Kakva je ponuda velikih poslovnih objekata u Novom Sadu\nSOLIS-NEKRETNINE 13-Apr-22 297 0\nInvestitori sve više pribegavaju izgradnji novih poslovnih objekata, a sve ređe koriste poslovne prostore koji su već korišćeni. Starijih objekata tog tipa u Novom Sadu koji se trebaju renovirati, ima znatno manje nego novijih objekata i većinom na tržištu nekretnina dominiraju novi poslovni objekti.\nVeliki poslovni objekti pretežno se koriste za kancelarijsku i prodajnu delatnost ali i kao industrijska postrojenja!\nO tome da li se manje iznajmljuju i kupuju korišćeni prostori ili se poslovni ljudi više odlučuju da grade nove poslovne objekte to je tema za jednu dublju analizu. Ako kompanija ima potrebu da izgradi poslovni prostor za svoje potrebe, onda se vlasnici kompanija najčešće odlučuju da iz temelja izgrade novi poslovni objekat, koji će biti potpuno prilagođen poslovnim potrebama njihovog biznisa. Možemo navesti da su to najčešće hale, proizvodni pogoni i objekti slične namene.\nAko se kompanija bavi kancelarijskim vidom poslovanja za takvu potrebu vlasnici kompanija se uglavnom odlučuju za najam poslovnog prostora. Razlog je jednostavan, jer su kompanije koje zapošljavaju veći broj zaposlenih koji rade u kancelarijama, najčešće vezane za određenu lokaciju u gradu u kojem posluju.\nVeće kompanije se u poslednje vreme odlučuju na izgradnju poslovnih objekata iz temelja!\nMala je ponuda većih poslovnih objekata koji se prodaju u Novom Sadu, a možemo navesti da ih skoro i nema u ponudi. Takvi poslovni prostori uglavnom nisu adekvatni za potrebe poslovanja mnogih kompanija i ne mogu se lako prilagoditi potrebnoj nameni.\nVeliki poslovni prostori podrazumevaju određene specifičnosti, a retko koji klijent može pronaći u postojećem poslovnom prostoru ono što njegova delatnost zahteva. Od velikih poslovnih prostora najčešće se traže veliki lokali, veliki kancelarijski prostori, kao i proizvodne hale, ali se uglavnom potražuje zakup (najam) takvih poslovnih prostora.\nProdajna cena velikih poslovnih objekata uvek je unapred definisana ponudom i potražnjom. Ponuda kvalitetnijih poslovnih prostora veće kvadrature, izuzetno je mala i zato je cena kvadrata takvih poslovnih prostora izuzetno visoka i može da dostigne cenu od čak 5000 Eura po kvadratu čak i više.\nOve cene važe za prodajnu cenu većih poslovnih prostora, a ako navodimo veće poslovne prostore koji se izdaju u zakup za njih su najčešće zainteresovane kladionice i tada cene zakupa dolaze i do iznosa od 35 Eura po kvadratu.\nVećih poslovnih objekata u Novom Sadu uglavnom nema u ponudi na prodaju!\nKlijenti kojima je potreban adekvatan i kvalitetan poslovni prostor kao što je lokal, uglavnom nisu kupci takvih lokala, nego ih najčešće iznajmljuju. Može se reći kako nema velike razlike u prodajnoj ceni kvadrata korišćenog i novog poslovnog prostora, a naročito ako se on nalazi na poželjnoj lokaciji.\nSituacija sa pandemijoj virusa nije poremetila tržište nekretnina što se tiče potražnje velikih poslovnih prostora. Situacija je identična kao i pre početka krize sa pandemijom, tako da je potražnja za većim poslovnim prostorima i dalje velika. Situacija sa pandemijom virusa je možda malo uticala na najam manjih lokala, ali zato nije uopšte uticala na potražnju (zakup ili prodaju) većih poslovnih prostora.\nKompanije koje su se dobro pozicionirale pre krize, nisu želele napuštati velike poslovne prostore koji im donosi dobar profit, tako da su ponuđene nekretnine odmah i kupljene. Zato se može zaključiti da je u vreme krize čak veća potražnja za velikim poslovnim prostorima u odnosu na malu ponudu.\nNema velike razlike u prodajnoj ceni korišćenih ili novih poslovnih prostora u Novom Sadu!\nIT industrija se kao grana privrede Novog Sada izuzetno razvija u poslednje vreme pa možemo reći kako se vlasnici kompanija ipak češće odlučuju za najam većih poslovnih prostora, nego za izgradnju novih sopstvenih objekata.\nJedan od ređih primera je kupovina zgrade nekadašnjeg Novosadskog univerziteta od strane IT kompanije iz Novog Sada. Svakako je pozitivno to što je kupovinom i adaptacijom ovog objekta, uklonjena dugogodišnja ružna slika zapuštenog objekta u našem gradu. Mada je izvesno i da se vlasnici IT kompanija češće odlučuju za izgradnju svojih poslovnih objekata, nego za kupovinu korišćenih poslovnih objekata.\nZa Novi Sad je specifično to da lokali na Bulevaru Oslobođenja, naročito oni koji se nalaze u prizemlju, imaju svoju specifičnu težinu i samim tim ih nema puno u ponudi i zato je njihova prodajna cena izuzetno visoka. Ovi poslovni prostori koji se nalaze na ovom bulevaru koji se još naziva „Žilom kucavicom Novog Sada“ posebno su pozicionirani i traženi na tržištu nekretnina Novog Sada.\nVlasnici IT kompanija češće se odlučuju na izgradnju svojih poslovnih objekata nego za kupovinu korišćenih!\nOno što je u najavi je da su investitori prepoznali potražnju i potrebu da grade na određenoj lokaciji veliki broj kvadrata novog multifunkcionalnog poslovnog prostora sa idejom da ga sutra rentiraju određenim delatnostima i to je nešto što je novina i što se trenutno dešava na tržištu nekretnina u Novom Sadu. Ponuda ovakvih potpuno novih prostora nije velika, ali očekivati je da određenim kompanijama bude izuzetno zanimljiva na tržištu.\nKada se veliki poslovni prostori u pitanju, prvenstvena ponuda ovih prostora je da se prodaju još dok su u takozvanoj „sivoj fazi“. Poslovnim ljudima je siva faza, što znači neuređena unutrašnjost, zanimljiva kako u varijanti kupovine, ali isto tako zanimljiva i ako se veći poslovni prostor iznajmljuje.\nSmatra se da je čak otežavajuća okolnost ako su poslovni prostori već opremljeni a menjaju zakupca, jer su u tom slučaju zakupci prinuđeni da prilagođavaju kompletnu unutrašnjost poslovnog prostora tipu poslovanja kojim se bave. Zbog toga je zakupcima uvek interesantnije da potražuju veći poslovni prostor koji se nalazi u sivoj (neuređenoj) fazi i zbog toga je najveća ponuda neuređenih velikih poslovnih prostora.\nOtežavajuća okolnost za kupca ili onog koji prostor želi iznajmiti je ako je veliki poslovni prostor već uređen!\nLokacija poslovnog objekta ili prostora igra ulogu samo ako se govori o manjim lokalima, ali se ne može govoriti o značaju lokacije za velike poslovne prostore-objekte. Ako se poslovni objekat nalazi uslovno rečeno van neke zvanično atraktivne lokacije, ako ta lokacija odgovara nekoj kompaniji za njeno poslovanje, ona će takav objekat platiti i više nego što treba, iako je po zvaničnim procenama ta cena znatno niža.\nI da napomenemo kako se ne može izdvojiti neka posebno atraktivna lokacija na kojoj se nalaze veći poslovni prostori, ali ako se u ponudi pojavi zanimljiv poslovni objekat on u kratkom roku bude i kupljen bez obzira na njegovu lokaciju gde se nalazi.\nVelikih poslovnih objekata koji su bili korišćeni uglavnom nema u ponudi na prodaju u Novom Sadu ili su porušeni, ali je izvesno da kompanije za potrebe svog poslovanja kupuju plac i grade potpuno nove poslovne objekte, koji su u startu potpuno prilagođeni potrebama poslovanja te kompanije. Suštinski... svaki veći poslovni prostor ili objekat koji se nalazi na bilo kojoj lokaciji, pre ili kasnije uvek pronađe klijenta i svog potencijalnog korisnika, a svako prepozna sebe u određenom trenutku u nekom poslovnom prostoru.\nNovi Sad ne poseduje posebno izdvojenu lokaciju na kojoj je izgrađen veći broj velikih poslovnih objekata!\nKada se govori o ceni kvadrata neke poslovne hale, zna se da je ona unapred definisana, kada govorimo o ceni uličnog lokala i ona je unapred definisana, tako da tu nije nešto spektakularno nejasno, kada su cene poslovnih prostora u pitanju i poznato je da cena kvadrata većeg poslovnog prostora, uvek zavisi od trenutne ponude i cene koje diktira tržište nekretnina.\nPoslovni prostori su obično vezani za veće saobraćajnice, kao i svi bulevari u Novom Sadu koji su definisani kao zanimljive lokacije na kojima su veliki poslovni prostori traženi. Novi bulevari koji su izgrađeni u Novom Sadu, takođe su zanimljivi kao što je to Bulevar Evrope i Bulevar Patrijarha Pavla, a poznato je da je Bulevar Oslobođenja sam po sebi zanimljiv.\nVeći poslovni objekti i prostori u Novom Sadu najčešće su vezani za veće saobraćajnice i bulevare!\nBulevar Vojvode Stepe poseduje sadržaje koji zadovoljavaju potrebe klijenata i to su veći poslovni prostori poput hala. Može se navesti da su primetni veći poslovni objekti građevinskih kompanija, ali i velikih marketa.\nPonuda velikih poslovnih objekata i velikih poslovnih prostora u Novom Sadu je šarenolika i svaki veći poslovni prostor koji se pojavi u ponudi, sigurno može biti zanimljiv nekoj kompaniji. Izvesno je i da ima više zainteresovanih klijenata za kupovinu ili najam većih poslovnih prostora, nego što takvih poslovnih objekata ima u ponudi.\nŠarenolika je ponuda većih poslovnih objekata u Novom Sadu!\nAko navodimo veće poslovne objekte i poslovne prostore koji poseduju povoljniju prodajnu cenu ti objekti u startu nisu toliko atraktivni pa ni traženi od strane poslovnih ljudi. Ako objekat nije tražen od strane potencijalnih kupaca, njegova prodajna cena odmah ide na dole.\nMožemo navesti kako su industrijske zone sever i jug koje se nalaze u Novom Sadu, nekada bile izuzetno atraktivne i tražene od strane potencijalnih klijenata, ali sada ih skoro i nema u ponudi, jer su kapaciteti tih zona praktično popunjeni i svi mogući resursi potrošeni.\nPonuda većih placeva na kojima se mogu graditi veći poslovni objekti, nalaze se na rubnim delovima grada, mada se otvaraju i neke nove lokacije. To su lokacije koje su smeštene kraj velikih saobraćajnica , a povremeno se pojavi zemljište koje je preimenovanu u svrhu izgradnje većeg poslovnog objekta. Uglavnom možemo navesti kako su to lokacije koje gravitiraju ka Veterniku i Rumenci i da ti resursi još nisu potrošeni, što znači da još nisu dovoljno iskorišćeni.\nEvidentan razlog zašto neki veći poslovni objekti poseduju povoljniju cenu je taj jer potencijalni klijenti za iste nisu zainteresovani!\nDragan Rabatić izvršni direktor agencije „Solis Nekretnine“ iz Novog Sada smatra, kako lokacija od Sajlova ka Rumenci može imati neku buduću perspektivu za izgradnju većih poslovnih objekata, kao i da je ta izgledna perspektiva veća od njene trenutno nedovoljne iskorišćenosti.\nVeći poslovni objekti koji poseduju povoljniju prodajnu cenu i koji su udaljeniji od Novog Sada, uglavnom su predviđeni za neki vid proizvodnje i za to su i namenjeni. Ako određena lokacija koja nije toliko frekventna, vidljiva i uočljiva i ne igra posebnu ulogu u samoj prodaji, samim tim je u startu i rentabilnija i jeftinija.\nU veće poslovne objekte koji su udaljeniji od samog grada, spremni su ući poslovni ljudi koji planiraju pokretanje proizvodnje i samim tim za poslovanje im je neophodna proizvodna hala i proizvodni pogoni. Oni su spremni svoje poslovanje izmestiti dalje od grada kako bi na nekom placu koji je jeftini za kupovinu, izgradili veliki poslovni objekat najčešće proizvodni pogon.\nLokacija između Sajlova i Rumenke poseduje perspektivu izgradnje velikih poslovnih objekata!\nSve što je vezano za proizvodnju bilo kog proizvoda, može biti interesantno za pokretanje proizvodnje na lokacijama koje su udaljene od grada. Zanimljiva je varijanta da su se brojne manje pa i veće Novosadske mesne industrije sa proizvodnjom izmestile na rubne delove Novog Sada pa i van njega.\nMožemo navesti primer mesne industrije „Štrand“ koja je kupila zemljište u blizini Čeneja i kompletnu proizvodnju izmestila van grada i izgradila potpuno novi objekat za potrebe proizvodnje. Rukovodstvo je čak odlučilo da u sklopu ovog objekta otvori prodavnicu svojih proizvoda, koji se nude po fabričkoj ceni. Mišljenje je kako je to jedan odlično organizovan poslovni ambijent i poslovni prostor.\nAgencija „Solis Nekretnine“ ima u svojoj ponudi veće poslovne objekte i van Novog Sada. Ti objekti van grada pojavljuju se povremeno u ponudi agencije i cela Vojvodina je interesantna što se tiče ponude zemljišta namenjenih izgradnji, kao i ponuda već izgrađenih većih poslovnih objekata.\n„Solis Nekretnine“ imaju povremeno u svojoj ponudi velike poslovne objekte van Novog Sada koji poseduju znatno povoljniju prodajnu cenu!\nIako ta ponuda nije toliko česta, agencija „Solis Nekretnine“ povremeno ima u ponudi zanimljiva zemljišta i veće poslovne objekte u Srbobranu, Somboru, kao i Zrenjaninu. Svakako treba navesti kako je cena većih poslovnih objekata znatno povoljnija, nego kada se misli na cene većih poslovnih objekata u Novom Sadu.\nLokacija je tu presudna i zbog toga je razlika u ceni većih poslovnih objekata van grada i u gradu izuzetno velika. Pojedinim klijentima nije problem da se sa poslovanjem pomere van grada, jer samim tim računaju na veliku uštedu.\nSve što je vezano za proizvodnju bilo kakvih proizvoda može biti zanimljivo kompanijama koje žele pokrenuti proizvodnju van Novog Sada!\nBankari poseduju određene proizvode koji su usmereni za kreditiranje kupovine poslovnih prostora. Bilo je slučajeva kada su kompanije bile zainteresovane da kupe lokale u gradu, ali uslovi kupovine u varijanti kreditiranja banaka nisu bili povoljni.\nPotencijlne kupce poslovnih objekata agenti koji se bave prodajom nekretnina, prvo pitaju da li je to određeni tip investicije ili je potreba kupca kao krajnjeg korisnika. Potrebno je saznati da li je klijentu potrebno investiranje u svrhu novca ili je klijentu potreban objekat da bi pokrenuo neku primarnu poslovnu delatnost.\nAko pričamo o halama u Novom Sadu, njih najviše ima na Novom Naselju i uglavnom se radi o nekim prodajnim marketima. Poslovnih prostora (lokala) ima i u centru Novog Sada, na Bulevaru Oslobođenja i to su lokacije na kojima je skoncentrisan nešto veći broj većih poslovnih prostora, kao i prostori koji su češće traženi.\nKreditiranje za kupovinu većih poslovnih prostora i objekata uglavnom nije baš povoljno!\nCena većih poslovnih objekata na samom početku se formira prvo na osnovu kvadrata, ali pre ili kasnije u pregovorima oko kupovine objekta cena po kvadratu, kako se to kaže „padne u vodu“.\nMišljenje je da će veliki poslovni objekti biti sve više traženi u Novom Sadu, jer su postojeći resursi gotovih velikih poslovnih objekta potrošeni. Izvesno je da će zbog nedostatka ponude novoizgrađenih velikih poslovnih objekata u Novom Sadu, pojedini klijenti biti spremni da plate čak i veću cenu poslovnog objekta za razliku od njegove realne tržišne cene.\nNedostatak izgrađenih novih velikih poslovnih objekata u Novom Sadu biće u budućem vremenu dominantan!\nKada potencijalni klijenti imaju potrebu za većim poslovnim prostorom (objektom) u Novom Sadu i kada kupuju nekretninu za svoje potrebe, onda su ti klijenti spremniji da potraže lokaciju (plac) na kome mogu izgraditi tip poslovnog objekta koji im je potreban za poslovanje.\nAko su klijenti spremni da investiraju svoj novac za potrebe poslovanja svoje kompanije, onda su spremniji da iznajme veći poslovni prostor. Diskutabilno je da li je za određenu kompaniju isplativije da iznajmi postojeći objekat ili da za svoje potrebe gradi novi.\nResursi u postojećim industrijskim zonama Novog Sada odavno su potrošeni i u njima nema više slobodnih poslovnih prostora. Zato će grad najverovatnije imati potrebu da na nekim drugim mogućim lokacijama omogući zainteresovanim klijentima neke nove trgovačke zone, a koje su realne mogućnosti za njihovo proširenje to ćemo tek saznati u vremenu koje tek dolazi.\nU postojećim industrijskim zonama Novog Sada postojeći resursi su uglavnom iscrpljeni!\nPitali smo gospodina Rabatića koji je za njega najbolji poslovni objekat koji je video i on nam je odgovorio sledeće:\n„Najbolji poslovni objekat koji sam u svom životu video i smatram da je to jedan zaista reprezentativan objekat to je Vinarija Zvonko Bogdan. Najviše me fascinirala estetika kako je sve urađeno, kao i sam doživljaj jednog ozbiljnog planiranja izgradnje to se odmah vidi, jer nisam uočio da je negde napravljena bilo kakva greška.\nA što se tiče nekog poslovnog objekta u svetu, najviše me fascinira Empajer Stejt Bilding kao objekat i sama njegova pojava. Isto tako fasciniraju me poslovni objekti koji se nalaze na samom ulazu u Frankfurt kao i deo tog grada kod same železničke stanice, koji je dominatan pa i efektan sa tim zgradama u kojima su banke i osiguravajuća društva. Smatram kako je ovo područje grada Frankfurt izuzetno dobro i kvalitetno projektovano.“\nU Novom Sadu nema u ponudi novih poslovnih objekata veće kvadrature i sa propratnim sadržajima koje bi recimo neka IT kompanija mogla da iznajmi!\nRabatić smatra kako u Novom Sadu nema zainteresovanih investitora koji imaju mogućnost da izgrade poslovni objekat, a da bi uloženi novac u izgradnju poslovnog objekta povratili rentiranjem. Trenutno u Novom Sadu ne postoji novi izgrađeni poslovni objekat koji poseduje 100, 200 300 i više kvadrata pa i 400 ili 500 kvadrata kancelarijskog prostora, a koji možete iznajmiti za potrebe poslovanja.\nObjekata tog tipa i te veličine koji poseduju dobro rešenje za parkiranje automobila zaposlenih u kompaniji da poseduju obezbeđenje, svoju funkcionalnost da poseduju propratne sadržaje poput kafića i restorana, objekata tog tipa nema u Novom Sadu, a da takav poslovni objekat možete odmah iznajmiti za potrebe vaše kompanije. Mišljenje je da bi za ovakav tip objekta sigurno bila zainteresovana neka IT kompanija ili čak nekoliko IT kompanija.\nMišljenje je da Novom Sadu nedostaju poslovni objekti od dve ili tri etaže i da zauzetost parcele poslovnim objektom bude negde oko 30 do 40%. Ostatak parcele bi trebao biti parking, ali i ostali predviđeni sadržaji, mada bi parking sa rampom koji bi koristili zaposleni i posetioci, svakako bio dominantan. U prizemlju bi trebao projektom biti predviđen kafić ili restoran, a na spratu kancelarijske prostorije u zavisnosti od potreba i broja zaposlenih.\nNovom Sadu nedostaju novi poslovni objekti veće kvadrature koji bi se mogli odmah iznajmiti!\nAko mislimo na arhitekte kao početnoj tački od koje se kreće, oni se često uzdržavaju od projektovanja i gradnje velikih poslovnih objekata, jer nisu sigurni da jedan takav reprezentativan objekat mogu odmah i prodati.\nU razmišljanju ko može biti eventualni kupac takvih prostora, prilikom odlučivanja da li će projektovati i graditi veliki poslovni objekat ili stambeni objekat, arhitekte se uglavnom odlučuju za izgradnju stambenih objekata. Izvesno je da nedostaje hrabrosti da investitori izgrade u Novom Sadu veliku poslovnu zgradu i da se zbog toga više odlučuju za stambenu izgradnju.\nVerovatno postoji mogućnost privlačenja novih investitora u Novi Sad pa i celu zemlju, ali većina investitora u naš grad dolazi ciljano i tu recimo možemo navesti Aptiv. Inostrane kompanije uglavnom zemljišta za izgradnju velikih poslovnih uglavnom objekata namenjenih za proizvodnju dobijaju besplatno uz određene uslove koju propisuje država.\nNeka od institucija koja se bavi privlačenjem stranih investitora po tom pitanju može puno da uradi. Da li negde u svetu treba organizovati skupove na kojima bi se promovisale poslovne mogućnosti u našem gradu, moguće je i na tome dodatno treba poraditi, jer Novi Sad novim investitorima sve više postaje atraktivno tržište.\nTeško je naravno predvideti kojom će se brzinom razvijati tržište u našem gradu to je teško predvideti, a naročito u sadašnjoj poprilično neizvesnoj situaciji. Mada je poznato da investitori dolaze u Novi Sad zato što su prepoznali adekvatan poslovni ambijent i mogućnosti razvoja biznisa.\nPostoji jedna zakonitost na tržištu nekretnina: „Kupac ide ka tržištu na kome mu nešto treba“\nAko se ide ka investitoru na taj način se podiže njegov nivo interesovanja, ali je to jedan izuzetno spor porces. Zato su kvalitetniji investitori koji sami odluče da pokrenu svoje poslovanje u Novom Sadu i zbog toga se treba više promovisati sam grad, a ne konkretni prostori.\nZainteresovani ste za kupovinu većeg poslovnog objekta ili poslovnog prostora u Novom Sadu, predlažemo da odmah pozovete broj telefona agencije „Solis Nekretnine“\nveliki poslovni objekti poslovni prostori lokali poslovni objekti\nŠta je garsonjera (30138)\nKako se postaje agent za nekretnine (18645)\nkupovina njivelift tavanski prostori prodaja dvoiposobnih stanova u nobijeljina placevi individualna gradnjastan na dannikolajevska crkva najveće zgradeprenosiva kućagradska bibliotekaplacevi dvosobni stanovi za poslovni prostnajbolje prodavano predgrađe Novog cena kvadrata stanova


Gde reklamirati firmu Iams i proizvod pseću hranu: kuca nosi u zubima teg od 10 kg kao da je frizbi\nPočetna > Reklame > Ishrana > Prihrana\nTrademark i logo firme Iams\nFirma Iams je brend koji se bavi prodajom hrane za kućne ljubimce koju proizvodi Mars, sedište Iams firme je u Ohio-u, SAD, web sajt je iams.com.\nWeb sajt Iams firme\nLogo i trademark firme Mars\nMars firma je globalni proizvođač hrane za kućne ljubimce sa sedištem u McLean-u, Virdžinija, SAD, Mars je vlasnik Iams-a, web sajt je mars.com.\nWeb sajt firme Mars\nIams firma je za potrebe tržišta u Sydney-u, Australija reklamirala osobinu svoje hrane za pse koja ojačava i održava pse zdravim.\nKuca je uhvatio Iams frizbi u parku\nUpravo najbolje mesto gde reklamirati firmu Iams i njen proizvod pseću hranu je zeleni park gde se vlasnici sa svojim kućnim ljubimcima psima okupljaju radi istrčavanja.\nZato je firma Iams u svrhu reklamiranja postavila u zelene Sydney-ske parkove plastične metalik sive frizbije koji izgledaju kao sive gvozdene ploče: diskovi dizača tegova na kojima je izgravirana 10 kg težina.\nPas drži Iams frizbi u ustima\nKao što vidimo u ovom genijalnom konceptu gde reklamirati proizvod pseću hranu, za vreme istrčavanja i igranja u parku kuce nađu i donesu vlasniku te plastične frizbije, vlasnici dobijaju poklon igračku sa kojom mogu da istrčavaju kucu.\nUsled optičke iluzije onome ko gleda sa strane izgleda kao da je pas doneo gvozdeni sivi disk ploču tega od 10 kg i to sa takvom lakoćom da nije ni primetio toliku težinu.\nA vlasnik kućnog ljubimca shvata usled optičke varke poruku ove inovativne ideje gde se reklamirala firma Iams, da kada bude hranio svog psa sa hranom koja je proizvod firme Iams da će i njegova kuca postati snažna i zdrava.\nSivi Iams frizbi kao ploče tegova: reklamiranje firme\nZato je na frizbiju izgraviran tekst za reklamiranje firme Iams i njenog proizvoda hrane za pse: pri vrhu je slogan: Snažni psi, na sredini sa leve i desne strane je tekst – 10 kg, pri dnu je logo naziv firme: Iams, ispod naziva je opis delatnosti: Hrana za pse a desno je zaštitni znak Iams-a: mala šapica.\nOvaj tegasti odgovor na pitanje gde reklamirati firmu Iams i proizvod pseću hranu je privukao pažnju velikog broja šetača svojih kućnih ljubimaca iz komšiluka ali još veći broj posetilaca interneta je video to reklamiranje gde je bilo postavljeno na razne blogove.\nTags: Australija, Disk ploča tega za šipku, Frizbi, Hrana za pse, Iams, Mars, Pas, Sydney, Zeleni park


Ko je čovek sa najvećim nosem na svetu - Muški magazin - trendovi, fitness, lifestyle, saveti, devojke...\nNikada se ne zna, neka glupost urađena u dokolici, koje se niko drugi ranije nije setio, ili možda najduži kažiprst na svetu mogu baš vaše ime postaviti u kuću Ginisa. Međutim, brojni ljudi ne poseduju genetski istaknute karakteristike, tako da ih ništa ne izdvaja od milijardi drugih u svetu, ali to ne može da kaže jedan Turčin, Mehme Ozurek, koji nosi titulu čoveka sa najvećim nosem na svetu.\nOn je bio na italijanskoj televiziji i u emisiji Lo Show dei Record, što nam ne predstavlja neki problem za prevod, u Rimu, kako bi njegova surla bila pregledana od strane profesionalaca. Stručnjaci su šublerima izmerili neverovatnih 8,8 centimetara, što je prema svim osnovama, današnji svetski rekord.\nSa druge strane, nos je jedan od delova tela, pored ušiju, koji nastavlja da raste tokom godina, tako da postoje velike šanse da je tokom ovih jedanaest godina od televizijskog merenja, dužina njegovog nosa porasla za još nekoliko centimetara.\nnajveći nos |


SaharTV - Savez logoraša u BiH, Regionalni savez logoraša regije Banja Luka i Savez udruženja logoraša Unsko-sanskog kantona danas su na mjestu nekadašnjeg koncentracionog logora obilježili 27. godišnjicu početka njegovog raspuštanja.\nNov 14, 2019 14:42\nSaharTV - Predsjedavajući Vijeća ministara BiH Denis Zvizdić čestitao je danas pravosudnim i policijskim institucijama na izvanrednoj akciji u borbi protiv nelegalnih obrazovnih ustanova i izdavanja lažnih diploma.\nNov 09, 2019 10:32\nSaharTV - Na današnji dan 9. novembra 1993. godine srušen je Stari most u Mostaru.\nReakcija na Macronovu izjavu: Ako je BiH tempirana bomba, za to je kriva EU\nNov 08, 2019 11:37\nSaharTV - Predsjednik Francuske Emmanuel Macron izazvao je žestoke reakcije u BiH svojom izjavom da je BiH tempirana bomba.\nNov 06, 2019 12:42\nSaharTV - Predsjednik Stranke demokratske akcije (SDA) Bakir Izetbegović primio je danas u posjetu ambasadora Države Palestine u BiH Rezeqa N. M. Namooru.\nSaharTV - Članovi Udruženje žrtava i svjedoka genocida i građani okupili su se ispred ambasade Švedske u Sarajevu zbog odluke Komiteta Kraljevske švedske akademije nauka da Nobelovu nagradu za književnost dodijeli Peteru Handkeu.\nNov 03, 2019 17:44\nNov 03, 2019 17:40


Dr Jovana Stojković nije antivakserka niti antivakser, bori se za pravo na slobodan izbor - Reakcije - Dnevni list Danas\nPočetna » Dijalog » Reakcije » Dr Jovana Stojković nije antivakserka niti antivakser, bori se za pravo na slobodan izbor\nReagovanje na tekst objavljen u Danasu "Desničari i antivakseri pozivali na protest protiv kovid propusnica"\nR. D.22.10.2021. 19:27\nOvaj tekst objavljen je na portalu Danasa, a reagovanje na njega prenosimo u potpunosti:\nNapominjemo da Dr Jovana Stojković nije antivakserka niti antivakser već se bori za pravo na slobodan izbor prilikom bilo koje medicinske mere pa i vakcinacije.\nDr Jovana Stojković se od 2015. godine bori za Ustavno pravo svakog pojedinca da se pita o svom telesnom integritetu.\nKada je najavljeno uvođenja kovid propusnica, Dr Jovana Stojković nije pozivala ljude ni na jedan protest već je pozvala na konferenciju. Sva okupljana su bila spontana. Pokret “Živim za Srbiju” nije pozivao na protest već smo se spontano okupili sa građanima, koji opravdano iskazuju nezadovoljstvo zbog uzurpacije osnovnih ljudskih prava.\nZahtevamo da najkasnije u roku od dva dana objavite ovaj odgovor, u suprotnom pokrenućemo tužbu radi zaštite prava Dr Jovane Stojković.\nantivakserijovana stojkovicProtestireagovanjeSlobodan izborvakcinacijaBeograd


IT usluge - PERIHARD\nDijagnostika i popravak kvara računara – Naša dijagnostika kvara je prvi korak u rešavanju problema koji imate sa računarom. Nakon dijagnostike korisnik odlučuje da li će se odlučiti za popravak kvara na računaru ili će od njega odustati.\nOdržavanje računara – periodični korektivni servis spada u redovno održavanje, što Vam skoro sigurno nisu rekli kada ste kupili računar. Ako se desktop ili laptop greje, izbacuje vruć vazduh ili krči, to je znak upozorenja da mora pod hitno da se odradi korektivni servis koji obuhvata kompletno čišćenje, zamenu paste na procesoru, reparaciju kulera i td.\nInstalacija operativnog sistema – Osnovni paket može da uključuje: instalacija sistema na novi laptop i računar sa potrebnim programima, Re-instalacija Windowsa (popravka oštećenih fajlova), obaranje sistema, popravka sistema, Instaliranje antivirusa uz našu preporuku za najbolji antivirus za Windows, Instalacija programa (MS Office (Word, Excel, PP…), PDF, muzika, filmovi, Flash, Java). Napredni paket instalacije sistema uključuje instalaciju zahtevnijih programa kao npr. AutoCAD, Adobe paket-Photoshop, Ilustrator, i usluge: optimizacija sistema za brzi rad, deaktivacija nepotrebnih Win servisa, update i sl.\nČišćenje operativnog sistema i instalacija antivirus softvera – Virusi su danas jedan od najvećih problema na računarima, pa je čišćenje virusa jedan od naših načešćih poslova u servisu računara. Zavisno od težine problema, čišćenje virusa može da traje od 15 minuta do 2 sata.\nOptimizacija operativnog sistema – Optimizacija sistema ili ubrzanje računara je naš omiljeni posao koji svakodnevno obavljamo. Mnogi korisnici se muče mesecima sa računarom koji radi jako sporo čekajući da ga zamene novim, a ne znaju da sistem može znatno da se ubrza i bez dodatnih ulaganja. Uglavnom se sistem može softverski ubrzati, posebno ako je računar stariji i sa ograničenim resursima.\nDaljinska podrška – Daljinska podrška je najbrži način da rešite problem na računaru, praktično odmah, bez donošenja računara u servis. Potrebno je da Vam, koliko toliko, radi Internet, i naš serviser može daljinski da reši manje probleme na računaru. Trenutno, najbolji program za daljinsku podršku je TeamViewer i možete ga preuzeti besplatno sa našeg sajta.\nU skladu sa poslovnom politikom PERIHARDA, koja se temelji na načelima politike kvaliteta, unapredili smo servisnu uslugu transformacijom tiketing sitema u servis desk. Cilj implementacije servis deska je efikasnija primena LitePH i OptimalPH paketa kroz bolju, pouzdaniju komunikaciju sa Vama, brže rešavanje problema, isporuke tonera u pravo vreme, štednju korisničkog vremena, a kao i minimizaciju negativnih uticaja kvarova na poslovanje.\nTim koji stoji iza ove usluge, pored servisnih tehničara, čine i tri sistem integratora i dve osobe u tehničkoj podršci kako bismo Vam, na što brži i efikasniji način, pružili „first resolution“ odgovore i rešenja problema sa Vašim uređajima za štampu, skeniranje i kopiranje.


Erbas šalje najveći putnički avion na svetu A380 u istoriju\nTanjug 14. februara 2019. 09:23\nTULUZ – Evropski proizvođač aviona Erbas saopštio je danas da će 2021. godine prestati sa proizvodnjom superdžamba A380 zbog manjka kupaca, odustajući tako od najvećeg putničkog aviona na svetu i jednog od najambicioznijih i najtežih poduhvata u vazduhoplovnoj industriji.\nSamo deset godina nakon što je avion sa 500 mesta počeo da prevozi putnike, Erbas je objavio da glavni klijent, kompanija „Emirejts“, smanjuje narudžbine za ovim avionom, i stoga „nema osnova da se proizvodnja A380 održi“, prenosi agencija AP.\nTa odluka bi mogla da ugrozi do 3.500 radnih mesta i već je koštala avio-kompaniju 463 miliona evra gubitaka u 2018. godini, dodali su iz Erbasa.\nKraj najmlađe letilice i kompanijske ikone predstavlja, po oceni AP-a, „blagoslov“ za rivalski Boing i neprijatan udarac za Erbas – koji se smatra evropskim ekonomskim motorom.\nTo je takođe tužna vest i za „Emirejts“ kojem je A380 okosnica flote stacionirane u Dubaiju, najprometnijem aerodromu na svetu za međunarodna putovanja, dodaje američka agencija.\nIpak, Erbas je danas objavio 29-procentni rast ukupne dobiti za prošlu godinu, a analitičari kažu da je globalna tražnja dovoljno visoka da ova kompanija sa sedištem u Tuluzu podnese gubitak svog superdžamba.\nOvaj proizvođač aviona je izvestio da je lani ostvario neto dobit od 3,1 milijarde evra u odnosu na 2,4 milijarde u 2017. godini. Pored gubitka na avionu A380, Erbas je prijavio i rashode od 436 miliona evra za avion A400M, koji je koristilo nekoliko evropskih vojski.\nKompanija je dodala da očekuje sličan profit u 2019. godini, u skladu s rastom svetske ekonomije i vazdušnog saobraćaja.\n„Emirejts“ se takođe oglasio danas saopštenjem da su postigli dogovor u vrednosti od 21,4 milijarde dolara sa Erbasom o zameni nekih letelicia A380 širokotrupnim avionom A350 i manjim modelom A330.\nObustava projekta VW-a u Turskoj ulila nadu Sofiji i…


Bajden: Putin je u pravu, naši odnosi su na najnižem nivou - Izazov\nBajden: Putin je u pravu, naši odnosi su na najnižem nivou\nRadio-televizija Srbije\t 13. juna 2021. 18:12\nDžozef Bajden je rekao kako da smatra da bi Rusija mogla biti slabija nego što se činilo, kao i da se Moskva nadvila nad Bliskim istokom.\n"Da budem jasan, mislim da je u pravu, a zavisi od toga kako konzistentno postupa u odnosu na međunarodne norme, što u mnogim slučajevima ne čini", rekao je Bajden novinarima na završetku Samita G7.\nBajden je, prenosi Rojters, iskoristio priliku na Samitu u Velikoj Britaniji da bi diskutovao o tome kako se najbogatije demokratije sveta sada suočavaju sa "egzistencijalnim takmičenjem sa ‘autokratama’, što će definisati 21. vek".\nBajden i Putin će se u sredu sastati u Ženevi, nakon mnoštva političkih sporova i optužbi za špijunažu, hakovanje, mešanje u izbore.\nOd stupanja na dužnost, Bajden je najavio nekoliko akcija protiv Rusije kao odgovor na niz pitanja, uključujući sajber upad u "SolarVinds", navodno mešanje u izbore 2020. godine i gomilanje ruskih trupa u blizini granice na istoku Ukrajine.\nPredsednik SAD je u aprilu najavio sankcije usmerene protiv 32 ruska entiteta i pojedinaca, uključujući 10 zvaničnika koji su proterani iz SAD.\nSa druge strane, Kremlj je preduzeo recipročne mere i proterao 10 američkih diplomata i zabranio ulazak osmoro sadašnjih i bivših američkih zvaničnika, uključujući direktora Nacionalne obaveštajne službe Avril Hejnes, direktora FBI-a Kristofer Vraija, državnog tužioca Merika Garlanda i ministra za unutrašnju bezbednost Alehandra Majorkasa.\nSusret u Ženevi, neće biti prvi sastanak Bajdena i Putina. Dvojica predsednika sastala su se 2011. godine, dok je Bajden u američkoj administraciji služio kao potpredsednik.\nPožari na Rodosu i u Turskoj – o situaciji u letovalištima…\nMunicija kao toalet papir na početku pandemije – kriza na tržištu…\nZlato Češke za buduće generacije, a litijum može odmah\nItalija, hakeri oborili sisteme kompanije koja se bavi zakazivanjem…\nIran odbacio optužbe Izraela da stoji iza napada na tanker\nViše od 3,6 miliona Amerikanaca moglo bi već od ponedeljka da ostane…\nSnažan zemljotres u Peruu, povređeno više od 40 ljudi


Samo najave bez datuma – Info M\nPočetna / Vesti / Samo najave bez datuma\nN. Stanković 27. априла 2020.\tVesti Ostavite komentar 745 pregleda\nVraćanje javnog prevoza na stari, uobičajeni režim rada bila je jedna od glavnih tema kojom su se prethodnih dana bavili najviši gradski funkcioneri. Poslednji se juče oglasio pomoćnik gradonačelnika Andreja Mladenović koji je praktično ponovio ono što je već ranije najavljeno – da će se autobusi, trolejbusi i tramvaji vraćati na svoje trase postepeno i oprezno.\n– Prevoz u glavnom gradu uvodiće se postepeno, zavisno od potreba i od toga kako će se vraćati život u gradu. Pratimo opšta uputstva i moramo biti strpljivi – preneo je Tanjug Mladenovićevu poruku.\nNešto precizniji bio je predsednik Skupštine grada Nikola Nikodijević koji je izjavio da se normalizacija linija javnog prevoza očekuje posle 4. maja i da će prevoz funkcionisati u skladu sa uputstvima Gradskog zavoda za javno zdravlje, čiji predstavnici učestvuju u sednicama Gradskog štaba za vanredne situacije.\n– Moramo da zaštitimo korisnike prevoza, ali i zaposlene u Gradskom saobraćajnom preduzeću, pa će u budućnosti postojati pravila koja do sada nisu, kao i izvesni protokoli kojih ćemo morati da se pridržavamo – rekao je Nikodijević i dodao da će korisnici javnog prevoza i u narednom periodu morati da koriste zaštitnu opremu.\nGradska služba za informisanje prenela je da je šef gradskog parlamenta podsetio da će, prema instrukcijama Zavoda za javno zdravlje, biti potrebne maske i rukavice, kao i da se striktno poštuje distanca među putnicima. Naveo je i da će biti jasno definisan način na koji će putnici ulaziti i izlaziti iz vozila i da će biti onemogućen prilaz vozačima radi njihove zaštite.\nNikodijević je pojasnio da će pre vraćanja na neki slobodniji režim važiti ista pravila na takozvanim koridorskim linijama i dodao da bi putnici kod sebe trebalo da imaju personalizovanu mesečnu kartu za prevoz, kao i radni nalog.\nO svemu ovome izjasnio se i prvi čovek prestonice. Ponovno uvođenje gradskog prevoza jedan je od veoma važnih izazova u ovoj fazi borbe protiv virusa korona, i on će se postepeno uvoditi kako se budu aktivirale pojedine privredne grane, a u skladu sa stavom struke i mišljenjem resornog sekretarijata, izjavio je gradonačelnik Zoran Radojičić.\n– Plan je da, u skladu sa odlukom resornog ministarstva, gradski javni prevoz počne da funkcioniše kako se budu aktivirale određene privredne grane. U ovom trenutku koriste se koridorske linije, a kako se privreda bude aktivirala, postepeno ćemo uključivati i gradski prevoz. O tome razgovaramo na sednicama Gradskog štaba za vanredne situacije, a stručno-operativni tim grada i Republičkog kriznog štaba definišu način na koji će gradski saobraćaj da funkcioniše. Epidemiolozi i infektolozi treba da kažu koje ćemo procedure morati da usvojimo – rekao je gradonačelnik, prenosi Beoinfo.\nRadojičić je naveo da će putnici morati da ulaze u gradski prevoz na jedna vrata, ali potrebno je da se kontakt izbegne i u samom čekanju pa bi građani na stanicama trebalo da stoje jedni iza drugih na određenoj distanci.\n– Tako gradski saobraćaj već funkcioniše u velikim svetskim metropolama. Osim toga, veoma je važno da se u samom prevozu koriste zaštitna sredstva, maske i rukavice, i kada uzmemo u obzir da će resorni sekretarijat dati svoje mišljenje, mislim da će gradski prevoz profunkcionisati na pravi način – istakao je Radojičić i još jednom apelovao da građani nose maske i da se ne opuštaju jer je već dokazano da se infekcija prenosi kapljičnim putem.\nOčigledno je, dakle, da se bliži dan kada ćemo na beogradskim ulicama imati, ako ne isti kao i pre epidemije, a ono bar osetno pojačan gradski prevoz. Gradski funkcioneri ili još ne znaju ili ne otkrivaju kako će sve to konkretno funkcionisati. Još nema odgovora na pitanje koliko putnika će moći da uđe u jedan autobus, a to je, verovatno, najveći problem imajući u vidu često nesnosne gužve koje su vladale pre obustavljanja javnog prevoza. Nesporno je da će sve zaista morati da se obavlja veoma postepeno, polagano, bez nekih ishitrenih odluka, jer ako postoji neki nesiguran sistem koji bi ne daj bože mogao da postane novo žarište, onda je to svakako gradski javni prevoz. Najmanje je bitan datum kada će sve početi da funkcioniše kao u vreme pre korone, najvažnije je sačuvati zdravlje i život.\nPrethodno Vrtići u Beogradu spremni za prijem najmladjih\nSledeće Javni prevoz u Beogradu kreće u fazama


Puštena u rad mobilna aplikacija za elektronske nabavke BiH – SPI\nPuštena u rad mobilna aplikacija za elektronske nabavke BiH\nAgencija za javne nabavke BiH je pustila u rad mobilnu aplikaciju za elektronske javne nabavke u BiH „e-Nabavke BiH“. Ovo je jedna od prvih mobilnih aplikacija za elektronske nabavke u regiji i veliko nam je zadovoljstvo predstaviti je građanima Bosne i Hercegovine, izvijestili su iz Agencije za javne nabavke BiH.\nZa Windows uređaje\nSvrha aplikacije jeste omogućiti registrovanim i anonimnim korisnicima pretragu baze registrovanih i aktiviranih ugovornih organa i ponuđača, pretragu i preuzimanje svih objavljenih obavještenja u postupcima javnih nabavki. Registrovani ponuđači putem ove aplikacije mogu preuzimati tenderske dokumentacije i tražiti pojašnjenja, a ugovorni organi imaju mogućnost odgovarati. Također, moguće je vršiti generisanje i preuzimanje izvještaja o preuzetoj tenderskoj dokumentaciji i o traženim pojašnjenima .\nAgencija za javne nabavke BiH se ovim putem zahvaljuje Vladi SR Njemačke na pomoći koju je prilikom implementacije mobilne aplikacije za sistem elektronskih javnih nabavki u BiH pružila kroz njemački GIZ, a u okviru Programa jačanja javnih institucija u BiH.\nIzvor (tekst i foto): Agencija za javne nabavke BiH, www.javnenabavke.gov.ba


Otkrivena tajna britanskog ministra odbrane: Optužbe protiv Rusije paravan za ljubavnicu - 29.01.2018, Sputnik Srbija\nOtkrivena tajna britanskog ministra odbrane: Optužbe protiv Rusije paravan za ljubavnicu\nMinistar odbrane Velike Britanije Gavin Vilijamson izneo je ozbiljne pretnje protiv Rusije sa ciljem da se skrene pažnja javnosti sa njegovog priznanja supružničke... 29.01.2018, Sputnik Srbija\nevropa, vesti, svet, velika britanija, gavin vilijamson\n© REUTERS / Yiannis KourtoglouMinistar odbrane Velike Britanije Gavin Vilijamson\nMinistar odbrane Velike Britanije Gavin Vilijamson izneo je ozbiljne pretnje protiv Rusije sa ciljem da se skrene pažnja javnosti sa njegovog priznanja supružničke nevernosti u medijima, piše „Dejli mejl“.\nRuski senator: Zemlja sa takvom detektivskom tradicijom došla do pećinskog nivoa\n28 Januar 2018, 22:41\nUpozorenja 41-godišnjeg Gavina Vilijamsona o pretnjama od strane Rusije, koje navodno mogu da koštaju života više hiljada ljudi, a koja je on izneo u intervjuu za „Dejli telegraf“, čula su se istog dana kada on u izjavi za drugi list priznao da je bio neveran supruzi, navodi „Dejli mejl“.\nMinistar odbrane je ranije ispričao da je 2004. godine počeo ljubavnu vezi sa službenicom u firmi „Elgin i Hol“, gde je bio direktor. Kada je ta informacija obelodanjena, Vilijamson je napustio kompaniju.\n„Nije bilo nikakvih disciplinskih mera“, saopštio je prijatelj sadašnjeg ministra odbrane za list „Tajms“.\nVilijamson je napustio kompaniju kako bi obnovio odnose sa svojom suprugom Džoanom.\n„Ta veza je bila užasna greška i ona je prekinuta čim je počela, jer je stvorila probleme i meni i njoj. Pokušaj da to objasnim Džoani je bilo nešto najteže u mom životu“, rekao je Vilijamson, prenosi „Dejli mejl“.\nIspovest Vilijamsona o neverstvu u Vestminsteru smatraju kao pokušaj da se „raščisti polje“ za buduće liderstvo, kada se Tereza Mej povuče, smatra list.\nBritanski ministar odbrane razbesneo svoju obaveštajnu službu zbog Rusije\n28 Januar 2018, 17:18\nRanije je ministar odbrane Velike Britanije Gavin Vilijamson u članku za „Dejli telegraf“ napisao da „Moskva razvija agresivne planove“ za uništavanje britanske infrastrukture. Pozivajući se na vojne izvore, list „Sandej tajms“ je napisao da su agenti britanske obaveštajne službe besni zbog izjave ministra odbrane o „agresivnim planovima Moskve“. Izvor lista je istakao da je ministar mogao da iskoristi tajne informacije, koje su delimično dobijene od britanskih saveznika.\nKomentarišući izjavu britanskog ministra, portparol Ministarstva odbrane Rusije Igor Konašenkov je izjavio da „se čini da je Vilijamson izgubio pojam o granicama razuma“, a da njegove strahove „treba preneti u dečje stripove ili seriju „Leteći cirkus Montija Pajtona“.


NIŠTA OD VANREDNIH IZBORA OVE GODINE?! Stručna javnost ubeđena da ćemo na birališta u redovnom terminu! - Informer\nM. DOBROMIROVIĆ | 27. 03. 2019.\nNIŠTA OD VANREDNIH IZBORA OVE GODINE?! Stručna javnost ubeđena da ćemo na birališta u redovnom terminu!\nPolitički analitičari i istraživači javnog mnenja kažu da je, nakon poslednje sednice Predsedništva SNS, jasno da neće biti prevremenih izbora\nMale su, gotovo nikakve šanse da vlast raspiše vanredne parlamentarne izbore u junu ove godine i sada je već sasvim izvesno da ćemo novi poslanički saziv Skupštine birati u redovnom terminu u martu sledeće godine, procenjuju stručnjaci.\nPosle izjave Aleksandra Vučića da Predsedništvo SNS na sednici održanoj u ponedeljak uveče nije donelo odluku o raspisivanju vanrednih izbora i da bi novo glasanje moglo da se desi ili u junu ove ili na proleće sledeće godine, politički analitičari listom veruju u drugu opciju. Prema njihovom mišljenju, redovni parlamentarni izbori 2020. godine su mnogo bolje rešenje i za vladajuće i za opozicione partije.\nVučić je, podsetimo, posle sednice Predsedništva SNS rekao da još nema konačne odluke.\n- Nije doneta odluka o raspisivanju vanrednih parlamentarnih izbora, ali smo danas nešto bliži toj odluci nego ranije. Izbori bi mogli da se održe u junu ove ili kao redovni na proleće sledeće godine - naglasio je Vučić.\nAnalitičar Vladimir Goati ocenjuje da je mnogo manje verovatno da parlamentarni izbori budu održani u junu ove godine i da bi za društvo i državu bilo znatno bolje da budu na proleće 2020. godine.\n- Do tada bi i vlast i opozicija imali vremena da postignu konsenzus oko uslova za njihovo održavanje. Bilo bi neprihvatljivo da vlast ili opozicija kažu da neće da razgovaraju o izbornim uslovima i okolnostima. Ako dogovori oko toga ne uspeju, pred očima javnosti jasno će biti ko je kriv za to - podvlači Goati.\nS njim se slaže i Vladimir Pejić, direktor agencije "Faktor plus", koji smatra da je teško reći koja će varijanta prevagnuti.\n- Vučić je to ostavio kao otvoreno pitanje. Međutim, moje je mišljenje da će izbori pre biti sledeće godine nego ove - naglašava Pejić.\nBojan Klačar, izvršni direktor CeSID-a, ističe da u slučaju vanrednih parlamentarnih izbora u junu SNS treba već u aprilu da odluči o izlasku građana na birališta.\n- Od dana raspisivanja do dana održavanja izbora ne sme da prođe manje od 45, ni više od 60 dana. Tada RIK donosi uputstvo za sprovođenje izbora i rokovnik izbornih radnji koji sadrži rokove za podnošenje izbornih lista, akreditacija za posmatranje, prigovore... - objašnjava Klačar.\nĐilas traži da DS ućutka Mićuna!\nLider SZS, tajkun Dragan Đilas zatražio je od Zorana Lutovca da kako zna i ume ućutka Dragoljuba Mićunovića, počasnog predsednika DS.\nMićunović je razbesneo Đilasa pošto je u više intervjua rekao da je ideja o bojkotu izbora besmislena i da bi opoziciji bilo bolje da se bolje organizuje.\n- Mogu se izbori kontrolisati, ne možeš nove zakone izmišljati, sve je to po standardima i zakonima koje smo mi doneli - rekao je Mićunović.\nSNS izbori glasanje birališta\nVBA ŠOKIRAO VULVSE! Dva preokreta za tri boda! /VIDEO/


RiTE “Ugljevik” pozitivno poslovalo u prošloj godini | ENERGETIKArs.com\nNalazite se na Home » Energetika » RiTE “Ugljevik” pozitivno poslovalo u prošloj godini\nRiTE “Ugljevik” pozitivno poslovalo u prošloj godini\nObjavljeno: 14:34, 6. Oktobra 2014.\nUGLJEVIK, Rudnik i termoelektrana /RiTE/ “Ugljevik” u prošloj godini pozitivno je poslovalo, ostvarivši prihod od oko 151 milion KM, dok su rashodi iznosili oko 148 miliona KM.\nIzvještaj o poslovanju ovog elektroenergetskog preduzeća za 2013. godinu danas je usvojila Skupština akcionara RiTE “Ugljevik”, na kojoj je za novog predsjednika izabran Cvjetko Stojanović.\nDirektor RiTE “Ugljevik” Žiko Krunić zadovoljan je poslovanjem u 2013. godini jer je ostvaren plan u proizvodnji i u Rudniku i u termoelektrani.\n“Zadovoljni smo ostvarenim planom otkrivke u količini od oko devet miliona tona, kao i proizvodnjom uglja koja je bila nešto manje od dva miliona tona uglja”, rekao je Krunić i dodao da je i proizvodnja struje bila prema planu od oko 1.600 megavata.\nKrunić je istakao da je ovo preduzeće uspjelo da ostvari i značajne investicione zahvate, te naveo da je realizovan veoma važan projekat finansiran iz vlastitih sredstava. “Riječ je o automatizaciji upravljanja blokom TE”, pojašnjava Krunić.\nDirektor RiTE zadovoljan je i obnovljenom rudarskom mehanizaciju, koja je veoma zahtjevna i skupocjena. “Uspjeli smo i to da isfinansiramo da bismo držali korak sa vremenom, kada je riječ o osposobljenosti radne jedinice Rudnik”, rekao je Krunić.\nPrema njegovim riječima, RiTE sve to ne bi uspjela sama, odnosno da ne posluje u sastavu “Elektroprivrede Republike Srpske” i da nije svo vrijeme postojala podrška resornog ministarstva i Vlade Republike Srpske.\n“Zajedno sa našim matičnim preduzećem, Vlada je pratila naše aktivnosti, obezbjeđivala odgovarajuće saglasnosti na naše odluke o ovim investicionim zahvatima, koji su nešto malo manji od oko 30 miliona KM”, rekao je Krunić.\nOn je naveo da je dobit od oko tri miliona KM, što je dijeljeno na donacije kao i do sada. On je napomenuo da je u 2011. i 2012. godini po ovom osnovu izdvojeno oko 2,2 miliona KM.\nKrunić je naglasio da su ta sredstva upućena širom Republike Srpske, gdje je bilo potrebno, te da ovo preduzeće ima čime da se ponosi, dok u ovoj godini ima, kako je naveo, posebne izazove.\nOn je napomenuo da su zbog problema na Termoelektrani imali produženi redovni godišnji remont. “Riječ je o havarijskom kvaru, koji je remont značajno produžio i po tom osnovu ove godine imaćemo problem kako bismo sve postigli, jer smo imali gubitak od 13 miliona KM”, rekao je Krunić.\nKada je riječ o investicionim aktivnostima, on je najavio da se neće zaustaviti ni u Rudniku ni na Termoelektrani, jer je to od velikog značaja za budući profitabilan rad prema standardima koji će se zahtijevati od ovakvih objekta.\nPrema njegovim riječima, u toku je realizacije ugradnje, odnosno zamjena elektrofiltera, investicije vrijedne oko 20 miliona KM. Krunić je napomenuo da je ova investicija u vezi sa projektom odsumporavanja koji treba da počne od 2016.\nPlanirane su i javne nabavke u rudarsku mehanizaciju. Srna\nTags: cvjetko stojanovic,poslovanje,prihod,rite ugljevik,ziko krunic


Nikolić i Dodik: Intenzivirana saradnja Srbije i RS\nTomislav Nikolić i Milorad Dodik, Beograd, 31. oktobar 2013.\nSrbija i Republika Srpska su u poslednjih godinu dana značajno intenzivirale saradnju, tvrde predsednici Tomislav Nikolić i Milorad Dodik.\nU Beogradu na sednici Veća za saradnju Srbije i Republike Srpske razgovaralo se o jačanju privredne saradnje, novim investicijama, zajedničkom izlasku na treća tržišta, kao i o realizaciji projekata "Srednja Drina" i "Južni tok".\n"Ja vidim sve čvršću i jaču saradnju u budućnosti", rekao je Nikolić nakon razgovora sa Dodikom.\n„Bolja budućnost i napredak Srbije i Republike Srpske se, između ostalog baziraju na čvrstoj regionalnoj saradnji, posebno u oblasti energetike, privrede, pravosuđa, saobraćaja, regionalne i prekogranične saradnje i kulture. Razgovarali smo o potrebi izradi studije o komplementarnosti privreda Republike Srbije i Republike Srpske i analize problema u vezi sa necarinskim barijerama prema Republici Srpskoj. Saglasili smo se da treba intezivirati saradnju na realizaciji projekta Srednja Drina i projekata vezanih za gasovod Južni tok. U cilju realizaciji prava svih građa, što pre je potrebno potpisati bilateralne sporazume u oblasti pravosuđa. Takođe smo zaključili da je potrebno uskladiti delovanje i nastup Republike Srbije i Republike Srpske povodom obeležavanja stogodišnjice početka Prvog svetskog rata. Svedoci smo da pojedinci u poslednje vreme pokušavaju iznova da pišu istoriju kako bi srpski narod predstavili odgovornim za tragediju Prvog svetskog rata. Mi ćemo učiniti sve da ne dozvolimo falsifikovanje istorije i stigmatizovanje srpskog naroda za nesreću koja je tih godina zadesila ceo evropski kontinent, kada je naš narod platio jezivu cenu i kada je stradao svaki četvrti stanovnik cele Srbije“, rekao je Nikolić.\nUprkos primetnom zahlađenju odnosa Dodika sa novim vlastima u Beogradu predsednik Republike Srpske ipak tvrdi da između vlada Srbije i RS postoji potpuno razumevanje zajedničkih interesa.\n„Moram da kažem da je naša zajednička ocena da je saradnja dobra. Da je ona značajno intenzivirana u poslednjih godinu dana, da je dala neku novu dinamiku na različitim pitanjima, prije svega privredne saradnje, u oblasti obrazovanja, kulture i svih drugih vidova našeg zajedničkog rada. Mi apsolutno podržavamo i razumijemo državnu politiku Srbije u pogledu Dejtonskog sporazuma, odnosa prema BiH i Republici Srpskoj i mislimo da je to pažljivo iznijansirano i da upravo afirmiše potpisani međunarodni sporazum koji se zove Dejtonski sporazum i da u tom pogledu Srbija ima zaista jedan konstruktivan pristup koji pomaže nama u Republici Srpskoj da afirmišemo upravo naša prava dobijena tim Dejtonskim mirovnim sporazumom“, izjavio je Dodik.\nAleksandar Popov iz novosadskog Centra za regionalizam kaže da je jasno da nova vlast u Beogradu pravi otklon od neprikosnovenog ljubimca bivše vlasti Milorada Dodika. Sa druge strane, čini se da je on primio takvu poruku i da pokazuje prve znake prilagođavanja novoj situaciji, kaže Popov.\n„Mislim da nova garnitura više ne gaji tako srdačan odnos, pre svega sa liderom Republike Srpske i mislim da će se desiti da polako, a već se i dešava, da pravi odnos od njegove politike. Naravno da se to neće izvoditi na neki dramatičan način, ali će se vremenom pokazati da će tog otklona biti. Sigurno je da ovo pitanje neće otvorenije eskalirati dok se ne zatvori kosovsko pitanje nakon izbora 3. novembra. Posle toga, sve će zavisiti od toga kakve reakcije budu dolazile iz Banjaluke na neke poteze Beograda. Ranije je iz Banjaluke stizalo čak ljutito reagovanje od strane lidera Republike Srpske kada je Srbija činila korake na normalizaciji odsnosa sa Sarajevom. Međutim, sada se već vide neki drugačiji tonovi, pa i podrška lokalnim izborima na Kosovu što ranije nije bio slučaj nego je Republika Srpska bila protiv bilo kakvih ustupaka Prištini ili bilo kakvih kompromisa oko toga. Tako da mislim da i lider Republike Srpske shvata da više nema takvo uporište u Beogradu kao što je imao i verovatno će se tome morati prilagođavati“, ocenio je Popov.


Veliki broj igrača širom Evrope imao je pozitivne testove na Covid-19 tip virusa. Najveći broj zaraženih profesionalaca igra za klubove iz Italije i Španije, dve najugroženije evropske zemlje.\nEva Karneiro je dala odgovor na pitanje zašto fudbaleri imaju veće šanse da se zaraze.\n- Igrači češće obolevaju od virusa i infekcija gornjeg respiratornog trakta jer je ključni problem u naporu, odnosno fizičkoj aktivnosti. Telo se izlaže velikim naporima i nema vremena da se oporavi, jer posle utakmice slede treninzi koji prave novi problem njihovim telima. Igrači igraju na svaka 72 sata, i postepeno iscrpljuju sve rezerve - rekla je Eva.\nDoktorka koja se našla se u centru pažnje nakon sukoba sa Žozeom Murinjom na terenu "Stamford bridža" dodala je i kako su česta putovanja rizična.\n- Jasno je da fudbalski klubovi idu privatnim avionom na utakmice, ali moraju doći na aerodrom, svašta se tamo može dogoditi i pre nego što oni uđu u svoj avion - istakla je Eva Karneiro.


DRAMA KOD SRPSKE AMBASADE U LONDONU: Ukrajinci upali u zgradu, tražili smeštaj izbeglica, pa uhapšeni! | Serbiantimes.info\nDemonstranti koji su upali u vilu ruskog oligarha Olega Deripaske na trgu Belgrejv u Londonu okačili su na ovo zdanje ukrajinsku zastavu, a potom i snimili unutrašnjost zdanja uhapšeni su nakon ovog čina.\nOni su rekli da se protive Vladimiru Putinu i invaziji Rusije na Ukrajinu i da žele da otvore vilu za ukrajinske izbeglice. Desetine policajaca proveli su sate pokušavajući da ih ubede da siđu sa balkona ispred zgrade, preneo je Gardijan.\nTrg na kojem se nalazi vila Olega Deripaske je u prestižnom delu Londona, Najtsbridžu, nedaleko od Bakingemske palate i Hajd parka. Takođe, prekoputa ove vile nalazi se i Ambasada Srbije u Londonu.\nVila u broju 5 pripada ruskom oligarhu i milijarderu Olegu Deripaski, koji se nalazi na listi osoba, kojima je Ujedinjeno Kraljevstvo uvelo sankcije zbog ruskog napada na Ukrajinu.\nSam Deripaska negirao da kuća, vredna pedeset miliona funti, pripada njemu, ističući da je u vlasništvu njegove rodbine.\nProverom zemljišnih knjiga, britanski mediji utvrdili su da vila ipak pripada njemu što je potvrđeno i sudskom odlukom iz 2007. godine.\nAnarhisti tražili da se zgrada ustupi ukrajinskim izbeglicama\nGrupa, mahom mladih Ukrajinaca, upala je u Deripaskinu vilu, a zatim na njen balkon istakla ukrajinsku zastavu, parolu: “Ova zgrada je oslobođena”, kao i transparent sa pogrdnim rečima, upućenim ruskom predsedniku Putinu na engleskom i ukrajinskom.\nZatim je usledilo devetočasovno ubeđivanje sa policijom, koja je opkolila zgradu i putem krana pregovarala sa članovima grupe, koji su zahtevali da zgrada bude ustupljena na upotrebu ukrajinskim izbeglicama.\nTokom pregovora sa policijom oni su snimili video unutrašnjosti kuće, koji su postavili da društvene mreže, ali i pevali i pili viski.\nSebe opisuju kao Mahnoviste, sledbenike ukrajinskog anarhiste Nestora Ivanoviča Mahnoa, koji je tokom građanskog rata, koji je na teritoriji nekadašnjeg Sovjetskog Saveza vođen od boljševičke revolucije do početka dvadesetih godina prošlog veka, pod svojom kontrolom držao južni deo današnje Ukrajine boreći se protiv svih – od Crvene do Bele armije, preko vojski Centralnih sila do lokalnih atamana.\nČetvorica aktivista, koji su odbili da izađu iz vile, uhapšena su posle devet sati razgovora sa policijom.\nOko sat vremena pre toga, druga grupa aktivista pokušala je da se kroz policiju probije do zgrade, ali su jedan po jedan savladani i takođe privedeni.\nSadik Kan uz aktiviste\nU intervjuu za radio LBC, londonski gradonačelnik Sadik Kan ocenio je policijsku akciju kao “neprimereni odgovor” na postupke ove grupe.\nKanu je nejasno zašto je policija uopšte reagovala, osim ako je u opasnosti bila okolna imovina.\nGradonačelnik Londona najavio je da će o ovom slučaju razgovarati sa šeficom Metropoliten policije u ostavci Kresidom Dik ili nekim od njenih zamenika.\nSadik Kan istakao je da je vlada imala vremena da “poslednjih nedelja zapleni imovinu oligarha i ustupi je ukrajinskim izbeglicama”.\nPortparol porodice Deripaska saopštio je da su njeni članovi “zgroženi” činjenicom da je britanski pravosudni sistem zakazao i dozvolio da grupa satima ostane u zgradi uprkos velikom prisustvu policije.\nRelated Topics:LondonUkrajinaSrbijaRusijaVelika Britanijarat u ukrajiniambasada srbije u londonuanarhisti


Vesti online / Vesti / Srbija / Rakić: Ušli smo u institucije radi boljeg života Srba\nRakić: Ušli smo u institucije radi boljeg života Srba\n"Srpska lista je odlučila da uđe u institucije Kosova iz jednog razloga - da bi se borila za bolji život Srba na KiM", izjavio je lider te liste Goran Rakić.\n- Nažalost, Srbi nisu mogli da biraju političke predstavnike Albanaca, ali ono što nas raduje je da ni Albanci nisu mogli da biraju političke predstavnike Srba - rekao je Rakić za televiziju Pink.\nPrema njegovim rečima, prvi put posle 1999. godine postoji situacija gde će "srpski političari koji predstavljaju srpski narod biti ispred svog naroda".\n* Evo kako su svetski mediji videli izbor Haradinaja za premijera\n- Do sad bila praksa da ti isti političari guraju narod ispred sebe i sada ćemo mi tu praksu promeniti -rekao je Rakić navodeći da će se srpski poslanici boriti u skupštini za bolji život, odnosno bezbednost, opstanak, bolji ekonomski položaj i povratak interno raseljenih lica na prostoru Kosova i Metohije.\nGovoreći o kritikama lidera opozicije Saše Jankovića, Boška Obradovića i Vuka Jeremića zbog odluke Srpske liste da uđe u kosovske institucije, Rakić je rekao da pomenuti opozicioni lideri nikad nisu bili na prostoru KiM.\n- Oni su možda čuli za Gazivode, ali ne znaju gde se Gazivode nalaze, čuli su za Ranilug, Staro Gacko, Goraždevac, Štrpce, ali ako ih pitate da li na karti znaju da pokažu gde su ta mesta, verujte mi da neće biti u prilici niti će znati da to urade - tvrdi Rakić.\nLider Srpske liste uputio je poziv pomenutim opozicionim liderima da dođu na Kosovo i žive sa srpskim narodom i dele njegovu sudbinu.\n- Tek onda ćemo, možda, uvažiti njihove stavove, zahteve, predloge i savete jer ovako, sedeći u udobnim foteljama u Beogradu, a deliti savete ljudima koji se bore za goli opstanak, za opstanak Srba na prostoru KiM, mislim da je neprimereno i molim ih i pozivam da ne dele lekciju nama dole - rekao je Rakić.\nNa pitanje kakav rejting uživaju ti opozicioni lideri na KiM, Rakić je rekao da o tome govori podatak da je na proteklim predsedničkim izborima Aleksandar Vučić dobio više od 85 odsto srpskih glasova, dok su svi zajedno pomenuti opozicioni lideri, na nivou statističke greške, dobili nestso više od jedan odsto glasova.\nSRBIJA Đurić: Haradinaj ostaje ratni zločinac, Srbi između "kuge i kolere"\nSRBIJA "Sve zavisi od srpskih glasova, ali nećemo ucenjivati nikoga"\nSRBIJA Haradinaj progovorio na srpskom, evo šta je poručio


Poreska harmonizacija vs. poreska konkurencija u EU – Institut za pravo i finansije\nPoreska harmonizacija vs. poreska konkurencija u EU\nYou are here: Home / Poreska harmonizacija vs. poreska konkurencija u EU\nAutor : Dijana Došić\nReviziju sproveo : Ivan Stefanović\nOba pristupa, konkurencije i fiskalne harmonizacije imaju duboke istorijske korene u evropskim državama, ali se kroz njih reflektuju i polemike o tome kao izvršiti integrisanje fiskalnih sistema EU tako i pitanja na koji način fiskalni sistemi mogu uticati na privredni rast i konvergenciju ekonomske politike u proširenoj EU.\nOvi pristupi ilustruju osnovne razlike u istorijskim i političkim stavovima država članica o širim pitanjima ekonomske integracije pre svega političkim i socijalnim.\nUloga EU u oporezivanju bila je ralativno malog značaja i odnosila se na harmonizaciju u oblasti posrednih poreza pa se s pravom konstatuje da pitanje fiskalne harmonizacije ima istaknuto mesto na planu evropskih integracja, mada postoji mala zavisnost između vremena utrošenog na pregovore o harmonizaciji u odnosu na postignute rezultate – usvojene propise na nivou EU\nPitanje fiskalne harmonizacije dovelo je do kontraverznih stavova, a predlozi koji su dolazili iz Brisela su često uzrokovali jake reakcije nacionalnih država.\nProcesi evropskih integracija najčešće se nanaliziraju sa aspekta geografskog širenja i prijema novih država članica u EU.\nPitanja načina fiskalne integracije zadiru i tiču se i ekonomsko – političke suštine evropskih integracija odnosno samog koncepta na kome se integracija zasniva, tako da razlikujemo: neoliberni koncept i intervencionistički regulatorni pristup.\nKoncept intervencionistički orijentisanog regulatornog pristupa predlaže usvajanje obimnog korpusa nadnacionalnih propisa, sa ciljem jačanja jedinstvenog tržišta i produbiljavanja evropskih integracija. U pogledu načina odlučivanja prednost se daje odlučivanju na osnovu kvalifikovane većine i zahtevi za jačanjem nadnacionalnih organa, posebno u oblastima socijalne regulative, fiskalnih pitanja, kao i jačanja kohezione poitike. U oblasti fiskalne potlitke ovaj koncept pretpostavlja fiskalnu harmonizaciju kao i oblik regulisane nadnacionalne integracije poreskih sistema država članica.\nNasuprot ovom konceptu neoliberalni koncept zasniva se na stavu o potrebi jačanja konkurencije između država članica sa ciljem stvaranja podsticajnih mogućnosti mobilnim proizvodnim faktorima što odbacuje nadnacionalne institucije kao faktor regulacije poreskih pitanja. Nadnacionalne institucije saglasno ovom projektu mogu postojati samo u oblastima koje se odnose na liberalizaciju tržišta, konkurenciju na jedinstvenom tržištu i montearnu politiku. Izvan ovih oblasti, neoliberalni koncept zagovara minimum instituciionalnih zahteva, striktna ograničenja prava odlučivanja na osnovu kvalifikovane većine i ograničena ovlašćenja nadnacionalnih organa. U oblasti fiskalne politike, neoliberalni koncept prihvata fiskalnu konkurenciju kao način postepene integracije poreskih sistema država članica EU.\nPod fiskalnom integracijom u EU podrazumeva se proces smanjivanja razlika u elementima pojedinih poreza kao i približavanje fiskalnih sistema država članica EU čime se otklanjaju poreski izazvane prepreke slobodnom kretanju faktora proizvodnje u funkciji ostvarivanja osnovnih ciljeva jedinstvenog tržišta.\nPotreba za fiskalnom integracijom naročito je povećana poslednjih godina u EU zbog rasta spoljnotrgovinske razmene, obavljanja usluga i finansijskih transakcija između država članica EU, zbog povećanog kretanja “četiri slobode“ tržišta, zbog porasta broja multinacionalnih kompanija koje posluju na jedinstvenom tržištu EU, zbog intenzivnog razvoja savremenih i komukacionih i internet tehnologija itd.\nPostojanje različitih fiskalnih sistema u državama članicama EU ometa međunarodno kretanje faktora proizvodnje i ugrožava ostvarivanje najznačajnih principa oporezivanja na kojima se zasnivanju savremeni fiskalni sistemi a posebno dovode do:\nNarušavanja finansijsko – političkih ciljeva – povećavaju se mogućnosti izbegavanja plaćanja poreza – npr. međunarodna poreska evazija, usled nemogućnosti kontrole obveznikovih prihoda i imovine, ostvarenih ili stečenih na teritoriji druge države članice EU\nNarušavanja principa poreske neutralnosti – koje se ogleda u različitom i neravnomernom oporezivanju poreskih obveznika u zavisnosti od toga da li delatnost ili investiranje obavljaju samo u domaćoj državi ili u inostranstvu.\nNarušavanja ekonomskog principa efikasnosti u oporezivanju – što dovodi do neadekvatne alokacije kapitala i suboptimalnog korišćenja proizvodnih faktora s obzirom da se kapital investira pod uticajem poreskih, a ne ekonomskih razloga\nNarušavanja administrativno – tehničkih principa – stvaranja pravne nesigurnosti i povećanja obaveza i troškova poreskih obveznika koji obavljaju delatnost u domaćoj i u drugim državama –članicama EU, s obzirom da moraju primenjivati, kako fiskalni sistem države rezidenststva, tako i fiskalni sistem države članice EU u koji investiraju (a koji im nije poznat)\nRazličiti putevi fiskalne integracije\nOsnovni ekonomski cilj EU predstavlja unapređenje alokativne efikasnosti na jedinstvenom tržištu EU, putem smanjivanja ili ukidanja ograničenja u kretanju roba, usluga i faktora proizvodnje odnosno sprečavanja potencijalnih distorzija.\nOsnovni princip na kome se zasniva koncept evropskih integracija je princip konkurencije, kao mehanizma kojim se vrši efikasna alokacija ekonomskih resursa.\nPrincip konkurencije je od centralnog značaja u evropskom projektu još od Rimskog ugovora iz 1957. godine i pretpostavlja stvaranje i postojanje jednakih uslova koji važe za sve učesnike na jedinstvenom evropskom tržištu. Prema tome, jednaki uslovi konkurentima na jedinstvenom tržištu ne smeju biti umanjeni ni putem različitih poreskih mehanizama, što zahteva značajan stepen fiskalne integracije i promoviše principe neutralnosti i efikasnosti oporezivanja.\nDrugi bitan princip evropskih integracija je princip supsidijarnosti, proklamovan Mastrihtskim ugovorom iz 1992. godine. Ovaj princip ima za cilj da predvidi načine podele nadležnosti između EU i država članica u pitanjima u kojima postoji podeljena nadležnost odnosno mogućnost delovanja kako EU tako i država članica.\nPrema ovom principu, EU deluje u okvirima nadležnosti koje su joj dodeljene Ugovorom o osnivanju dok u oblastima koje ne spadaju u njenu isključivu nadležnost (kao što su porezi) EU preduzima mere u skladu sa načelom supsidijarnosti, samo ako i ukoliko ciljevi predviđene akcije ne mogu biti u potrebnoj meri ostvareni od strane država članica odnosno mogu biti uspešnije ostvareni od strane EU.\nAnaliza osnovnih principa i kriterijuma na kojima se zasniva EU, ukazuje na određene protivrečnosti u načinima vršenja fiskalne integracije.\nNa jednoj strani principi neutralnosti i efikasnosti u oporezivanju zahtevaju značajan nivo fiskalne harmonizacije, što se odnosi i na primenu poreskih propisa. Na drugoj strani, princip supsidijarnosti podrazumeva da svaka država članica EU zadržava nezavisnost u oporezivanju a samim tim i pravo na fiskalnu konkurenciju.\nZato se i ističe da su konkurencija i harmonizacija neizbežni činioci i preduslovi stvaranja jedinstvenog tržišta EU:“ u cilju dobrog funkcionisanja jednistvenog tržišta, potrebno je sprovođenje dva tipa politika konkurencije i harmonizacije“\nPristup fiskalne harmonizacije zasniva se na pretpostavci da slobodna trgovina na jedinstvenom tržištu EU zahteva prethodno izjednačavanje poreske politike i prakse u državama članicama odnosno da integracija zahteva prethodno ustanovljavanje pravila o funkcionisanju fiskalnih sistema i profilisanju fiskalnih politika, u formi zakonom obavezujućih propisa za sve države članice.\nFiskalna harmonizacija predstavlja proces normativnog usklađivanja elemenata pojedinih poreza između država članica EU na nadnacionalnom nivou, sa ciljem eliminisanja ili smanjenja poreski izazvanih distorzija do kojih dolazi zbog prekograničnih ekonomskih aktivnosti na teritoriji EU.\nPodrazumeva prihvatanje zajedničkih pravila koja eliminišu nacionalne razlike u poreskim pitanjima.\nU EU postoje različiti instrumenti fiskalne integracije, a fiskalna harmonizacija predstavlja najkomplikovaniju i najradikalniju meru i način fiskalne integracije.\nOna podrazumeva stvaranje takvog ambijenta u kome je poreski obveznik suočen sa sličnim ili identičnim poreskim opterećenjem, bez obzira na to u kojoj državi članici EU radi, štedi, kupuje ili investira. To znači da harmonizacija poreskih elemenata (npr poreskih stopa) dovodi do eliminacije fiskalne konkurencije, na isti način kao što i sporazum o ujednačavanju cena pojedinih roba eliminiše konkurenciju između tih roba na jedinstvenom tržištu.\nFiskalna harmonizacija se može postići na više načina:\nEksplicitna – postoji u situaciji kada države članice EU postignu dogovor o ustanovljenju minimalnih poreskih stopa ili odluće da oporezivanje vrše po istoj poreskoj stopi. Npr Direktivom Saveta EU je propisano da države članice mogu uvoditi PDV u visini od najmanje 15% . Ovom Direktivom eliminišu se distorzije u kretanju robe na jedinstvenom tržištu EU, do kojih može doći usled postojanja različitih stopa PDV. Isto tako, poreski obveznici nisu više u mogućnosti da koriste konkurentnu poresku politiku u drugim državama članicama EU.\nKod ovakvog oblika direktne poreske harmonizacije, platiše nemaju korist od bolje poreske politike u drugim državama i vlasti su zaštićene od tržišne discipline\nImplicitna – postoji u situaciji kada države članice oporezuju dohodak svojih državljana zarađen u poreskim jurisdikcijma drugih država članica EU.\nKoncept oporezivanja „svetskog dohotka“ zahteva od država članica EU razmenu finansijskih informacija o nerezidentnim investitorima kao i razmenu tih informacija s trećim zemljama. Na ovaj način se postiže ravnomernost u oporezivanju rezidentnih i nerezidentnih obveznika, doprinosi se očuvanju poreske osnovice i sprečava se međunarodna poreska evazija. Međutim primenom ove forme harmonizacije, poreski obveznici ne mogu koristiti fiskalnu politiku drugih država članica. Ova politika “svetskog oporezovanja” zahteva da vlast skuplja finansijske informacije o investitorima koji nemaju prebivalište u toj zemlji i da podele te informacije sa poreskim službama iz drugih zemalja. Ovaj sistem “razmene informacija” ima tendenciju da bude ćorsokak budući da radna mesta i kapital generalno otiču iz država sa visokim porezima u one sa niskim.\nU ovom indirektnom obliku poreske harmonizacije, poreski obveznici nemaju koristi od bolje poreske politike u drugim državama i vlasti su zaštićene od tržišne discipline.\nPostoji i mešoviti oblik harmonizacije – u suštini kombinacija prethodna dva pristupa. Ovaj pristup, sa jedne strane, povećava uniformnost korporativnog i poreza na štednju, a sa druge strane, omogućava diferencijaciju poreza na dohodak.\nPozitivna fiskalna harmonizacija – postoje različiti oblici fiskalne harmonizacije kao i različiti oblici poreske koordinacije i saradnje u vođenju zajedničke politike u poreskim oblastima.\nNegativna fiskalna harmonizacija – manifestuje se u zabranama onih ponašanja koje dovode do narušavanja „četiri osnovne slobode“.\nEliminisanje svih razlika između poreskih sitema država članica EU nije idealno rešenje ukoliko su takve razlike opravdane objektivnim faktorima. Sa ekonomske tačke gledišta, sasvim je opravdano da države članice koje su teritorijalno locirane u perifernim krajevima EU ili su po veličini male, usvajaju poreske režime sa ciljem kompenzacije nepovoljnog geografskog i teritorijalnog položaja\nProces poreske harmonizacije naročito je interesantan i intrigantan na primeru Evropske unije. Ugovorom o osinvanju EU, kao jedan od osnovnih ciljeva definisano je stvaranje jedinstvenog tržišta a ono podrazumeva slobodno kretanje dobara, usluga, ljudi i kapitala u uslovima postojanja konkurentskog oblika organizacije tržišta. Sa druge strane, kod zemalja članica postojale su razlike u poreskim sistemima i poreskim politikama. Poreska harmonizacija, stoga nije automatski proces koji će uslediti od izvršenja tekućih prava EU već zahteva nove zakone ili dobrovoljne sporazume.\nProces poreske harmonizacije obuhvata usaglašavanja posrednih poreza, neposrednih poreza, zatim eliminisanja dvostrukog oporezivanja i saradnju poreskih službi. Poreska saradnja je inicirana izveštajem Fiskalnog i finansijskog komiteta iz 1962. godine.\nKonkurencija poboljšava ekonomske performanse, podstiče bolju alokaciju resursa i doprinosi ekonomskoj efikasnosti. Konkurencija je važan razlog zbog koga tržišne ekonomije brže rastu i omogućavaju viši životni standard.\nU današnjem poslovnom svetu, obeleženog turbulencijom i velikom promenljivošću, tržišni uspeh se postiže na taj način što kompanije nastoje da same uvedu konkurenciju svom proizvodu, ne čekajući da to učine konkurenti.\nPotreban uslov za poresku konkurenciju je visoka mobilnost kapitala i/ili rada. Mobilnost kapitala može biti povećana tehnološkim promenama koje omogućavaju pojedincima da se kreću širom kontinenata. Ipak, visoka mobilnost kapitala ne znači da kapital mora da se kreće preko granice. Neophodan uslov za kretanje kapitala je da kapital može da se kreće preko granice na niskim troškovima\nPolazeći od navedenog, proces poreske konkurencije može se definisati kao proces privlačenja mobilnog kapitala smanjenjem poreskih stopa. Po svojoj prirodi, proces poreske konkurencije je proces međuzavisnosti postavljanja poreskih stopa i poreske osnovice.\nPoreska konkurencija postoji kada se omogućuje poboljšanje relativne konkurentske pozicije jedne države naspram drugih, i to kroz smanjivanje poreskog opterećenja poslovne aktivnosti kompanija i pojedinaca, sa ciljem da se zadrže ili privuku mobilne ekonomske aktivnosti i odgovarajuća (što povoljnija) poreska osnovica, iako se to možda ostvaruje na način koji šteti drugim državama.\nPozitivni efekti poreske konkurencije su kontrola moći, inovacije, podsticaji, smanjenje poreskog tereta, fiskalna disciplina, odgovarajuća ravnoteža između nivoa oporezivanja i javnih dobara.\nPozitivni efekti poreske konkurencije mere se stepenom smanjenja javne potrošnje, tj. stepenom efikasnosti javnog sektora. Ona je snažan podsticaj ekonomskoj liberalizaciji koja je pomogla uvođenju dobre poreske politike u zemljama širom sveta.\nČak su i ekonomisti iz OECD priznali da “mogućnost izbora lokacije ekonomske aktivnosti otklanja nedostatke u budžetskim procesima vlasti, čime se ograničava mogućnost preterane potrošnje i oporezovanja.”\nPristup fiskalne konkurencije u EU na drugoj strani ima za cilj da se do integracije dođe što je moguće pre, a da pravila budu uvedena nakon toga. Prihvatanje fiskalne konkurencije zasniva se na stavu da postoji prostor u kome će države članice EU vršiti fiskalnu integraciju kroz svoje sopstvene institucije i pravila, a da će nakon toga, kao posledica proizaći pravna pravila na nadnacionalnom nivou.\nPostoje različite forma fiskalne konkurencije, a jedna od najčešćih podela je podela na tzv. štetnu i pravičnu fiskalnu konkurenciju.\nŠtetna fiskalna konkurencija – neprihvatljiva za države članice s obzirom da za cilj ima privlačenje inostranih poreskih osnovica na jednoj dok na drugoj strani svoje nacionalne poreske osnovice štiti posebnim poreskim mehanizmima. Pod ovom konkurencijom smatraju se i specifični ad hoc aranžmani s određenim kategorijama poreskih obveznika.\nOsnovni argument stava o štetnoj poreskoj konkurenciji baziran je na činjenici da fiskalna konkurencija dovodi do opšteg i neželjenog gubitka javnih prhoda, čak i ukoliko se na kratak rok u pojedinim državama ostvare pozitivni efekti.\nPravična fer konkurencija podrazumeva takav oblik koji je zasnovan na podjednakom fisklanom opterećenju pojedinog poreskog objekta bez obzira na rezidentnost ili posebne kategorije poreskih obveznika.\nArgumenti ZA: fiskalnu harmonizaciju\nOsnovni argument u prilog fisklane harmonizacije odnosi se na činjenicu da fiskalna konkurencija može dovesti do neodgovarajućeg suoptimalnog nivoa obezbeđenja javnih prihoda i pružanja javnih usluga, usled nedostatka javnih prihoda, odnosno do situacije kada prikupljeni javni prihodi ne mogu pokriti javne rashode.\nOsim toga, fiskalna konkurencija dovodi do rešenja koja imaju negativne posledice na ostvarivanje principa pravičnosti u oporezivanju. Naime, pravičnost oporezivanja je ugrožena činjenicom da fiskalna konkurencija dovodi do smanjenja poreskih stopa na mobilne poreske osnovice, pre svega kapital u krajnjoj instanci do nulte poreske stope u svim državama članicama EU.\nSamim tim, teret oporezivanja mora biti prebačen na manje mobilne poreske osnovice pre svega na faktor rada, odnosno na zarade. Takođe rezidenti iz zemalja članiica s niskim porezima i sa niskim nivoom javnih usluga, mogu koristiti javna dobra u državama članicama koje imaju visoke poreze i po tom osnovu ostvariti širi opseg javnih usluga.\nOsnovni ekonomsko politički argumenti u prilog fiskalne harmonizacije:\nUnapređenje alokativne efikasnosti na jedinstvenom tržištu\nDolazi do smanivanja razlika između poreskih sistema država članica, čime se uklanjaju poreski izazvane distorzije slobodnom kretanju proizvodnih faktora i postiže se alokativna efikasnost\nObezbeđenje pokrića javnih rashoda\nPrivlačenjem mobilnih faktora proizvodnje (kapital), smanjivanja poreskih stopa može dovesti do smanjivanja ukupnih javnih prihoda i po tom osnovu do smanjivanja ukupnog obima javnih rashoda, odnosno neodgovarajućeg nivoa pružanja javnih usluga\nObezbeđenje sistema socijalne zaštite i socijalnih programa\nNeharmonizovani poreski sistemi dovode do poreske konkurenicije, što će rezultirati nižem nivou sredstava potrebnih za obezbeđenje sistema socijalne zaštite i nemogućnosti održavanja socijalnih programa na dostignutom nivou u EU.\nPoseban problem predstavlja i proces starenja stanovništva u EU koji se na planu socijalnih programa manifestuje u stalnom povećanju rashoda po osnovu isplate penzija i drugih prinadležnosti iz socijalnih programa.\nPoreska konkurencija za oskudnim proizvodnim resursima pre svega kapitalom ima za cilj da putem smanjivanja poreskih stopa privuče investicije iz ostalih država čllanica. Smanjivanje poreskih stopa na kapital kao najmobilniji faktor, mora biti kompenzovano povećanjem poreskih stopa na manje mobilne faktore, pre svega faktor rada, što ima negativne posledice na pravičnost oporezivanja.\nSuzbijanje poreske evazije\nPoreska harmonizacija, odnosno smanjivanje razlika između poreskih sistema i razmena informacija između poreskih vlasti čini poreske sisteme transparentnijim, čime se smanjuju podsticaji i mogućnosti poreske evazije.\nNeosnovanost argumenata o seljenju finansijskog kapitala\nArgumenti zagovornika poreske konkurencije o seljenju finansijskog kapitala izvan granica EU zbog procesa harmonizacije i uvođenje poreza po odbitku na prihode od kapitala su prenaglašeni, s obzirom da mogu imati uticaj samo na privatne investitore, koji u okviru EU čine veoma mali deo ukupnog finansijskog tržišta.\nKoristi od poreza za zaštitu životne sredine\nPorezi vezani za zaštitu životne sedine (porezi na gorivo, energiju) ili porezi s efektima na očuvanje zdravlja stanovništva (porezi na alkohol i duvan) mogu biti efikasni u okviru jedinstvenog tržišta jedino ukoliko su njihovi nivoi harmonizovani.\nEventualne kritike koje bi se odnosile na fiskalnu harmonizaciju ticale bi se toga da ona predstavlja najkomplikovaniju formu fiskalne integracije s obzirom da je u poreskim pitanjima zadržan princip jednoglasnog odlučivanja u Savetu ministara.\nIz ovih razloga, napori za fiskalnom harmonizacijom u EU fokusirani su na veoma specifične oblasti u kojima postoje jaki i nedvosmisleni argumenti u prilog harmonizacije. Ovo je posebno važno u oblasti posrednih poreza ( oporezivanje prometa roba i usluga), gde je potrebno postići neophodan visok nivo harmonizacije, s eliminisanja graničnih kontrola.\nNa drugoj strani, veliki deo fiskalne politike u oblasti neposrednih poreza nema za cilj harmonizovanje poreskih propisa država članica. U ovoj oblasti potrebno je obezbediti da poreski sistemi država članica budu međusobno kompatabilni i u skladu sa Ugovorom o osnivanju EU.\nArgumenti ZA: fiskalnu konkurenciju\nOsnovni argument u prilog fiskalne konkurencije ukazuje da ona podstiče efikasnost javnog sektora. Države članice EU su usled fiskalne konkurencije, primorane da se kritički odnose prema kvalitetu javnih dobara koje pružaju kao i da pokušaju da poreskim obveznicima obezbede najbolje usluge po najnižoj ceni.\nOsim toga, fiskalna konkurencija dozvoljava brza prilagođavanja i odgovor na tzv. asimetrične krize. Takođe, ona dovodi do smanjenja troškova javnog sektora na taj način što podstiče prelaz dela javnih preduzeća iz državnog u privatni sektor, čime se posebno utiče na jačanje lokalnog privatnog sektora.\nOsnovni ekonomsko – politički argumenti u prilog fiskalne konkurencije su:\nUnapređenje efikasnosti javnog sektora\nFiskalna konkurencija podrazumeva snižavanje poreskih stopa i smanjivanje javnih prihoda, pa su države primorane da u cilju obezbeđenja postojećeg nivoa javnih usluga, podstaknu efikasnost javnog sektora. Države su prisiljene da se kritički odnose prema kvalitetu javnih dobara koje pružaju, kao i da pokušaju da obezbede najbolji kvalitet usluga po najnižoj ceni poreskim obveznicima.\nOčuvanje poreske suverenosti\nPoreska politika je jedino preostalo makroekonomsko sredstvo država članica. Ona ima za cilj stimulisanje nacionalnih ekonomija. Prihvatanjem poreske harmonizacije, države bi se odrekle i ovog jedino preostalog makroekonomskog sredstva što bi smanjilo ionako ograničene mogućnosti prilagođavanja i odgovora na asimetrične krize.\nUnutrašnja konkurentnost dovodi do međunarodne konkurentnosti\nPoreska konkurencija podstiče konkurentnost država u okviru EU, ali takođe i eksternu konkurentnost EU na svetskom nivou. S obzirom da procesi poreske harmonizacije dovode do nivelisanja poreskih stopa prema nivou poreskih stopa u najvećim evropskim državama (koje i imaju najviše poreske stope), harmonizacija će verovatno dovesti do porasta opšteg nivoa poreskih stopa u EU. Ovakav razvoj će imati negativne posledice na investicionu aktivnosti i dovesti do seljenja kapitala izvan EU, čime se smanjuje konkurentnost evropskih ekonomija.\nSeljenje finansijskog kapitala i tržišta izvan EU\nU pogledu prihoda od kapitala, a zvog visoke mobilnosti ovog faktora, harmonizacija pretpostavlja uvođenje poreza po odbitku na prihode od kapitala i povećanja poreskog opterećenja ovog faktora, što može dovesti do prenošenja finansijskih usluga izvan granica EU.\nOčuvanje demokratskih tradicija\nPoreska pitanja, visina poreza, nivo javne potršnje i socijalna politika predstavljaju bitna, ponekad i presudna pitanja za ishod parlamentarnih izbora u evropskim državma. Prenošenje poreskog suvereniteta i poreskih ovlašćenja sa nacionalnih na evropske nadnacionalne organe smanjilo bi demokratske kapacitete i distanciralo građane od odluka koje utiču na njihov život i zaposlenje.\nVelike razlike u poreskim sistemima\nTokom dugog vremenskog perioda, evropske države su kreirale sopstvene poreske sisteme, uzimajući u obzir sve svoje specifične kako fiskalne tako i ciljeve alokacije, stabilizacije i redistribucije. Zbog toga se poreski sistemi evropskih država međusobno bitno razlikuju, što ih čini nepodobnim fiskalnoj harmonizaciji na nadnacionalnom nivou.\nNepredvidivi efekat mera harmonizacije\nEfektivni nivo poreskog opterećenja ne zavisi samo od visine poreskih stopa (koje su prioriteti u procesima harmonizacije) već i od ostalih elemenata poreza, pre svega poreske osnovice i poreskih oslobođenja. Zbog toga, efektivno poresko opterećenje može biti više u državama sa nižim porezima, a mere poreske harmonizacije mogu imati nepredvidive efekte, koji neće zadovoljiti pobornike poreske harmonizacije.\nIako ima dosta pozitivnih efekata, treba napomenuti i odgovarajuće nedostatke poreske konkurencije.\nDve glavne kategorije prigovora protiv fiskalne konkurencije:\nPrvi, tvrdi se da je međunarodna raspodela kapitala neefikasna jer kapital kao pokretljivi faktor ide u oblasti gde je porez manji, bez obzira na realna ekonomska razmatranja.\nDrugo, potvrđeno je da poreska konkurencija dovodoi do pogoršanja poreskih baza, na kraju izaziva ispod prosečno snabdevanje javnim dobrima. Prvi argument se nalazi u nekoliko publikacija, a svodi se na činjenicu da porez ne treba da bude dominantan faktor u procesu donošenja odluka o alokaciji kapitala. Drugi argument je razvijen od strane OECD.\nU negativne strane poreske konkurencije treba uvrstiti eroziju poreske osnovice, pojavu politike „osiromašenja suseda“, čak postoje stavovi da dovodi do „slabljenja države“ u ekonomskom i finansijskom smislu.\nStavljanjem u odnos relatIvnih prednosti fiskalne harmonizacije, na jednoj i fiskalne konkurencije na drugoj strani dolazi se do dva vodeća principa fiskalne integracije u EU:\nPOTREBNO JE HARMONIZOVATI SAMO ONE POREZE KOJI DOVODE DO REALNIH DISTORZIJA U PROCESU EKONOMSKE INTEGRACIJE\nSPORAZUMI O MINIMALNIM PORESKIM STOPAMA TREBALO BI DA SPREČE PORESKE SISTEME U PRAVCU SUBOPTIMALNOG NIVOA OPOREZIVANJA.\nPoreska konkurencija vs poreska harmonizacija je u stvari diskusija oko toga da li će vlast kontrolisati faktore proizvodnje. Pristalice poreske harmonizacije bi volele da ometu oticanje radnih mesta i investicija iz država sa visokim porezima u države sa niskim. Debata se uglavnom fokusira na kapital, pogotovu da li vlasti mogu da prate – i oporezuju – mobilni kapital.\nNeki smatraju da su politike poreske harmonizacije neophodne da bi se smanjilo izbegavanje plaćanja poreza (poreska evazija).\nMeđutim, suprotni argumenti kažu da prava i potpuna poreska reforma može smanjiti motiv za izbegavanje plaćanja poreza dok bi se istovremeno umanjivala mogućnosti izbegavanja oporezivanjem kapitalnog prihoda na izvoru. Naime, ovo je debata o veličini vlasti.\nHarmonizacija znači više poreske stope i veću državu. Oslobođeni od stresa konkurencije, političari bi udovoljavali grupama sa specijalnim interesima i opirali se preko potrebnim fiskalnim reformama.\nČinjenica je da su diferencirani poreski sistemi zastupljeniji od harmonizovanih. Harmonizovani sistemi su poželjni mnogima, naročito političarima, međutim, napredak se ostvaruje kada postoje varijacije.\nIronično u odnosu poreske konkurencije i poreske harmonizacije je da se oba mišljenja slažu sa nekim poreskim ujednačavanjem, ili dole (u slučaju konkurencije) ili gore (u slučaju harmonizacije).\nSama potreba za fiskalnom integracijom ne opredeljuje i način vršenja integracija koja se može vršiti putem fiskalne harmonizacije, fiskalne konkurencije, različitim vidovima fiskalne koordinacije i kooperacije između država članica EU. \nŠto se tiče fiskalna kooperacija i razmena poreskih informacija između poreskih administracija država članica EU, one predstavljaju mere koje obećavaju blaže oblike fiskalne koordinacije. Ove mere polazeći od fiskalnog suvereniteta država članica EU dopuštaju određivanje poreskih pravila u skladu sa potrebama samih država članica. Ova saradnja doprineće pravilnom oporezivanju prihoda od štednje EU rezidentata koji su deponovani u državama izvan EU.\nKoordinacija u poreskim pitanjima predstavlja efikasnan instrument u borbi protiv poreske utaje i evazije poreza u EU.\nNedostatak koordinacije poreskih sistema država članica EU predstavlja impuls različitim načinima poreskog planiranja i izbegavanja poreza i pored toga što odredbe Ugovora o osnivanju EU predstavljaju striktna ograničenja ovim merama.\nUnapređenje kooperacije u poreskoj oblasti doprineće zbog toga, ostvarivanju širih ciljeva ekonomske politike država članica EU u pravcu povećanja privrednog rasta i politike zapošljavanja.\nCHAPMAN J, FACER R II, Connections Between Economic Development and Land Taxation, Land Lines Article, Volume 17, No 4, 2005\nMIČEL D, Ekonomija poreske konkurencije: harmonizacija ili liberalizacija, 2005.\nMOMIROVIÇ, ZDRAVKOVIĆ D, Uticaj poreskih podsticaja na izgradnju konkurentnosti sa posebnim osvrtom na Srbiju,\nHARVEY D, From Managerialsm to Enterpreneurialism: The Transformation in Urban Governance in Late Capitalism, In: G. Bridge and S. Watson (eds.) The Blackwell City Reader, 2002.\nRAIČEVIĆ B, Javne finansije, Ekonomski fakultet u Beogradu, 2008.\nRAIĆEVIĆ B, NENADIĆ J , Poreska konkurencija, opšti osrvt, Ekonomski anali 162, 2004.\nSTALMANN J, JOHNSON T, Tax Policy and Tax Portfolio, Oktobar 2010\nSassen S., From Globalisation and its Discontents, In: G. Bridge and S. Watson, The Blackwell City Reader, 2002.\nSteichen A., Tax Competition in Europe or the Timing of Leviathan, IBDF, Amsterdam, 2003.\nStojanović Snežana, Poreska konkurencija versus poreska harmonizacija u Evropskoj uniji, Finansije 1-6/2009, Beograd, 2009.


Izvor: NoviMagazin.rs, 04.Jul.2020, 17:06\nU otvorenom pismu koje je prenela SSP, Đilas je kazao da je Vučić početkom maja govorio da je Srbija "pobedila korona virus" i dodao da je u petak 11 osoba umrlo od posledica rog virusa, >> Pročitaj celu vest na sajtu NoviMagazin.rs << navodeći da je Vučić "kriv za smrt svakog od njih".\nPrema navodima Đilasa, predsednik Srbije je kriv zato što je "namerno stvarao atmosferu da korone nema samo da bi napravio nelegitimne lažne i besmislene izbore".\nDodao je da je Vučić jedini u Evropi dozvolio održavanje fudbalskih utakmica pred publikom, kako je naveo, "čuđenje i zgražavanje celog sveta".\n"Odgovoran si zato što si dozvolio teniske turnire, koncerte, rad noćnih klubova, zato što si pred skupštinom Srbije pravio miting na koji si doveo na hiljade svojih pristalica", ocenio je Đilas.\nLider SSP-a je rekao da je Vučić "svesno sa namerom" napravio atmosferu da je opasnost prošla, kako bi održao izbore.\nPrema njegovim rečima, predsednik Srbije je u martu optuživao građane za širenje virusa, zatim dolazak srpskih državljana iz inostranstva, primorao penzionere na karantin i "kupuju hleb po mraku".\nĐilas je dodao da je Vučić optužio opoziciju da je želela da "korona pobedi" i ocenio je da su ti potezi pokušavanje prikrivanja zakasnele reakcije države u borbi protiv virusa.\n"Kad je korona počela da se dodatno razbuktava krajem maja optužio si studente da bi danas opet, kao na početku, kriv bio ceo narod. Obrnuo si ceo krug i vratio se na početak", naveo je on.\nKako je dodao, "svi su krivi osim Vučića i ljudi koji ga okružuju".\n"Hitno se mora formirati vlada stručnjaka koju neće činiti političari nego ljudi iza kojih ćemo stati svi, bez obzira na političku opredeljenost. Vlada spasa, vlada koja će sa podrškom celog naroda ući u rešavanje zdravstvenih, ekonomskih ali i svih ostalih problema sa kojima se kao društvo susrećemo", kazao je Đilas u otvorenom pismu.\n"To je jedini način da preživimo i kao država i kao narod", ocenio je predsednik Stranke slobode i pravde.\nBeta: Djilas u otvorenom pismu: Vučić krivac za zaražene i umrle od korona virusa


Partizan sam sebe pobedio u Mađarskoj! - Sportske.net\nPartizan sam sebe pobedio u Mađarskoj!\nPosle sjajne partije protiv Budiveljnika u Evroligi, košarkaši Partizana neprijatno iznenadili svoje navijače porazom od Solnoka u Mađarskoj, u 11. kolu ABA lige. Crno-beli na poluvremenu vodili čak 14 poena razlike, ali im ni to nije bilo dovoljno da izbegnu kiks koji su i pre godinu dana doživeli na istom mestu.\nBranilac trofeja u ABA ligi, ekipa Partizana, doživeo je treći poraz ove sezone u ovom takmičenju. Ovog puta, crno-bele je na svom terenu savladao mađarski Solnok rezultatom 76:71, posle velikog preokreta u drugom poluvremenu.\nTokom prve četvrtine, pa i čitavog prvog poluvremena, gotovo ništa nije ukazivalo da bi Solnok mogao da iznenadi ekipu Partizana.\nCrno-beli su odlično ušli u ovaj meč. Počelo je poenima Milutinova i Milosavljevića posle čije trojke je na semaforu stajalo 0:5. I ostatak prve četvrtine je protekao potpuno u znaku ekipe Partizana, koja je iz minuta u minut povećavala svoju prednost.\nU finišu prve četvrtine Partizan je vodio sa 21:12, da bi zatim usledila serija od 6:0 za velikih 'plus 15' - 27:12!\nDo kraja prve četvrtine još poen za domaće, a u drugih deset minuta crno-beli su uspešno održavali stečenu prednost, pa se na poluvreme otišlo vođstvom Vujoševićevog tima rezultatom 43:29.\nA onda, počinje veliki pad u igri Partizana. Kao da je neki drugi tim izašao na parket u nastavku meča. Sve veća nesigurnost i nepreciznost u napadu povećavala je nervozu u redovima Partizana, a sve to je za posledicu imalo ''topljenje'' ubedljive prednosti iz prvog poluvremena.\nNošeni podrškom sa tribina, domaći su već do kraja treće četvrtine smanjili zaostatak na podnošljivih ''minus 4'' - 55:51.\nMeđutim, Partizan nikako ne uspeva da se trgne, u tim trenucima i trener Vujošević je zaradio tehničku grešku, a i sudije su nekim svojim odlukama dodatno povećavale konfuziju u redovima Partizana.\nDomaći se mnogo bolje snalaze u tim trenucima i u poslednjem minutu meča stižu do vođstva od četiri poena razlike - 70:66 za Solnok!\nTrener Vujošević je pokušao svojim poslednjim tajm-autom da učini nešto više, a na 17 sekundi do kraja, Kinsi vraća nadu crno-belima - 72:69, ali domaći nisu dozvolili da u završnici prokockaju prednost, pa su na kraju proslavili veliki trijumf - 76:71.\nBogdan Bogdanović je bio najefikasniji u Partizanu sa 25 poena, ali je u finišu promašio čak tri slobodna bacanja, kada je Solnok stekao odlučujuću prednost. Milosavljević je meč završio sa 12 poena, a Tarens Kinsi sa 11.\nPobedničku ekipu predvodio je Vili Voren sa 20 poena, dok su Vojvoda i Loren upisali po 15.


Tanjug 18. aprila 2019. 15:38\nBRISEL, 8. aprila ( Tanjug) – U Briselu danas niko nije bio rad da komentariše da li je EU iznenađena sastankom u Berlinu, kako je to ocenio šef srpske diplomatije Ivica Dačić, ali se nezvanično ističe da nemačko-francusku inicijativu i pokušaj pokretanja dijaloga Beograda i Prištine sa mrtve tačke u Briselu vide kao doprinos zajeničkom zalaganju EU, SAD i zemlja članica na rešavanju kosovskog pitanja.\nEU nije organizator sastanka u Berlinu, ali je bila i ostaje posrednik u dijalogu Beograda i Prištine, stav je EU zvaničnika.\nU Evropskoj komisiji i Evropskoj službi za spoljne poslove, čiji tim sa Federikom Mogerini na čelu vodi dijalog između Beograda i Prištine, kažu da će najviši zvaničnici EU biti na sastanku u Berlinu 29. aprila i da su tim povodom u kontaktu sa nemačkim organizatorima.\nO tome da li su iznenađeni ovim sastankom, kao tvrdi šef diplomatije Srbije Ivica Dačić, i da li znaju šta će biti tačno na agendi kada je reč o pokretanju dijaloga Beograda i Prištine sa mrtve tačke u Briselu – ne žele da komentarišu.\n”U Berlinu će se posebno pogledati odnos Beograda i Prištine, ali jasno je da EU posreduje u dijalogu i da je to deo procesa proširenja i evropske perspektive. U interesu svih, i Nemaca, jeste da se napreduje”, navode izvori Tanjug u Briselu.\nU Briselu, ali i šire, ima onih koji kritikuju šeficu EU diplomatije zbog nedostatka liderstva u vođenju dijaloga Beograda i Prištine i time opravdavaju potrebu za većim angažamanom Nemačke i drugih međunarodnih faktora.\nDrugi, među kojima je i izvestilac Evropskog parlamenta za Srbiju Dejvid Mekalister, sastanak u Berlinu najavljuju kao doprinos nastavku dijaloga i podrška dobrom i napornom radu Federike Mogerini.\nŠefica EU diplomatije prva je potvrdila svoje prisustvo na sastanku u Berlinu\nIz njenog kabineta je poručeno da se tom prilikom očekuju razgovori o” jačanju stabilnosti i properiteta šireg regiona” kao i da su zemlje članice uvek bile deo rada u cilju pomaka u dijalogu Beograda i Prištine.\nIstovremeno, sumirajući rezulate svog petogodišnjeg mandata na čelu Evropske službe za spoljne poslove Mogerini na poslednjem zasedanju Evropskog parlamenta nije ni pomenula dijalog Beograda i Prištine kome lično posreduje sve vreme.\n”Ponekad ne uspete, ali ako ste uporni i jasni u ciljevima, vrednostima i principima, ponekad dobri rezultati dođu. Možda posle 25 godina, 7 godina ili samo dve godine”, izjavila je Mogerini.\nFederika Mogerini je više puta naglašavala da je osnovni uslov za nastavak dijaloga povlačenje tarifa Prištine na robu iz Srbije.\n”Čim bude uslova, spremna sam ne samo da sazovem novu rundu dijaloga na najvišem političkom nivou za prvo sledeće jutro, već i da nas ”zaključam” na koliko god je to potrebno, na jednu nedelju, mesec dana ili tri meseca”, poručila je Mogerini sredinom februara ove godine.\nDo sada nije bilo uspeha u pokušajima Brisela i Vašingtona da se takse ukinu i stvore osnovni uslovi za nastavak dijaloga Beograda i Prištine.\nSastanak 29. aprila će biti prilika da Berlin i Pariz pokažu svoj uticaj, ali i čemu, pa i kome taj uticaj „ide na ruku“.\nNa kraju, manje je bitno ko posreduje, od toga da se dođe do održivog rešanja za normalizacuju odnosa Beograd i Prištine, ako je o tome reč kad je u pitanju berlinski samit.\nMas: Dobijena pitanja oko stvaranja zone bezbednosti u…\nJunker: Verujem da će Hrvatska uskoro postati članica…