Austrijanci kupuju akcije NIS-a i Aerodroma - Veliki investitori zainteresovani za naše profitabilne\nDve nedelje posle zatvaranja ponude za preuzimanje akcija NIS-a, veliki investitori počeli su da se utrkuju za akcijama te kompanije. I u vlasničkoj strukturi aerodroma "Nikola Tesla" mesto su našli investitori iz Austrije, Švedske, Danske...\nHrvatski investicioni fond "ZB invest", u vlasništvu Zagrebačke banke, prodao je akcije NIS-a pre mesec dana, a juče je ponovo bio na listi najvećih akcionara te naftne kompanije. Sa 170.000 deonica zauzeo je peto mesto. Među prvih 10 najvećih akcionara, društvo mu prave i austrijska bankarska grupacija "Erste Stair Markische", koja je treći najveći suvlasnik NIS-a, odmah posle "Gazprom Nefta" i Srbije, te škotska Royal banka i švajcarski fond "Julius".\nBranislav Jorgić, vlasnik istoimene brokerske kuće, kaže da investitori danas ne kupuju akcije NIS-a da bi špekulisali.\n- To su radili pre šest meseci, a sada je reč o strateškom pozicioniranju. Takav potez rezultate donosi dugoročno - kaže Jorgić.\nDragoslav Veličković, direktor brokerske kuće u Societe Generale banci, kaže da će buduće kretanje cene diktirati dugoročna percepcija kompanije i energetskog sektora od strane investitora.\n- Kompanija je prvi put posle nekoliko godina iskazala dobit, a menadžment NIS-a je obelodanio i planove za sledećih nekoliko godina. Takođe, velike svetske ekonomije nisu dostigle rast od pre ekonomske krize, a cena nafte raste. Sve to ukazuje na potencijalni rast ove akcije - kaže Veličković za "Blic".\nI u vlasničkoj strukturi Aerodroma su uglavnom strane kompanije. Najveći akcionar posle države je kastodi računa Sosijete ženeral banke, iza kojeg stoje veliki investitori, slede austrijska bankarska grupacija "Erste Stair Markische" i švedski investicioni fond "East Capital".\nAkcija NIS-a juče je vredela 522 dinara, a Aerodroma 514 dinara.\nEBRD i IFC upisali dokapitalizaciju Čačanske banke\nNakon što je skupština akcionara Čačanske banke u decembru 2010. godine odobrila zatvorenu emisiju akcija EBRD-u i IFC-u, ovaj proces je završen uplatom sredstava i upisom akcija u Centralni registar hartija od vrednosti.\nKapital Čačanske banke uvećan je za oko 8 mil EUR emitovanjem novih 36,4% akcija: EBRD je kupio 12.131 akciju održavši vlasnički udeo od nepunih 25 procenata dok je IFC kupio 36.395 komada akcija stekavši vlasnički udeo u ovoj banci od 19,99 procenata. Nakon sprovedene dokapitalizacije, vlasnički udeo Republike Srbije je smanjen na 28,5%, ali je, kako je saopšteno krajem prošle godine kada je potpisan ugovor o dokapitalizaciji, zadržala pravo da u naredne dve godine i ona dokapitalizuje ovu bankarsku ustanovu kako bi zadržala vlasničko učešće od 38,8% koje je ranije imala.\nKako je ranije saopšteno cilj ove dokapitalizacije jeste bolja priprema za krajnju privatizaciju ove bankarske ustanove dok će povećan kapital obezbediti nove kreditne linije za mala i srednja preduzeća. Direktorka Evropske banke za obnovu i razvoj (EBRD) u Srbiji Hildegard Gacek izjavila je u decembru da je dokapitalizacija namenjena obnovi i razvoju banke, odnosno pomoći pre njene privatizacije, koja bi podrazumevala prodaju strateškom partneru u naredne tri godine od dokapitalizacije.\nČačanska je u protekloj godini zabeležila stagnaciju poslovanja ostvarivši prihod od kamata u visini od 1,97 milijardi dinara što je povećanje od 0,7% u odnosu na prethodnu godinu dok je prihod od naknada i provizija bio 3,2% veći i iznosio je 492,6 miliona dinara. Neto rezultat Čačanske povećan je za 29%, ali je i dalje ostao relativno nizak posmatrajući prinos na aktivu i kapital kojima ova bankarska ustanova raspolaže. Neto dobit Čačanske iznosila je 93,1 milion dinara, dok je rekordni krajnji rezultat ove banke bio 2007. godine kada je neto dobitak bio veći od 4,5 mil EUR.\nAktiva Čačanske banke na kraju 2010. godine iznosila je 28,7 milijardi dinara što je povećanje od 30% od početka godine. Nakon uknjižene nove emisije akcija, a po današnjoj tržišnoj ceni akcija od 15.000 dinara, tržišna kapitalizacija ove bankarske ustanove iznosi 2,73 milijarde dinara (26,8 mil EUR).


„Inovacija poljoprivrede za obezbeđivanja rasta i zapošljavanja u prekograničnom regionu – Agrino”.\nPokrajinski sekretar za poljoprivredu, vodoprivredu i šumarstvo dr Vuk Radojević, obratio se danas na pres konferenciji „Inovativan pristup u poljoprivredi“, gde je zajedno sa projektnim partnerima predstavio rezultate projekta „Inovacija poljoprivrede za obezbeđivanja rasta i zapošljavanja u prekograničnom regionu – Agrino”, istakavši da veruje u izvesnost njegovog nastavka kroz novi projekat „Agrino 2“.\nSekretar Radojević je u Master centru Novosadskog sajma, istakao da je Pokrajinski sekretarijat za poljoprivredu, po prvi put,vodeći partner u jednom međunarodnom projektu.\n“U okviru realizaciji međunarodnog projekta Agrino, koji je sufinansiran iz Intereg IPA programa prekogranične saradnje Mađarska- Srbija 2014-2020, savremeni plastenik je najpre postavljen na Institutu za ratarstvo i povrtarstvo. Takođe, novi plastenici smešteni su na još tri lokacije – u srednjim poljoprivrednim školama: u Rumi, Futogu i Vršcu.Ono što ovaj projekat treba da omogući i ima za cilj jeste da svi učenici unaprede svoje dualno obrazovanje, te da im obezbedi sticanje znanja uz pomoć najsavremenije opreme. S druge strane, realizacija ovog projekta treba da pruži šansu svim mladim ljudima koji žive u seoskim sredinama i ne bave se ovom privrednom granom, da pokušaju da se osposobe za bavljenje poljoprivredom i da pronađu sebi egzistenciju”,ukazao je dr Radojević.\nOn je govoreći o ta dva pralelna cilja, izneo uverenje da je Evropska komisija prilikom odobravanja “Agrino” projekta prepoznala njegove kvalitete – s jedne strane inovativnost i s druge edukaciju, kao ključne faktore za rast uposlenosti ruralnog stanovništva.\n„Ono što je najveći efekat ovog projekta, nije samo finansijska vrednost, već mogućnost da ti mladi ljudi steknu nova saznanja i da im se obezbedi sticanje novih iskustava. Naime, svaka situacija u kojoj su se mladi ljudi opredelili za bavljenje poljoprivredom jeste naša zajednička pobeda”, podvukao je Radojević.\nOn je ukazao da se ovom konferencijom zapravo označava skori kraj ovog projekta, i istakao da je uveren, da će se novim predlogom projekta, koji se priprema za novi poziv za “Agrino 2”, uspešno nastaviti realizacija ove vrste inovacije u poljoprivredi.\nProjektni partneri, istakli su da su definisali nove prioritete u okviru “Agrino 2” projekta. Ovoga puta delatnost je proširena, i nije samo reč o povrtarskim vrstama.\nU novi projekat su uključene i alternativne biljne vrste, odnosno lekovito i začinsko bilje koje, kako je konstatovano jeste isto tako atraktivno za razvoj biznisa, i takođe veoma profitabilno i može obezbediti mladima ostanak na selu.


ДРУШТВО Архиве - ISTOK PRESS\nGradonačelnik Zaječara Boško Ničić, predsednik Opštine Knjaževac Milan Đokić i pomoćnik predsednika Opštine Boljevac Davor Nikolić potpisali su sporazum o zajedničkom učestvovanju na javni poziv iz oblasti primene i finansiranja mera populacione politike Republike Srbije. Po tom dokumentu svaka od pročitaj više\nPublished in DRUŠTVO, ISTOK PRESS, ZAJEĆAR, DRUŠTVO\nPublished on 25/05/2018 11/06/2018 by istok press\nU Boljevcu je završena rekonstrukcija zgrade Kulturno-obrazovnog centra, realizovana u okviru projekta prekogranične saradnje sa opštinom Čiprovci u Bugarskoj. Projekat „Osnova za bolju budućnost mladih“, osim rekonstrukcije objekta ustanove kulture, obuhvata i opremanje računarskog centra za mlade preduzetnike. Ukupna vrednost pročitaj više\nBudžet uvećan za blizu 82 miliona dinara\nBudžetski prihodi opštine Boljevac uvećani su za 15 procenata, najviše iz fondova Evropske Unije za projekte prekogranične saradnje, a jedan od njih je zaštita od poplava. Preostali izvori su povećani na poziciji prihoda iz domaćih fondova za infrastrukturne projekte i pročitaj više\nObeležen dan pobede nad fašizmom i u Boljevcu\nPolaganjem venaca na spomen bistu narodnog heroja Đorđa Simeonovića, u Boljevcu je obeležen Dan pobede nad fašizmom. Vence su položile delegacije Skupštine opštine, SUBNOR-a, Rezervnih starešina i Udruženja potomaka ratnika od 1912. do 1918. godine. Povodom 73. godišnjice od završetka pročitaj više\nRehabilitacija ulica u romskom naselju u Boljevcu\nU Boljevcu su u toku radovi na izgradnji infrastrukture i rehabilitaciji ulica u romskom naselju, čime će u ovom delu grada potpuno biti rešeno prikupljanje otpadnih voda. Projekat je vredan 172 hiljade evra, a finansira se sredstvima Evropske unije u pročitaj više


Ekonomija | FENA\nSedmični promet Banjalučke berze 637.893 KM\nBANJA LUKA, 12. augusta (FENA) - Na ovosedmičnom trgovanju na Banjalučkoj berzi ostvaren je promet od 637.893,81 KM, kroz 226 transakcija.\nAkcijama na službenom berzanskom tržištu - segment fondova ostvareno je 100.124,79 KM što predstavlja 15,70 posto od ukupnog ovosedmičnog prometa.\nNa službenom berzanskom tržištu - lista B najveći promet u ovoj sedmici imale su akcije Telekom Srpske a.d. Banja Luka, kojima se trgovalo u vrijednosti od 10.950,32 KM. Prosječna cijena akcija na kraju ove sedmice bila je 1,14 KM, čime je ostvaren pad od -0,87 posto u odnosu na kraj prošle sedmice.\nOd akcija na službenom berzanskom tržištu - segment fondova najveći promet u ovoj sedmici imale su akcije ZIF Zepter fond a.d. Banja Luka, kojima se trgovalo u vrijednosti od 67.981,01 KM. Prosječna cijena akcija na kraju ove sedmice bila je 8,02 KM, čime je ostvaren rast od 0,25 posto u odnosu na kraj prošle sedmice.\nObveznicama je ostvaren promet od 483.277,13 KM, što predstavlja 75,76 posto ukupnog ovosedmičnog prometa. Najveći promet je ostvaren obveznicama Republika Srpska - izmirenje ratne štete 2 kojima se trgovalo u vrijednosti od 247.020,66 KM.\nKod akcija na slobodnom tržištu najveći promet u ovoj sedmici imale su akcije Industroprojekt a.d. Prijedor, kojima se trgovalo u vrijednosti od 15.106,88 KM. Prosječna cijena akcija na kraju ove sedmice bila je 0,17 KM, čime je ostvaren pad od -82,29 posto u odnosu na kraj prošle sedmice.\nBanjalučka berza - Današnji promet 120.014 KM\nMalezijski ambasador razgovarao s predsjednikom PKFBiH\nNa trgovanju na Sarajevskoj berzi ukupan promet 38.303,48 KM\nPromet Banjalučke berze 47.501 KM\nSASE: Prijem vrijednosnih papira emitenta Sarajevska pivara d.d. Sarajevo


IVICA DAČIĆ: Reč je o organizacionoj pripremi za predstojeće parlamentarne, pokrajinske i lokalne izbore! (FOTO, VIDEO) | Happy BSC portal\nIVICA DAČIĆ: Reč je o organizacionoj pripremi za predstojeće parlamentarne, pokrajinske i lokalne izbore! (FOTO, VIDEO)\nNa konferenciji za medije uočio početka sednice, Dačić je kazao da je cilj organizacione pripreme da na izbornim listama bude što više novih ljudi, ali i da se ostvari bolji rezultat nego ranije.\nPrema njegovim rečima, novi potpredsednik stranke, potpredsednik Narodne skupštine Ðorđe Milićević, biće koordinator za zapadnu Srbiju, a od dosadašnjih potpredsednika - Dušan Bajatović biće zadužen za Vojvodinu, Aleksandar Antić za Beograd, Branko Ružić za centralnu Srbiju, a Novica Tončev za jugoistočnu Srbiju.\nOsim njih, navodi Dačić, za politički sisem biće zadužen Žarko Obradović, za Forum žena Slavica Ðukić Dejanović, a za programska pitanja istoričar Predrag Marković.\n- U Glavni odbor biće uključeno, na osnovu predloga socijalističke omladine, jedan broj omladinaca. Takođe, do Nove godine predsedništvo Izvršnog odbora treba da napravi jednu kratku analizu stanja s predlogom šta treba dalje raditi kada je reč o priprema za izbore - rekao je Dačić.\nNa današnjoj sednici analizirana je i aktuelna politička situacija u zemlji, kao i svi problemi s kojima se Srbija suočava, među kojima je i ponašanje Prištine.


Srpska delegacija kod Bila Gejtsa\nKrstarica 10. avgusta 2001. 00:00\nAmerička kompanija Microsoft pokloniće besplatne licence za svoj softver svim školama u Srbiji, učestvovaće u razvoju informacione tehnike i elektronizaciji državne uprave u Srbiji, a u Beogradu bi uskoro trebalo da bude otvorena i kancelarija najmoćnije svetske softverske kompanije. Svrha kancelarije će biti uspostavljanje poslovnih partnerstava sa firmama u našoj zemlji. Sve ovo je dogovoreno prilikom posete delegacije Vlade Srbije na čelu sa premijerom Zoranom Đinđićem sedištu Microsoft-a u američkom gradu Redmondu.\n“Naša zemlja i Microsoft dele istovetnu viziju Srbije kao informatičkog društva, a ovi konkretni dogovori predstavljaju presedan u istoriji Microsoft-ovog poslovanja”, rekao je sekretar Agencije Vlade Srbije za razvoj informatike i Interneta Branislav Anđelić u izjavi za sajt Serbia Info, naglašavajući da je poslovna politika Microsoft-a da svoje kancelarije u dotičnoj zemlji otvara tek na određenom stepenu prihoda, dok će u Srbiji biti načinjen izuzetak, pošto, zbog poznate situacije sa upotrebom nelicenciranog softvera, Microsoft u našoj zemlji u prethodnim godinama nije imao gotovo nikakve prihode.\nOsim toga, apsolutni je presedan da Microsoft jednoj državi, bez ikakvog uslovljavanja, naprosto pokloni softverske pakete.\nPrilikom susreta srpske delegacija predvođene Đinđićem sa osnivačem i vlasnikom kompanije Vilijamom Gejtsom (William Gates) i njenim predsednikom Stivenom Balmerom (Steven Ballmer), postignuti su i određeni konkretni dogovori. Radi se o dvama razvojnim projektima u oblasti e-government-a, tj. razvoja informacione tehnike i elektronizaciji državne uprave u Srbiji.\n“Ti projekti biće koncentrisani, pre svega, na zdravstvo i obrazovanje, a glavna prednost ovakvog elektronskog poslovanja je velika ušteda u novcu i vremenu. Isto tako, ovakvi projekti omogućavaju striktno praćenje svih troškova i njihovu apsolutnu kontrolu, a ovaj način rada omogućiće Vladi Srbije da bude efikasna i efektivna. Krajnji cilj je poboljšanje života građanâ, jer će kontakti sa državom postati znatno brži, manje birokratizovani i efikasni”, poručuje Dejan Cvetković, specijalista za e-upravljanje u jednoj od ispostava kompanije, Microsoft Canada.\nG. Balmer je izrazio veliko zadovoljstvo dogovorima postignutim sa Đinđićem sa kojim je, kako kaže, “našao zajednički jezik”.\n“Premijer Srbije je, kao veoma dinamičan čovek, insistirao da se mnogo toga uradi odmah. Microsoft će, sa svoje strane, mnogo toga odmah i započeti, ali se radi o dugotrajnim procesima”, istakao je Balmer, sa zadovoljstvom prihvatajući poziv premijera Đinđića da u najskorije vreme poseti Beograd.\nSrpska delegacija je saglasna u oceni da rezultati ove kratke, ali plodotvorne posete u mnogome prevazilaze očekivanja koja su na početku imali.\nZaključak koji se iz svega može izvući je da je srpska Vlada u Microsoft-u verovatno stekla dugoročnog strateškog partnera koji će biti spreman da svoje znanje i iskustvo, a pre svega u oblasti e-government-a, prenese u Srbiju i da obrazuje kadrove koji će, sa srpske strane, učestvovati u formiranju savremenog informatičkog društva.


FBiH: U protekla 24 sata registrirana 24 slučaja COVID-19, nisu prijavljeni smrtni ishodi - Federalno ministarstvo zdravstva: COVID19\nFBiH: U protekla 24 sata registrirana 24 slučaja COVID-19, nisu prijavljeni smrtni ishodi\nObjavljeno: 27.07.2021 ; Ažurirano: 27.07.2021\nPrema podacima Zavoda za javno zdravstvo FBiH (ZZJZ FBiH), u Federaciji BiH u protekla 24 sata (do 12h) prijavljeni su rezultati testiranja 1.434 uzorka, od kojih su 24 pozitivna na COVID-19. Novi slučajevi registrirani su u Unsko-sanskom, Srednjobosanskom, Hercegovačko-neretvanskom, Zapadnohercegovačkom, Tuzlanskom i Kantonu Sarajevo.\nU Federaciji BiH do sada su testirana ukupno 745.616 uzoraka, a COVID-19 je potvrđen kod 134.400 osoba.\nU protekla 24h, u Federaciji BiH nije bilo prijavljenih smrtnih ishoda. S današnjim danom, broj smrtnih ishoda na području Federacije BiH je 5.540.


Svi koji šalju i primaju novac biće u Registru korisnika novčane doznake – BALKAN TV NOVI SAD\nHomeEkonomijaSvi koji šalju i primaju novac biće u Registru korisnika novčane doznake\nIme svakoga ko šalje novac iz Srbije, bilo da je primalac u zemlji ili inostranstvu i svakoga kome novac stiže, od 1. juna sledeće godine naći će se u Jedinstvenom registru korisnika novčane doznake, pišu danas „Večernje novosti“.\n„Novosti“ navode da će biti „popisani“ i građani koji su u prvih osam meseci ove godine iz inostranstva primili ukupno 2,29 milijardi evra na ime penzija, socijalnih primanja, radničkih doznaka, kao i pomoći i poklona iz inostranstva.\nNovčana doznaka, objašnjava list, nije samo ona koja „legne“ na račun u banci, već se odnosi i na usluge koje pružaju platne institucije, putem kojih novac može da se prima i šalje bez otvaranja računa.\nOvu uslugu u međunarodnom platnom prometu pružaju banke, platne institucije i JP „Pošta Srbije“, Vestern junion, Manigram i RIA Money transfer.\n„Centralnim vođenjem podataka omogućava se olakšani i brži pristup podacima o korisnicima novčanih doznaka kada je to neophodno za otkrivanje kriminalnih aktivnosti“, objašnjavaju u NBS.


Ocenjivanje osnovnih i srednjih škola u Srbiji | Srednje škole\nŠkole u dugovima u Smederevskoj Palanci 15/10\nNajstarija obrenovačka škola opet radi 23/10\nOcenjivanje škola u Srbiji, koje sprovodi Nacionalni prosvetni savet (NPS), pokazalo je da najviše osnovnih i srednjih škola radi za “trojku”, što nije tako loše, s obzirom da je raspon ocena od jedan do četiri.\nSkoro 40 odsto gimnazija u našoj državi dobilo je nedovoljnu ocenu ili dvojku, a tek svaka deseta gimnazija radi za četvorku. Prema rezultatima istraživanja, stručne škole su u Srbiji uspešnije od gimnazija, s obzirom na to da je svaka četvrta stručna srednja škola ocenjena četvorkom.\nZa sada je ocenjena skoro polovina škola u Srbiji, a akcija traje već dve i po godine.\n– Ulazimo u treću godinu spoljašnjeg vrednovanja škola i do sada smo ocenili gotovo polovinu – 46 odsto osnovnih (552) i 29,4 srednjih škola (151). U oceni opšteg kvaliteta dominiraju trojke i četvorke, što znači da imamo dobre škole, a najmanje je jedinica – rekla je Jelena Petrović iz Zavoda za vrednovanje kvaliteta obrazovanja i vaspitanja (ZVKOV).\nPri ocenjuvanju škola gleda se sve: rad na časovima, dnevnici, opremljenost učionica, bezbednost i čistoća škole. Razgovara se sa direktorima, nastavnicima, đacima, roditeljima, članovima školskog odbora.\nOne škole koje dobiju jedinicu ili dvojku pri ocenjivanju, u obavezi su da preduzmu određene aktivnosti kako bi otklonile nedostatke u svom radu.\nTAGS: gimnazijeocenjivanjeocevnjivanje osnovnih i srednjih škola u Srbijirad školestručne školestručne škole uspešnije od gimnazijaučionice


Press Online :: Automobili :: Volvo redefiniše luksuz: Limuzina sa zvezdanim nebom\nVolvo će na predstojećem sajmu automobila u Pekingu predstaviti specijalnu verziju modela S90 sa superluskuznim zadnjim sedištem i jedinstvenim doživljajem putovanja.\nModel S90 spada u sam vrh ponude Volvo automobila, a za one koji žele da uživaju u dodatnom komforu, proizvođač je pre par godina predstavio ekskluzivnu varijantu Excellence sa 3 sedišta.\nVolvo S90 Excellence je koncipiran tako da pruži sve pogodnosti onome ko se vozi na zadnjem desnom sedištu automobila.\nKako bi se okruženje podredilo jednom putniku, na mestu suvozačevog sedišta nalazi se multifunkcionalna konzola, koja između ostalog sadrži veliki sklopivi ekran. Displej se po potrebi izvlači a osim u zabavne, multimedijalne svrhe može da posluži i kao kompjuterski monitor pa se tokom vožnje kabina pretvara u radni kancelarijski prostor.\nZa potrebe osveženja tu je mali hladnjak koji se nalazi u centralnom delu naslona zadnje klupe, a funkcijama klime i grejanja sedišta upravlja se pomoću posebnog "touchscreen" uređaja koji se izvlači iz središnjih naslona za ruke.\nVolvo će na predstojećem auto-salonu u Pekingu izložiti unapređenu verziju S90 Excellence, sa funkcijama i sadržajima koji dodatno doprinose uživanju u vožnji na zadnjem sedištu.\nNovi koncept, sa oznakom S90 Ambience, ima mali uređaj koji projektuje na "nebo" automobila različite vizuelne teme, poput motiva skandinavske šume, polarne svetlosti, kišnih kapi i drugih, čime se stvara opuštajući ambijent u putničkoj kabini.\nOvaj vizuelni prikaz upotpunjen je odgovarajućim zvučnim efektima koje emituje premijum audio sistem marke Bowers and Wilkins, a teme se biraju putem aplikacija na smartfon uređaju.\nAudio sistem, pored uobičajenih zvučnika, ima i dodatne male zvučnike u naslonima za glavu.\nAmbience paket sadrži i specijalni dodatak u centralnoj konzoli koji ispušta opuštajuće mirise, u skladu sa izborom odgovarajuće vizuelne teme.\nIako je Volvo S90 Ambience za sada zamišljen kao koncept, proizvođač namerava da ga u budućnosti ponudi kupcima, pre svega na kineskom tržištu.\nKina postaje sve važnije tržište za Volvo (koji je i sam u vlasništvu kineske kompanije Geely) s obzirom da je 2017. po prvi put prodao preko 100.000 automobila u najmnogoljudnijoj zemlji sveta. Takođe, Kina je pojedinačno najveće tržište za Volvo, kao i za limuzinu S90.


Ako prođe, Srbija najverovatnije ide na Litvance! - Sportske.net\nAko prođe, Srbija najverovatnije ide na Litvance!\nAko prođu, naši košarkaši najverovatnije idu na dobro poznatog rivala.\nŠpanci konačno pobedili!Fantazija - Kako braniti ovaj Kajrijev šut?Kalkulacije - Kakve su šanse da gledamo derbi sa Hrvatima u 1/4 finalu?Maestralni Bogdanović srušio Brazil, Hrvati nadomak četvrtfinala!Kalinić: "Podseća na Španiju..."\nKošarkaši Litvanije savladali su selekciju Argentine rezultatom 81:73 i time potvrdili mesto u grupi B na Olimpijskim igrama.\nLitvanicu su od samog starta igrali sugurno, stekli blagu prednost koju su održavali tokom čitavog susreta izuzev u trećoj četvrtini kada su Argentinci vrlo kratko imali +3 poena zaostatka.\nU timu Litvanije najbolji je bio Kuzminkas sa 23 poena, Kalnietis je ubacio 17, dok je treći dvocifreni bio Mačiulis.\nNa drugoj strani, Đinobili je imao 22 poena, Skola je ubacio 17, Noćioni 14, a Delfino 10.\nLitvanija posle tri odigrana kola, jedina ima maksimalan učinak od tri pobede i osigurala je plasman u narednu fazu, a ukoliko pobede Španiju biće veoma blizu prvog mesta u grupi. Tačnije, pobeda protiv Hrvatske im definitivno donosi prvo mesto u grupi.\nTo praktično znači da će naša selekcije, ukoliko prođe kao četvrtoplasirana ekipa iz svoje grupe, u četvrtfinalu igrati upravo protiv Litvanaca i imaće priliku da se osveti za poraz iz polufinala Evropskog prvenstva prošle godine.


SP: Orlovi lako sa Angolom | Srpskacafe\nSP: Orlovi lako sa Angolom\nSubota, 31.08.2019., 11:26 Subota, 31.08.2019., 11:26\nU prvoj četvrtini smo vidjeli veliki broj pogođenih šuteva za tri poena na obe strane, a sve je počelo sa dvije vezane Moraeševe trojke, na koje je odgovorio Bogdan Bogdanović.\nTaj “trend” se nastavio i u narednim napadima, a mrežice su se cijepale na obe strane, međutim, kako je vrijeme više odmicalo, tako je prednost Srbije sve više rasla, da bi se prvi desetominutni period završio prednošću Srbije 29:20.\nU drugoj je tempo igre bio još brži, a egzekucija Srbije još bolja, pa je samim tim i prednost rasla iz napada u napad. Sudije su dozvolile nešto grublju igru, pogotovo u reketu, što se nije dopalo Nikoli Milutinovu koji je prigovorio u nekoliko navrata poslije jačih dobijenih udaraca u reketu.\nSaradnja na relaciji Milutinov – Jokić je odlično funkcionisala i Srbija je pred kraj prvog poluvremena, kao i početkom drugog uspjela da napravi nekoliko veoma lepih akcija i upiše lake poene.\nDo kraja meča Srbija nije smirivala igru, nastavljeno je u istom ritmu i izabranici Aleksandra Saše Đorđevića su bez većih problema uspjeli da savladaju Angolu, a na poteze NBA igrača Srbije gledaoci u Fošanu nisu bili nijemi, već su to pozdravljali gromoglasnim aplauzom.\nTako je bilo i kada je Nikola Jokić ubacio 100. poen Srbije sa linije penala, a Jokić je meč završio sa 14 postignutih poena, uz pet skokova i šest asistencija. Najefikasniji je bio Bogdan Bogdanović sa 24, uz dva skoka i tri asistencije.\nJedini dvocifreni je bio Boban Marjanović sa 12 poena i 10 skokova, dok je Stefan Jović upisao devet asistencija uz pet postignutih poena.


UČENICI MOGU DA ODAHNU: MASKE U ŠKOLAMA VIŠE NEĆE BITI OBAVEZNE | Hayat.ba\nUČENICI MOGU DA ODAHNU: MASKE U ŠKOLAMA VIŠE NEĆE BITI OBAVEZNE\nU Sloveniji više neće biti obavezno nošenje zaštitnih maski u jaslicama i vrtićima.\nOd ovog pravila će sada biti izuzeti i učenici osnovnih i srednjih škola, u okvirima svojih odjeljenja, kao i učitelji koji predaju osnovcima do trećeg razreda.\nPrema odluci vlade koja je donijeta u petak večer, nastavno osoblje u srednjim školama i na fakultetima neće biti u obavezi da nosi zaštitne maske, pod uslovom da predavanja drži iza zaštitnih paravana.\nOva odluka je donijeta nakon što je Slovenija u četvrtak prijavila rekordnih 238 novih slučajeva covid-19, mada podaci ministarstva zdravlja ukazuju na to da je broj zaraženih u školama prošle nedjelje bio u blagom padu u odnosu na sredinu septembra.\nBrojke od petka pokazuju da je mjesec dana nakon početka nove školske godine korona virusom zaraženo 0,03 posto djece i osoblja u jaslicama, vrtićima, osnovnim i srednjim školama, dok se u samoizolaciji nalazi 0,36 posto oboljelih.\nPrema posljednjim dostupnim podacima od petka, u Sloveniji je korona virusom do sada zaraženo 6.103 ljudi, dok je od posljedica kovid-19 ukupno preminulo 154 pacijenata.


Izmjenama zakona do unapređenja računovodstvene i revizorske profesije\n22/11/2019 | 11:10 ⇒ 13:23 | Izvor: RTRS\nNakon što je Ministarstvo finansija Republike Srpske analiziralo stanje u oblasti računovodstva i revizije i utvrdilo da je radi daljeg razvijanja računovodstvene i revizorske profesije, inoviranja i preciznijeg propisivanja pojedinih odredaba neophodno izmjeniti postojeći Zakon s ciljem njegove lakše i potpunije primjene u praksi.\nVlada Republike Srpske je usvojila Nacrt zakona o izmjenama i dopunama Zakona o računovodstvu i uputila ga na razmatranje poslanicima Narodne skupštine Republike Srpske.\nZakonom o računovodstvu i reviziji Republike Srpske koji je donesen 2015. godine uređena je oblast računovodstva i revizije.\nOdredbe zakona regulisana su pitanja od značaja za organizaciju i funkcionisanje sistema knjigovodstva i računovodstva, pripremu i prezentaciju finansijskih izvještaja, organizaciju i rad Savjeta za računovodstvo i reviziju Republike Srpske, reviziju finansijskih izvještaja, sticanje zvanja, sertifikaciju i licenciranje, kao i druga pitanja od značaja za računovodstvo i reviziju Republike Srpske.\nMinistarstvo finansija Republike Srpske je radi potpunije primjene u praksi iniciralo izmjene zakona, kako je obrazloženo, s ciljem kreiranja funkcionalnijeg sistema javnog nadzora i kontrole kvaliteta, dok su pojedine odredbe inovirane i preciznije propisane.\nZa razliku od dosadašnjeg rješenja, detaljanije su utvrđeni uslovi za izdavanje,obnavljanje i oduzimanje licenci ovlašćenim revizorima, koja se izdaje na period od tri godine i može se obnoviti na njegov zahtjev.\nOvim zakonom detaljnije se uređuje materija koja se odnosi na poslove nadzora nad radom društava za reviziju i licenciranih ovlašćenih revizora. Propisuju se slučajevi u kojima će se oduzeti licenca ovlašćenom revizoru, kao i kada će Ministarstvo donijeti rješenje o prestanku važenja licence.\nNacrtom zakona koji je na dnevnom redu 8. sjednice Narodne skupštine Republike Srpske, propisana je obaveza preduzetnicima koji pružaju knjigovodstvene i računovodstvene usluge da se upišu u Registar preduzetnika za pružanje knjigovodstvenih i računovodstvenih usluga koji vodi Ministarstvo finansija.\nKako je pojašnjeno iz Ministarstva finansija, Nacrtom zakona su proširene nadležnosti Savjeta za računovodstvo i reviziju Republike Srpske.\nSavjet će tako, osim dosadašnjih nadležnosti, razmatrati i plan nadzora i izvještaje o izvršenom nadzoru nad radom društava za reviziju i ovlašćenih revizora i predlagati preduzimanje odgovarajućih mjera nadzora ukoliko se u postupku nadzora utvrde nezakonitosti.\nS ciljem postizanja boljeg kvaliteta pružanja računovodstvenih usluga, predloženim izmjenama uvodi se odredba da lica sa stečenim zvanjem sertifikovanog računovodstvenog tehničara (koja pružaju usluge trećim licima putem registrovane djelatnosti) mogu da potpisuju finansijske izvještaje samo za mikro pravna lica i preduzetnike.\nAko se posmatra 2018. godina, prema podacima Ministarstva finansija, oko 65 odsto finansijskih izvještaja, sačinjenih od pravnih lica i preduzetnika, registrovanih za pružanje računovodstvenih usluga, odnosi se na mikro pravna lica kojima će ova lica i dalje moći potpisivati finansijske izvještaje.\nOsim pomenutih, Izmjena Zakona predviđa i izmjenu koncepta obaveza osiguranja, prema kojem će društva za reviziju ugovarati osiguranje od profesionalne odgovornosti na godišnjem nivou.\nIz Ministarstva finansija Republike Srpske saopštavaju da očekuju konstruktivnu raspravu o predloženom Nacrtu zakona u Narodnoj skupštini Republike Srpske, te da su u toj instituciji otvoreni za sugestije struke i prijedloge radi dobijanja što kvaliltetnijeg zakonskog rješenja.


Novopazarac ukrao iz automobila torbicu i telefon, policija ga odmah uhapsila\nPolicija u Novom Pazaru uhapsila je H. Š. (27) iz tog grada zbog sumnje da je izvršio krivično delo krađa.\nSumnja se da je on juče u Novom Pazaru iz otključanog automobila "folksvagen turan", ukrao torbicu u kojoj su se nalazili mobilni telefon i lična dokumenta pedesetdvogodišnjeg muškarca.\nPolicija je ubrzo pronašla i uhapsila osumnjičenog sa ukradenim predmetima koji su vraćeni vlasniku, saopštio je MUP.\nOsumnjičenom je, po nalogu nadležnog tužilaštva, određeno zadržavanje do 48 sati nakon čega će, uz krivičnu prijavu, biti priveden tužilaštvu.\nSahranjen policajac ubijen u Bujanovcu\nU selu Krševica kod Bujanovca danas je, uz državne počasti, sahranjen policajac Goran Đorđević, koji je poginuo na dužnosti u Bujanovcu.


Ekonomija Arhiva - Stranica 571 od 681 - Biznis i Finansije\nBanca Intesa: Još povoljniji krediti za agrar\n„Banca Intesa tradicionalno podržava programe subvencionisanog kreditiranja agrarnog sektora u skladu sa strateškim opredeljenjem da aktivno doprinosi daljem razvoju ovog izuzetno važnog segmenta domaće privrede i jačanju njegove konkurentnosti. Uz veoma visoko učešće u ranijim programima finansiranja poljoprivrede koji su realizovani u saradnji sa resornim ministarstvom, Banca Intesa je i pored teških uslova poslovanja u 2013. godini zabeležila značajan rast na polju kreditiranja ovog segmenta, što će u narednom periodu predstavljati odrednicu naše strategije u dugoročnoj podršci agraru“, rekao je Đorđe Radulović, direktor Odeljenja za upravljanje segmentom klijenata registrovanih poljoprivrednih gazdinstava Banca Intesa.\nKrediti sa subvencijom kamatne stope dostupni su svim zainteresovanim poljoprivrednim proizvođačima, zemljoradničkim zadrugama i pravnim licima registrovanim kao poljoprivredna gazdinstva, bez obzira da li su klijenti Banca Intesa ili planiraju da to postanu. Poljoprivrednicima i poljoprivrednim gazdinstvima pozajmice su na raspolaganju u maksimalnom iznosu do 5 miliona dinara dok se za zemljoradničke zadruge taj iznos kreće do 15 miliona dinara. Rok otplate je do 36 meseci uz mogućnost korišćenja grejs perioda u trajanju od 12 meseci kod pozajmica sa najdužim raspoloživim rokom otplate.\nZa subvencionisani kredit za ulaganje u stočarstvo kamatna stopa na godišnjem nivou iznosi 4 odsto, a pozajmice za investicije u ratarstvo, voćarstvo i povrtarstvo Banca Intesa plasira uz kamatu u visini od 6 odsto na godišnjem nivou. Naknada za obradu kreditnog zahteva se naplaćuje jednokratno i iznosi 1,5 od iznosa kredita.\nBanca Intesa je u prva četiri meseca 2014. je zabeležila rast u ovom delu poslovanja sa poljoprivrednim proizvođačima za 28 odsto u broju plasiranih zajmova u odnosu na isti period 2013. godine, dok se ukupan portfolio Banke u navedenom segmentu povećao za oko 6 odsto u poređenju sa krajem 2013.\nManje gradnje nego u 2013.\nPrema podacima Republičkog zavoda za statistiku koji su prikupljeni u prvom kvartalu 2014. godine, vrednost izvedenih građevinskih radova izvođača iz Republike Srbije opala je za 2,3% u odnosu na prvi kvartal 2013. godine, posmatrano u tekućim cenama, dok u stalnim cenama taj pad iznosi 5,1%.\nOd ukupne vrednosti radova izvedenih u prvom tromesečju 2014, vrednost radova na teritoriji Republike Srbije iznosi 80,2%, a u inostranstvu 19,8%. Posmatrano prema oblastima, najveću građevinsku aktivnost zabeležili su izvođači iz Beogradske oblasti, čak 55,0% od ukupne vrednosti izvedenih radova. Slede Južnobačka oblast, 9,5%, i Zlatiborska oblast, 8,0%, dok se učešća ostalih oblasti kreću od 0,1% do 2,9%.\nIpak, Republički zavod za statistiku navodi i jedan pozitivan podatak: vrednost ugovorenih radova izvođača iz Srbije u prvom kvartalu 2014. godine porasla je za 192,7% u odnosu na prvi kvartal 2013.\nOECD: Usporava rast u velikim ekonomijama\nIndeks vodećih kompozitnih indikatora (CLI), dizajniranih da signaliziraju prekretnice u ekonomskim aktivnostima u odnosu na trend, ukazuje na slabljenje rasta u nekim od vodećih ekonomija, pogotovu u Brazilu, Kini i Indiji, ali i u Rusiji.\nRast je međutim stabilizovan u mnogim drugim jakim članicama OECD-a, poput SAD, Kanade, Japana i Velikoj Britaniji.\nU evrozoni, a posebno u Italiji, su registrovane pozitivne promene a u Nemačkoj i Francuskoj je rast stabilan.\nBundesbanka će podržati naredne akcije ECB-a u cilju suzbijanja deflacije\nNemačka centralna banka je saopštila da će ubuduće biti spremna da podrži politiku koju sprovodi Evropska centralna banka.\nA ECB bi, prema prošlonedeljnoj najavi njenog čelnika Maria Dragija, trebalo u junu da se pozabavi ubrzanjem ekonomskog rasta u evrozoni, odnosno podsticanjem rasta inflacije.\nNaime, radi se o pisanju medija, poput Vol Strit Džurnala, da je Bundesbanka voljna da podrži niz stimulativnih mera ECB-a narednog meseca, uključujući i otkup bankarskih pozajmica ako bi to pomoglo suzbijanju deflacije.\nProduktna berza: Kukuruz gubitnik nedelje\nby bifadmin 12. maja 2014.\nTržište berzanskih roba na organizovanom berzanskom tržištu u Novom Sadu je nastavilo tronedeljnu stabilnost cena svih roba koje su bile predmet trgovanja na “Produktnoj berzi”. Nekome je ta cenovna stagnacija i stabilnost odgovarala, a nekome nije. Ono što sigurno jeste, to je činjenica da istrajavanje cene kukuruza na nivou od oko 17,80 din/kg bez PDV ne odgovara izvoznicima, pa je tako kukuruz kako po broju zaključenih ugovora, tako i po količinskom obimu trgovanja bio na začelju prošlonedeljnog trgovanja, što je za naše tržište pravi kuriozitet. Ukupna obim trgovanja je iznosio 767 tona robe, dok je finansijska vrednost prometa iznosila 24.957.440 dinara.\nPšenica se stabilizovala na nivou od oko 22,00 din/kg bez PDV, što je ujedno i bila pretežna cena trgovanja protekle nedelje. Samo jedan kupoprodajni ugovor je realizovan po ceni od 21,80 din/kg bez PDV, dok su svi ostali kupoprodajni aranžmani sklopljeni po već pomenutoj ceni od 22,00 din/kg, tako da je prosečna nedeljna cena trgovanja iznosila 24,18 din/kg ( 21,98 bez PDV). To je u odnosu na cenu iz prethodne nedelje rast od 0,98%, što samo ide u prilog konstataciji o relativnoj stabilnosti ovog tržišta. Splet tržišnih okolnosti na međunarodnim tržištima je uticao da je cena pšenica protekle nedelje na najvećoj svteskoj robnoj berzi u Čikagu dostigla svoj najviši nivo u poslednjih godinu dana, akoji iznosi 272 dolara za tonu. Da li je ovo najava rasta cene ove robe i na evropskim, pa i našem tržištu pokazaće period pred nama.\nNešto veće cenovno pomeranje protekle nedelje na našem tržištu imala je soja. Prosečna cena trgovanja na bazi pet zaključenih ugovora je iznosila 64,92 din/kg ( 59,02 bez PDV) i to je rast u odnosu na prosečnu cenu iz prethodne nedelje za 1,75%. Cena se u toku nedelje kretala u rasponu od 58,70 din/kg bez PDV, pa do 59,30 din/kg, što je ujedno I najviša ovosezonska cena ove robe.\nKukuruz je prošle nedelje bio pravi tržišni gubitnik s obzirom da je za ovu robu koja inače ima daleko najveći tržišni potencijal kod nas bilo najmanje interesa za trgovanjem. Samo dva kupoprodajna ugovora su zaključena, a cena je bila istovetna – 19,58 din/kg ( 17,80 bez PDV). U poređenju sa prethodnom nedeljom to je neznatni pad od 0,56%, koji I dalje nije bio dovoljno veliki da više aktivira tražnju, pogotovu onu koja ovu robu kupuje radi izvoza.\nJoš jedna roba je bila predmet trgovanja na novosadskoj berzi. To je suncokretova sačma sa 33% proteina. Njena cena je iznosila 32,76 din/kg ( 27,30 bez PDV).\nSkroman promet na “Produktnoj berzi”, neposredno pre i prve nedelje posle prvomajskog praznika, ipak je doneo određena cenovna pomeranja na segmentima tržišta čiji proizvodi participiraju u vrednosnoj korpi PRODEX-a.\nZa razliku od cenovnih oscilacija na tržištu kukuruza tokom aprila, početak maja, sa aspekta ovog tržišnog segmenta, donosi cenovnu stabilnost na nivou od 17,80 din/kg, bez PDV-a. Istovremeno tržište pšenice, suncokretove sačme i soje u zrnu, u posmatranom periodu beleže blagi kontinuirani cenovni rast. U odnosu na kraj aprila, pšenica je prvo sa 21,70 din/kg, poskupela na 21,80 din/kg, a zatim i na 22,00 din/kg, bez PDV-a. Suncokretova sačma je, u odnosu na cenu poslednjeg petka aprila meseca, poskupela prvo na 26,60 din/kg, a zatim na današnjih 27,30 din/kg, bez PDV-a. Slična kretanja zabeležena su i na tržištu soje. Početkom nedelje za nama cena je otišla na 58,70 din/kg, da je danas za kilogram soje potrebno platiti 27,30 din/kg, bez PDV-a.\nOvakva blaga poskupljenja na pomenutim tržištima, dovela su indeksnu vrednost PRODEX-a, na današnjih 225,08 indeksnih poena, što je za 1,63 indeksnih poena više, u odnosu na poslednji radni petak meseca aprila. Istovremeno, sa stanovišta maksimalnih vrednosti ovog pokazatelja, to je novi rekord indeksne vrednosti, posmatrano od kraja juna prošle godine.\nTokom kraja prošle nedelje na osnovu uzimanja profita i prognoze za bolje setvene uslove u kukuruznom pojasu Amerike, prvenstveno su uticali na pad vrednosti, da bi se početkom tekuće nedelje, a usled novih prognoza o dolasku hladnijeg i vlažnijeg vremena trend fjučersa kukuruza obrnuo. Američka setva kukuruza je početkom nedelje bila na nivou od 29% (19% prošle nedelje, 11% prošle godine i 42% koliko iznosi petogodišnji rekord) i predstavlja nivo koji je neznatno ispod očekivanja trgovine. Generalno dobar napredak setve je prijavljen u većini glavnih proizvodnih oblasti, dok je kontinuirano kašnjenje i dalje prisutno u Minesoti, Ajovi i Severnoj Dakoti.\nVrednosti pšenice su tokom gotovo čitave nedelje imale uzlazni trend vrednosti, i skočile su na nivo blizu 13-to mesečnog maksimuma nakon što je vladin izveštaj pokazao pogoršanje stanja useva u SAD-u, kao i zbog rasta zabrinutosti da će doći do smetnje u transportu zbog dešavanja u Ukrajini. Oko 38% useva pšenice u SAD-u je ocenjeno kao loše/veoma loše i predstavlja pogoršanje u odnosu na prethodnu nedelje za 4%. Prognozira se da će američki farmeri znog niskih temperatura i suše požnjeti najmanji rod ozime pšenice od 2006. godine.\nU odnosu na kraj prošle nedelje cena majskog fjučersa na kukuruz u Čikagu pala je za 0,46%, dok je cena fjučersa na pšenicu skočila za 2,63%.\nAmerički fjučersi soje zabeležili su pad od 4% u toku tekuće nedelje. Žetva soje roda 2013/14 u Argentini je procenjena na nivo od 55% (67% prethodne godine). Kako je žetva soje u Brazilu u poslednjim fazama, agrarno ministarstvo prognozira proizvodnju 2013/14 na rekord od 90.0 miliona tona (86.1 milion tona izveštaj brzilske agencije za statistiku CONAB iz aprila i 81.5 miliona tona prethodne godine).\nVrednost fjučersa na soju u Čikagu je u odnosu na kraj prošle nedelje u padu za 3,27%, dok je cena fjučersa na sojinu sačmu manja za 1,86%.\nU odnosu na prethodnu nedelju u Budimpešti je došlo do pada cene pšenice sa novim avgustovskim fjučersom za 0,97%, dok je kukuruz sa, takođe novim, ali julskim fjučersom skuplji za 1,50%. Cena pšenice sa majskom isporukom je u Parizu pala je za 3,14%, dok je junski fjučers na kukuruz u Parizu pao za 0,27%.\n12. maja 2014. 0 komentar\nPotrošačke cena u Srbiji su u aprilu za 0,6 odsto bile veće nego u martu, dok je godišnja inflacija iznosila 2,1 odsto, saopštio je danas Republički zavod za statistiku.\nU poređenju sa decembrom 2013. godine, cene su u aprilu povećane 1,8 odsto.\nPoskupeli su hrana i bezalkoholna pića (1,3 odsto), komunikacije (1,2 odsto), usluge zdravstva (0,8 odsto), rekreacija i kultura, nameštaj, pokućstvo i tekuće održavanje stana (za po 0,2 odsto).\nU aprilu su pojeftinile usluge transporta, zatim odeća i obuća (za po 0,2 odsto), alkoholna pića, duvan i obrazovanje (za po 0,1 odsto).\nTelekom već godinama bolje prodaje novine nego sebe – sa prodajom istog nije se daleko odmaklo od kada je, u oktobru 2010., raspisan prvi tender za prodaju 51 odsto kapitala ove kompanije. Da podsetimo, tada je za Telekom traženo minimum 1,4 milijarde evra, a deo javnosti se žestoko pobunio zbog prodaje “profitabilnog” preduzeća, iako je i tada a i sada svima bilo jasno da su veliki deo kolača na tržištu Telekomu uzeli dinamičniji konkurenti, pre svega Vip.\nŠta više, Srpska napredna stranka je 2011. godine podnela Višem tužilaštvu u Beogradu krivičnu prijavu protiv nekoliko funkcionera Vlade Srbije zbog privatizacije Telekoma Srbije. Oni su, naime, smatrali da je kompaniji Telekom Austrija omogućeno da bude jedini ponuđač na tenderu za prodaju, čime je ista dobila šansu da otkupi udeo u Telekomu po ceni koja je za 450 miliona evra manja od realne.\nDanas međutim SNS potpuno drugačije razmišlja – premijer Aleksandar Vučić tvrdi kako Telekom mora biti privatizovan da bi održao korak sa konkurencijom, jer se njegov udeo na tržištu mobilne telefonije smanjuje, a više nema ni monopol na tržištu fiksne telefonije.\nČinjenica je međutim da je jedan od glavnih razloga prodaje Telekoma, osim modernizacije kompanije, zapravo krpljenje rupa u našem budžetu. Još kada je prvi put najavljena prodaja (pre 4 godine) javila su se brojna ministarstva tražeći da deo novca ode baš njima – tadašnji ministar prosvete Žarko Obradović se nadao da će deo tih para biti investiran u obrazovanje, predsednik Boris Tadić je mislio da će deo biti uložen u “sanacije u mestima ugroženim poplavama i klizištima” koja je tada obilazio, a ministar za infrastrukturu Milutin Mrkonjić planirao je da deo novca od prodaje Telekoma posluži popravci mreže puteva lokalnih samouprava. Bivši ministar ekonomije i regionalnog razvoja Mlađan Dinkić planirao je da ovim novcem vrati deo nepovoljnih kredita, a na taj nepostojeći novac računali su i prosvetari, pa su u zahteve svog štrajka ukalkulisali i sredstva koja je trebalo da stignu od prodaje Telekoma.\nBivši premijer Mirko Cvetković je saslušao sve ove zahteve i objavio da će se novac od prodaje Telekoma Srbije naći na posebnom računu budžeta Srbije, i da će biti upotrebljen za infrastrukturne projekte, izuzimajući Koridor 10, za čiju izgradnju su pare već obezbeđene, a da će deo tih para biti uložen i u trajnu vrednost za buduće generacije, na primer za novi Narodni muzej ili zgradu filharmonije.\nEpilog svi znamo: malo njih je bilo stvarno zainteresovano za naš Telekom a i onaj koji je jedini bio spreman da ga plati – Telekom Austrija – ponudio je 950 miliona evra, što je za pojedine članove Vlade bila “uvredljivo” niska cena, tako da na kraju niko nije video ni dinar od Telekoma.\nU međuvremenu su se opet pojavile glasine o prodaji Telekoma, pri čemu je sredinom prošle godine prvi potpredsednik Vlade Aleksandar Vučić tvrdio da bi ovaj put država dobila darežljiviju ponudu ali da ne bi imala na šta da potroši taj novac, zbog nedostatka projekata u koje bi on mogao biti uložen.\n“Šta sa tim novcem, da ga bacimo u bunar? Ako njime smirimo socijalne tenzije, šta ćemo da radimo za godinu dana, za dve? Ne prodaje se nešto samo radi prodaje. Problem je što nemamo projekte u koje bismo te pare uložili. Ako bi otišle u plate u javnom sektoru, to bi bila prava katastrofa za Srbiju. Deficit bi dodatno skočio, a resurs poput Telekoma bio bi potrošen nizašta”, rekao je sadašnji premijer tom prilikom.\nU međuvremenu su se izgleda projekti pojavili, bar sudeći prema njegovim najavama da će Telekom ipak biti prodat. U javnosti se licitira sa novim imenima kupaca – od prošlogodišnjih turskih kompanija “Doušholding” i “Sabandži grup”, sada se došlo i do tvrdnji da bi u privatizaciji Telekoma mogla da učestvuje i Evropska banka za obnovu i razvoj (EBRD).\nIako izgleda kao da su vlasti odlučne da prodaju ovo telekomunikaciono preduzeće, s vremena na vreme pojedinci ipak svojim izjavama “spuštaju loptu”, poput Rasima Ljajića koji je rekao da Vlada neće raspisati tender dok ne bude uverena da će on ovaj put uspeti. “Telekom se neće prodati pošto poto, iz razloga ekonomske nužnosti, jer to neće rešiti naše probleme, a i ne želimo da se odričemo kompanije koja realno ima veliki potencijal”, rekao je on u intervjuu Tanjugu.\nČini se da su i u ovoj rundi igrice “Toplo-hladno” glavni igrači i dalje pretežno mlaki.\nKina će praviti novu železnicu u istočnoj Africi\nU kenijskoj prestonici Najrobiju započeti su formalni pregovori o izgradnji nove železničke linije koja će spajati zemlje istočne Afrike.\nKineske kompanije radiće na izgradnji nove pruge na istoku Afrike, i pokriti oko 90% ulaganja u prvoj fazi gradnje, odnosno oko 3,8 milijardi dolara svojim kreditom. Izgradnja će početi u oktobru ove godine, a očekuje se da će prva faza od 610 km od obale Indijskog okeana do Najrobija biti gotova do prve polovine 2018. Predsednik Kenije Uhuru Kenijata izjavio je da će čitav projekat značajno smanjiti troškove transporta u ovom regionu. BBC proecenjuje da će nova veza smanjiti cenu prevoza tone tobe sa 20 na osam centi po kilometru.\nNova pruga protezaće se od Mombase do Najrobija u Keniji, a postepeno će se proširiti preko Ugande i Južnog Sudana. Veći deo trase već postoji, ali se na njoj nalazi uskotračna pšruga koju su postavile britanske kolonijalne vlasti pre više od jednog veka, prilikom čije izgradnej je poginulo više od 2.000 radnika.\nBritanija ima najviše milijardera po glavi stanovnika\nU Velikoj Britaniji 104 milijardera dele ukupno bogatstvo od oko 301 milijarde funti, ali veoma mali broj njih zaista i plaća poreze u ovoj zemlji.\nDva rođena brata Šri i Gopi Hinduja, rođeni Indijci, predvode listu najbogatijih ljudi Velike Britanije, sa imovinom od oko 11,9 milijardi funti. Oni rukovode međunarodnim konglomeratom Hinduja grupom, čije sedište je stacionirano u Londonu. Njihovo bogatstvo se uvećalo za čak 1,3 milijarde funti u prošloj godini, čime su na prvom mestu prestigli ruskog magnata Ališera Usmanova, koji je sad na drugom mestu sa 10,6 milijardi funti. Na listi je 14 žena, ali o dnjih svih samo je En Gloag sama stekla svoje bogatstvo (milijardu funti), dok su ostale došle na listu zahvaljujući porodičnim nasledstvima.\nSamo troje u prvih dvadeset su rođeni Britanci, a među njima je najbogatiji Vojvoda od Vestminstera sa 8,5 milijardi funti na desetom mestu.\nIzvor: Guardian, Sunday Times\nLagard: Kriza u Evropi nije gotova\nFinansijska kriza u Evropi još uvek nije završena, a situacija u Ukrajini bi mogla negativno da utiče na globalni oporavak, upozorila je danas izvršni direktor MMF, Kristin Lagard.\nNe treba podleći “osećaju lažne sigurnosti” u zoni evra, nastalom zbog nešto povoljnijih rezultata u poslednja dva kvartala. “Slabi bankarski krediti ali i niske stope inflacije predstavljaju ozbiljne pretnje konačnom evropskom oporavku”, istakla je Lagard u intervjuu za nemački Handellsblat. Kriza neće biti završena sve dok se ne poveća broj bankarskih kredita u južnoj Evropi, napomenula je direktorka MMF.


Ivica Dačić: Ovo je samo intermezzo između nekih novih sukoba\n“Jesu li otklonjeni problemi zbog kojih su izbili ratovi na Balkanu? Nisu. Ovo je samo intermezzo između nekih novih sukoba, ne zbog Srba, već zbog neriješenih pitanja na Balkanu. Ako velike sile to ne shvaćaju, one prave problem, vrtjet ćemo se u krug”, rekao je Dačić.\nGovoreći o pritiscima velikih sila na zemlje koje nisu priznale Kosovo, Dačić je spomenuo SAD, Veliku Britaniju i Francusku, prenijela je Srna. “Ne mogu reći da su nam to prijatelji, nek izvini predsjednik Aleksandar Vučić, oni rade protiv naših interesa. Mogu da ih poštujem kao partnere, ali daleko od toga da su prijatelji. S druge strane, Rusi jesu naši prijatelji, naša braća”, rekao je Dačić sinoć za Televiziju Happy.\nNaveo je kako neki smatraju da, samim tim što je neko iz State Departmenta, SAD može da diktira uvjete u Srbiji. “Amerika će analizirati našu vojnu suradnju s Rusijom. Ako nešto imaju da nam kažu, neka dođu predsjednik SAD-a Donald Trump ili američki državni tajnik Rex Tillerson pa neka kažu, neću da slušam da mi to govori pomoćnik američkog tajnika Hoyt Brian Yee, on može kod mog pomoćnika, zamjenika…”, kaže Dačić.\nDačić je rekao da je prošlo 10 godina, a Kosovo nije zaokružilo neovisnost i neće je zaokružiti dok je Srbija ovakva kakva jeste, s ovakvom vlašću, dok god neće da pravi kompromise na štetu svoje države. “Rusija neće dozvoliti da Kosovo postane član UN, jer ima pravo veta”, napomenuo je Dačić.\nGovoreći o odnosima u regiji, Dačić je ukazao da Srbi u Sloveniji nemaju status nacionalne manjine, da su Srbi u Hrvatskoj nekada bili konstitutivan narod, a da su Hrvati sada problem za BiH. Rekao da se u Crnoj Gori trećina stanovništva izjašnjava kao Srbi, ali da u toj zemlji nema nijednog Srbina na funkciji.\nŠOLA: Bizantinski prdac “maloga Slobe” Ivice Dačića\nRelated Topics:ivica dačić\nSrbijanski ministar vanjskih poslova Dačić opet o Jasenovcu\nStrategija „malog Slobe“ i ekipe je provođenje „Memoranduma 2“ po svaku cijenu\nU New Yorku se Dačić trebao ispričati Židovima


Trag fondacija objavila konkurs za četrnaestu VIRTUS nagradu za filantropiju | Nova Ekonomija\nTrag fondacija je objavila početak konkursa za četrnaestu po redu, godišnju VIRTUS nagradu za filantropiju, saopšteno je iz ove fondacije.\nKonkurs ima za cilj odavanje priznanja dobročiniteljima, kako pojedincima i pojedinkama, tako i kompanijama i preduzećima, koji su tokom prethodne godine svojim delima podržali one kojima je pomoć bila najpotrebnija. VIRTUS nagrada za 2020. godinu dodeljuje se uz finansijsku podršku Američke agencije za međunarodni razvoj (USAID) u okviru Projekta za unapređenje okvira za davanje, kao i podršku Evropske unije i Balkanskog fonda za demokratiju.\nPoziv za prijave biće otvoren od 21. januara i trajaće do 25. februara 2021. godine. Dobitnici VIRTUS nagrada za 2020. godinu biće proglašeni tokom prve polovine maja meseca, navode iz Trag fondacije.


Partizan odbranio „Žućkovu levicu“\nPočetak/Sport/Partizan odbranio „Žućkovu levicu“\nPartizan NIS pobedio je Crvenu zvezdu u finalu Kupa Radivoja Koraća koji je večeras završen u Nišu. U veoma neizvesnoj i teškoj utakmici košarkaši Partizana odbranili su „Žućkovu levicu“.\nKošarkaški Savez Srbije dodelio je gradu Nišu i RKSIS plakete za odličnu organizaciju, koju je Urošu Parliću predao Dragan Marković, generalni direktor Triglav osiguranja, koji je takođe uručio plaketu i generalnom sekretaru RKSIS Aleksandru Jociću.\nNajbolji strelac finalne utakmice sa 18 poena je košarkaš Partizana Džok Lendejl, a nagradu mu je dodelio selektor Aleksandar Đorđević, dok je od Đorđa Koraća dobio umetničku sliku.\nZa MVP igrača finala Kupa izabran je prvotimac Partizana Aleks Renfrou, kome je priznannje dodelio Aleksandar Đorđević.\nZlatne medalje crno-belima dodelili su predsednik KSS Predrag Danilović i generalni direktor Triglav osiguranja Dragan Marković.\nVeliki prelazni pehar, kao i manji pehar u trajno vlasništvo, kapitenu Partizana Novici Veličkoviću uručio je predsednik KSS Predrag Danilović.\nKošarkaši Crvene zvezde nisu izašli na parket da prime srebrne medalje.\nAndrea Trinkijeri, trener Partizana nakon meča prvo je čestitao Zvezdi na fer i čvrstoj igri.\n„Bilo je puno preokreta, igrali smo muški i borili se. Zbog svega toga cenim rivala, ovo je sport, zato im čestitam kako su se borili… Finale je uvek ovako, pobedili smo na jednu loptu, mogla je da slavi i Zvezda… Imali smo fantastičnu egzekuciju na 1.1 sekundu pre kraja, bio je baš dobar pas, čist faul, pogledao sam snimak… Mogli smo i pre da rešimo meč, ali nam je falilo zagrađivanje. U poslednja tri i po minuta smo preokrenuli sa par sjajnih odbrana. Lepo je osvojiti trofej u februarau, ali ima još puno da se radi. Čestitam mojim igračima i svima koji su pomogli da napravimo ovaj uspeh, idemo dalje…“, rekao je Trinkijeri.\nČair Crvena zvezda Kup Koraća Partizan


Niš: Inflacija medija, informisanje sve lošije\n► Niš: Inflacija medija, informisanje sve lošije\nNovinari i predstavnici nevladinog sektora u Nišu saglasni su u oceni da u tom gradu postoji "inflacija medija", a da je pri tome informisanje građana loše i na niskom nivou.\nPredstavnik Nacionalne koalicije za decentralizaciju (NKD) Mladen Jovanović kaže da je neverovatno da Niš ima 94 registrovana medija, da je bio ubeđen da u gradu postoji do 30 registrovanih medija i da su mnogi među njima neaktivni.\nJovanović smatra da je, u odnosu na druge manje gradove i mesta u Srbiji, Niš "još i srećan" što ima nekoliko nezavisnih medija koji opstaju uprkos svim pritiscima i što još ima deo novinarske zajednice koji je posvećen nezavisnom novinarstvu.\n"U drugim sredinama gde nema Južnih vesti, Bete ili novinara lista Danas, strah je daleko veći i ljudi su uplašeni da bilo šta kažu ili urade. Postoji široko neznanje ljudi šta se dešava u tim mestima", rekao je on agenciji Beta.\nJovanivić je rekao da je "zastrašujuće" poređenje toga gde ide državni novac namenjen informisanju građana i toga kako izveštavaju mediji koji su bliski režimu. "Mi kao građani finansiramo medije da nas lažu", dodao je on.\n"Ukoliko se spustimo na nivo lokalnih i regionalnih medija, osim na Južnim vestima ništa relevantno ne mogu da saznam ni na jednom drugom mediju u Nišu. Televizija Belami nešto otvorenije izveštava kada ne dobije sredstva grada, svi ostali mediji su propaganda mašinerija kojoj mislim da više niko ne veruje", izjavio je Jovanović.\n"Trebalo bi ispitati koji su to mediji, ko sve od njih dobija sredstva na konkursima lokalnih samouprava za projektno sufinansiranje. Ne bih se iznenadio da pronađemo da postoje potpuno fantomski mediji kroz koje odlazi državni novac namenjen javnom informisanju", naglasio je Jovanović.\nTakvo okriće, dodao je Jovanović, ne bi predstavljalo iznenađenje s obzirom da u civilnom sektoru poslednje tri godine traje formiranja vladinih nevladinih organizacija i nevladinih organizacija Srpske napredne stranke, upravo sa ciljem da se prazni budžet koji je namenjen nevladinim organizacijama.\nDopisnica lista "Danas" Zorica Miladinović ocenila je da je do "inflacije" medija je došlo zbog loše situacije u medijskoj oblasti, loše ekonomske situacije i konkursnog sufinasiranja koje prosto tera novinare da osnivaju medije i apliciraju na konkurse.\n"Mediji se gomilaju, a da pri tom nemamo napredak u oblasti informisanja", rekla je ona agenciji Beta.\n"Mislim da konkursno finansiranje nije dobar način za opstanak medija i smatram da moramo da ustanovimo regionalne javne servise koji bi iole držali do profesionalnih standarda. Mi regionalne javne servise do sada nismo imali. Bila su to javna preduzeća kojima je gazdovala trenutna garnitura na vlasti", rekla je Miladinović.\n"Da bi promenili stanje u medijima moramo da menjamo ponovo i medijsku strategiju i zakone. Nemamo ni samostalna i nezavisna regulatorna tela. Sankcionisanje kršenja profesionalnih pravila mora da bude oštrije, neke "opomenice" ne pomažu", izjavila je Miladinović.\n"Ma koliko mi pričali da u ovoj zemlji cveta 1.000 cvetova, prosečna plata od 500 evra koja se ovih dana najavljuje do kraja godine, za većinu novinara u Srbiji je "misaona imenica", naročito za novinare u lokalnim medijima", kazala je.\nPrema njenim rečima u novinarstvu definitivno postoji prekarijat, novinari su zbog malih plata primorani da "tezgare" u brojnim projektima i da se opredeljuju da li će da kupe hleb i budu poslušni ili će da budu ljudi od integriteta i da ostanu bez hleba.\nStudijski program novinarstva na Filozofskom fakultetu u Nišu godišnje završi oko 30 studenata, a sekretar Departmana za komunikologiju i novinarstvo Dušan Aleksić kazao je da se ti mladi ljudi po diplomiranju upošljavaju na različite načine.\n"Jedan broj studenata nastavlja da se bavi naukom na master i doktorskim studijama, a jedan broj naših studenata posao pronalazi van Niša, u svom rodnom mestu. Pošto je tržište tradicionalnih medija poput radija i televizije u Nišu limitirano, studenti posao pronalaze na onlajn portalima koji već postoje ili osnivaju svoje portale", rekao je Aleksić agenciji Beta.\nPrema njegovm rečima, dosta diplomiranih studenata novinarstva iz Niša, posao je pronašlo u velikim redakcijama u Beogradu, a u poslednje vreme ima i onih koji odlaze na Kosovo i tamo pronalaze posao u različitim projektima.


Back PRIVREDA PREDSTAVLJAMO FSH Proteinka tradicija kvaliteta u proizvodnji stočne hrane\nZa sve to vreme u proizvodnji FSH „Proteinke“ je prisutna jedna konstanta koja je u skladu sa njenim sloganom: „Tradicija kvaliteta“. “Proteinka" je skoro 50 godina ime koje je sinonim za vrhunski kvalitetnu i zdravu hranu za domaće životinja, a od oktobra 2006. godine ona je HACCP i ISO 9001:2000 sertifikovan proizvođač od strane TÜV Management Service.\nKvalitet potvrđuju, kako je naglasio i Zoran Petković, direktor FSH „Proteinke“, i četiri nagrade na ocenjivanu proizvoda na 81. Međunarodnom poljoprivrednom sajmu u Novom Sadu, za četiri proizvoda kandidovanih za ocenjivanje iz bogate palete njihovih proizvoda. „Proteinka“ je dobitnik dve velike zlatne medalje za starter za piliće i ishranu koka roditelja, i zlatne medalje za koncentrat za krave od 15% proteina, kao i srebrne medalje za starter za prasad.\n-Kriza koja je zahvatila i Srbiju, odrazila se i na poslovne rezultate u ovom preduzeću, kada je izgubilo deo tržišta, ali sada posluje na nivou 30.000 tona godišnje. S obzirom da je pun kapacitet „Proteinke“ 50.000 tona, nameravamo da u perspektivi pojačavamo proizvodnju i količine. Isto tako imamo nameru da se što više oslonimo na saradnju sa ratarima i stočarima iz Mačve i Srema, koji su u našem najbližem okruženju, kroz razne varijante otkupa njihovih proizvoda i prodaje stočne hrane po najpovoljnijim uslovima.\nFSH „Proteinka“, u svojim nastojanjima da prati savremena kretanja u proizvodnji stočne hrane, ima svoju stručnu službu, na čelu sa jednim od najboljih tehnologa u proizvodnji stočne hrane, laboratoriju koja je bila akreditovana, što znači kontroliše se svaki ulaz sirovine, svaka proizvedena šarža stočne hrane i stalno se primenjuju noviteti, koji omogućavaju da se stočna hrana proizvode po što optimalnijim uslovima. Svaku inovaciju, kao što su upotreba zakiseljivača da bi se povećao rok trajanja stočne hrane, zatim upotreba biljnih zaštitnih sredstava protiv bolesti, što znači da se ne koriste lekovi ne stavljaju čak ni za piliće i mnoge druge, prihvatamo među prvima i tu smo lideri -rekao je gospodin Petković.\nFSH „Proteinka“, kao i grad Šabac, uspela je da se odbrani od katastrofalnih poplava koje su našoj zemlji nanele nesagledive posledice. Ova fabrika je zato u mogućnosti da pruži pomoć oko isporuke stočne hrane ugroženim područjima. Prema rečima gospodina Petkovća, postoje veliki problemi sa skladišnim prostorima, ali i sa organizacijom raspodele, pa se sa isporukom stočne hrane još čeka.


SSP: Podržimo predlog Zakona o Alimentacionom fondu - JuGmedia\nSSP: Podržimo predlog Zakona o Alimentacionom fondu\nGrađani Vranja su prošle subote stavljanjem potpisa na predlog Zakona o Alimentacionom fondu Stranke slobode i pravde u velikom broju podržali predlog ovog zakona, istaknuto je u današnjem saopštenju gradskog odbora ove stranke u Vranju.\n„Alimentacioni fond donosi sigurnost za samohrane roditelje i decu, bez potrebe da samohrani roditelj sam pokreće skupe i duge procese izvršenja protiv drugog roditelja”, objašnjava se u saopštenju.\nDodaju da se predlog ne odnosi samo na samohrane majke, već I samohrane očeve.\n“Novac iz Alimentacionog fonda isplaćivao bi se od momenta podnošenja brakorazvodne parnice. U slučaju vanbračnih zajednica novac bi se isplaćivao od trenutka podnošenja zahteva za izdržavanje detata, a suma o kojoj bi bilo reči je oko 12.000 dinara“, istaknuto je u saopštenju Gradskog odbora Stranke slobode i pravde Vranje, u kome se pozivaju svi građani koji žele da svojim potpisom podrže predlog ovog zakona da to učine u prostorijama ove stranke koja se nalazi u Ul. Partizanska broj 10, u periodu od 18 do 20 časova.\nU Pirotu na raspolaganju Sinofarm i Fajzer vakcina\nSlava opštine Vladičin Han – Vidovdan, počela je jutros liturgijom u Hramu Svetog kneza Lazara, zatim litijama kroz varoš, rezanjem kolača u gradskom…


ŠEF KANCELARIJE SVETSKE BANKE TVRDI DA SRBIJA IMA NAJVIŠE DEVET MESECI ZA REFORME\nŠef kancelarije Svetske banke u Srbiji Toni Verheijen ocenio je danas da niko više neće verovati u reforme u Srbiji ako se one ne dese u narednih šest do devet meseci.\n"U slučaju da vlada dogovori program sa Svetskom bankom i Međunarodnim monetarnim fondom, i onda ga ne sprovede za najviše devet meseci, ja više ne mogu da branim zemlju pred direktorima SB", rekao je Verheijen u intervjuu za Politiku.\nVerheijen je podsetio da je SB u junu poručila da Srbija nije u neposrednoj opasnosti od bankrota u narednih šest meseci do godinu dana, ali da je dodatno vreme kupila rebalansom budžeta.\nPrema njegovim rečima, na taj način Srbija je dobila dodatno vreme i sada za reforme ima još šest odnosno najviše devet meseci.\n"Ako se ne dese u tom periodu, niko više neće verovati da će ih uopšte biti", rekao je on i dodao da je "vrlo opasno ako nestane politički kredibilitet".\nVerheijen je ocenio da je Srbija jedina zemlja koja je tokom krize povećala broj zaposlenih u javnom sektoru i koja, među zemljama EU i državama kandidatima ima najveći broj zaposlenih u toj sferi u odnosu na ukupan broj stanovnika.\n"Na hiljadu stanovnika u javnom sektoru zapošljavate 20 ljudi više nego Crna Gora, .. u srcu državne uprave - zdravstvu, obrazovanju i socijalnoj zaštiti zapošljavate ih 580.000. Malo veće zemlje, poput Mađarske, Češke, Belgije zapošljavaju između 230 i 400 hiljada radnika", naveo je on.\nPrema njegovim rečima, način na koji se plate isplaćuju u javnom sektoru u Srbiji nije ni transparentan ni efikasan.\n"Ljudi za isti posao dobijaju različite pare, a rezultati Srbije u obrazovanju zdravstvu i efikasnosti javnih investicija daleko su iza zemalja koje na to troše znatno manje", naveo je on i dodao da Srbija, ako se uporedi sa novim članicama EU i zemljama Balkana, izuzev Slovenije, najveći udeo BDP-a troši na plate u javnom sektoru.\nVerheijen je ocenio da je bankrot 70 do 80 odsto preduzeća u resktrukturiranju neminovan.\nPrema njegovim rečima, uz rešavanje problema državnih preduzeća, nužan je i novi zakon o planiranju i izgradnji koji bi pojednostavio proceduru za dobijanje građevinskih dozvola.\n"Bez toga investitori neće moći da otvaraju nova radna mesta, Nacrt izmena tog zakona koji je vlada donela, neće pomoći u tome", rekao je on.\nUpitan da li, uzimajući u obzir da u zemlji ima 760.000 nezaposlenih, da naplata PDV-a zaostaje, da novca nemaju ni građani ni privreda, pa samim tim i država, Svetska banka smatra da će se boljitak osetiti, 2015. godine kao što kaže prvi potpredsednik Vlade Srbije Aleksandar Vučić, Verhejen je ukazao na primer Istočne Nemačke.\n"To me je pitala i osoba koja je učestvovala u restrukturiranju preduzeća u Istočnj Nemačkoj. Rekao sam da se pozitivan efekat može očekivati za dve do tri godine. Istina je da im je trebalo pet do osam godina. Moramo biti brži jer pet do osam godina nemamo", kazao je šef kancelarije Svetske banke u Srbiji.\nIzvor: Politika, RTV


Prekinuta izgradnja nuklearke u Bugarskoj | Novosadski informativni portal 021\nPrema sporazumu koji su danas u Sofiji potpisali NEC i ruska grupa Atomstrojeksport, dve strane će zaustaviiti gradnju i odložiti naručivanje nove opreme za dva reaktora od 1.000 megavata koji treba da budu izgrađeni, naveo je NEC. Aktivnosti oko izgradnje i proizvodnje opreme za centralu biće prekinute do 30. juna.\nDve strane su se takođe obavezale da će poštovati sve bezbednosne zahteve međunarodnih nuklearnih stručnjaka.\nSporazum o izgradnji centrale potpisan je u januaru 2008. godine ali je sprovođenje sporazuma stalno odlagano zbog nedostatka sredstava.\nProjekat predviđa izgradnju dva reaktora od po 1.000 megavata do 2017. godine u kojima će biti korišćena najmodernija ruska tehnologija.


Sa menopuzom ode i kondicija | Savremena Žena\nFitness » Sa menopuzom ode i kondicija\tPovezani tekstovi\naerobne vežbekondicijamenopauzavežbevežbe za stariježene u godinama\tSa menopuzom ode i kondicija\nObjavljeno Jul 30, 2012 u kategoriji Fitness | 0 komentara\tIzvor: RTS Magazin\nPenjanje uz stepenice ili nošenje torbi iz prodavnice mogu postati veoma teški nakon menopauze. Iako nema stručnog objašnjenja, slabljenje kondicije moglo bi biti posledica prirodnog smanjenja mišićne i koštane mase, povećanja neaktivnosti, čak i depresije. Dobra vest: aerobne vežbe brzo popravljaju kondiciju, stanje krvnih sudova i kvalitet sna.\nPošto žena prođe kroz menopuzu, može biti suočena sa opadanjem sposobnosti da obavlja rutinske zadatke, kao što je penjanje stepenicama ili nošenje tereta, ukazala je američka studija obavljena na Univerzitetu u Pitsburgu.\nNije sasvim jasno zašto je to tako, mada izvestan uticaj svakako imaju gojenje i simptomi depresije, napomenula je Lajza Ceng, rukovodilac ovog istraživanja, prenela je novinska agencija Rojters.\nStudija je obavljena na više od 2.200 Amerikanki u petoj i šestoj deceniji života.\nUtvrđeno je da je najmanje dve trećine ispitanica posle menopauze umereno ograničenih sposobnosti za obavljanje određenih vežbi ili za svakodnevne poslove, dok je među ženama pre menopauze takvih samo 10 odsto.\nPoznato je da se sastav ženskog tela posle menopauze menja – povećava se sadržaj masnog tkiva, a smanjuje mišićna masa.\nOsim toga, sa smanjivanjem nivoa estrogena, opada i koštana masa.\nPrema tvrdnjama Timotija Čerča, stručnjaka Biomedicinskog istraživačkog centra u Baton Ružu, u američkoj saveznoj državi Luizijana, i kod muškaraca i kod žena posle 50. godine dolazi do opadanja količine mišićne mase i to i do dva odsto godišnje, a obično u to vreme ljudi postaju i neaktivniji.\nJoš se ne zna šta je uzrok, a šta posledica tih promena.\nPokazalo se, međutim, da kada pripadnice nežnijeg pola posle menopauze počnu redovno da vežbaju, dolazi do poboljšanja njihovog i fizičkog i mentalnog zdravlja.\nČak i one žene sa viškom kilograma i koje veći deo dana provode u sedenju, kada počnu da rade vežbe mogu da poboljšaju kondiciju, popravlja se stanje njihovih krvnih sudova i kvalitet sna.\nČerč preporučuje aerobne vežbe, pri čemu je dovoljno i samo 30 minuta hoda nekoliko puta nedeljno, kao i lakše vežbe snage.\nPoze u kojima žene najviše uživaju viewed 76,907 timesDekoracija stola viewed 49,440 timesDomaći sok od višanja viewed 39,911 timesVežbe protiv celulita viewed 32,029 timesSedam koraka do fatalne zavodnice viewed 29,982 times


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Muzika :: Zbog Hendriksove gitare tuže vlasnika radnje\n12. 10. 2015. 10:46 >> 10:39 0\nPORODICA SLAVNOG MUZIČARA\nKompanija "Experience Hendrix LLC", koja brine o zaostavštini Džimija Hendriksa, podnijela je tužbu protiv jednog muškarca iz američkog grada Tuson zbog gitare koja je ranije bila u vlasništvu slavnog muzičara.\nU tužbi je nevedeno da Harvi Molc, vlasnik radnje "Rainbow Guitars", nije zakoniti vlasnik gitare "crna udovica", pa kako je prenio list "Arizona Dejli Star", kompanija želi da gitara bude vraćena.\nAdvokat kompanije "Experience Hendrix LLC" Ed Mekfirson izjavio je da je vrijednost gitare procijenjena na između 750.000 i milion dolara.\nMolc je rekao da je gitaru kupio u junu 2014. godine od osobe koja ju je nabavila od Šeldona Rejnoldsa, bivšeg muža Hendriksove sestre Dženi Hendriks.\nPrema riječima Mekfirsona, Rejnolds, nekadašnji član američke grupe "Earth, Wind, and Fire", ukrao je gitaru.\n"Gitara je od neprocjenjive vrijednosti za našu porodicu", navela je u mejlu izvršna direktorka "Experience Hendrix LLC" Dženi Hendriks i dodala da kompanija "samo želi da gitara bude bezbjedno vraćena tamo gdje pripada".


Sud naložio privođenje aktiviste Ne davimo Beograd zbog grafita\n14. 01. 2020.|\nZbog ispisivanja grafita „MESTO ZLOČINA“ na ogradi gradilišta Beograda na vodi, sud je naložio privođenje aktiviste Ne davimo Beograd, Radomira Lazovića. Policija je juče ponovo pokucala na vrata onima koji su ukazivali na fantomsko rušenje u Hercegovačkoj ulici koje se odigralo u izbornoj noći 25. aprila 2016 godine. Podsećamo da već skoro četiri godine policija i tužilaštvo ne uspevaju da pronađu i procesuiraju one koji su ovaj zločin organizovali i sproveli.\nOvo je samo jedan od preko 30 prekršajnih postupaka koji se vode ili su vođeni protiv aktivista Ne davimo Beograd zbog organizacije protesta, ukazivanja na kršenja zakona, javnog delovanja i kritike vlasti. Država je do sada aktiviste inicijative kaznila sa preko 600 hiljada dinara.\nPored pravnog iznurivanja i progonjenja i za najsitnije prekršaje, aktivisti inicijative godinama su mete prisluškivanja, praćenja, pretnji i pritisaka koji dolaze kako od desničarskih ekstremista povezanih sa vladajućom partijom, tako i od strane visokih zvaničnika i narodnih poslanika Srpske napredne stranke.\nKao i svaki put i ovom prilikom smo se odazvali smo se pozivu suda i ukazali da stojimo iza svojih dela, i tražimo da nalogodavci i izvršitelji noćnog rušenja u Savamali budu procesuirani.\nDetaljnije o pretnjama, pritiscima i napadima na aktiviste inicijative Ne davimo Beograd možete pročitati u tekstu “Zašto policija ne reaguje na pretnje aktivistima Ne davimo Beograd”


Da li Evropskoj uniji preti raskol na Istok i Zapad? - Novi Standard\nFrancuski predsednik Emanuel Makron još letos je konstatovao da problemi EU sa pojedinim istočnoevropskim zemljama ne mogu da se svedu na spor sa mađarskim premijerom Viktorom Orbanom, već da je problem mnogo dublji. Makron je to nazvao fundamentalnim istočno-zapadnim evropskim raskolom.\nIzgleda da se ta Makronova dijagnoza potvrdila prilikom nedavne posete novog nemačkog kancelara Olafa Šolca Varšavi. Njega su dočekali plakati na kojima su on i njegova prethodnica Angela Merkel stavljeni u isti niz sa Adolfom Hitlerom i nacističkim ministrom propagande Jozefom Gebelsom, piše nemački Dojče vele.\nNeki analitičari su bili krajnje zabrinuti kada je populista Janez Janša kao premijer Slovenije letos preuzeo predsedavanje Savetom EU. Janša vređa novinare na Tviteru, voli provokacije i zove Orbana „prijateljem“.\nNa početku slovenačkog predsedavanja najvažnijim telom Evropske unije, Janša je lansirao novi skandal kada je zaokruživao fotografije slovenačkih sudija koje smatra „komunističkim“ i problematičnim.\nPosle toga se ponašao uglavnom neupadljivo, ali je bio na Orbanovoj strani u sporu Brisela i Budimpešte u vezi sa jednim zakonom koji diskriminiše homoseksualce. Janša je bio i na strani Varšave u sporu oko poljskog razgrađivanja pravne države.\nKada je sredinom decembra predsednik Sjedinjenih Država Džozef Bajden održao „samit demokratije“, predstavnici Mađarske nisu bili pozvani. Time je Budimpešta svrstana u „otpadničke režime“, ocenjuje Dojče vele.\n„Iluzorno je verovati da se demokratija i vladavina prava mogu nametnuti iz Brisela“, rekao je Štefan Lene i dodao da je to jedino moguće na demokratskim izborima. On kaže da ima nade jer su i u Poljskoj i u Mađarskoj glavni gradovi u međuvremenu u rukama opozicije.\nIzvor Politika, 29. decembar 2021.


Evropa je oduvek služila kao teren za pripremanje terorističkih napada na SAD\nEvropski stručnjaci za terorizam izjavili su pred Odborom za medjunarodne odnose Predstavničkog doma američkog Kongresa da je Evropa oduvek služila kao teren za pripremanje terorističkih napada na SAD, i da će se takvo stanje verovatno dalje pogoršati.\nStručnjaci kažu da je ta situacija izazvana nedovoljno striktnim imigracionim propisima evropskih zemalja, sve većom radikalizacijom delova evropske muslimanske populacije, i nesposobnošću evropske policije da razbije terorističke mreže. Govoreći o islamskom ekstremizmu u Evropi, stručnjaci za terorizam izjavili su pred Odborom za medjunarodne odnose da teroristički napadi u Madridu prošle godine nisu iznenadili obaveštajnu zajednicu – koja je znala da je bilo samo pitanje vremena pre nego što dodje do terorističkog napada na evropskom tlu. Stručnjak za terorizam Piter Bergen kaže da su najznačajniji teroristički napadi prošle decenije imali snažnu evropsku komponentu.\n« S obzirom na sve veći broj evropskih muslimana i njihov osećaj otudjenja od evropskog društva, taj voz može samo da se ubrza.»\nJedna nova studija utvrdila je da se 80% evropskih muslimana, kojih ima izmedju 15 i 20 miliona ne računajući Tursku, osećaju kao žrtve. Mnogi Muslimani kažu da se osećaju izolovanim i isključenim iz društva u kome žive. Stručnjak za terorizam Lorenco Vidino kaže da situaciju pogoršava činjenica da mnogi Evropljani ni ne uvidjaju da taj problem postoji.\n«Evropa se suočava sa krupnim problemom u nastojanju da integriše decu i unuke muslimanskih imigranata koji su došli na kontinent od 60-ih godina. Za mnoge od njih, radikalni Islam postao je utočište kao sredstvo protesta zbog problema nezaposlenosti i diskriminacije,» kaže Vidino.\nUz to, evropski zakoni ne kažnjavaju dovoljno pojedince povezane sa terorističkim grupama. «U većini zemalja regrutovanje se ne smatra krivičnim delom… ako se regrutuju za džihad u Iraku oni ne čine nikakva dela protiv Francuske ili Nemačke,» kaže Vidino. Stručnjaci za terorizam takodje su predočili Odboru da je islamski ekstremizam u Evropi u porastu i da se taj problem mora rešavati.


DRŽAVA ĆE SIGURNO POMOĆI: Premijerka Brnabić razgovarala sa muzičarima | Happy BSC portal\nKORONA PRESEK PO GRADOVIMA: U Beogradu sve manje novozaraženih, a evo kakvo j...\nDRŽAVA ĆE SIGURNO POMOĆI: Premijerka Brnabić razgovarala sa muzičarima\nPredsednica Vlade Srbije Ana Brnabić razgovarala je danas sa predstavnicima muzičara o posledicima i efektima pandemije kovid-19 na ovu industriju, a na sastanku je dogovoreno da se što hitnije nastave razgovori i da se pronađu načini i modaliteti podrške države muzičarima.\nSastanku su prisustvovali potpredsednica Vlade Republike Srbije i ministarka kulture i informisanja Maja Gojković i ministar finansija, saopštila je vladina Kancelarija za saradnju sa medijima.\nSastanak je deo konsultacija koje će predsednica vlade, ministri finansija i kulture, imati u narednim danima sa predstavnicima industrija koje su najviše pogođene negativnim efektima pandemije virusa kovid-19.\nPredsednik Vučić sinoć je najavio novu pomoć za najugroženije delatnosti.\nTRAGEDIJA kod Slavonskog broda, u nesreći poginulo 10 osoba povređeno 45


Čanak: Važnije ko je pravi Evropejac, ne ko je prava opozicija - European Western Balkans\nAutor EWB 22. 08. 2017. 23. 08. 2017.\nNenad Čanak; Foto: Medija centar Beograd\nBEOGRAD – Predsednik LSV Nenad Čanak, koji će se kao predsednik skupštinskog odbora za evropske integracije sastati sa Dejvidom Mekalisterom kaže da mu je važno da izvestilac EP dobije tačnu i jasnu sliku o Srbiji, a na podele u javnosti ko je prava, a ko lažna opozicija u Srbiji odgovara da mu je lično važnije ko je pravi “Evropejac”.\n“Meni je vaznije da Mekalister ne samo naš gost nego i naš partner na poslu evropskih integracija dobije tačnu i jasnu sliku o stanju u zemlji, koja ima i hiljadu mana, ali valjda ima i nešto što nije mana”, rekao je Čanak na konferenciji za novinare.\nNa pitanje da li se sa njim sastaje kao predstavnik opozicije ili kao predsednik odbora, Čanak je odgovorio da nikada nije tako postavljao stvari i da je protokol koji je organizovao sastanak njega i Mekalistera tražio sastanak sa njim kao predsednikom skupštinskog odbora.\n“Bilo bi dosta čudnovato da se sada ja podelim i da budem u obe funkcije, pa sam ovde u funkciji predsednika odbora, a negde drugde sam u funkciji nekoga ko je u opoziciji. Mislim da bi to bilo čudnovato i mislim da se to nikada do sada nije događalo”, odgovorio je Čanak.\nMedijska buka oko toga ko će doći na sastanak sa Mekalisterom, a ko neće i šta to uopšte znači je za predsednika LSV “bura u časi vode”.\n“Video sam da je predstavnik organizacije Dveri dao saopštenje ko je prava, a koje lažna opozicija, gde imam čast da po mišljenju Dveri nisam prava opozicija. Meni je lično daleko važnije ko je pravi Evropejac, nego ko je prava opozicija, zato što ta priča o pravoj opoziciji ima smisla do kraja režima Slobodana Miloševića, jer posle toga jednostavno nije više bilo prostora za takve podele”, naveo je Čanak.\nOn je ponovio da ne razume “izmišljanje” novih podela i “jalovih” priča kojima se, kaže, prikriva bezidejnost.\nDejvid MekalisterDveriLSVNenad Čanak


Konektor BNC muški na šraf manji | Borik Plus - Vaš izvor napajanja, baterija, solarnih, alarmnih i UPS sistema! Online prodaja\nPočetnaProizvodiAlarmni sistemi i video nadzorBNC, RCA, RJ, DC konektoriKonektor BNC muški na šraf manji\nKonektor BNC muški na šraf manji\nKonektor BNC muski na sraf manji BNC L 118\nKonektor BNC muski na srafljenje, izuzetnog kvaliteta sa pozlacenim kontaktima. Koristi se u sistemima video nadzora za prenos slike od kamere do DVR-a. Za pravilnu konekciju i povezivanje ovog BNC konektora od dodatnog alata potreban je samo srafciger.\nBNC L 118\n“Konektor BNC muški na šraf manji” Odustani od odgovora


utorak, 07 April 2020 16:00\nNakon kućne izolacije i medicinske opservacije, u proizvodne objekte JP Elektroprivreda BiH ulazi nova grupa od 179 radnika koji će zamijeniti 167 kolega koji su proveli 14 dana u radnoj izolaciji u termoelektranama i hidroelektranama.\nS ciljem stabilnog i kontinuiranog snabdijevanja električnom energijom u vrijeme pandemije COVID 19, proces rada u proizvodnim jedinicama JP Elektroprivreda BiH odvija se po principu tzv. zatvorenog ciklusa, koji podrazumijeva potpunu izolaciju zaposlenika u prostorima termoelektrana i hidroelektrana na period 14 dana.\nRadeći u dvije smjene po režimu 12/12 sati, u prostorima TE ”Tuzla” u radnoj izolaciji će biti 119 zaposlenika, TE ”Kakanj” 34, hidoelektranama na Neretvi 16, te malim hidroelektranama u elektrodistribucijama Bihać i Tuzla 10 zaposlenika.\nRadnicima koji borave izolaciji u proizvodnim jedinicama obezbjeđeni su svi uslovi neophodni za rad i boravak. JP Elektroprivreda BiH prilagodila je svoje poslovanje aktuelnoj situaciji i djeluje u skladu sa preporukama nadležnih organa.\nZahvaljujući visokoj pogonskoj spremnosti proizvodnih i distributivnih kapaciteta, proizvodnja električne energije odvija se kontinuirano čime je obezbjeđena stabilnost elektroenergetskog sistema i uredno snabdijevanje kupaca, navodi se u saopštenju JP Elektroprivreda BiH.


Formirana Nezavisna opservatorija za praćenje nasilja prema ženama - Mreža Žene protiv nasilja\nOpservatorija za praćenje nasilja prema ženamaje nezavisno ekspertsko posmatračko i analitičko telo koje če činiti ekspertkinje civilnog i akademskog društva, s ciljem da prati, analizira i izveštava o stanju u oblasti nasilja prema ženama u Srbiji.\nkreiranja platfome koja pruža kritički glas protiv nasilja prema ženama u Srbiji,\nAutonomni ženski centar i Mreža za Evropski ženski lobi (EWL) organizovele su 21. aprila 2011. godine u Beogradu međunarodnu konferenciju pod nazivom Opservatorija za praćenje nasilja prema ženama u Srbiji.\nNa konferenciji su predstavljene aktivnosti Evropskog ženskog lobija. Cecile Greboval, generalna sekretarka ove organizacije govorila je o razvoju Evropskog ženskog lobija i aktivnostima te organizacije. Jedan od osnovnih zadataka lobija jeste podrška formiranju Opservatorija za praćenje nasilja prema ženama u svim zemljama Evropske unije i zemljama kandidatima. Predstavljeni su i modeli nacionalnih Opservatorija Danske i Irske. Dr Karin Helweg-Larsen je prikazala model rada danske opservatorije i njihove izvore podataka. Izrada studije „Koštanje nasilja u Danskoj“ ukazuje na neophodnost postojanja velikog broja podataka kako bi se mogli izvući kvalitetni zaključci i dali predlozi za dalji rad.\nU drugom delu konferencije, predstavnice nezavisnih državnih tela za zaštitu ljudskih prava – Tamara Lukšić-Orlandić (Zamenica zaštitnika građana), Nevena Petrušić (Poverenica za zaštitu ravnopravnosti) i Stanojla Mandić (Zamenica poverenika za informacije od javnog značaja i zaštitu podataka o ličnosti) govorile su o svojoj ulozi u praćenju i primeni zakona. Na konferenciji je između ostalog zaključeno da ne postoje uslovi za formiranje novog državnog tela za praćenje ove problematike, ali da bi potpunije podatke trebalo prikupljati u okviru postojećih tela (uglavnom u okviru Povereništva za zaštitu ravnopravnosti). Nevena Petrušić (Poverenica za zaštitu ravnopravnosti) je jasno izrazila stav navodeći da niko sistematično, celovito i kontinuirano ne prati pojavu nasilja nad ženama i da je neophodno obezbediti nezavisno praćenje u okviru nezavisne institucije:\nZašto je potrebno obezbediti nezavisno praćenje pojave nasilja prema ženama?\nZato što su podaci iz institucije parcijalni i nepouzdani\nZato što je potrebno izgraditi jedinstvene indikatore i metodologiju\nNezavisano praćenje zahteva nezavisnu instituciju !\nNa kraju su prikazana iskustva ženskih organizacija iz Hrvatske i Srbije, u okviru kojih je naglašen značaj vrednosti/politika kojima treba da se rukovodi buduće nezavisno telo za praćenje nasilja prema ženama.\nPredstavnice više od 20 ženskih nevladinih organizacija iz Srbije (Od toga predstavnice 14 organizacija - članica Mreže Žene protiv nasilja) diskutovale su o razlozima, sadržaju rada i formalnim aspektima koncipiranja budućeg nezavisnog tela. Zaključeno je da se formira operativna radna grupa koja će kroz konsultativni proces izraditi platformu za uspostavljanje Opservatorije za nasilje prema ženama do kraja septembra 2011. godine.\nSve učesnice su potvrdile da je, uprkos pozitivnim promenama na polju pravne zaštite, politike i prakse, u zemljama članicama Saveta Evrope ali i u Srbiju, nasilje prema ženama u svojim različitim oblicima i dalje široko rasprostranjeno. Mere za zaštitu žena i kažnjavanje učinilaca imaju ograničene efekte, a uznemirujući podaci o ubistvima žena od strane aktuelnih i bivših partnera, potvrđuju da Srbija ne čini dovoljno na primeni zakona i strategija. Nasilje prema ženama ne tretira se na sveobuhvatan i sistematičan način, strategije nisu praćene odgovarajućim resursima (znanje, organizacija, finansije) za primenu i izveštajima o efektima. Pozitivni efekti “pilot projekata” i primeri “dobre prakse” ostaju neintegrisani i izolovani, što pravnu zaštitu i podršku žrtvama ostavlja neujednačenom u okviru iste službe, u istoj opštini i na nivou države.\nAutonomni ženski centar i ženske organizacije specijalizovane za podršku ženama koje su izložene nasilju smatraju da su razlozi koji potvrđuju opravdanost formiranja nezavisnog ekspertskog tela za praćenje nasilja prema ženama u Srbiji sledeći:\npostojanje mnoštva nesinhronizovanih državnih strategija koje prepoznaju nasilje prema ženama, ali nisu u stanju da sprovedu i integrišu akcije,\nozbiljni problem u doslednoj primeni zakona, u razumevanju službene dužnosti u krivičnim i građanskim postupcima, neefikasnost pravosudnih postupaka u smislu dužine trajanja procesa i njihovih ishoda, blaga kaznena politika i nedostatak podrške za žrtvu kroz pravosudne procese,\nnov način organizovanja i pružanja socijalnih usluga koji odgovornost sa nacionalnog nivoa prebacuju na lokalni nivo, bez nužnih pretpostavki za uspeh ovog transfera,\nnedostatak administrativnih podataka o nasilju, podataka o prijavama, a posebno podataka o merama i intervencijama javnih službi, kao i njihova međusobna nepovezanost i nemogućnost prikazivanja podataka prema tri ključna svojsta – pol, godine, tip relacije između učinioca i žrtve,\nneuspostavljena standardna praksa, zatvorenost institucija javnog sektora za uticaje u pravcu standardizovanja i specijalizacije postupanja (interne procedure) i potpuno neuređena sfera pružalaca usluga izvan javnog sektora u privatnom i nevladinom sektoru.\nNezavisno ekspertsko telo za praćenje nasilja prema ženama treba da pruža nezavisan, kritički pogled na Vladine podatke, da ukaže na nedostatke i neispunjene obaveze, da formuliše predloge i pozove na akcije, da izradi nezavisne izveštaje o nasilju prema ženama. Paralelno sa usvajanjem ključnih dokumenata u ovoj oblasti, nužno je obezbediti dobre mehanizme za sprovođenje zakona i mera, kao i za praćenje i procenu njihovih efekata.\nAktivnosti operativne radne grupe za uspostavljanje Nezavisne opservatorije za praćenje nasilja prema ženama\nOperativna radna grupa je kroz konsultativni proces koji je trajao od maja do septembra 2011. godine izradila platformu za uspostavljanje Nezavisne opservatorije za praćanje nasilje prema ženama. Uz saglasnost članica Upravnih odbora Mreže Žene protiv nasilja i Mreže za Evropski ženski lobi doneta je odluka o formiranju Nezavisne opservatorije za praćenje nasilja prema ženama, usvojen Pravilnik o radu Nezavisne opservatorije za praćenje nasilja prema ženama, pripremljena konkursna dokumentacija i raspisan konkurs za učešće ekspertkinja u radu Nezavisne opservatorije za praćenje nasilja prema ženama.\nRadnu grupu su činile: Slavica Stojanović – Rekonstrukcija Ženski fond, Slađana Jovanović – nezavisna ekspertkinja, Vanja Macanović – Autonomni ženski centar, Bobana Macanović – Autonomni ženski centar, Ana Saćipović – Osvit Niš, Svjetlana Timotić - ...Iz kruga, Vojvodina, Aleksandra Nestorov – Mreža Žene protiv nasilja, Milica Miražić – Mreža za EWL, Suzana Antić Ristić – Odbor za ljudska prava Vranje.\nUpravni odbori Mreže „Žene protiv nasilja“ i Mreže za Evropski Ženski Lobi, na dan 26.septembar, raspisuju konkurs za učešće ekspertkinja u radu Nezavisne opservatorije za praćenje nasilja prema ženama.\nKonkurs za učešće ekspertkinja u radu Nezavisne opservatorije za praćenje nasilja prema ženama\n The cost of violence - Economic and personal dimensions of violence against women in Denmark\n Nacionalna strategija za sprečavanje i suzbijanje nasilja nad ženama u porodici i u partnerskim odnosima (Vlada RS, 1. april 2011. godine) i Konvencija Saveta Evrope o prevenciji i borbi protiv nasilja prema ženama i nasilja u porodici (CM(2011) 49 final, 7. april 2011.)


Pokarjinska valda najavljuje: Povoljni krediti Razvojnog fonda Vojvodine\n„Razvojni fond Vojvodine do kraja nedelje otvara tri konkursa za povoljne kredite u ukupnoj vrednosti od 600 miliona dinara.\nReč je o dugoročnom kreditu za unapređenje prehrambeno-prerađivačke proizvodnje i kratkoročnom kreditu za obrtna sredstva u privredi, a korisnici će moći da budu mikro, mala i srednja preduzeća, ali ne i tajkuni i veliki kapitalisti“, najavio je 1. oktobra predsednik Pokrajinske vlade dr Bojan Pajtić.\n„Istovremeno, biće otvoren i konkurs koji podrazumeva mogućnost da naši poljoprivrednici, nosioci poljoprivrednih gazdinstava, odnosno fizička lica, kupe poljoprivredno zemljište površine od jednog do 15 hektara. To je važno za unapređenje njihove proizvodnje i za to da postanu efektivniji, produktivniji i uspešniji u proizvodnji“, najavio je predsednik Pajtić, dodajući da će po ovom konkursu korisnici moći da budu individualni poljoprivredni proizvođači, ali ne i vlasnici velikih površina zemljišta.\nPredsednik Pajtić je dodao su sredstva koja će biti plasirana preko najavljenih konkursa Razvojnog fonda Vojvodine najpovoljnija u ovom delu Evrope, sa kamatom od 3 do 4 odsto godišnje, u zavisnosti od sredstava obezbeđenja kredita.\nVovodina 2. oktobar 2014. B.M.\nPročitano 1072 puta\tPoslednji put izmenjeno 02 oktobar 2014\nPredsednik opštine Bečej u novoj pokrajinskoj vladi: Novi predsednik opštine Tošić ili Popov?\nPremijer AP Vojvodine Igor Mirović odredio: Sastav nove pokrajinske vlade\nVlada Srbije bez odgovora o sadašnjem statusu Tanjuga\nBojan Pajtić: Početkom marta vlada u senci\nViše iz ove kategorije « Predsednik Skupštine Vojvodine: Moguć dogovor DS-a i SNS-a oko Vlade Vojvodine\tU Novom Sadu: Jedna šetnja za Vojvodinu i dve protiv »\nPolufinale kviza za srednjoškolce: Prva je ekipa iz Gimnazije\nNapisao Bečejski mozaik\tKreirano 2019-03-25 10:34:52


Vesti - Ciji su Tesla i Drzic\n<< VESTI | | 11.05.2020 17:03\nČiji su Tesla i Držić\nEvropska unija je izbrisala podatak da je Tesla Hrvat, a Matica srpska se neće odreći Marina Držića zato što je pisao na srpskom jeziku\nIzbačen je deo teksta sa zvanične prezentacije Evropske unije u kome je Nikola Tesla opisan kao čuveni Hrvat – javilo je danas Ministarstvo kulture i informisanja Srbije.\nTekst je objavljen prošle nedelje u "uglu za učenje", u kome je bilo navedeno da je veliki američki naučnik srpskog porekla Nikola Tesla rođen u nekadašnjem Austrijskom carstvu, na teritoriji današnje Hrvatske, čuveni Hrvat. Srbija je tim povodom uputila protestnu notu evropskoj komesarki za inovacije, istraživanje, kulturu, obrazovanje i omladinu Mariji Gabrijel. Zbog učinjene ispravke Ministarstvo kulture je izrazilo zadovoljstvo, prevashodno imajući u vidu, kako se ističe, da je navedeni sadržaj interaktivna igra namenjena obrazovanju mladih.\nNekako istovremeno, Matica hrvatska optužila je Maticu srpsku za "prisvajanje hrvatske književne baštine", zbog objavljivanja dela Marina Držića u ediciji Deset vekova srpske književnosti. Naime, u nedavno promovisanom jedanaestom kolu ove antologijske edicije objavljeno je deset naslova u jedanaest knjiga, a među njima i sve drame Marina Držića.\nU Matici hrvatskoj tvrde da je objavljivanje "najznačajnijih hrvatskih pisaca koji su delovali u 16. i 17. veku u Dubrovniku, trajni pokušaj srpske kulturne elite da sanira srpski književnoistorijski diskontinuitet, što izaziva razumljivu nacionalnu frustraciju". Akademik Miro Vuksanović, pokretač i glavni urednik edicije Deset vekova srpske književnosti, podseća da "Hrvati napadaju našu ediciju već deset godina", a da u Matici srpskoj imaju "prirodan i krajnje pomirljiv pristup jer polazimo od stanovišta da je književnost Dubrovačke republike i hrvatska i srpska, deo zajedničke baštine iz dubokih južnoslovenskih vekova". Vuksanović upućuje kolege iz Hrvatske na besedu uglednog naučnika Dubrovčanina Milana Rešetara koju je završio rečima da je "Dubrovnik po jeziku uvijek bio srpski", a da je jezik osnova svake književnosti.


Eurobank osmi put pokrovitelj „noć knjige“\n14 Decembar 2015.\nBeograd, 14. decembar 2015. – Osmi put zaredom, Eurobank je generalni pokrovitelj „Noć knjige“, regionalne manifestacije koju tradicionalno organizuju izdavačka kuća „Laguna“ i knjižarski lanac „Delfi“.\nU želji da podigne nivo opšte čitalačke kulture, Eurobank se pridružila ovom festivalu pisane reči gde za sedam sati ovu manifestaciju svake godine poseti oko 40 hiljada ljudi.\n„Eurobank, kao kompanija koja kontinuirano doprinosi zajednici u kojoj posluje, već nekoliko godina podržava Noć knjige. Verujemo da promovisanjem kulturnih vrednosti i zdravih životnih stilova možemo da društvo u kome živimo i radimo učinimo mnogo boljim. Kao što smo prošle nedelje u okviru saradnje sa Mančester Junajtedom u Beograd doveli legendarnog golmana Pitera Šmajhela koji je poslao poruku o važnosti timskog rada i fer pleja tako i sada kroz podršku „Noć knjige“ želimo da podsetimo na važnost negovanja kulture i jezika“, navodi Željka Ćirić Jakovljević, menadžer korporativnih komunikacija Eurobank.\n„Noć knjige“ održaće, 18. decembra od 17 do 24 sata, vrata ljubiteljima knjige otvoriće knjižare Delfi i Lagunini klubovi čitalaca. "Noć knjige" biće održana u Beogradu i u još 25 gradova u Srbiji i regionu.


Merkel: Nemačkoj je važna budućnost BiH na evropskom putu\nNovi užas! Zemljotres od 6,2 stepena po Rihteru ponovo uzdrmao Meksiko (foto)\nTramp: Kari okleva, poziv za Belu kuću je povučen\nNapokon priznali: Evo šta muškarci STVARNO misle o depiliranju ženske intimne zone\nMakron u šoku: Na hiljade ljudi u protestima protiv – njega (foto)\nNa nedozvoljenom skupu u Moskvi uhapšeno više od 30 osoba\nBeta\t 9. jula 2015. 15:50\nSARAJEVO, 9. jula 2015. (Beta) – Nemačka kancelarka Angela Merkel kazala je danas u Sarajevu da “u Bosni i Hercegovini (BiH) vidi probleme koji se moraju prevazići i da ceo region ne može da funkcioniše ako se BiH ne razvija”.\nNa konferenciji za novinare nakon sastanaka sa članovima Predsedništva BiH i premijerom Denisom Zvizdićem, Merkel je podsetila da je Nemačka inicirala novu politiku pristupa Evropske unije prema BiH koja je prošle godine započeta u Berlinu, a biće dalje nastavljena u Beču gde će se održati susret premijera zemalja Zapadnog Balkana.\nNemačka kancelarka je izrazila zadovoljstvo što je između BiH i EU ponovo stupio na snagu Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju i istakla da sada treba da se radi na ispunjavanju narednog koraka, a to je dobijanje statusa kandidata za članstvo u EU.\nOna je istakla da je Nemačkoj važna budućnost BiH na evropskom putu, ali da u toj zemlji postoje problemi koji su više izraženi nego u susednim državama.\nSaida Bukvić u finalu Prvenstva Balkana\nNovi užas! Zemljotres od 6,2 stepena po Rihteru ponovo uzdrmao Meksiko…\nUhapšeno 36 ljudi u Turskoj zbog veza sa džihadistima\nNjemačka kancelarka je ocenila da je u BiH veliki problem nezaposlenost, o čemu je danas razgovarala sa zvaničnicima u BiH, kojima je ponudila da dođu u Ministarstvo rada Nemačke kako bi razgovarali o načinu unapređenja tog segmenta u BiH po uzoru na nemački sistem.\nNa pitanje novinara da prokomentariše jučerašnji veto Rusije na Rezoluciju o Srebrenici u Savetu bezbednosti UN Angela Merkel je rekla da u vezi ovog pitanja postoje različita viđenja, ali da je izuzetno važno da se oda počast žrtvama, razgovara o prošlosti, a gleda u budućnost.\nPrema njenim rečima, potrebna je hrabrost da se oblikuje budućnost, da se zločini kao što su oni koji su počinjeni u Srebrenici nikada više ne dese, zbog čega je naglasila važnost evropske perspektive. Angela Merkel prvi put boravi u zvaničnoj poseti BiH, a u Sarajevu je dočekana uz najvoše vojne i državne počasti. Ona će se danas još sastati i sa predstavnicima žrtava iz Srbrenice, nakon čega će otputovati u Berlin.\nAngela Merkel je u sklopu kratke balkanske turneje pre Sarajeva posetila i Tiranu i Beograd.\nIncko pozvao Hrvatsku i Sloveniju da “spuste…


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Svijet :: Rimski ljekari upozoravaju na opasnost od smeća\nU SUSRET VRUĆINAMA 26. 06. 2019. 09:51 >> 09:55 0\nLjekari u Rimu upozoravaju na moguće rizike po zdravlje izazvane prepunim kontejnerima na gradskim ulicama, dok se italijanska prijestonica bori s novim problemima sa smećem pojačanim ljetnjim vrućinama.\nOdnošenje i odlaganje smeća je višedecenijski problem za Vječni grad. Rim nema lokaciju za odlaganje 1,7 miliona metričkih tona otpada, koliko proizvede svake godine, otkako je 2013. zatvorena deponija Malagrota.\nGradonačelnici iz raznih partija su se jedan za drugim pokazivali nesposobni da riješe probleme sa smećem, dramatično pogoršane otkako je prije tri godine na čelo Rima došla Virdžinija Radji, članica Pokreta Pet zvjezdica.\nGradska uprava je suočena s nezadovoljstvom i Rimljana i turista zbog gomila đubreta koje prijete zdravlju ljudi i narušavaju imidž grada.


Dan online - Politika: Sačuvati jedinstvo stranke - 2017-08-08\nPolitika VLADIMIR JOKOVIĆ PRIHVATIO KANDIDATURU ZA PREDSJEDNIKA SNP-A Sačuvati jedinstvo stranke\nFunkcioner Socijalističke narodne partije (SNP) Vladimir Joković saopštio je da je prihvatio kandidaturu za predsjednika partije na kongresu 13.avgusta. On je za „Dan” rekao da je ubijeđen da će jedinstvo stranke biti sačuvano.\n– Uradio sam to zbog brojnih predloga i podrške ljudi koji se zalažu za jedinstvo stranke, koji su sve učinili za to i koji nijesu za sebe tražili nikakve funkcije tokom 20 godina u partiji. Kao član SNP-a nikad ne mogu dozvoliti da se partija podijeli a da ja ne učinim sve što mogu da do toga ne dođe – rekao je Joković.\nOn je ponovio da ono što je veoma bitno jeste da u SNP-u ne postoje ideološke razlike, već sve nesuglasice proizilaze iz ličnih odnosa pojedinaca.\n– Ne pripadam nijednoj strani, već mislim da je moguće naći zajedničko rješenje da se trenutni problemi u partiji prevaziđu. Zato se zalažem da dođe do smirivanja tenzija kako bi osmi kongres SNP-a bio održan u relaksiranoj atmosferi i da partija poslije toga krene putem jedinstva i napretka. I na jednoj i na drugoj strani postoje ljudi koji to žele – kazao je Joković.\nGlavni odbor Socijalističke narodne partije ranije je na 26 sjednici donio odluku o sazivanju osmog kongresa 13. avgusta u Podgorici. Na tom kongresu će biti izabran novi predsjednik partije.\nIz SNP-a je zvanično saopšteno da je odlukom o sazivanju kongresa predviđeno da u radu najvišeg partijskog tijela učestvuju 463 delegata, od čega će 310 biti predstavnici izabrani u opštinskim organizacijama, a 153 članovi aktuelnog glavnog odbora.\nNa prethodnoj sjednici, održanoj sredinom juna, glavni odbor je konstatovao ostavku Srđana Milića, koji je za predsjednika stranke biran 2006, 2010. i 2014.godine\nGrupa od 52 funkcionera SNP-a ranije je pozvala na poštovanje partijskog statuta i jedinstvo svih koji idejno pripadaju toj stranci, ocjenjujući da je dosadašnji lider Srđan Milić katastrofalnim vođenjem doveo SNP do gašenja.M.V.


Jeftini letovi iz Somalije za Namibiju - Avionske karte Somalija Namibija - eSky.ba\nLetovi iz Somalije za Namibiju\nPretražite letove iz Somalije za Namibiju\nProvjerite najbolje ponude letova iz Somalije za Namibiju\n✔ Postoje li posebne ponude za letove iz Somalije za Namibiju na eSky.ba?\n✔ Mogu li se pobrinuti za osiguranje prilikom rezervacije leta iz Somalije za Namibiju?\n✔ Ako rezerviram let iz Somalije za Namibiju, mogu li rezervirati ujedno i smještaj?\n✔ Koje avio-kompanije nude letove iz Somalije za Namibiju?\nBudite sigurni, da na eSky.ba ponuda letova iz Somalije za Namibiju uključuje ne samo niskotarifne avio-kompanije, već i one koje su specijalizirane za visoki standard.