koje su u funkciji ove godine. Zahvaljujući današnjem ugovoru nastavlja se ovaj proces i biće automatizovana još 141 lansirna stanica na području Radarskog centra ′Bajša′ i 130 lansirnih stanica na području Radarskog centra "Samoš". Tako ćemo uskoro imati 389 automatskih lansirnih stanica na području AP Vojvodine, istakao je Nikolić ukazujući na prednosti ovog sistema kojim će šteta u poljoprivredi biti dovedena na najmanju moguću meru.\nDirektor „Trajal korporacije“ Nenad Isailović zahavalio je na ukazanom poverenju i rekao da je potpisivanje ovog ugovora nastavak saradnje i potvrda kvaliteta koji je razvila ova korporacija.


Borović: I dalje nema dokaza protiv Nikole Maljkovića\nBeograd -- Advokat Borivoje Borović koji zastupa osumnjičenog za ubistvo policijskog generala Boška Buhe, Nikolu Maljkovića izjavio je u utorak da još uvek ne postoji nijedan dokaz koji bi njegovog klijenta teretio za to ubistvo.\nPočela konferencija o reformi palestinske uprave\nLondon -- Međunarodna konferencija o reformama palestinske uprave počela je u utorak u Londonu, ali bez prisustva glavnih učesnika, pošto je Izrael zabranio palestinskoj delegaciji da otputuje u britansku prestonicu. Palestinci na razgovorima učestvuju putem video linka.\nSvedok: Brđanin je bio u poseti Omarskoj\nHag -- Radoslav Brđanin posjetio je Omarsku u julu 1992. kad mu je predan i raport o situaciji u logoru, dokazuje tužitelj na suđenju bivšem predsjedniku SDS Kriznog štaba u Banja Luci, optuženom za genocid na području Bosanske Krajine.\nBlagojević: Telekom vredi najamanje 1,15 milijardi dolara\nBeograd -- Generalni direktor PTT Srbije Srđan Blagojević najavio je da će u u sredu ili u četvrtak sa Telekomom Italije biti potpisan ugovor o otkupu akcija te kompanije u srpskom Telekomu, nakon čega će odmah početi isplata prve tranše od 30 miliona evra.\nOkrutna zima u južnoj Aziji odnela 900 ljudskih života\nNjudelhi -- Oštra zima u severnoj Indiji, Bangladešu i Nepalu odnela je za mesec dana gotovo 900 ljudskih života. Nakon dva oblačna i tmurna dana, u utorak ujutro se nad podhimalajskim regionom pojavilo slabo sunce, ali su temperature i dalje neuobičajeno niske a hladni vetrovi duvaju naseljenim, ...\nĐurđević: Popisano 2,5 puta više Vlaha\nBor -- Prema podacima poslednjeg popisa stanovništva u Srbiji, kao pripadnici vlaške nacionalne zajednice izjasnilo dva i po puta više građana nego na popisu iz 1991. godine. Ovo je u utorak na konferenciji za novinare saopštio predsednik Vlaške demokratske unije Slobodan Đurđević.\nPapine poruke preko mobilnog telefona\nRim -- Papine misli, molitve i govori stizaće od srede u obliku SMS poruka na mobilnim telefonima italijanskih korisnika koji to zatraže. Zainteresovani će moći, zasad isključivo na italijanskom jeziku, da dobijaju svakodnevno kratke poruke Jovana Pavla II.\nUloga Karića u oslobađanju novinara tokom bombardovanja\nBeograd -- Nemački novinar Hans Peter Šnicler, dopisnik televizije SAT 1, dobio je proces protiv jugoslovenske države u postupku u kojem je bio optužen za špijunažu tokom NATO bombardovanja. Šnicler je uhapšen sredinom aprila 1999.\nBeograd -- Ministar za rad i zapošljavanje Dragan Milovanović i predstavnici sindikata postigli su dogovor o povećanju minimalne cene rada na 4.350, umesto dosadašnjih 3.915 dinara mesečno. Prema procenama od pre šest meseci, od minimalne plate živi oko 36. 000 zaposlenih u Srbiji.\nKoordinacioni centar šalje hlor za dezinfekciju vode\nBeograd -- Koordinacioni centar za Kosovo i Metohiju uputiće određenu količinu hlora za dezinfekciju u naseljena mesta u kosovskom pomoravlju gde je, usled velike količine padavina, došlo do mešanja voda iz septičkih jama sa pijaćom vodom.


Susret ministra FMUP-a Predraga Kurteša i atašea za bezbjednost Ambasade SAD u BiH Christine Putz\nSarajevo, 6. septembar/rujan 2012. - Ataše za bezbjednost Ambasade Sjedinjenih Američkih Država u BiH Kristina Puc, u pratnji svog zamjenika Kevina Marfija, boravila je danas u posjeti Federalnom ministarstvu unutrašnjih poslova, gdje ih je primio ministar Predrag Kurteš.\nU dužem, srdačnom razgovoru, ministar Kurteš je istakao značaj podrške i pomoći koju Sjedinjene Američke Države konstantno pružaju Bosni i Hercegovini na njenom putu ka evroatlantskim integracijama. Ataše za bezbjednost je potom upoznata sa konkretnim aktivnostima Federalnog ministarstva unutrašnjih poslova na jačanju unutrašnjih resursa Ministarstva, kao i zakonodavnog okvira za oblast unutrašnjih poslova, što u konačnici treba rezultirati još efikasnijom borbom protiv svih vidova kriminala, posebno onog s obilježjem organizovanosti i terorizma.\nAtaše za bezbjednost Puc je istakla izuzetno zadovoljstvo stepenom dostignute saradnje između Ambasade SAD i Federalnog ministarstva unutrašnjih poslova, posebno u segmentu rješavanja pitanja iz oblasti bezbjednosti koja su od obostranog interesa Ambasade i Ministarstva, i zahvalila ministru na njegovom doprinosu u ovoj oblasti.\nOna je iskazala podršku naporima koje Ministarstvo ulaže radi jačanja sigurnosnog ambijenta na području Federacije BiH, naglašavajući opredijeljenost ministra da svojim djelovanjem podrži i ohrabri policijske snage Ministarstva u borbi protiv svih vidova kriminala. Istakla je čvrstu namjeru Ambasade Sjedinjenih Američkih Država da i dalje bude pouzdan partner na koga će se Federalno ministarstvo unutrašnjih poslova moći osloniti i ubuduće.\nIzražavajući posebnu zahvalnost za sve što Ambasada SAD čini radi podrške Federalnom ministarstvu unutrašnjih poslova, posebno u kontekstu realizacije niza projekata na obuci kadrova i jačanju tehničke opremljenosti Ministarstva, ministar Kurteš je naglasio da buduća saradnja i partnerski odnos između FMUP-a i Amabasade SAD u Sarajevu predstavljaju zajedničko i trajno opredjeljenje koje nema alternativu. (KRAJ)


Merkel: Nemačka će smanjiti priliv izbeglica\nM. D.\t 19. decembra 2015. 22:00\nNemačka kancelarka Angela Merkel poručila je na kongresu svoje Hrišćansko-demokratske unije da će Nemačka smanjiti priliv izbeglica i dodala da je uverena da će Evropa položiti “istorijski test” koji je pred njom.\nMerkelova je istakla da je njena odluka sa početka septembra da primi u Nemačku izbeglice koje su u većem broju bile zaglavljene u Mađarskoj bila “humanitarni imperativ”, prenela je agencija AP.\n“Nešto što je do tada bilo daleko od nas i mogli smo da vidimo samo na televiziji, sada nam se bukvalno pojavilo na kućnom pragu”, istakla je ona.\n“Rat u Siriji, bombardovanje naroda od strane režima predsednika Bašara Asada, širenje Islamske države u Siriji i Iraku, činjenica da Libija nema funkcionalnu vladu, situacija u Avganistanu – sve to više nije daleko od nas, već nam se približilo”, navela je Merkelova.\nIako je ponovo istakla da se drži svog principa pomoći izbeglicama, ona je ukazala i na cilj da se njihov broj smanji.\n“Mi želimo da smanjimo i smanjićemo broj izbeglica, jer je to u svačijem interesu”, istakla je nemačka kancelarka, čija zemlja bi, prema procenama, od početka krize do kraja godine mogla da primi ukupno jedan milion izbeglica.\nMerkelova je izbegličku krizu opisala kao “istorijski test” za Evropu”, a ovu godinu kao “neverovatnu godinu”.


Pesma: Leontina - Kad prave ljubavi ginu\nBBC o Beogradu\nJedan od najprestižnijih medija sa dugom tradicijom, BBC u svom turističkom vodiču pomenuo je srpsku prestonicu kao grad vredan posete.\nDanas je na Adi Ciganliji, na novobeogradskoj strani kod restorana Plaža, postavljena MAM klupa za dojenje. Sredstva za nabavku i postavljanje klupa obezbeđena su izdvajanjem po pet dinara od prodaje svakog proizvoda brenda MAM u periodu od 1. marta do 31. maja.\nVesić dodelio stipendiju mladom pevaču Milovanoviću\nGradski menadžer Goran Vesić dodelio je stipendiju za školovanje Tomislavu Milovanoviću, čertnaestogodišnjaku sa Kosova i Metohije, kako bi u septembru mogao da krene u mužičku školu.\nŽeljko Joksimović najavio koncert u Beogradu\nZbog velikog interesovanja publike, jedan od najboljih muzičara na ovim prostorima Željko Joksimović i ove godine će u Beogradu da predstavi spektakularni projekat Dva sveta.\nOtvara se novi bioskop u gradu\nNajnovija laserska tehnologija, prijatan ambijent, povoljne cene, najbolji loyalty program za sve generacije sve ovo ponudiće svojoj publici novi bioskop od 19. oktobra u okviru Capitol Parka u Rakovici.\nVogue piše o Hramu Svetog Save\nMagazin Vogue napisao je tekst o najvećem pravoslavnom hramu u Srbiji i regionu, a ovo zdanje okarakterisali su kao istočnoevropsku Sagradu Familiu.


Samo u Americi: Slogan države Nju Džersi\nSiroti Nju Džersi. Ta četvrta najmanja američka država ne samo da je stešnjena izmedju većih i važnijih država, Njujorka i Pensilvanije, već joj je ponovo potreban državni slogan. Saradnik Glasa Amerike Ted Landfer, objašnjava:\nNezvanično, Nju Džersi nosi naziv ”Baštenska država,“ od proslave stogodišnjice Sjedinjenih Država, održane 1876., kada je jedan od govornika rekao da ga Nju Džersi podseća na ”ogromno bure, puno dobrih stvari za pojesti.“ Na žalost, u gusto naseljenom Nju Džersiju više nema tako mnogo povrtnjaka - koji ionako nisu neka privlačna mesta za turiste.\nDržava je pokušala sa sloganima kao što je: ”Nju Džersi i vi - savšen spoj,“ ali to nije bilo kratko i jasno kao ”Volim Njujork.“ Zatim je pokušano sa sloganom ”Pobegnite od svega, ali ne tako daleko,“ - koji niko nije razumeo. Pre godinu dana, zakonodavci Dju Džersija glasali su za slogan ”Dodjite i uverite se,“ ali su saznali da ga već koriste neke druge države.\nI tako, sada je raspisan još jedan konkurs za idealnu parolu. Neki od predloga su izbiljni, čak i lirični, kao: ”Okean, kretanje, čarolija.“ Drugi su posegli za muzičkim nasledjem Nju Džersija, iz koga su potekli pevač Frenk Sinatra, džezista Kaunt Bejzi i roker Brus Springstin. Vragolasti komičari pokušali su da iskoriste reputaciju te države kao sedišta velikih mafijaških bosova ili njenih velikih smetlišta sa predlozima kao što je: ”Nju Džersi: Uvek ovako miriše.“\nNaravno, taj neće proći ni ”pod razno.“\nPrema tome, evo našeg predloga: ”Nju Džersi: mesto tako malo da mu se predgradje dodiruje sa morem, Pensilvanijom, Njujorkom i Delaverom.“\nHm, možda bi ga ipak trebalo malo doterati.


Lunatronik dan 26. februara 2020 | PC Press\nLunatronik dan 26. februara 2020\n31. januar 2020. 31. januar 2020. Dejan Ristanović\nPovodom 30 godina uspešnog rada, kompanija Lunatronik iz Beograda, renomirani distributer sistema za video-nadzor i bezbednost, organizuje jednodnevni seminar o naprednim sistemima bezbednosti\nSeminar pod naslovom “Kako biti drugačiji i povećati profit” biće održan 26. februara od 10 do 15 časova u hotelu Best Western u Beogradu. Broj mesta je ograničen, pa se treba što pre prijaviti porukom na adresu Prezentacija@KLT.rs, nakon čega se dobija potvrda sa ulaznicom.\nNa Seminaru će biti reči o nekoliko svetskih kompanija čiji je Lunatronik ekskluzivni distributeri – opremu ovih firmi mogu da nude samo partneri Lunatronika, a ne direktno krajnji korisnici. Na taj način je partnerima omogućeno da budu drugačiji i da nude kvalitetnu opremu po povoljnoj ceni, uz povećan profit, jer nema obaranja cena niti nelojalne konkurencije.\nBiće prezentavani najinteresantniji proizvodi sledećih firmi:\nKsenia Security, Italija, čiji je multi senzor za Smart Home nagrađen sa GIT SECURITY AWARD 2020 u kategoriji Smart Home. Ksenia Security je vrhunski alarmni sistem sa Smart Home mogućnostima. To je hibridni sistem sa 16-644 zona, 644 relejnih izlaza, maksimalno 30 particija i čak 1024 korisnika, uz 512 scenarija za automatizaciju. Obezbeđuje bezbednu i brzu komunikaciju sa cloud-om preko Interneta, 3G ili 4G veze, kontrolu tastaturama i čitačima zasnovanim na NFC tehnologiji, touch screen panele visoke rezolucije, protiv požarne detektore, video verifikaciju sa svim ONVIF kompatibilnim kamerama, glasovne komande za funkcije pametne kuće te mogućnost integracije sa KNX, Control4 i Creston sistemima.\nPartizan Security, Češka, čija je aplikacija za video nadzor nagrađena sa Excellence Award u kategoriji “The best CCTV mobile app” na sajmu Intersec Adria Security international 2019.\nMakim, Turska, čije su pešačke i senzorske barijere (Tripodi i Speed Gate) možda najprodavanije na našem tržištu zbog optimalnog odnosa kvalitet za uloženi novac. Biće govora i o tome kako rešiti 7 načina da se pokuša prevara sistema kontrole pristupa\nFACE, Italija, čija nagrađena automatska klizna vrata su se više od milion puta otvorila i zatvorila bez greške na 15 pasoških kontrola beogradskog aerodroma\nActive Track, Poljska, sa najboljim sistemom za On-line kontrolu čuvarske i svih drugih terenskih službi\n← Microsoft plaća do 20 hiljada dolara za otkrivanje Xbox Live grešaka\nSpecijalno Super Bowl izdanje Xbox konzole →


Srbija pobedila Bugarsku 4:1, treći trijumf zaredom u kvalifikacijama za Mundijal\nSrpkinje gaze – treća pobeda zaredom u kvalifikacijama za Mundijal\nŽenska fudbalska reprezentacija Srbije slavila je na gostovanju protiv Bugarske 4:1, u petom kolu kvalifikacija za Svetsko prvenstvo.\nSrpske fudbalerke su posle dva poraza ostvarile tri uzastopne pobede, te su ostale u trci za plasman na Mundijal. Srbija je utakmicu rešila u prvom poluvremenu u kom je postigla tri gola. Golove su postigle Milica Mijatović u 20, Vesna Milivojević u 33. i Jovana Damnjanović u 45. minutu.U nastavku utakmice Bugarska je preko Najdenove smanjila na 1:3, dok je konačan rezultat postavila Damnjanovićeva svojim drugim golom na meču. Srbija je kvalifikacije započela porazima od Nemačke i Portugalije, glavnih rivala za plasman na Mundijal, ali se protiv Turske, i dva puta Bugarske, vratila na stazu pobeda i ponovo je u konkurenciji za, makar, baraž.Naše fudbalerke moraće do kraja kvalifikacija da naprave skalp i pobede Nemačku ili Portugaliju, ili obe selekcije, ukoliko žele do Mundijala, poput muškaraca koji će igrati u Kataru.Svetsko prvenstvo u fudbalu za žene na programu je od 20. jula do 20. avgusta 2023. u Australiji i na Novom Zelandu.► Dva gola Damnjanović – Srpkinje pregazile Bugarsku► Srbija izgubila od Portugalije u kvalifikacijama za Svetsko prvenstvo\n17:40 30.11.2021 (Osveženo: 18:02 30.11.2021)\n© Foto : Fudbalski savez SrbijeŽenska fudbalska reprezentacija Srbije\nSrpske fudbalerke su posle dva poraza ostvarile tri uzastopne pobede, te su ostale u trci za plasman na Mundijal.\nSrbija je utakmicu rešila u prvom poluvremenu u kom je postigla tri gola. Golove su postigle Milica Mijatović u 20, Vesna Milivojević u 33. i Jovana Damnjanović u 45. minutu.\nU nastavku utakmice Bugarska je preko Najdenove smanjila na 1:3, dok je konačan rezultat postavila Damnjanovićeva svojim drugim golom na meču.\nSrbija je kvalifikacije započela porazima od Nemačke i Portugalije, glavnih rivala za plasman na Mundijal, ali se protiv Turske, i dva puta Bugarske, vratila na stazu pobeda i ponovo je u konkurenciji za, makar, baraž.\nNaše fudbalerke moraće do kraja kvalifikacija da naprave skalp i pobede Nemačku ili Portugaliju, ili obe selekcije, ukoliko žele do Mundijala, poput muškaraca koji će igrati u Kataru.\nSvetsko prvenstvo u fudbalu za žene na programu je od 20. jula do 20. avgusta 2023. u Australiji i na Novom Zelandu.\n► Dva gola Damnjanović – Srpkinje pregazile Bugarsku\n► Srbija izgubila od Portugalije u kvalifikacijama za Svetsko prvenstvo


Srpski član Predsedništva BiH Milorad Dodik istakao je da je potpuno nepotrebno i nije fer da bilo ko od stranaca, pa bili to Amerikanci ili Britanci ili bilo ko drugi, modelira karakter sednice Predsedništva.\n-To onda ne govori o suverenoj državi, nego o podaničkoj priči. Iz tog razloga nisam ni prihvatao da razgovaram na tu temu kada je reč o Godišnjem nacionalnom planu sa bilo kim - rekao je Dodik za Glas Srpske.\nGovoreći o sastanku ambasadora SAD i Velike Britanije u BiH Erikom Nelsonom i Metjuom Fildom sa predsedavajućim Predsjedništva BiH Željkom Komšićem, Dodik je naglasio da je u redu ako je sastanak organizovan da ambasadori budu informisani.\n-U BiH imamo određen broj funkcionera, pogotovo onih u Sarajevu, koji imaju podanički odnos prema strancima koji ide do toga da ih smatraju delom političke strukture u BiH. Ja ih ne smatram takvim, ali kao partnere u nekim poslovima saradnje sa zemljama koje predstavljaju ih prihvatam - naveo je Dodik.\n-Konsenzus mora postojati, pogotovo o vojnim pitanjima. U tom pogledu ne može niko da favorizuje neko rešenje, osim da bude lično ohrabren ili obeshrabren - kaže Dodik.\nNa pitanje da li postoji mogućnost da vanredna sednica Predsedništva na kojoj bi trebalo da bude imenovan predsedavajući Saveta ministara bude otkazana s obzirom na stavove Komšića i člana Predsedništva Šefika DŽaferovića, Dodik je rekao da Komšić komplikuje situaciju.\n-Videćemo kako će se stvari razvijati. Pred samo održavanje sednice proceniću da li ću zadržati svoj predlog da vanredna sednica bude održana - rekao je Dodik.\nKomentarišući pisanje pojedinih medija da bi pre sednice Predsedništva BiH mogao ponovo biti održan sastanak lidera stranaka, Dodik je rekao da za takav sastanak nije bilo nikakvih indicija, niti ima potrebe da bude održan.\n-Ukoliko inicijativa nekog od lidera bude, nije problem da se ponovo sastanemo, ali nikakve inicijative stranaca da sastanak bude održan neću prihvatiti -rekao je Dodik.\nOn je podsetio da Komšić tvrdi da će podržati stavove EU, a da se u BiH čini sve da se stvari dodatno komplikuju, te dodao da će zbog opstrukcija u formiranju vlasti najviše trpeti evropski put.\nPrema Dodikovim rečima, neko je odlučio da je važniji NATO put nego evropski put.\n-Očito je da se te dve politike sada sukobljavaju u BiH i videćemo kako će se stvari odvijati do 5. septembra, dokle važi sporazum - rekao je Dodik.


Raste nepoverenje mladih prema EU - Vladavina prava - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Vladavina prava » Raste nepoverenje mladih prema EU\nŠta su pokazali rezultati ankete Krovne organizacije mladih\n0Piše: V. Andrić 16. avgusta 2018. 14.00 Izmenjeno: 02. decembra 2018. 16.57\nS druge strane, 38 odsto nije za ulazak u EU, a petina je neopredeljena, pokazuju rezultati istraživanja o položaju i potrebama mladih u Srbiji, koji je nedavno predstavila Krovna organizacija mladih.\nIstraživači te organizacije ukazuju na tendenciju da se odnos mladih prema EU integracijama sve više posmatra iz negativnog ugla. U poređenju sa prošlogodišnjim istraživanjem, zabeležen je značajan rast broja mladih koji EU vide negativno i koji ne podržavaju ulazak naše države u EU, iako većina i dalje vidi Srbiju u toj organizaciji. Anketa je pokazala da je čak 40 odsto mladih reklo da je neutralno ili ravnodušno na pomen EU, trećina ima negativne reakcije, a 27 odsto pozitivne.\nProsečnom ocenom 3,1 (na skali od jedan do pet) učesnici istraživanja su ocenili tvrdnje da je EU uređen sistem u kojem se znaju pravila i da se EU postepeno raspada i neće još dugo opstati. Tvrdnju da ulaskom u EU gubimo nacionalni identitet ocenili su sa 2,5 dok su najskeptičniji prema stavu da je EU garant mira i stabilnosti (2,2). Zanimljivo je da su ocene na sve tvrdnje ove godine niže nego lane.\nPridruživanje EU mladima će, pre svega, omogućiti više putovanja, bolje mogućnosti za posao i da više zarade, zaštitu ljudskih prava i kvalitetnije obrazovanje. Nešto nižim ocenama su ocenjene tvrdnje da će to omogućiti bržu demokratizaciju Srbije i vladavinu prava, te da će povećati ugled naše zemlje i bezbednost.\nDa Srbija u kreiranju spoljne politike treba da se oslanja na EU smatra 27 odsto mladih, a gotovo identičan broj misli da to treba da bude Rusija. U poređenju sa prethodnim istraživanjem, za 10 odsto je porastao broj onih koji kažu da Rusija treba da bude oslonac naše spoljne politike, dok su rezultati ostali isti kada je reč o EU, uprkos padu podrške ulasku Srbije u Uniju.\nSvega 30 odsto mladih veruje da je demokratija najbolji oblik vladanja, a u poređenju sa prošlom godinom, podrška demokratiji je dodatno opala. Istovremeno, među mladima raste uverenje da je Srbiji potreban jak lider i jak vođa koga će narod slediti – čak polovina anketiranih saglasila se sa tim stavom, a u odnosu na lane, broj mladih koji veruje u to je porastao za čak 10 odsto. Zanimljivo je da daleko više žena nego muškaraca priželjkuje jakog lidera. Tek svaki peti ispitanik smatra da bi Srbija trebalo da bude monarhija.\nLevica, desnica, centar\nIstraživači su pitali mlade i da li mogu sebe da pozicioniraju na skali levica – centar – desnica, a rezultati su pokazali da čak polovina ne može, što ukazuje na političku neinformisanost, ali i na odsustvo jasnog razlikovanja političkih ideja na političkom tržištu. Među onima koji sebe mogu da pozicioniraju, gotovo da postoji balans u političkom centru kome i pripada najveći broj ispitanika. Krajnje ekstremni polovi političkog pozicioniranja nisu u prevelikoj meri zastupljeni, ali svakako jesu osnova za upozorenje da se i među mladima neguju krajnje ideologije i vrednosti, ukazuju istraživači.\nEU, mladi, nepoverenjeBeograd


Od svog osnivanja pa do današnjih dana IEG je težio da bude u vrhu proizvođača električnih grejača. U početku je to bilo sopstveno okruženje ali se vremenom oblast proširivala tako da danas obuhvata balkanski region. Da bi došao na mesto u samom vrhu, koje sada i zauzima akcenat je bio kvalitet pa produktivnost. Kvalitet je zahtevao posedovanje mašina i opreme najvišeg tehničko-tehnološkog nivoa a takva oprema je garantovala i povećanje obima proizvodnje. Izbor opreme je pao na Švedsku firmu KHANTAL koja je jedan od lidera u proizvodnji mašina i opreme potrebne u industriji proizvodnje električnih grejača. Oprema ovog proizvođača poseduje najviši svetski kvalitet i ima vrlo visoke standarde. Mašine i oprema koju je IEG kupovao od ovog proizvođača ima mogućnost kontinualnog praćenja procesa rada, kontrole, umreženja u SCADA sistem. Vitalne mašine su sa PLC kontrolom i upravljanjem tako da je njihovo praćenje i kontrola kontinualno. Prateći i trendove u ovoj grani industrije čak i oprema koja je nabavljena na smom početku je takvih karakteristika da je po mogućnostima u rangu sa najnovijim mašinama jer je koncipirana tako da se može lako prilagoditi najnovijim zahtevima.


Kandidat SNS nije prošao za prvog čoveka Agencije za borbu protiv korupcije\nIzbor za prvog čoveka Agencije za borbu protiv korupcije, kome je u opisu posla i kontrolisanje finansiranja političkih stranaka, prekjuče je poništen jer glavni kandidat vlasti nije dobio dovoljno glasova.\nČlanovi odbora nisu nijednom kandidatu dali dovoljan broj glasova i pored jakih lobiranja. Najviše pritisaka je bilo da bude izabrana Ljiljana Blagojević, bivša pomoćnica ministra pravde Nikole Selakovića, koja je sada beogradski pravobranilac.\nJavnosti je poznato da je beogradsko pravobranilaštvo odbilo zahteve roditelja da im vrate preplaćeni novac za predškolske ustanove. Za razliku od nekoliko drugih gradova koji su doneli odluku o vraćanju novca roditeljima predškolske dece, beogradsko pravobranilaštvo je odbilo dogovor sa roditeljima, kojima je jedino ostalo da podnose tužbe sudu.\nPrema saznanjima "Blica", određeni krugovi u vlasti planirali su da Ljiljani Blagojević utešna nagrada bude mesto predsednice Agencije, s obzirom na to da se nalazila na širem spisku kandidata za sudije Ustavnog suda, gde nije prošla.\nDosadašnja predsednica Agencije Tatjana Babić u decembru je podnela ostavku jer je imenovana za sudiju Ustavnog suda. Zanimljivo je da je nedavno Upravni sud doneo presudu kojim je poništio rešenje o imenovanju Babićeve za predsednicu Agencije, i to četiri godine pošto je obavljala funkciju na koju je nezakonito izabrana.\nOsim Ljiljane Blagojević još tri kandidata za predsednika Agencije su vezana za Ministarstvo pravde. Biljana Pavlović je bila državni sekretar i direktorka Direkcije za oduzetu imovinu, Mirjana Mihajlović je bila savetnica ministra Selakovića, a Rada Selaković načelnica logistike u BIA.\nZbog Mihajlovićeve je Agencija tražila smenu Selakovića, jer je donela rešenje po kom je tadašnji ministar pravde bio u sukobu interesa, jer je kao član Visokog saveta sudstva glasao da Mihajlovićeva bude imenovana za sudiju. Kandidatkinji Pavlović je suđeno zbog mobinga u Ministarstvu pravde.\nNajbolja ocena za Tomu Zorića\nZa predsednika Agencije za borbu protiv korupcije prijavilo se 13 kandidata, a prema saznanjima "Blica" najbolju ocenu za predstavljanje plana rada dobio je Tomo Zorić, bivši portparol Tužilaštva za organizovani kriminal i Republičkog javnog tužilaštva, ali to nije bilo dovoljno za njegov izbor.\nNacrt zakona o sprečavanju korupcije ide na JAVNU RASPRAVU, evo šta su NOVINE\nMULJANJE BEZ KAZNE Bahati funkcioner je u firme supruge i brata slio MILIONE DINARA iz budžeta opštine, a odbornici NEĆE DA GA SMENE\nŠarčević danas u Nišu zbog troje bahatih dekana koji ne daju fotelju\nBAHATI DRŽAVNI DIREKTOR Mile Bugarin zaposlio sina da nam "mladi ne bi odlazili", a njegovo objašnjenje "zašto je bolje zaposliti RODBINU" je URNEBESNO


јануар 2016. – СРПСКА НАПРЕДНА СТРАНКА\nObjavljeno 31. januara 2016. 1. februara 2016.\nTribina povodom Evropske nedelje prevencije raka grlića materice\nU prostorijama Srpske napredne stranke Kruševac u subotu je održana tribina povodom Evropske nedelje prevencije raka grlića materice, koja se obeležava od 25. do 31. januara.\nTribinu je organizovao Gradski odbor Srpske napredne stranke Kruševac, a realizovali su je Savet za zdravstvo i Unija žena Gradskog odbora Srpske napredne stranke Kruševac, a predavači Dejana Milojević i Vladimir Savić približili su ovu temu velikom broju žena koje su prisustvovale skupu.\nObjavljeno 26. januara 2016.\nPoseta ministra Bratislava Gašića OO SNS Ćićevac\nSinoć je prostorija OO SNS Ćićevac bila mala da primi sve ljude koji su došli da pozdrave potpresednika Srpske napredne stranke Bratislava Gašića.\nU krajnje prijatnoj atmosferi stanovnici ove opštine su razgovarali sa Gašićem o svim problemima sa kojima se svakodnevno susreću. Razgovaralo se i o predstojećoj kampanji koja će za Ćićevac biti od presudnog značaja, budući da je u ovoj opštini na vlasti SDS sa svim svojim tekovinama.\nGospodin Gašić je ponudio nesebičnu podršku na svim poljima, a stanovnici ove opštine su mu uzvratili dobrodošlicom, prigodnim poklonom i masovnošću koja se mogla videti kako u prostorijama OO tako i izvan njih.\nBratislav Gašić prisustvovao obeležavanju Bogojavljenja u Srvljigu (VIDEO)\nPotpredsednik SNS i ministar odbrane Bratislav Gašić, prisustvovao je obeležavanju Bogojavljenja po pravoslavnim običajima i u duhu tradicije srpskog naroda u Svrljigu.


VUČIĆ: Kompromis, a ne poniženje Srbije! MIČEL: Kosovo ima pravo da formira vojsku i to nije pretnja! • HAPPYTV.RS\nVUČIĆ: Kompromis, a ne poniženje Srbije! MIČEL: Kosovo ima pravo da formira vojsku i to nije pretnja!\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je da je sa Vesom Mičelom imao dobar, otvoren, sadržajan i bitan razgovor za odnose između Srbije i SAD.\nKako kaže sa pomoćnikom državnog sekretara SAD za Evropu i Evroaziju razgovarao je o više tema, ali pre svega o Kosovu i Metohiji.\n“Naše pozicije su prilično različite, drugačije i udaljene po pitanju Kosova. Važno je da je Mičel, za razliku od mnogih drugih, nije želeo samo da čuje, već i da sasluša. Zahvalan sam mu na tome. Koliko mi razumemo stavove Zapada po pitanju nezavisnosti, toliko sam zamolio Mičela da sasluša naše stavove i ima dovoljno razumevanja, možda poneki stav i da razume“, rekao je Vučić na konferenciji za medije.\nPrema Vučićevim rečima, Srbija i SAD nisu saglasni oko bezbednosnih snaga na Kosovu, ali jesu oko mira i dijaloga u Briselu pod okriljem EU.\n“Znamo da je Kosovo najteža prepreka, zato je Srbija spremna da razgovara o mogućim kompromisima. Međutim, ma koliko Srbija bila mala, i za mnoge svetske sile za nas je najbitnija, možemo da prihatimo samo kompromisno rešenje, ali ne i poniženje. Svaki kompromis je težak, ali mora da ga prihvati i druga i treća strana“, naveo je Vučić.\n“Srbija je iz Briselskog sporazuma ispunila sve svoje obaveze – pravosuđe, policiju, civilnu zaštitu, telekomunikacije... Albanci su imali samo jednu i to iz međunarodnog pravnog ugovora, a to je Zajednica srpskih opština, a to nisu ispunili. Hvala Mičelu što je u Prištini rekao da to nije ispunjeno. Biću otvoren, mislim da od toga neće biti ništa, da su hteli uradili bi to u prethodnih pet godina i u tome što nisu formirali ZSO su imali podršku dela međunarodne zajednice“, dodao je on.\nVučić je tokom konferencije za medije više puta istakao da je sa Mičelom imao “otvoren razgovor“ i istakao da mu je veoma zahvalan na tom.\nNa pitanje da li su razgovarali o pitanju mogućeg formiranja vojske Kosova, Vučić je rekao:\n“Pozivam sve da nađu jedan jedini papir, jedno jedino slovo u nekom međunarodnom aktu u kojem piše da je to dozvoljeno. Prema vojno-tehničkom sporazumu iz Kumanova nikakve kosovske snage ne mogu da postoje – može da postoji KFOR i niko više. Prema Rezoluciji 1244 kao opštem pravnom aktu ne predviđaju se albanske snage, već vraćanje srpskih snaga na Kosovo. Vojska Kosova je protivna svim međunarodnim aktima“.\nPomoćnik državnog sekretara SAD za Evropu i Evroaziju Ves Mičel pozvao je obe strane da ispune obaveze iz Briselskog sporazuma.\nOsim toga, Mičel je tokom konferencije za medije sa predsednikom Srbije Aleksandrom Vučićem naveo da Kosovo ima pravo da formira profesionalne snage koje će se baviti bezbednošću i da to ne bi bila nikakva pretnja Srbiji i Srbima.\n"Kosovo ima pravo da formira profesionalne snage koje će se baviti bezbednošću i koje bi uključile i kosovske Srbe i niko nema pravo da zabarni Kosovu da razvija takve strukture", rekao je Mičel.\nOn je rekao da to zahteva mnogo posla i da su se SAD angažovale " vrlo blisko sa ljudima u Prištini oko toga".\nMičel je rekao da je razgovor sa predsednikom Srbije bio "otvoren i veoma dobar" i da su razgovarali o Kosovu, bezbednosti i sigurnosti regiona i ekonomskoj saradnji.\n"Želimo da se vratimo na staru stazu tesne bliskosti i saradnje SAD i Srbije. I dalje verujemo da je vizija slobodne i prosperitetne Srbije u skladu i u miru sa susedima i integrisana sa Zapadom cilj svih nas i radujem se saradnji sa predsednikom Srbije i njegovim timom na razvijanju tih ciljeva", rekao je Mičel .\nKako je rekao, njegova osnovna poruka je da su SAD privržene partnerstvu sa Srbijom.\n“Hvala Vučiću na dobrodošlici i gostoprimstvu. Imali smo otvoren i veoma dobar razgovor. Ovo je moja prva poseta Balkanu i bilo je veoma važno da dođem u Srbiju“, naveo je Mičel.


Projekat se već šest godina zaredom organizuje u saradnji sa beogradskim srednjim školama.\nNa Savskoj padini, od Kosančićevog do Obilićevog venca, učenici Prve beogradske gimnazije, Devete gimnazije „Mihailo Petrović Alas“, Trinaeste beogradske gimnazije, Četrnaeste beogradske gimnazije, Arhitektonsko-tehničke škole i Škole za dizajn, održali su svoja predavanja ispred objekata koji su proglašeni za spomenike kulture.\nNa ovoj listi našla su se zdanja koja su Beograđanima veoma poznata poput Saborne crkve i Konaka kneginje Ljubice - kulturna dobra od izuzetnog značaja, zgrade Patrijaršije, škole Kralj Petar Prvi, Narodne banke, zgrade Tanjuga, ali i ona manje poznata poput hotela "Nacional", Stare kuće na Varoš kapiji, trgovačkih kuća u Ulici kralja Petra, itd.\nU zamenjenim ulogama, u kojima su đaci postali predavači, uživali su njihovi profesori, stručni saradnici Zavoda, roditelji i gosti. Učenici su bili na visini zadatka, a o tome u kojoj meri su se pokazali kao odgovorni, posvećeni, pametni i šarmanti svedoče pažnja publike i pridruživanje slučajnih prolaznika.\nProjekat će se nastaviti tokom naredne školske godine sa novom temom i novim učesnicima.\nAutorke projekta su Ksenija Ćirić i Bojana Ibrajter Gazibara, istoričarke umetnosti i viši stručni saradnici u Zavodu za zaštitu spomenika kulture grada Beograda.\nPogledajte nove slike najlepših devojaka sa Ade\nDa Beogradom šetaju najlepše devojke na svetu utisak je koji su poneli mnogi gosti iz prestonice. Posetioci Galerije centra vodenih sportova “Ada Ciganlija” od večeras (19 sati) imaju priliku da se i sami uvere u to kada pogledaju izložbu fotografija Aleksandra Jovkovića “Devojka sa Ade“.\nOčekujem da radovi u Ulici kneza Miloša počnu na jesen sledeće godine jer ćemo tokom proleća raditi Savski trg, obelodanio je zamenik gradonačelnika Goran Vesić gostujući na TV Hepi.


POSETA IZVRŠNOG DIREKTORA FIDE VIKTORA BOLOGANA SRBIJI\nBeograd, 15-16. oktobar 2019.\nIzvršni direktor FIDE, velemajstor Victor Bologan, posetio je Srbiju 15-16. oktobra 2019. godine gde je imao nekoliko sastanaka sa srpskim zvaničnicima iz oblasti sporta i obrazovanja.\nPrvi sastanak je bio u Ministarstvu omladine i sporta gde se sastao sa pomoćnikom ministra, gospodinom Predragom Peruničićem, nekada svetski poznatim rukometašem. Razgovarali su o stanju šaha u Srbiji, potencijalima Srbije za organizaciju velikih šahovskih događaja kao i o većoj pomoći Šahovskom savezu Srbije od strane Ministarstva.\nNakon toga održan je sastanak u Zavodu za unapređivanje obrazovanja i vaspitanja Republike Srbije gde je Victora Bologana ugostio direktor Zavoda, dr Zlatko Grušanović sa saradnicima. Zavod je u šahovskim krugovima poznat po tome što je pre 13 godina uradio projekat na osnovu koga je šah našao svoje mesto u srpskim školama kao izborni predmet. Na sastanku se govorilo o trenut noj situaciji i reformi školskog sistema u Srbiji i novom mestu šaha u obrazovanju. Zavod će formirati Komisiju koja će se u narednom periodu baviti izdradom novih programa za decu i za obuku nastavnika.\nUsledila je radna večera sa predstavnicima Šahovskog saveza Srbije na kojoj je predsednik Saveza, dr Dušan Cogoljević upoznao Bologana o trenutnoj situaciji i planovima za budućnost. Cilj Šahovskog saveza Srbije je da se u narednom periodu organizaciono i rezultatski vrati u vrh svetskog šaha.\nSledećeg dana, poslednji u nizu sastanaka održan je u Ministarstvu prosvete, nauke i tehnološkog razvoja gde je ponovo bilo reči o budućoj ulozi šaha u obrazovanju u Srbiji. Pomoćnik ministra prosvete, dr Milan Pašić je iskazao neskriveno zadovoljstvo što šah u Srbiji ima podršku FIDE i državnih struktura i obećao maksimalnu pomoć i podršku resornog ministarstva.Već za sledeću nedelju zakazani su sastanci predstavnika Ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog razvoja i Zavoda za unapređivanje obrazovanja i vaspitanja kako bi se napravio plan aktivnosti i krenulo u izradu novih nastavnih programa.\nNa svakom koraku u Srbiji primetno je da ljudi vole šah i oseća se velika želja za povratkom na stare staze uspeha kada su velemajstori Gligorić, Matanović, Ivkov, Ljubojević, Milunka Lazarević, Vera Nedeljković, Alisa Marić pripadali samom vrhu svetskog šaha, a Srbija i Beograd bili domaćini najjačih šahovskih dogadjaja.\nVest o poseti izvršnog direktora FIDE možete pogledati i na veb sajtu FIDE www.fide.com >>>


Kinezi uvode „treća lica” u železaru – Semendria\n03. oktobar 2016. PRIVREDA – Izvor: Politika – Za radnike smederevske železare nema bojazni u naredne tri godine, izjavio je Mileta Gujaničić, lider Nezavisnog sindikata metalaca u toj fabrici, nakon što je u četvrtak potpisan dugo očekivani Kolektivni ugovor. Izjava Gujaničića jeste umirujuća, ali ne objašnjava da li to znači da do 2019. zaposleni u „železari” nemaju razloga da strahuju za svoja radna mesta.\nOvakva sudbina, nezvanično saznajemo, čeka i još neke „železarine” sektore. „Hestil” će firmama specijalizovanim za određene delatnosti poveriti poslove centralnog održavanja, ishrane radnika, bezbednosti na radu… Spisak službi za koje se veruje da će preći u ruke tzv „trećih lica” ovde se ne završava. Reč je, tvrde naši izvori u fabrici, o uslužnim delatnostima, dok neki čak tvrde da će Kinezi zadržati samo proizvodnju.\n« Načelnik policije: Povoljna bezbednost u Smederevu\nOtvaranje izložbe “Lomljivo” »


Opera & Teatar MADLENIANUM program | Tickets\nOperai teatar MADLENIANUM osnovan je 1998. godine, kao prva privatna opera u ovom delu Evrope. Osnivač i donator MADLENIANUMA je gospođa Madlena Zepter, čija ulaganja u kulturu i umetnost predstavljaju najveći savremeni mecenat u ovoj oblasti, ne samo u našoj zemlji već i u evropskim razmerama, uopšte.\nMADLENIANUM je organizovan kao model novog muzičko scenskog pozorišta kod nas bez sopstvenog ansambla, ali sa stalnim organizaciono upravnim aparatom i tehničkom ekipom. (Izvor: operatheatremadlenianum.com)\nNastavite Glavna 32, 11080 Beograd\nOperai teatar MADLENIANUM osnovan je 1998. godine, kao prva privatna opera u ovom delu Evrope.\nOsnivač i donator MADLENIANUMA je gospođa Madlena Zepter, čija ulaganja u kulturu i umetnost predstavljaju najveći savremeni mecenat u ovoj oblasti, ne samo u našoj zemlji već i u evropskim razmerama, uopšte.


Poštanska štedionica najpovoljnija - Glas Podrinja\nŠABAČKI „VODOVOD“ IZABRAO BANKU ZA KREDITIRANjE PRIKLjUČENjA NA MREŽU\nJavno-komunalno preduzeće „Vodovod Šabac“ završilo je pregovore sa poslovnim bankama koje su ponudile modele kreditiranja priključenja na postojeću vodovodnu i kanalizacionu mrežu na teritoriji našeg grada.\nPrema rečima Daniele Lovrin Gavrilović, direktorke Vodovoda, najbolju ponudu je imala Poštanska štedionica i odlučeno je da se sa ovom bankom krene u realizaciju planiranog posla.\n- Jedan od prioriteta našeg rada je priključenje na postojeću mrežu. Do sada su građani, kada je reč o kanalizacionoj mreži, pola iznosa morali da uplate odmah, a drugu polovinu na 36 rata. Sada nudimo našim sugrađanima mogućnost da putem kredita u Poštanskoj štedionici celokupan iznos od oko 600 evra u dinarskoj protivvrednosti plate na 36 rata – rekla je ona.\nLovrin Gavrilović je dodala da bi na iznos kredita od 70.000 dinara, sa rokom otplate 36 meseci, građani platili ukupnu kamatu oko 8.000 dinara.\n- Na ovaj način Vodovod odmah dobija sredstva koja koristi za dalje širenje mreže, a građani pod najpovoljnijim uslovima imaju mogućnost da se priključe na već postojeću mrežu – dodala je direktorka Vodovoda.


STAN RIJEKA ZAMET 30.72m2 1S+DB ZA NAJAM\nSTAN RIJEKA ZAMET 30.72m2 1S+DB\n250€ (1.844 kn) mjesečno\nDONJI ZAMET- odličan jednosoban sa dnevnim boravkom. Stan je kompletno adaptiran prije tri godine, sve novo u stanu osim stolarije. Iznajmljuje se kompletno namješten, sav namještaj osim kuhinje je nov. Ovom stanu pripada 30-40m2 okućnice na korištenje.\nUredna, manja zgrada sa malim režijama. Odlična pozicija, blizina svih potrebnih sadržaja.


Iz uprave Tobdžija su poručiji da je njihova želja da do transfera dođe već u januaru. Inače, Arsenal je pratio igre Nikole Maksimovića dok je igrao za reprezentaciju. Istina, na poslednjem okupljanju nacionalnog tima Srbije, Maksimović je igrao samo protiv Gruzije, dok je meč protiv Austrije u Beču propustio.\nPored Arsenala, pišu engleski mediji, za usluge Srbina, zainteresovan je i Inter.\nMaksimović je u redove Napolija stigao prošlog leta iz Torina za 25 miliona evra, a ugovor sa ovom italijanskom ekipom ima do juna 2021.


OČEKUJE NAS SPEKTAKL: Beograd sledećeg vikenda domaćin Evropskog prvenstvo u veslanju (FOTO) | Happy BSC portal\nU Beogradu počinje Evropsko prvenstvo u veslanju. A srpski juniori u borbi za medalje\nBeograd će u subotu i nedelju biti domaćin Evropskog prvenstva u veslanju za juniore, na kojem će se u borbi za medalje naći i naše posade.\nReč je o najvećem sportskom događaju u Srbiji ove godine, u doba koronavirusa, a od Miloša Čudića, koordinatora za juniorsku mušku i žensku reprezentaciju, čuli smo i kakve rezultate očekujemo od srpskih posada.\n- Ekipa koja je najviše pokazala ove godine je svakako dvojac bez kormilara, u kojem veslaju Nikola Kolarević i Darko Mališić. Oni su jedini "probili" vremensku normu i bili su najbrži dvojac na svim trkama ove godine, tako da od njih očekujemo siguran ulazak u finale i borbu za medalje. Moram da kažem da je od ostalih ekipa i četverac bez kormilara kvalitetan, i da i u toj disciplini očekujemo borbu za ulazak u finale - rekao je Čudić.\nPrve trke na EP za juniore u Beogradu počinju u subotu, 26. septembra u 9.30 časova, a repeaži su na programu od 14 časova. Trke za raspodelu medalja na programu su u nedelju, 27. septembra od 12.26 časova.\nDa podsetimo, Srbiju će na ovom takmičenju predstvljati devet posada:\nskif (juniorke), dvojac bez kormilara (juniori), dubl skul (juniorke i juniori), četverac bez kormilara (juniori), četverac skul (juniorke i juniori) i osmerac (juniorke i juniori).


Poništena ekološka dozvola za MHE ‘Slapi’ – Biznis.ba\nNaslovnaBiHPoništena ekološka dozvola za MHE ‘Slapi’\nobjavljeno 17. sep 2021. u 14:01\nOkružni sud u Banjoj Luci uvažio je tužbu Udruženja „Resursni Aarhus centar u BiH“ te donio presudu kojom se poništava obnovljena ekološka dozvola za MHE “Slapi” na Kasindolskoj rijeci, na teritoriji općina Trnovo, Istočno Novo Sarajevo i Istočna Ilidža.\nMHE “Slapi” treća je planirana MHE na Kasindolskoj rijeci, a druga čija je obnovljena ekološka dozvola poništena presudom Suda.\nIz Udruženja “Resursni Aarhus centar u BiH” napominju da je u toku maja ove godine neformalna grupa građana “STOP izgradnji MHE na Kasindolskoj rijeci” provela građansku inicijativu putem koje je prikupljeno 2.354 potpisa protiv izgradnje MHE “Smar” i “Slapi”, čime je jasno iskazan stav lokalne zajednice o ovim hidroenergetskim postrojenjima.\nU sklopu projekata “Eko BiH”, “Lawyers for rivers” i “Misli o prirodi!”, koji finansira Švedska, a implementira Centar za promociju civilnog društva (CPCD), Udruženje “Resursni Aarhus centar u BiH,” kao Eko HUB Sarajevo, više od godinu dana pruža besplatnu pravnu pomoć neformalnoj grupi građana “Stop izgradnji MHE na Kasindolskoj rijeci”.\n– Ovo je druga pozitivna presuda koju smo zaprimili u predmetu tri MHE na Kasindolskoj rijeci. Sada imamo poništene obnovljene ekološke dozvole za MHE “Smar” i MHE “Slapi”, te se nadamo da će biti poništena i ekološka dozvola za MHE “Podivič” kao i građevinska dozvola za MHE “Samar.”\nIako bi Ministarstvo za prostorno uređenje, građevinarstvo i ekologiju RS trebalo u cijelosti primjenjivati Zakon o zaštiti životne sredine i Zakon o uređenju prostora i građanu, nažalost svjedoci smo da upravo oni najčešće krše odredbe tih zakona – kazala je izvršna direktorica Aarhus centra u BiH Emina Veljović, navodi se u saopćenju.