Kupovao heroin od dilera: Sarajevska policija uhapsila državnog službenika – Haber.ba\nKupovao heroin od dilera: Sarajevska policija uhapsila državnog službenika\nVladimira Lalovića, zaposlenika državnog Ministarstva prometa i komunikacija BiH, uhapsili su pripadnici sarajevske policije u sklopu akcije kodnog naziva “Žuto”.\nHapšenje - Ilustracija/Twitter\nKako je potvrđeno za “Radio Sarajevo” Lalović (rođen 1980. u Sarajevu i trenutno nastanjen na Palama) je lišen slobode pod sumnjom da je posjedovao i omogućavao uživanje opojnih droga. Naime, prilikom hapšenja u njegovom posjedu pronađen je paketić čiji sadržaj asocira na – heroin…\nSekretar Ministarstva prometa i komunikacija BiH Igor Pejić pokrenuo je postupak protiv ovog službenika početkom mjeseca, nakon što je iz MUP-a Kantona Sarajevo stigla obavijest o cijelom slučaju.\nLalović je inače, saznaje se, dan nakon što je uhapšen (i pušten da se brani sa slobode) u Ministarstvo donio ljekarske potvrde da je na – bolovanju.\nPejić je potvrdio navode iz slučaja, te kazao kako će Komisija odlučiti o statusu Lalovića koji u ovom ministarstvu radi kao prevoditelj. Lalovića u Ministarstvu terete po pet osnova, a najteža je kršenje Krivičnog zakona. Sekretar Ministarstva naglašava da on ne može prejudicirati kaznu – o sankciji će odlučiti Komisija. Ako se utvrdi da je Lalović odgovoran, najblaža kazna koja mu se može izreći jeste ukor, zatim opomena pred isključenje, smanjenje plaće (od pet do 50 posto iznosa) i na kraju otkaz.\nPostoje i navodi da je mobilni telefon koji je pronađen kod Lalovića prilikom hapšenja i putem kojeg je pozvao dilera da kupi drogu zapravo telefon koji je par dana ranije nestao sa stola pomoćnika ministra Željka Kneževića. Pejić jeste potvrdio da je Kneževiću zaista “nestao” telefon, ali da nema službenu potvrdu da li je to mobilni telefon koji je pronađen kod Lalovića.\nAkcija “Žuto” sprovedena je na području sarajevske općine Stari Grad 22. septembra ove godine. Uz Lalovića, uhapšeni su i Ragib Poturković (36) i Zlata Mujkić (33), koji se terete za neovlaštenu proizvodnju i promet heroina.\nTeme:droga, hapšenje, Igor Pejić, izdvojeno, Ministarstvo prometa i komunikacija, Vladimir Lalović


OBNOVA U PUNOM JEKU: Sagrađeno 350 novih kuća, ostalo 10.000 za popravku : Nadlanu.com\nOBNOVA U PUNOM JEKU: Sagrađeno 350 novih kuća, ostalo 10.000 za popravku\nObjavljeno 25. jul 2014. / 08:19:05\nPlanirana je izgradnja 350 kuća i isplata materijalne finansijske pomoći za vlasnike 10.000 oštećenih porodičnih stambenih objekata.\nDržavnim programom obnove biće građene tipske kuće od 60, 80 i 100 kvadratnih metara, na osnovu broja članova domaćinstva.\nUkoliko izgradnja kuće nije moguća, prema uslovima definisanim programom, biće isplaćivana materijalna pomoć za rešavanje stambenog pitanja.\nPorodicama kojima su objekti porušeni, a nije moguća gradnja novih, biće isplaćen novčani iznos približan iznosu potrebnom za izgradnju tipskih kuća, i to 2 miliona dinara za kuće od 60 kvadratnih metara, 2,5 miliona dinara za objekte od 80 kvm i 3 miliona dinara za kuće od 100 kvadratnih metara. Za sprovođenje Programa obnove porušenih stambenih objekata obezbeđeno je 875 miliona dinara, navedeno je u saopštenju Vlade.\nSredstva za obnovu biće isplaćivana prema kategoriji oštećenja i to: za prvu kategoriju oštećenja 120.000 dinara; za drugu kategoriju oštećenja 200.000 dinara; za treću kategoriju oštećenja 250.000 dinara; za četvrtu kategoriju oštećenja 350.000 dinara i za petu kategoriju oštećenja 600.000 dinara. Za sprovođenje ovog programa obezbeđeno je 2.5 milijarde dinara.\nTREĆI PAKET DRŽAVNE POMOĆI: Svim punoletnim građanima Srbije…\nKako je navedeno u saopštenju, rešenja o dodeli državne pomoći donose lokalne samouprave u skladu sa Zakonom. Prilikom odlučivanja, pored ostalog uzimaće se u obzir da je šteta prijavljena u skladu sa Zakonom, da je nastala kao posledica poplava i klizišta koje su se desile tokom maja 2014. godine, te da je prijavljena šteta na objektu u kojem je podnosilac prijave stalno živeo.\nLokalne samouprave dostavljaće Kancelariji za pomoć i obnovu poplavljenih područja rešenja na osnovu kojih će biti organizovana izgradnja tipskih stambenih objekata i isplata novčane pomoći.\nPotpredsednica Vlade Zorana Mihajlović ističe da će sve biti završeno veoma brzo.\n"U roku od osam dana građani mogu da očekuju svoj novac. A ono što je najvažnije sada, već od sutra lokalne samouprave će sa građanima praviti rešenja. Tako doneta rešenja proslediće se Kancelariji, davaće se nakon toga nalog i najkraća procedura koja bi mogla da se napravi je napravljena", rekla je za B92 ministarka Mihajlović.\nMinistarka kaže i da će sada, prvi put nakon elementarne nepogode, ljudi imati sve validne papire za svoje kuće.\n"Od 350 kuća za koje mi sada znamo da su potpuno uništene, 285 je nelegalno izgrađeno. To znači izgradjene su ili bez papira i vrlo često, negde pored korita reka ili na klizištima. To ne znači da ti ljudi neće dobiti svoju kuću, ali tamo, ako je to klizište na primer, neće moći biti ponovo na klizištu, nego gde je bezbedno da se kuća izgradi", kaže Mihajlovićeva.\nSredstva za obnovu biće isplaćivana prema kategoriji oštećenja objekata i to od 120 do 600 hiljada dinara.


Održan drugi po redu Boljšoj festival | NIS\nNIS > Presscentar > Boljšoj festival > Održan drugi po redu Boljšoj festival\nOdržan drugi po redu Boljšoj festival\n11. jula završen je muzički festival "Boljšoj" koji se održavao od 9. jula u Drvengradu (Nacionalni park "Mokra Gora"). Festival se održavao drugi put za redom uz podršku kompanije "Gasprom njeft"\nU takmičarskom delu je učestvovalo oko 100 mladih iz srednjih muzičkih škola i akademija iz Srbije i Republike Srpske. Prvo mesto i glavnu nagradu festivala (zlatnu matrjošku) dobio je Trio Assahra sa Muzičke akademije iz Beograda, Pavle Krstić iz novosadske muzičke škole „Isidor Bajić“ osvojio je drugo mesto, dok je Vanja Ćirković sa Muzičke akademije iz Istočnog Sarajeva dobila je bronzanu matrjošku.\nPobednici festivala: Trio Assahra, Pavle Krstić i Vanja Ćirković\nCilj festivala čiji je osnivač Emir Kusturica, jeste jačanje kulturnih veza između Rusije i Srbije, kao i podrška mladih talenata iz muzičkih škola i akademija u Srbiji.\nKljučni događaj festivala bio je koncert jednog od vodećih pijanista svetske muzičke scene Denisa Macujeva koji je nastupao na svečanom otvaranju festivala. Macujev je izvodio kompozicije Petra Čajkovskog, Sergeja Rahmanjinova, Igora Stravinskog, Franca Lista i druge.\nNa svečanom otvaranju festivala “Boljšoj”, osnivač festivala Emir Kusturica rekao je da je gostovanje Denisa Macujeva podiglo festival na viši kvalitetni nivo.\n“Odavno sanjam da na brdu Mećavnik, gdje su nekad bila samo bandera i plast sijena, a gdje je sada drveni grad, ugledam klavir i filharmoniju koja izvodi djela velikih ruskih autora. Tako se jedan od mojih snova ostvaruje i tako ta bandera i plast postaju prošlost. Saradnja sa kompanijom Gaspromnjeft potvrđuje da dva bratska naroda nastupaju zajedno na kulturnom polju”, istakao je Kusturica.\nGeneralni direktor NIS-a i zamenik generalnog direktora Gaspromnjefta za inostrane aktive Kiril Kravčenko rekao je da Srbija i Rusija vekovima sarađuju na različitim nivoima, a naročito u kulturi.\nEmir Kusturica i generalni direktor NIS-a Kiril Kravčenko\n“Malo je poznato da je veliki Puškin znao srpski jezik i prepevao je na ruski srpske narodne pesme, dok je jedan od najvećih kompozitora u istoriji Petar Iljič Čajkovski koristio srpske pesme kad je stvarao Srpsko-ruski marš. Uvek podržavamo mlade talente, što je i suština ovog festivala. Nadam se da će se ove, na Mećavniku naći talenti poput Macujeva, Puškina i Čajkovskog”, istakao je on.\nFestival se završio nastupom Češkog nacionalnog orkestra koji je zajedno sa bendom “No smoking orkestra” izveo operu “Dom za vešanje”.


Odgovornost na institucijama » CDT\nIzvršni direktor CDT-a, Dragan Koprivica, kazao je da u toj organizaciji smatraju da je puna implementacija novog izbornog zakonodavstva ključni prioritet na unutrašnjoj političkoj sceni bez koga nema vraćanja povjerenja u izborni proces.\n“Državni organi koji su zaduženi za njegovu implementaciju imaju ključnu odgovornost za kvalitet izbornog procesa pred domaćom i međunarodnom javnosti. Tu je, takođe jako važno da se što prije formira i počne sa radom radno tijelo Skuštine Crne Gore koje će kontrolisati kvalitet rada državnih organa na ovom polju”, rekao je Koprivica agenciji MINA.\nOn je ocijenio da u tom procesu mora biti mjesta i za predstavnike nevladinih organizacija koje se bavi izborima jer su u dosadašnjem procesu stvaranja i sprovođenja izbornog zakonodavstva imali značajnu i konstruktivnu ulogu.\nKoprivica je rekao da bi povjerenje u izborni proces trebalo da bude interes svih političkih subjekata u vlasti i opoziciji i naredni koraci svih aktera će pokazati da li za realizaciju ovog cilja postoji iskrena politička volja.\nSjednica Radne grupe (foto: Skupstina.me)\n“Finalizacija izbornog zakonodavstva će pokazati ko na političkoj sceni stvarno vjeruje u vladavinu prava, a ko se njome služi kao frazom ili poštapalicom. Neuspjeh u ovom procesu vodio bi daljoj destabilizaciji političke scene, mogućem bojkotu izbora ili zaustavljanju integracionih procesa Crne Gore”, upozorio je Koprivica.\nPrema njegovim riječima, za vraćanje povjerenja u izborne procese bi bilo važno da Demokratski front učestvuje u radu odbora, ali se taj proces može legitimo sprovesti i bez njih.\nODBOR MOŽE I BEZ DF-A\nU CDT-u smatraju da se rad budućeg odbora ni na koji način ne kosi da proklamovanim ciljevima protesta DF-a jer je sprovođenje novog izbornog zakonodavstva neophodan uslov za ispunjavanje njihovog ključnog zahtjeva -organizovanje fer i demokratskih izbora.\n“Realizacija elektronske indentifikcije birača, kvalitetan rad Agencije za borbu protiv korupcije u dijelu finansranja političkih partija, dosljedna primjena Zakona o biračkom spisku i sprovođenje odredbi koje preveniraju zloupotrebu državnih resursa sigurno bi doprinijelo kvalitetnijim izborima”, rekao je Koprivica.\nOn je kazao da je pored tih, jedino preostalo “sporno” pitanje da u biračkom spisku postoje ljudi koji ne žive u Crnoj Gori.\n“Iako je u radu odbora koji je pripremao izborno zakonodavstvo dogovoreno da je važno spiječiti da neko glasa umjesto tih ljudi, iako je nepodijeljeno mišljenje bilo da nakon uvođenja elektronske identifikacije to neće biti moguće, ovo pitanje nastavlja da opterećuje budući izborni proces”, upozorio je Koprivica.\nOn je ocijenio da je sa stanovišta izbornih standarda, ali i ljudskih prava, to vrlo osjetljivo pitanje jer nije moguće nekome uskratiti pravo glasa u jednoj državi a da to pravo nije stekao u drugoj, državi u koju se odselio.\nKoprivica je kazao da su pored njih tu i studenti u inostranstvu, ljudi na privremenom radu i da bi se prije svega morao utvrditi tačan broj ljudi koji nijesu u Crnoj Gori i razlog za to odsustvo.\n“Nakon toga, morao bi biti utvrđen broj ljudi koji su stekli pravo glasa u drugim državama i, tek na osnovu tih činjenica donijeti adekvatne odluke koje bi bile pretočene u izmjene postojećih zakona. Ovaj proces zahtijeva dosta vremena I ne može biti završen do sljedećih parlamentarnih izbora”, poručio je Koprivica.


Vesti online / Vesti / Srbija / Zanijer: Integracija severa KiM kroz dijalog\nZanijer: Integracija severa KiM kroz dijalog\nŠef UNMIK-a Lamberto Zanijer izjavio je da je Misija UN-a na Kosovu i Metohiji zabrinuta zbog modaliteta primene strategije za sever Kosova i smatra da to treba da se obavlja u razgovoru sa svim zainteresovanim stranama i ljudima koji su obuhvaćeni tom strategijom.\n"Vrlo je bitno da se ohrabri takav dijalog i sada radimo na tome da stvorimo uslove, bez obzira na to ko je posrednik. Bitno je da se traže rešenja za konkretne probleme i sada razgovaramo o rekonstrukciji puta i dovođenju struje, znači o praktičnim stvarima", rekao je Zanijer u intervjuu današnjoj "Politici".\nOn je istakao da je od početka bio uključen u uspostavljanje direktnog dijaloga između Srba i kosovskih Albanaca i da je njegova najvažnija uloga bila da se aktivira dijalog koji, prema njegovom mišljenju, treba da bude fokusiran na praktične probleme.\n"I to se donekle već i desilo, na primer, po pitanju nestalih osoba, obnovi zgrada i verskih objekata koji su bili uništeni. Na neki neformalan način mi smo uspeli da dovedemo te ljude za sto da razgovaraju. Čak i ljude iz nekih institucija iz Beograda, kao i iz Prištine, zato što postoji istovetno mišljenje da treba identifikovati problem nestalih osoba i da treba obnoviti uništene crkve", rekao je Zanijer.\nOn je dodao da postoje i mnoge druge oblasti u kojima je potrebno postići ovakav napredak.\n"Mislim da je i baština Srpske pravoslavne crkve vrlo važno pitanje. Mi smo u svakonevnom kontaktu s predstavnikom EU koji se bavi tim pitanjem, tu osobu su prihvatili i Beograd i Priština i to je vrlo dobar model koji promoviše dobre načine za progres u važnim oblastima".\nZanijer je istakao da je najvažnija oblast u kojoj bi trebalo da iskoristi svoja ovlašćenja vladavina prava.\n"Takođe sam ovlastio šefa Euleksa De Kermabona, s obzirom na to da je on došao ovde pod Rezolucijom 1244, da koristi izvršnu vlast pod okriljem UN u oblasti vladavine prava. To je osnažilo i obogatilo sredstva koja mogu da se koriste pod Rezolucijom 1244", objasnio je Zanijer.\nUpitan da li je izrazio negodovanje Kermabonu zato što se vladavina prava vrlo sporo uvodi, Zanijer je odgovorio da je razgovarao o tome s Kermabonom i s Briselom.\n"Smatram da je jedan od problema taj što je pristup EU drugačiji od pristupa koji je imao UN. Unmik je imao direktnu, operacionalnu nadležnost u ovim oblastima, a Euleks je po svom mandatu tehnička misija, oni su mentor, posmatrač i savetnik. Unmik je mogao da preuzme inicijativu u tim poljima, a za Euleks je to mnogo teže, baš zbog nedostatka direktnog dijaloga",rekao je Zanijer.\nOn smatra da će posle mišsljenja Međunardonog suda pravde o jednostranom proglašenju nezavisnosti Kosova imati mnogo povoljnije uslove za dijalog.\n"Ja ću, naravno, nastaviti da podržavam taj dijalog i da ga ohrabrujem", poručio je Zanijer.\nSRBIJA Vučić: Albanci čekaju povoljan trenutak za napad na sever


Lekari su dali sve od sebe kako bi mu spasli život, ali nažalost, nisu uspeli, objavio je Dnevni avaz.\nBogdan je, dodaju, helikopterom ekspresno transportovan u Zagreb gde mu je pružena hitna medicinska nega, ali tamo je podlegao posledicama šoka koji je doživeo od uboda insekta, piše "Telegraf".\nPoznati preduzetnik je u nedelju pao u anafilaktički šok nakon što ga je ubola pčela. Tad je hitno prebačen u Centar za urgentnu medicinu i hitne prijeme Univerzitetske kliničke bolnice Mostar gde su ga lekari reanimirali.\nPotom je na stadion Pod Bijelim Brijegom u Mostaru sleteo helikopter kojim je Bogdan prevezen u Zagreb.\nInače, Jozo Bogdan bio je vlasnik jedne od najuspešnijih bosanskohercegovačkih firmi, koja se bavi proizvodnjom aluminijuma i zapošljava stotine radnika. Godine 2013. proglašen je i preduzetnikom godine u BiH, a bio je jedan od najbogatijih ljudi u zemlji.\nUz matičnu kompaniju Feal Široki Brijeg, tu grupu čini još devet firmi, među kojima su i Feal u Hrvatskoj, Nemačkoj i Austriji. Ukupno grupa ima 650 zaposlenih.\nPotekao je iz jedne od najsiromašnijih porodica u zapadnoj Hercegovini, a dobar deo života proveo je u Nemačkoj kao građevinski radnik.


Program podrške Vlade Švajcarske razvoju opština kroz unapređenje dobrog upravljanja i socijalne uključenosti predstavljen nacionalnim institucijama\nSWISS PRO program predstavljen partnerskim nacionalnim institucijama\nBeograd, 10. maj 2018.\nStalna konferencija gradova i opština i UNOPS organizovali su 10. maja sastanak sa institucionalnim partnerima u cilju predstavljanja novog programa „Podrška Vlade Švajcarske razvoju opština kroz unapređenje dobrog upravljanja i socijalne uključenosti - Swiss PRO”. Ovom prilikom, predstavnicima nacionalnih institucija predstavljene su programske aktivnosti i izražena zahvalnost na doprinosu prilikom kreiranja programa.\n„Kao partner na projektu, SKGO će svojim članicama obezbediti neophodnu podršku za unapređenje dobrog upravljanja na lokalnom nivou, kako i glasi deo programa koji implementira SKGO“, izjavio je Staničić.\n„Pitanja kao što su odgovorno upravljanje, učešće građana u kreiranju politika, jednak pristup uslugama, efikasno i ujednačeno, odnosno predvidivo postupanje, su samo neke od tema kojima ćemo se baviti u narednom periodu, a koje će doprineti transformaciji uprave u servis građana, podizanju kapaciteta i unapređenju procedura prema potrebama lokalne zajednice“, zaključio je generalni sekretar SKGO.\nOn je takođe naglasio da UNOPS sa Evropskom unijom radi na sprovođenju programa EU PRO ukupne vrednosti 25 miliona evra, koji će raditi na povezivanju dobrog upravljanja sa infrastrukturnim projektima, a koji će doprineti unapređenju poslovnog okruženja kroz povećanje efikasnosti i efektivnosti u pružanju usluga poslovnim subjektima na lokalu i socijalnom uključivanju u multietničkim zajednicama.\nTarbuk je posebno istakao izradu i sprovođenje specifičnih paketa podrške za lokalne samouprave, a u cilju unapređenja efikasnosti i delotvornosti, borbe protiv korupcije i unapređenja učešća građana.\nProgram obuhvata 99 gradova i opština u Srbiji, finansira ga Vlada Švajcarske sa 5,8 miliona evra, a sprovodi ga Kancelarija Ujedinjenih nacija za projektne usluge (UNOPS) uz učešće SKGO kao partnera. Program je zvanično počeo 1. januara 2018, i trajaće do 31. decembra 2021. godine.


Obilježena 27. godišnjica pogibije slovenačkog novinara Ive Štandekera\nPovodom 27. godišnjice od pogibije slovenačkog humaniste i novinara Ive Štandekera, smrtno stradalog na reporterskom zadatku 16. juna 1992., ambasadorica Slovenije u BiH Zorica Bukinac, potpredsjednica Slovenskog društva “Cankar” iz Sarajeva Dina Maksumić i predstavnici lokalne zajednice danas su položili cvijeće na njegovo spomen-obilježje na Dobrinji.\nŠtandeker, čije je geslo bilo “rad imam mesta in sovražim če jih gdo napada – volim gradove i ne podnosim kada ih neko napada”, bio je jedan od novinara slovenačkog tjednika “Mladina” koji su devedesetih godina svojim kritičkim tekstovima koračali ispred svog vremena.\nTokom rata u BiH Ivo Štandeker profesionalno je obavljao svoj novinarski zadatak izvještavajući iz opkoljenog Sarajeva i suosećajući sa patnjama njegovih građana.\nKao znak zahvalnosti i sjećanja na tog velikog čovjeka i humanistu, zvaničnici Sarajeva i Slovenije i ove godine položili su cvijeće na njegovo spomen-obilježje na Dobrinji pod lipom koju su 2005. zasadili tadašnja gradonačelnica Sarajeva Semiha Borovac i tadašnji ambasadror Republike Slovenije u BiH Tadej Labernik.\nOve godine grad Sarajevo posthumno je dodjelio “Plaketu grada Sarajeva” Ivi Štandekeru, saopćeno je iz Slovenskog društva “Cankar” Sarajevo.


Čemu služe brojke koje prezentuje Dragan Đilas\nDanas je Dragan Djilas predstavio javnosti svoja najnovija istraživanja javnog mnjenja a u vezi predstojećih izbora koji nas očekuju 3.aprila naredne godine. Ima li uopšte smisla da predsednik jedne partije iznosi rezultate tzv. sopstvenih istraživanja, možemo li zamisliti na šta bi ličilo da svaki lider svake stranke to isto uradi, u odnosu na činjenicu da preko sto registrovanih stranaka postoji u Repubilici Srbiji.\nU daljem tekstu pokušaćemo objektivno da navedemo nekoliko činjenica zbog kojih ovakav istup u javnosti u kome gotovo se unapred zna da će sopstvenu poziciju okvalifikovati kao pozitivnu, odnosno dati prednost opciji koju predstavlja, nema naročitog, bolje rečeno nema gotovo nikakvog smisla i svrhe.\nU samom startu prezentovanja brojki, Dragan Đilas se „latio činjenica“. Naveo je da „suštinska činjenica u svim demokratskim zemljama narod većinski glasa za vlast, jer to je nešto sigurno, znaju na čemu su“. Međutim, ovde je prikrivena istina, objektivna i nepristrasna a to je da u svim demokratskim zemljama narod većinski glasa za rodoljube uvek i svuda, glasa za one koji vole svoju zemlju, za one koji bi da izgrade sopstvenu državu, a ne nikako većinski ne glasa za izdajnike, saradnike stranih centara moći i one kojima nije prioritet jačanje sopstvene države.\nDa ne ulazimo u analizu svake ponaosob iznete brojke, koje suvoparno van ikakvog konteksta ne znače ništa, ono što para oči je to da mu je (Đilasu) takodje od suštinske važnosti da žene više glasaju za Vučića od muškaraca. On ne razume da srpska majka glasa za sigurnost, stabilnost i budućnost svoje dece. To nam govori da iako je Dragan Đilas u politici još od svoje mladosti, od 90tih godina, još od onda kada je predvodio studentske proteste i tada želeći da ruši vlast na ulici, nije puno izučio razmišljanje srpskog čoveka. Đilas ne percipira pravilno ono čega je možda i svestan ali kao da ne želi da prihvati, a to je da je ključ u njegovom zanemarljivom rejtingu i nedostižnom izuzetno velikom rejtingu Aleksandra Vučića u tome da je većinska Srbija ona Srbija koja je morem prelila Gazimestan 1989.godine, ona Srbija koja je prisustvovala sahrani Patrijarha Pavla, ona Srbija koja je rodoljubiva, koja kad već često Djilas u istraživanjima pominje emocije, emocije tih Srba su ljubav prema otadzbini, a tih Srba je daleko najviše i oni daleko najveću podršku daju Aleksandru Vučiću iz razloga prepoznavanja upravo tih emocija i ljubavi prema našoj i jedinoj zemlji Srbiji.\nAko Djilas kao neko ko se nada da će istraživanjima i brojkama koje plasira, kao i održavanjem kad kad konferencije za medije, time izmeniti mišljenje srpskog čoveka, grdno se vara.\nNažalost takođe često čujemo kako u srpskom društvu postoje podele na one primitivne i nepismene u unutrašnjosti koja glasa za vlast u odnosu na neke tzv. elitističke krugove u gradovima koja glasa protiv, i time Đilas se ponosi kao na pozitivnu okolnost. Međutim, Srbija nije klasno društvo, kao neke razvijene „demokratije“ u kojima postoje klase i kaste još od srednjeg veka, Srbija je zemlja u kojoj je do koliko juče bilo većinsko seosko stanovništvo i ponosni srpski seljak i domaćin ne može da bude taj koji će se smatrati faktorom podele, što bi se delio kada je u većini. Te fantomske podele na kojima bi da gradi politiku Dragan Đilas i slični istomišljenici neće proći, jer njima svakako odgovara da se napravi kulturološki jaz izmedju seoskog i gradskog stanovništva kako bi tu pronašli šansu sa nekakav svoj uspeh, jer u takvim podelama traže šansu za svoju politiku.\nĐilas kao primer, a odnosi se na ostale opozicione predstavnike, retko zailaze u unutrašnjost Srbije i kada to čine, oni održe konferenciju i ne „silazeći sa asfalta“ završe posetu nekom mestu. Nasuprot tome, predsednik Republike Srbije Vučić koji je svestan iskrenog, neposrednog ljudskog odnosa srpskog čoveka i kada je lep povod i onda kada je manje lep, odlazi i u najudaljenija mesta gde ga ljudi dočekuju srdačno i sa toplinom prilaze mu, sa njim razmenjuju svoja mišljenja, svoje nade, svoja očekivanja.\nNa kraju ako ćemo pravo, veći broj ljudi se okupi na svečanom ručku povodom krsne slave svuda po srpskim domaćinstvima u odnosu na broj ljudi koji dočeka opozicione demokratske lidere po gradovima Srbije. Znajući da naš narod voli da „bistri politiku“ možemo i reći to da veću težinu ima razmena mišljenja na okupljanima srpskih domaćina raznim povodom kojih je pregršt po Srbiji, u odnosu na ovo jednostrano iznošenje nekakvih brojki, koje nikoga ni u šta ne mogu da uvere.


Merkel: Dogovor u Berlinu, poštovati embargo na oružje - BIGportal.ba\nMerkel: Dogovor u Berlinu, poštovati embargo na oružje\n20 Januara, 2020 20 Januara, 2020 0112\nNemačka kancelarka Angela Merkel kaže da su se zemlje, koje su uključene u rešavanje sukoba u Libiji, dogovorile da treba da poštuju embargo na oružje\nKako navodi, on se često narušava, i da bi on trebalo da bude bolje kontrolisan nego do sada.\nUčesnici današnje konferencije o Libiji u Berlinu saglasili su se i da će obezbediti da se više ne pruža vojna podrška zaraćenim stranama dok traje primirje, navela Merkel posle četvoročasovnih pregovora u Berlinu.\n“Dogovorili smo se o sveobuhvatnom planu za napredovanje. Mogu samo da kažem da su svi učesnici zaista konstruktivno sarađivali”, rekla je Merkel.\nU Berlinu su bili i lideri dveju zaraćenih strana, predsednik međunarodno priznate libijske vlade narodnog jedinstva Fajez al-Saradž i komandant Libijske narodne armije general Kalifa Haftar, a na pitanje da li su njih dvojica bili deo pregovora u nemačkoj prestonici, Merkel je rekla da je s njima razgovarano pojedinačno, “jer su razlike između njih toliko velike da trenutno ne razgovaraju međusobno”.\nNemačka kancelarka navela je i da bi učesnici konferencije trebalo da se redovnije sastaju kako bi osigurali nastavak procesa da bi narod u Libiji dobio svoje pravo na miran život, prenosi AP.\nGeneralni sekretar UN Antonio Guteres zahvalio je Merkel na njenim “apsolutno izvanrednim” naporima.\n“Ne mogu dovoljno da naglasim zaključak samita da nema vojnog rešenja sukoba u Libiji”, rekao je on novinarima u Berlinu, dodajući da se nada da će obaveze koje su danas preuzete dobrineti trajnom rešenju libijske krize.\nGeneralni sekretar UN naglasio je da je potreban prekid vatre.\n“Ne možemo da nadgledamo nešto što ne postoji”, rekao je Guteres, navodeći da su svi učesnici konferencije obavezali da će izršiti pritisak na strane da se postigne potpuni prekid vatre.\nŠef nemačke diplomatije Hajko Mas rekao je da “znamo da današnji potpisi nisu dovoljni”.\nOn je kazao da će predstavnicima zemalja koji danas nisu bili pozvani na konferenciji biti data prilika da učestvuju na budućim sastancima četiri komiteta, koji se bave različitim aspektima krize, uključujući vojna pitanja i ekonomiju.\n“Znamo da je rad tek počeo”, rekao je Mas, ali je i pohvalio “duh saradnje” koji je, kako je naveo, danas viđen u Berlinu.\nPrema nacrtu dokumenta u koji je TAS S imao uvid, proces rešenja krize u Libiji biće podeljen na šest delova: primirje, embargo na oružje, politički proces, reforma sektora bezbednosti, ekonomska i finansijska reforma, poštovanje međunarodnog humanitarnog prava i ljudskih prava.\nU nacrtu se takođe poziva na nemešanje u oružani sukobu u Libiji i traži od Saveta bezbednosti UN da uvede sankcije zemljama koje krše embargo na oružje.\nDe Jong već viđen na “Old Trafordu”\nPoznat uzrok smrti Endija Flečera – oglasio se ostatak benda “Depeche Mode”\nZahtjevi, zahtjevi i još zahtjeva\nStručnjaci objasnili kad bi trebalo da imate odnose da biste ostali trudni


BiH: Nove lične karte od marta\nBiH: Nove lične karte od marta\nNove lične karte važiće deset godina, a za izdavanje građane će koštati 18 maraka\nNovosti iz okoline / 25. 12. 2012\nNove lične karte važiće deset godina, a za izdavanje građane će koštati 18 maraka, kaže Siniša Macan, direktor agencije za identifikaciona dokumenta i razmenu podataka.\nBANjALUKA - Savet ministara BiH odlučio je da novi obrasci ličnih karata počnu da se uvode od 1. marta naredne godine, a početak izdavanja biće definisan aktom ministra civilnih poslova - rekao je, za "Novosti", Siniša Macan, direktor Agencije za identifikaciona dokumenta, evidenciju i razmenu podataka (IDDEEA), sa sedištem u Banjaluci.\n- U postupku izdavanja ličnih karata učestvuju lokalni organi - matični uredi i MUP, koji neposredno vode upravne postupke. Što se tiče pripreme za ovaj obiman zadatak, u RS je već implementiran zakon o matičnim knjigama i uspostavlja se elektronska evidencija. I u Federaciji BiH usvojen je zakon, ali očekujemo određene probleme jer se u ovom entitetu kaska sa elektronskom evidencijom.\nZLOUPOTREBE - Radimo na smanjenju rizika od zloupotreba novih ličnih dokumenata. Službenici koji izdaju lična dokumenta se pažljivo biraju i edukuju. Trenutno je na ovim poslovima angažovano više od 1.600 službenika. U BiH se lična dokumenta izdaju u deset kantonalnih MUP, Brčko distriktu i MUP RS, a matične knjige se vode u više od 140 opština. Dakle, u lanac identiteta uključeno je više od 160 institucija, koje imaju svoje zakonske odgovornosti sa uspostavljenim mehanizmima kontrole, rukovođenja i borbe protiv korupcije. Svi službenici IDDEEA svake dve godine prolaze bezbednosne provere - kaže Macan.\nOdređena je i cena novih ličnih karata, u iznosu od 18 maraka!\n- Kod utvrđivanja ove cene Agencija je izvršila analizu troškova, ali i poređenje sa cenom istih dokumenata u okruženju. Tako ovi dokumenti u Hrvatskoj i Srbiji, koji se izdaju na pet godina, preračunato iz kuna i dinara koštaju 20, odnosno 26 evra. Naši građani u BiH će sada za novu ličnu kartu plaćati devet evra ili 18 maraka, a period važenja je punih deset godina. Podsećam da su građani BiH do pre tri godine znatno više izdvajali iz kućnog budžeta za dobijanje viza.\nKako će teći proces izdavanja novih ličnih karata?\n- Zakonom o ličnoj karti nije definisan datum do kojeg građani moraju da zamene svoje lične karte, što je bila ranija praksa. Građani će menjati ovaj dokument po isteku važećih. To, praktično, znači da će punoletni umesto sadašnje dobiti novu ličnu kartu, koja ima bolju zaštitu, ali i one elemente koji se po njihovoj želji mogu uneti u ličnu kartu.\nSavet ministara BiH utvrdio je i cenu zamene vozačkih dozvola u iznosu od 60 maraka?\n- Vozačke dozvole će se menjati po isteku važenja, po već ustaljenom principu. I u ovom slučaju neće doći do većih gužvi na šalterima budući da će i ovaj proces, kao kod zamene ličnih karata, potrajati narednih deset godina.


Saradnici - Program arheologija\nVažan činilac istraživanja i obrazovnog rada sa mladima u okviru petničkog arheološkog programa čini učešće iskusnih profesionalnih istraživača iz Srbije i inostranstva. Tako je tokom višedecenijskog rada formiran skup od nekoliko stotina različitih saradnika iz različitih naučnih institucija iz celog sveta.\nMeđu saradnicima pored eminentnih stručnjaka iz oblasti arheologija nalazi se i veliki broj saradnika iz društvenih, prirodnih, medicinskih, umetničkih, ali i iz oblasti tehničko-matematičkih nauka. Posebno se ističe podatak da značajan broj njih čine bivši učesnici petničkih seminara i kampova, koji su postali ugledni naučni radnici, i koji danas aktivno učestvuju ne samo u realizaciji, već i u planiranju i osmišljavanju petničkog arheološkog programa.\nPodrška radu, aktivno učešće profesionalnih radnika na aktivnostima, razmena literature i pomoć mladima u realizaciji svojih istraživačkih projekata čine značajan faktor u realizaciji različitih aktivnosti programa koji će se i u narednim decenijama uspešno nastaviti.\nSpisak stručnih saradnika:\nDesa Đorđević Milutinović\nDubravka Preradović Petrović\nNataša Miladinović Radmilović\nVera Bogoslavljević Petrović\nVida Popov Rihter


Florijan Biber - Dnevni list Danas\nPočetna » Florijan Biber\nDirektor Centra za studije Jugoistočne Evrope na Univerzitetu u Gracu Florijan Biber izjavio je danas da je reakcija policije tokom sinoćnih protesta građana u Beogradu bila „prilično brutalna i nije proporcionalna u smislu konteksta opasnosti“.\nPiše: Lidija Valtner 30. 6. 2020.\nBiber: Naprednjaci prevazišli Putinovu Jedinstvenu Rusiju\nStručnjak za Balkan sa Univerziteta u Gracu Florijan Biber ocenio je večeras da je vladajuća Srpska napredna stranka na danas održanim parlamentarnim izborima u Srbiji prevazišla Jedinstvenu Rusiju ruskog predsednika Vladimira Putina.\nBiber: Kreiranje krize i napetosti na Zapadnom Balkanu\nNa Zapadnom Balkanu postoji potreba da se stvara okruženje u kojem nema normalne politike, već je poželjno kreiranje krize i napetosti, izjavio je danas u Beogradu direktor Centra za studije Jugoistočne Evrope Univerziteta u Gracu Florijan Biber.\nDW: Balkanski autokrata – moguć samo uz žmurenje EU\nPromena granica kao rešnje problema Kosova i Srbije nije realno i nije poželjno, a jedini izlaz i rešenje je jačanje evropske perspektive za Prištinu i Beograd, ocenili su danas profesor Univerziteta u Gracu Florijan Biber i profesor Nikolaos Cifakis sa Univerziteta Peloponeza.\nFlorijan Biber: Teško da Srbija pod Vučićevom kontrolom može da uđe u EU\nStanje medija u Srbiji je uznemirujuće i nije bilo ovoliko loše još od pada Slobodana Miloševića.\nPiše: Jelena Diković 30. 4. 2018.\nPiše: Florian Biber 7. 3. 2018.


Rusija vodi istragu protiv Jutjuba zbog zloupotrebe dominantnog položaja - Tehnologije - Dnevni list Danas\nPočetna » Tehnologije » Rusija vodi istragu protiv Jutjuba zbog zloupotrebe dominantnog položaja\nRusija je objavila danas da otvara istragu protiv Gugla i njegove video platforme Jutjub (YouTube) zbog zlopuotrebe dominantnog položaja, u najnovijem sporu ruskih vlasti i digitalnih giganata.\nSavezna antimonopolska agencija (FAS) saopštila je da je otvorila ovu istragu zato što su propisi o otvaranju, prekidu ili brisanju naloga Jutjuba i korisničkih zahteva „netransparentni, neobjektivni i nepredvidljivi“, što može da naškodi intreresima korisnika i ograniči konkurenciju.\n„To dovodi do iznenadnih blokiranja i prekida naloga korisnika bez upozorenja i osnove za takvo delovanje“, navelo je rusko regulatorno telo.\nPrema ruskom regulatoru istraga je pokrenuta posle prijave jedne nepoznate ruske organizacije Regionalnog centra internet tehnologija (Rotsit) koja se prestavila kao grupa koja brani interese ruskih korisnika interneta.\nRuske vlasti su poslednjih nedelja uputle više kritika američkim društvenim mrežama Tviter, Fejsbuk i Jutjub ali i kineskom TikToku, osuđujući njihovu svemoć i kritikujući njihovo ograničavanje sadržaja, posebno političkih.\nTehnologije • 24.06.2021. 15:51\nKoliko često posetite sajt neke firme ili onlajn prodavnice, želite da se raspitate o proizvodu ili usluzi koju nude, a ponuđena kontakt imejl adresa je zapravo privatna. Jako često samo lično ime, nadimak, ili deo naziva firme bude deo te adrese na nekom od popularnih servisa za razmenu e-pošte. Iako je ta adresa istaknuta na zvaničnom sajtu preduzeća, uvek se javi nelagoda i pitanje s kim zapravo komunicirate ako u imejl adresi nema naziva domena na kom se nalazi sajt, navode iz Registra nacionalnog internet domena Srbije.\nAko već možemo da počistimo kuću od temelja do...


Volvo Car Group u 2013. godini ostvario zaradu | CARLANDER\nPiše: carlander\t,\t23. Marta 2014.\n„Ukupan cjelogodišnji profit predstavlja značajan preokret u odnosu na prilično loše rezultate u prvih šest mjeseci 2013. godine. Osim dobrih prodajnih rezultata u drugoj polovini godine, naš fokus na smanjenju troškova bio je ključan faktor u našem povratku profitabilnosti.“ – kaže Hakan Samuelsson, predsjednik Volvo Car Group.\n„Ostvarujemo plan koji smo postavili prije četiri godine – fokus na profitabilnosti, revitalizaciji brenda, jačanju proizvodne strategije, te jačanju potencijala i pozicije u Kini. Prošla je godina bila veoma bitna za Volvo, jer smo u istoj pripremili put za budućnost. Ove godine, očekujemo nastavak prodaje, a sa potpuno novim XC90 modelom, predstavljamo novu generaciju automobila, koji će oduševiti kupce i tako osigurati budućnost kompanije.“ – tvrdi Hakan Samuelsson.\nTags:\t2014, Prodaja, prodaja u 2013, vijesti, Volvo, Volvo Car Group, zarada\nŠkoda ponovo oborila historijski rekord u prodaji\nNovi Renault Clio stigao u BiH


IV konferencija IO RS\nNaslovna » INFO » Događaji » IV konferencija IO RS\nU Beogradu se od 12. do 20. aprila održava četvrta Godišnja konferencija izaslanika odbrane Republike Srbije. Konferencija je sastavni deo rukovođenja i unapređenja rada izaslanstava odbrane koja deluju u okviru naših diplomatskih misija u svetu i prilika da se izaslanici odbrane na najefikasniji način upoznaju sa pitanjima vezanim za njihov rad, dobiju smernice i instrukcije za naredno razdoblje i razmene međusobna iskustva.\nU plenarnom delu konferencije izaslanicima odbrane se obratio ministar odbrane Republike Srbije gospodin Dragan Šutanovac, i apostrofirao prioritete spoljne i odbrambene politike Republike Srbije i ukazao na očekivanja Ministarstva odbrane od njihovog angažovanja. Ministarstvo odbrane u skladu sa planiranim ciljevima i zadacima očekuje od izaslanika odbrane da i u narednom periodu, sa svog aspekta doprinose informisanosti državnog rukovodstva o situaciji u regionu i svetu i na taj način utiču na jačanje bezbednosti Republike Srbije. Svojim angažovanjem treba maksimalno da rade na razvoju bilateralne vojne saradnje, posebno na regionalnom nivou, afirmaciji Republike Srbije kao članice Partnerstva za mir, promociji doprinosa zemlje međunarodnom miru i bezbednosti i vojnoekonomskoj saradnji.\nUčesnicima konferencije obratili su se i načelnik GŠ VS gppk Miloje Miletić, državni sekretari i drugi rukovodioci iz MO i VS.\nIako Republika Srbija trenutno ima relativno mali broj izaslanstava odbrane (18), njihov dosadašnji rad je potvrdio značaj koji imaju za realizaciju definisanih ciljeva i afirmaciju Republike Srbije i sistema odbrane. Na međunarodnom planu, Ministarstvo odbrane i Vojska Srbije, postali su pouzdan i uvažen partner, kako u bilateralnim, tako i u multilateralnim odnosima.\nPovodom održavanja 4. konferencije izaslanika odbrane organizovan je svečani prijem kojem su prisustvovali ministar odbrane i načelnik GŠ VS sa vojim saradnicima, predstavnici MSP, SDPR, strani VDP akreditovani u Beogradu i drugi gosti.\nINFO Događaji IV konferencija IO RS


„Upalite za mnom sveće, kao da me nema“: Beograd se oprašta od Džeja, gore baklje u centru /video/ - 07.12.2020, Sputnik Srbija\nU centru Beograda obožavaoci preminulog pevača Džeja Ramadanovskog oprostili su se od njega uz upaljene baklje i transparent na kojem je ispisan stih jednog od... 07.12.2020, Sputnik Srbija\nPoslednji pozdrav, legendo i neka ti je večni pokoj duši!\n16:18 07.12.2020 (Osveženo: 03:11 26.08.2021)\n© Foto : Youtube/ Dzej Music Official/PrintscreenPevač Džej Ramadanovski\n© Foto : Youtube/ Dzej Music Official/Printscreen\nU centru Beograda obožavaoci preminulog pevača Džeja Ramadanovskog oprostili su se od njega uz upaljene baklje i transparent na kojem je ispisan stih jednog od njegovih najvećih hitova: „Upalite za mnom sveće, kao da me nema“.\nVideo snimci i fotografije ovog prizora objavljene su na Tviteru, a mnogi korisnici društvene mreže ostavljaju komentare u vidu emotikona srca i suza.\nTransparent posvećen preminulom pevaču potpisuju "beogradska deca".\nLegendarni folk pevač umro je juče u 56. godini, a njegova pesma „Nedelja“ odjekivala je Dorćolom, delom Beograda u kojem je Džej živeo.\n„Ćale, jel mogu da ti ljubim ruku“: Susret Džeja i patrijarha Pavla o kojem se dugo pričalo\n8 Decembar 2020, 05:45


Makron preti blokadom trgovinskog ugovora zbog Brazila | EurActiv Srbija\nMakron preti blokadom trgovinskog ugovora zbog Brazila\nObjavljeno : 03.12.2018.\t Tweet\nFrancuski predsednik Emanuel Makron zapretio je da neće prihvatiti trgovinski sporazum između Evropske unije i južnoameričkog trgovinskog bloka Merkosur ako budući predsednik Brazila Žair Bolsonaro izvede svoju zemlju iz Pariskog sporazuma o klimi. Na samitu G20 u Buenos Ajresu, Makron je rekao da neće moći da potpiše sveobuhvatni trgovinski ugovor sa Merkosurom, ako jedna od članica tog bloka, Brazil, odustane od ključnog sporazum o suzbijanju klimatskih promena iz 2015. godine.\nEU i Merkosur, čije su aktivne članice Argentina, Brazil, Paragvaj i Urugvaj, pregovore o uslovima trgovanja vode već dvadesetak godina, a pitanje oko kojeg se trentno lome koplja je uvoz poljoprivrednih proizvoda.\n"Ne mogu da tražim od francuskih farmera i radnika da menjaju svoje proizvodne navike i predvode ekološku tranziciju, a sa druge strane da potpisujem trgovinske sporazume sa zemljama koje to ne čine. Potrebni su nam balansirani sporazumi", rekao je Makron.\nFrancuska je, zajedno sa Irskom, jedna od najopreznijih zemalja EU prema budućem ugovoru sa Merkosurom, koji bi mogao sadrži i odredbe o uvozu goveđeg mesa koje bi stvorile ozbiljnu konkurenciju evropskim proizvođačima.\nJedna od spornih tačaka u pregovorima je i lista zaštićenih proizvoda Evropske unije.\nIako pregovore sa državama Merkosura u ime Unije vodi Evropska komisija, dalekosežni ugovori poput tog moraju da imaju i punu podršku zemalja članica. Do koje krajnosti to može da ide, pokazala je situacija iz 2016. godine kada je parlament belgijskog regiona Valonije privremeno blokirao trgovinski ugovor EU i Kanade CETA).\nIzabrani brazilski predsednik, krajnji desničar Žair Bolsonaro najavio je pre nego što je izabran da će povući svoju zemlju iz Pariskog sporazuma.\nIako Bolsonaro kasnije više nije potencirao predizborno obećanje da će u klimatskoj politici slediti američkog predsednika Donalda Trampa, nije popuno jasno šta će učiniti kada u januaru preuzne dužnost šefa države.\nBolsonaro je brazilskoj televiziji rekao da će poštovati klimatski sporazum sve dok on za Brazil ne znači "gubitak suvereniteta nad većim delom Amazona".\nBrazil, međutim, možda nije jedina zemlja koja bi mogla da plati visoku cenu zbog nepoštovanja obaveza preuzetih sporazumom iz Pariza, pošto je svoje učešće u klimtskom sporazumu počela da preispituje i Australija. EU trenutno i sa tom zemljom pregovara o novom trgovinskom ugovoru.\nUporedo sa početkom klimatkog samita COP24 u poljskim Katovicama, teče i potraga za zemljom koja bi 2020. godine bila domaćin samita umesto Brazila, nakon što je Bolsonaro rekao da je svojoj budućoj vladi naložio da otkaže ponudu da ugosti samit.\nProcenjuje se da bi tu prazninu mogla da ispuni Argentina, koja se na proteklom samitu G20 dokazala kao sposoban domaćin.\nNa samitu G20 u konačne zaključke uključena su i pitanja vezana za klimatske promene, a lideri 20 najvećih svetskih ekonomija, sa izuzetkom Donalda Trampa, ponovo su potvrdili da je "pariski sporazum nepovratan".\nFrancuska i Kina potpisale su i sopstvenu klimatsku deklaraciju sa istim ciljevima.\nLideri zemalja G20 na samitu su se obavezali i na puno "sprovođenje" klimatskog sporazuma, iako je u stvarnosti velika većina zemalja iz te grupe jako udaljena od ispunjenja proklamovanog cilja koji se odnosi na ograničenje globalnog zagrevanja.\nPrema najnovijem izveštaju koji je objavila organizacija Klajmat traspansi (Climate Transparency), 15 od 20 članica G20 zabeležilo je u 2017. godini porast nivoa štetnih emisija, a 82% energetskih potreba i dalje se podmiruje fosilnim gorivima.\n: Zapadni Balkan daleko od ciljeva Pariskog sporazuma o klimi


Professional Security Systems Magazine - tema broja\nSektor privatnog obezbeđenja deli sudbinu privrede u Srbiji, koja je već nekoliko godina u padu. Veliki broj preduzeća je privatizovan, samo manji broj nastavio je da posluje uspešno, ali i takve firme su redukovale rashode. Zato su za privatni sektor obezbeđenja, najlukrativniji poslovi sa državom, bankama i velikim privrednim sistemima, koji još uvek (kako-tako) mogu da plate usluge obezbeđenja. Dve velike kompanije za privatno obezbeđenje beleže blag porast poslovanja, većina manjih firmi samo opstaje, a tek poneke šire svoje poslovanje.\nTrend uspona i padova pojedinih firmi u određenom vremenskom periodu podudara se sa mandatima partija pobednica izbornih ciklusa. Većina (značajnih) poslova ugovara se u Beogradu, pa se to posledično širi na podružnice širom Srbije, što pogoduje većim beogradskim (i multinacionalnim) kompanijama. Rečeno važi kako za ugovaranje poslova obezbeđenja državnih institucija, tako i za veće kompanije. Lokalne privatne firme za obezbeđenje uglavnom posluju u svojoj mikrosredini.\nPOSLOVANJE SA JAVNIM SEKTOROM – DRŽAVA POTKRADA SAMU SEBE\nProcenjuje se da sektor privatnog obezbeđenja ima nešto manje od polovine sklopljenih ugovora (45 odsto) sa javnim sektorom. Ovo treba uzeti sa rezervom, jer je u poslovima sa javnim sektorom angažovan veći procenat fizičkog obezbeđenja. Ovi poslovi se dobijaju primenom Zakona o javnim nabavkama (ZJN), na osnovu dva kriterijuma: najniže cene i ekonomski najpovoljnije ponude.\nProblem predstavlja osoblje u javnom sektoru koje raspisuje nabavku. Naime, izborom firme za privatno obezbeđenje najčešće se bave ljudi koji nisu stručni da procene kvalitet usluge. Javni sektor nema menadžere bezbednosti. Ovo je ključni problem u poslovanju sa javnim sektorom, pa ćemo zato predstaviti posledice koje to ostavlja na odgovorno i efikasno raspolaganje javnim sredstvima, kao i na kvalitet usluge obezbeđenja. Prilikom izbora ponude sa najnižom cenom ne vodi se računa o kvalitetu dobijene usluge, dok je prilikom izbora ekonomski najpovoljnije ponude, zastupljeno svega nekoliko kriterijuma kojima se ne može pravilno oceniti izbor ekonomski opravdanije ponude.\nPrema prethodnom ZJN, usluge privatnog obezbeđenja su bile izdvajane posebnim aneksom i za izbor ove usluge važila su pravila kao za nabavke male vrednosti – izbor između tri ponuđača. Ovo rešenje vodilo je brojnim zloupotrebama jer su naručioci sami odlučivali koje ponuđače će pozvati da podnesu ponude. Uz to, naručioci nisu bili obavezni da u postupcima javnih nabavki male vrednosti objavljuju oglase, što je za posledicu imalo potpuno odsustvo javnosti prilikom sprovođenja ovih postupaka. Sve to znatno je ograničilo postojanje konkurencije.\nZato je novi ZJN drugačije rešio ovu oblast, ali to ipak nije dalo očekivane rezultate. Naime, najveći broj naručilaca kao kriterijum za dodelu ugovora uzima najnižu cenu, što utiče na kvalitet isporučene usluge.\nDodatni problem je dodeljivanje ugovora firmama koje su ponudile nerealno nisku cenu. Cena se uglavnom formira prema ceni radnog sata zaposlenog (u oblastima gde dominira fizičko obezbeđenje). Nije nepoznata praksa da se obaranje cene ponuda postiže obaranjem ove cene rada, neretko i ispod nivoa naplativosti poreza („nerealno niska cena“), uz ostale komponente – nabavka jeftinije i nekvalitetnije opreme itd.\nNepostojanje odgovornosti za određivanje ili za primenu kriterijuma izbora ekonomski najpovoljnije ponude dovelo je do niza devijacija u sektoru privatnog obezbeđenja, jer izbor najniže cene neretko znači i prelazak u sivu zonu. Nekolicina naših ispitanika ovo je opisala rečima: „Država me gura u rad na crno“.\nRačunica za rečeno je jednostavna. Minimalna (neto) cena rada u 2014. godini iznosila je 115 dinara po radnom satu. Po analizi Privredne komore Srbije, minimalna bruto cena radnog sata privatnog obezbeđenja ne bi smela da bude manja od 240 dinara po satu, kada se uračunaju svi porezi i doprinosi. U praksi se, međutim, dešavalo da državni organi pristanu na „nerealno nisku cenu“, kojom se ne garantuje naplata poreza. Time se posredno stimulišu razne finansijske mahinacije.\nNajekstremniji primer je nabavka usluge obezbeđenja za Poresku upravu koja je iznosila 158 dinara po satu, što ne omogućuje naplatu poreza. Menadžeri privatnog obezbeđenja dovijaju se na različite načine da bi dobili posao po ovim, nerealnim cenama, a da on istovremeno bude za njih isplativ – da radnicima daju plate tako da zadovolje osnovne zakonske kriterijume (mada ni to ne uvek) i da istovremeno ostvare profit. U praksi to znači da radnici rade za platu koja je ispod minimalne cene rada i stoga su nemotivisani, što dovodi do toga da je usluga koju pružaju veoma lošeg kvaliteta.\nKO JE „UKALJAO“ MOTKU?\nS druge strane, slabu tačku efikasnog privatnog obezbeđenja predstavlja i nepostojanje menadžera bezbednosti. To najčešće znači da klijent (javni sektor) nema dovoljnu kontrolu nad pruženom uslugom, a vrlo retko dolazi do raskida ugovora. To podrazumeva spremnost na novi ciklus javnih nabavki, što u javnom sektoru nije baš omiljen poduhvat. Po rečima jednog ispitanika posao u javnom sektoru izgleda ovako: „Ti si dobio posao na godinu dana i niko te ne istera odatle.“ Da ne postoji kontrola, vidi se i u izboru usluge: elaboratom obezbeđenja (koji prave firme koje se takmiče za posao) moguće je predvideti veći broj angažovanog osoblja i tehničke opreme, pa ako klijent na to pristane, biće mu i isporučena takva usluga, bez obzira na to da li je neophodna. U današnjim uslovima, osoba koja sprovodi nabavku usluge obezbeđenja retko razlikuje finese u ponudama na tenderu, a o nekakvoj naknadnoj kontroli kvaliteta iluzorno je i govoriti. Raspitivanje angažovanih službenika obezbeđenja o visini plate i uslovima rada stvar je pojedinačnog interesovanja zaposlenih u javnom sektoru, a ne deo kontrole kvaliteta plaćene usluge.\nNEMA KO DA IH ZAUSTAVI\nNajčešći poslovi sa javnim sektorom su obezbeđenje republičkih organa vlasti, poput ministarstava, agencija i raznih tela koja su zastupljena u Beogradu, a imaju i svoje podružnice po Srbiji, te se ugovor sklopljen u Beogradu često odnosi i na sve podružnice po Srbiji. Naravno, moguće je nabavku podeliti u nekoliko partija, tako da područne filijale dobiju uslugu istog kvaliteta po boljoj ceni („na lokalu“), ali i ova praksa proističe iz odredaba ZJN.\nOvu vrstu poslova u stanju je da obavlja nekolicina većih beogradskih firmi. Za lokalne firme, a tu podrazumevamo i firme iz većih gradova Srbije, posao u javnom sektoru može se naći u partijama nabavki republičkih organa koje se odnose na lokalne podružnice, ali i u nabavkama koje sprovode organi lokalne vlasti. Tako je obezbeđenje opština, sportskih i kulturnih centara, te škola i vrtića i javnih preduzeća posao koji najčešće obavljaju lokalne firme.\nObezbeđenje škola je vrlo interesantno, jer te nabavke ne objavljuje Ministarstvo prosvete, već svaka škola zasebno. Neretko se dešava da škole u svom budžetu nemaju novac za angažovanje obezbeđenja, već se ova usluga finansira dobrovoljnim prilogom roditelja. Barem jednom se dogodilo da je nabavka oborena jer škola koja je raspisivala tender nije dostavila tačnu cenu, već cenu u rasponu „od 400.000 do 3.000.000 dinara“, ne znajući kojim budžetom će raspolagati za nabavku te usluge.\nNeke od firmi nastoje da očuvaju poslove sa školama (radi se o lokalnim firmama) tako što biraju osoblje koje će raditi na tim poslovima. Tako prednost imaju oženjeni sa decom, jer taj posao iziskuje i aktivnosti koje ne pokriva ugovor, poput sprečavanja pušenja i bežanja sa časova, što roditelji (koji često i plaćaju to obezbeđenje) cene.\nPOSLOVANJE S PRIVATNIM SEKTOROM\nKod privatnih klijenata postoji različit kvalitet usluge, mahom zbog jače kontrole. U zavisnosti od procedura koje klijent poštuje, varira i način dobijanja posla, počevši od direktnog izbora firme, pa sve do vaganja tri ponude karakteristične za velike sisteme. Posao sa privatnim klijentima donosi veću zaradu, ali je i odgovornost veća, jer se ugovori lakše raskidaju. I dok velike multinacionalne, ali i domaće kompanije za privatno obezbeđenje teže tome da dobijaju velike državne poslove, većina manjih firmi (do stotinak zaposlenih) oslanja se na poslove sa privatnim sektorom. U nekoliko ispitivanih firmi taj odnos je bio sedamdeset prema trideset u korist privatnog sektora.\nPrivatnim klijentima važne su dve stvari koje su podložne kontroli – optimalno iskorišćen uloženi novac i kvalitet usluge. To znači da angažovanje brojnog fizičkog obezbeđenja nije praksa u ovoj vrsti poslovanja, izuzmemo li velike privredne sisteme. Najčešće se kombinuju tehnički sistemi zaštite i mobilna ekipa koja u određenom vremenskom roku stiže na lice mesta. Na ovaj način i firme za PO koje imaju relativno mali broj zaposlenih mogu da imaju ugovore sa velikim brojem klijenata. Gubitak poslova ne mora nužno da znači i otpuštanje radne snage, jer je ona racionalizovana i svedena na neophodni obim. Višak tehničkih sistema zaštite može se uskladištiti do naredne potrebe, dok bi višak radne snage predstavljao opterećenje za firmu.\n„ Ugradnjom opreme za tehničku zaštitu ne bave se samo firme koje su registrovane za tu delatnost, već i druge firme koje se bave ugradnjom raznovrsne tehničke opreme. Ovde kupac usluge zapravo dobija samo proizvod, ali ne i bezbednosnu procenu i adekvatnu tehničku podršku.“\nŠto se kvaliteta usluge tiče, firme se takmiče sa drugim konkurentskim firmama i obično odluči najbolji odnos cene i kvaliteta. Takođe, zaposleno fizičko obezbeđenje podložno je sličnoj proveri, jer ono predstavlja imidž neke firme. U privatnom sektoru uvek neko kontroliše rad obezbeđenja, najčešće menadžer obezbeđenja.\nU istočnoj Srbiji postoje gotovo prazna sela gastarbajtera čije kuće čuva jedna od privatnih firmi. Pre svega se koristi tehničko obezbeđenje (protivprovalni sistemi, protivpožarni sistem, alarmi, video-nadzor…) u kombinaciji sa mobilnom ekipom koja redovno obilazi teren i ostavlja evidenciju o tome. Dodatna vrednost ovog posla je što ova firma svojim klijentima skuplja račune iz pošte, izmiruje ih i izveštava svoje klijente o plaćenim računima i sumama.\nNa tržištu usluga obezbeđenja postoji nelojalna konkurencija. U domenu fizičkog obezbeđenja najveće takmace pradstavljaju ljudi koji ne rade ni za jednu (registrovanu) firmu, tzv. „crno“ obezbeđenje. Oni se, pak, najčešće angažuju za fizičko obezbeđivanje kafića, lokala i klubova, gde uglavnom i nema preklapanja sa legalnim firmama. Može se desiti da postoji nominalna firma koja organizuje obezbeđenje, ali da drži radnike koji rade „na crno“. Tako je i firma koja je obezbeđivala splav Saund zvanično imala dva zaposlena, a u prebijanju (sa smrtnim ishodom) Fedora Frimermana učestvovalo je oko 20 pripadnika obezbeđenja, od kojih je nekoliko procesuirano.\nRad „na crno“ i obezbeđivanje kafića i klubova najčešće se nalazi u medijskom fokusu zbog nasilja koje se tu dešava, iako ovde posluje veoma malo firmi. To predstavlja suviše veliki rizik za firmu, a prihodi nisu veliki (ako se plaća porez!). Tako u ovoj sferi nema puno legalnog obezbeđenja, ali ima kriminalaca, navijača, pa i policajaca. I u susednoj Hrvatskoj, koja je oblast privatnog obezbeđenja davno regulisala i u međuvremenu postala i članica Evropske unije, oblast obezbeđenja kafića i klubova i dalje je u „crnoj zoni“.\nPOD BUDNIM OKOM AMATERA\nDruga vrsta konkurencije pojavljuje se u oblasti tehničkog obezbeđenja i nešto je institucionalizovanija. Ugradnjom opreme za tehničku zaštitu ne bave se samo firme koje su registrovane za tu delatnost, već i druge firme koje se bave ugradnjom raznovrsne tehničke opreme. Ovde kupac usluge zapravo dobija samo proizvod, ali ne i bezbednosnu procenu i adekvatnu tehničku podršku. Najzastupljeniji su razni alarmi i oprema za video-nadzor. Svakako je na klijentu da odabere šta će na tržištu uzeti, ali desi se da klijent uloži sredstva u sisteme koji potom ne rade. Jedan od sagovornika je govorio o nabavci kamera iste robne marke od istog dobavljača, koje sada ne rade: „Zato što je takva oprema trebovana prepisivački, a nije kupljena oprema sa tehničkim specifikacijama koje odgovaraju ovom podneblju, pa kamera zamrzava na minus 10!“\nU oba slučaja – kada se angažuje fizičko i tehničko obezbeđenje – klijent dobija samo krajnji proizvod, ali ne i firmu čiji rad može da kontroliše i da utiče na kvalitet usluge. Često se dešava previd da klijent iz neznanja instalira video nadzor u objektu, „a da zapise tog video nadzora čuva u tom istom objektu, što je potpuni amaterizam“\nTREND U VIDEO - NADZORU\nO STANJU U PRIVATNOJ BEZBEDNOSTI I TRENDOVIMA U REGIONU...\nRAZVOJ VIDEO-ANALIZE ; BEŽICNI VIDEO-NADZOR\nSISTEM ZA VIDEOMENADŽMENT\nŠta je PSIM?\nGORDIJEV ČVOR - Inteligentne zgrade\nBaždarenje korporativne bezbednosti\nBEZBEDNOSNI trendovi 2011\nLoši zakoni su najgora vrsta tiranije\nSTADIONI - POLIGONI ZA HAOS\nKAD SUDIJA OMANE\nKako izbeći strateški promašaj?\nEkonomično rešenje za perimetarsku zaštitu\nInteligentna rešenja za obezbeđivanje perimetara\nPosledice globalne recesije\nKoncept decentralizovanog video-nadzora\nDigitalno videosnimanje za poslovne sisteme\nVlast vlada, biznis plaća\nPostojan digitalni video-signal\nIstine i mitovi o optičkim senzorima\nBrzi autodom sistemi za 21. vek\nOsvetljenje za dom kamere\nI mreži treba zaštita ( 3. deo )\nTalasna dužina po meri\nI mreži treba zaštita


Mladen Ivanić: Bez EU nema ekonomskog razvoja ni stabilnosti u BiH\nPredsjedavajući Predsjedništva BiH Mladen Ivanić izjavio je danas da je put BiH usmjeren ka EU jer bez nje neće imati ni ekonomskog razvoja, ni stabilnosti.\n"Izolovani ćemo se baviti sami sobom, a ako se bavimo sami sobom imaćemo tri koncepcije, tri vizije BiH i vječito ćemo se baviti istim temama, a nećemo se pomaći naprijed", rekao je Ivanić na Filozofskom fakultetu na Palama, gdje je studentima održao predavanje o temi "Političke prilike u BiH i regionu - evropske integracije i ekonomske perspektive".\n"Postoje tenzije između Zagreba i Beograda, Zagreba i Sarajeva, Sarajeva i Beograda, a čim postoje tenzije unutrašnje prilike u BiH nisu dobre", rekao je Ivanić.\n"To znači da koalicije nikada nisu stabilne, čvrste, sve je od slučaja do slučaja, od teme do teme", rekao je Ivanić i ocijenio da je sve jako narušeno paralelizmima koji su se desili povodom zahtjeva Međunarodnom sudu pravde u Hagu za reviziju presude protiv Srbije.\n"Na neki način sebe smatram i osnivačem ovog univerziteta, jer sam u ratu ovdje držao predavanja", istakao je Ivanić.\nObjavio: Tue, 11/04/2017 - 18:14


U Zaječaru grejanje na biomasu - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » U Zaječaru grejanje na biomasu\n0Piše: FoNet 20. novembra 2018. 12.30\nZaječar Foto: Wikipedia\nGrad Zaječar planira izgradnju dve kotlarnice na biomasu, aprvi projekat je mali sistem daljinskog grejanja kapaciteta 0,75 megavata za nekoliko škola, sportsku halu i gradsko pozorište, saopštila je organizacija GIZ. Drugi projekat je kotlarnica u okviru Medicinskog centra Zaječar kapaciteta 2,2 negavata, a ukupna godišnja potreba za drvnom sečkom bi bila do 3.600 tona, ocenjeno je u saopštenju. U okviru saradnje grada Zaječara i projekta nemačke saradnje „Razvoj održivog tržišta bioenergije u Srbiji“, koji sprovodi GIZ, izrađena je Studija snabdevanja drvnom sečkom za Grad Zaječar.\nCilj studije, kako naglašva GIZ, bio je da se procene potrebne količine drvne sečke za planirane kotlarnice na biomasu, da se analizira da li dostupni potencijali drvne biomase (šumski ostaci, pilanski ostaci, biomasa pored puteva i rečnih obala, orezine iz voćnjaka) zadovoljavaju zahteve za potrebnim količinama i kvalitetom ogrevnog materijala.\nOcenjeno je da bi dovoljne količine moglo da obezbedi komunalno preduzeće u Zaječaru pri čišćenju parkova, ivica puteva ili vodotoka drugog reda u Zaječaru i susednim opštinama, uz dodatno snabdevanje čišćenjem drvenaste vegetacije sa obala Timoka u saradnji sa preduzećem „Srbijavode“, preuzimanjem ostataka nakon rezidbe voća ili šumskih ostataka, ocenjuje GIZ u saopštenju.\nbiomasa, giz, GrejanjeZaječar\nSjećaš li se Doli Bel na Zoranovim danima u Zaječaru\nToplana u Bajinoj Bašti sprema se za prelazak na biomasu


U organizaciji Društva Crvenog krsta/križa BiH, Komisije za očuvanje nacionalnih spomenika BiH, i u saradnji sa Ambasadom SAD-a u BiH, 11.05.2017.godine prezentirani su rezultati treće faze projekta restauracije zgrade Društva Crvenog krsta/križa BiH u Sarajevu u enterijeru ovog nacionalnog spomenika BiH.\nTrećom fazom projekta, koja je obuhvatila radove parcijalne sanacije enterijera zgrade, stekli su se uslovi za povratak rukovodstva i Stručne službe Društva Crvenog krsta/križa BiH u svoje sjedište, odakle će moći rukovoditi narednim fazama radova koji će rezultirati da ovaj nacionalni spomenik bude u potpunosti obnovljen. Najveća donacija za obnovu zgrade osigurana je iz Specijalnog fonda američkih ambasadora i iznosi 187.700 USA (oko 334.829 KM). Osim Ambasade SAD-a, od 2014. do 2017. restauraciju su pomogli i Italijanski Crveni križ sa 84.477 eura (165.222 KM), Ministarstvo kulture i sporta FBiH sa 10.000 KM, Struktura Crvenog križa Federacije BiH sa 16.400 KM i Društvo Crvenog krsta/križa BiH sa 23.577 KM.\nPrezentacija rezultata radova, organizirana je sredinom mjeseca maja kada se obilježava Sedmica Crvenog križa i Crvenog polumjeseca, tako da je i to bio povod da Društvo Crvenog krsta/križa BiH prezentira mnogobrojne aktivnosti koje provode u okviru Svjetskog dana i Sedmice Crvenog križa i Crvenog polumjeseca.\nNa prezentaciji rezultata projekta i aktivnosti u okviru Sedmice Crvenog križa i Crvenog polumjeseca, novinarima su se obratili Nj.E. Maureen Cormack, ambasadorica SAD-a u BiH; Amir Pašić, član Komisije za očuvanje nacionalnih spomenika i Rajko Lazić, predsjednik Društva Crvenog krsta/križa BiH.\nPredstavnik Komisije za očuvanje nacionalnih spomenika BiH Amir Pašić istakao je da zgrada Društva Crvenog križa BiH treba uživati najveći stepen zaštite. "Ova zgrada pripada naslijeđu arhitektonskog stila moderne i djelo je arhitekte Helena Baldasara koji je posao dobio konkursom 1928. godine. Ova historijska građevina je podignuta u sklopu izgradnje objekata Društva Crvenog krsta u Kraljevini Jugoslaviji u periodu između dva svjetska rata. Ovaj događaj je poziv svim institucijama i ljudima dobre volje da se radi na rehabilitaciji oštećenih i ugroženih spomenika", rekao je Pašić.\nArhitekt i koordinator projekta iz Komisije za očuvanje nacionalnih spomenika, Adi Ćorović prezentirao je projekat restauracije zgrade Društva Crvenog krsta/križa BiH u Sarajevu, koji se provodi od 2014. godine, dok je generalni sekretar Društva Crvenog krsta/križa BiH Branko Leko, za novinare obezbijedio obilazak zgrade i prezentirao rezultate urađenih radova.


Protest Šapčanki protiv zagađenja vazduha - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Protest Šapčanki protiv zagađenja vazduha\nProtest Šapčanki protiv zagađenja vazduha\nProtest u Šapcu Foto: D.E.\nIspred Gradske uprave večeras je protestvovalo oko stotinu Šapčana zbog zagađenja vazduha. Tokom decembra i nedavno zabeležena su ekstremna zagađenja vazduha, što itekako utiče na zdravlje građana.\nProtest su oraganizovale „Mame Šapčanke“, i svoje zahteve istakle su na vratima Gradske uprave. Sonja Nikolov ukazala je da su zagađenja vazduha sve veća, ne samo u Šapcu nego i u Srbiji, i da godišnje zbog toga premine oko šest hiljada građana.\nPosebno su ugrožena deca, jer za njihov razvoj i detinjstvo potrebna je zdrava životna sredina. Mora nešto da se pod hitno učini, pre svega zahtevamo da nadležne službe rade svoj posao, da se svakodnevno mere zagađenja i da se krivci kazne, a ne da se na rezultate mrenja čeka nedeljama pa i mesecima. U Šapcu zahtevamo da pre svega fabrika mineralnih đubriva „Eliksir“ ugradi efikasne filtere, a naravno da to urade i termolektrane kao najveći zagađivači u Evropi, istakla je Sonja Nikolov. Kako su na svojim transparentima ukazali protestanti vazduh bi trebalo da bude bez boje i mirisa, i da država mora da zaštiti svoje građane.\nIako je poslednjih godina dosta učinjeno na zaštiti životne okoline u Šapcu, toplane na mazut u bolnici, hotelu „Sloboda“ i jednoj energani od dva megavata su preusmerene na prirodni gas, a ugašena je fabrika Obojene metalurgije, spovedena je gasovodna mreža na području grada, ipak su zabeležena prekomerna zagađenja fluorovodnikom i sumpor dioksidom, a građani to osećaju peckanjem u ustima kao i prilikom disanja. Od nedavno u centru grada postavljeni su merni instrumenti koji to registruju, ali nije bilo nikakvih zvaničnih reagovanja nadležnih službi kao ni gradske uprave.\nNa protestu nije se pojavio niko od predstavnika lokalne vlasti, iako u Gradskoj skupštini sedi odbornik Evropske zelene partije. Ovo je i prvi masovniji ekološki protest u Šapcu nakon odbijanja Šapčana da se ovde izgradi pogon za spaljivanje hemijskog otpada.


Od lajkova je važnije kako je sadržaj primljen - PORTAL\nOd lajkova je važnije kako je sadržaj primljen\nREGION – Kod marketinga uticaja nisu bitni samo lajkovi, bitnije je da sadržaj na smisaoni način bude prihvaćena od strane publike. Pri tom Maddie Raedts, osnivač i glavna kreativna direktorica u agenciji za marketing uticaja IMA, robnim markama savetuje da na svim platformama budu autentični.\n„Pod autentičnošću mislim pre svega na to da se influenserima, sa kojima robne marke sarađuju, dozvoli da se sa svojim ciljnim grupama povežu na način koji je za njih najadekvatniji. Pri tom je važno da je sadržina pripremljena i objavljena tako da odgovara platformi, u suprotnom mogu i posledice biti negativne, kako za robnu marku, tako i za influensera,“ kaže Raedts, jedan od ključnih govornika 21. konferencije medijskih trendova SEMPL, koja se održava u četvrtak i petak, 28. i 29. novembra u Portorožu.\nViše od hiljadu trista učesnika ovogodišnje konferencije SEMPL na nastupu Maddie Raedts moći će da sazna, da li marketing utiče nešto, što je nešto odgovarajuće za svaku robnu marku, koje platforme su najadekvatnije za kampanje marketinga uticaja odnosno koje su možda nedovoljno obuhvaćene strategijama komunikacije. Na primerima dobre prakse robnih marki kao što su Under Armour, Booking.com, Tommy Hilfiger, Calvin Klein, Revolve, Daniel Wellington i drugih odaće nam trikove, pomoću kojih kampanja marketinga uticaja može biti uspešnija i koje parametre za merenje uspešnosti marketinga uticaja treba koristiti.\n28. i 29. novembra u Portorožu sigurno će biti dovoljno dobrog sadržaja za objavljivanje na različitim društvenim mrežama, ali i prilika za susrete sa influenserima.\nTekst objavio: UrednikDatum: 13.08.2019, 07:51 13.08.2019\nRT @RepresentCom: @boramiljanovic će u sredu, 3. juna od 14:45h biti moderator diskusije na #izazov2020 u organizaciji… https://t.co/Nj0NlhLVP1\nRT @PepsiCoZB: Koje promene nam donosi poslovanje budućnosti – ovo su ključne tačke predstojećeg @izazovforum, a 3. juna od 17:15h… https://t.co/8bw0ccXNM9\nOtkazan Golden Drum 2020! https://t.co/9AKsH5t8yU @Golden_Drummer


Završava se predizborna kampanja na istoku Ukrajine\nPredizborna kampanja u samoproklanovim republikama Donjeck i Lugansk na istoku Ukrajine završava se danas uoči izbora u te dve oblasti u nedelju, 2. novembra na kojima se biraju lideri i poslanici za regionalnu skupštinu.\nKako prenosi ruska novinska agencija TAS S, Roman Lijagin iz Centralne izborne komisije Donjecka rekao je da u ponoć počinje izborna tišina ali da Komisija ima prava da poziva glasače da izađu na birališta.\nNa ukrajinskim prevremenim parlamentarnim izborima 26. oktobra dve pobunjeničke oblasti na istoku zemlje nisu učestvovale i zakazale su svoje izbore za nedelju.\nMoskva je najavila da će priznati rezultate izbora, zakazanih za nedelju, 2. novembar, dok je ukrajinski predsednik Petro Porošenko upozorio je da bi izbori mogli da ugroze sporazum o prekidu vatre, postignut prošlog meseca u Minsku između ukrajinske vojske i pobunjenika na istoku zemlje.\nEU je takođe izrazila žaljenje što Moskva namerava da prizna izbore na istoku Ukrajine, što je Moskva odbacila, navodeći da bi neodržavanje tih izbora moglo da ugrozi inače krhki sporazum o primirju.


Putin želi vojsci Rusije da obezbedi tačno 76 ratnih aviona SU-57 - ZAŠTO BAŠ TAJ BROJ? | WebTribune\nHome SPEKTAR Putin želi vojsci Rusije da obezbedi tačno 76 ratnih aviona SU-57 – ZAŠTO BAŠ TAJ BROJ?\nTokom istog sastanka, ruski ministar odbrane Sergej Shojgu je primetio da su troškovi po jedinici po avionu i pratećoj opremi smanjeni za 20 procenata.\nPrema rečima Viktora Murakhovskog, glavnog i odgovornog urednika ruskog časopisa Arsenal Otechestva (Arsenal da Patria), 76 boraca su, u ruskoj vazdušnoj sili, približan broj aviona koji čine tri puka. Pored toga, stručnjak naglašava da je ova brojka prikladna kako u odnosu na sposobnosti ruskog vojnog budžeta, tako i na mogućnosti ruske avio industrije.


Država bi što pre trebalo da stane na put firmama koje se bave telemarketingom i prodajom na daljinu proizvoda koji su često lošeg kvaliteta. Poslednji slučaj koji je prijavljen redakciji „Politikinog Potrošača” ukazuje da ove firme koriste čak i pandemiju da ubede kupce da kupe njihove proizvode. Kao mamac u ovom slučaju koriste ime Instituta za javno zdravlje „Dr Milan Jovanović Batut”, tvrdeći da ovaj institut pre isporuke robe kupcu obavlja uslužnu medicinsku sterilizaciju proizvoda.\n– Zvali su me i rekli da sam jedan od pet srećnih dobitnika medicinskog paketa za spavanje, dva jastuka i jorgan, punjeni „česticama aloja vere”. Uz to su mi rekli da sam dobio i melem od gaveza za ortopedske povrede i da je reč o skupom paketu koji u prodaji košta više od 20.000 dinara – počinje priču naš čitalac\nOperater ga je obavestio da je paket u stvari poklon, izvučen javno na jednoj televiziji i da ga može dobiti u toku dana na kućnu adresu.\n– Vaša obaveza je samo da platite medicinsku sterilizaciju koju za nas obavlja institut „Batut” i koja košta 4.100 dinara, rekao mi je operater na šta sam ja pitao kako to da ovaj institut ima vremena za ovakve stvari, budući da je epidemija. Rekao mi je da je to njihov poslovni odnos koji dugo traje, a za mene kao kupca je, dodao je, važno da dobijem bezbedan proizvod. Kada sam pitao zašto sterilišu proizvode koji su u originalnom fabričkom pakovanju, rekao mi je da je to zbog efekta aloja vere i njenih medicinskih svojstava, ali i da je tako zbog virusa korona proizvod bezbedniji. Takođe mi je napomenuo da zbog toga ne bi trebalo da stavljam navlake na ovu posteljinu kako bi ona bila delotvornija – objašnjava naš čitalac.\nOn kaže da nije poverovao u ovu sumnjivu priču zbog čega je od operatera tražio da uz paket dostavi dokument koji potvrđuje da ima veze sa „Batutom”, i da mu dostave sve podatke o firmi i odgovornom licu i naglasio da neće platiti robu dok sve ne proveri. Posle ove rečenice operater je zbunjeno rekao da će se kasnije javiti zbog detaljnog dogovora, ali se nije javio.\nRedakcija „Potrošača” kontaktirala je ovaj institut na koji se poziva firma, a u Centru za higijenu i humanu ekologiju Instituta za javno zdravlje „Dr Milan Jovanović Batut” rekli su nam da ne obavljaju ovakvu medicinsku sterilizaciju koju pominje ta firma.\n– Smatramo da je neophodno da se stane na put informaciji koju smo primili putem „Politikinog Potrošača”. Znamo da to neće biti lak posao, s obzirom na to da je teško sagledati sve (dez)informacije koje prate prodaju telemarketingom. Neka to, za početak, bude naš demanti – naveli su iz ovog instituta.\nKako su za naš list nedavno o ovoj temi govorili iz Nacionalne asocijacije potrošača Srbije NOPS, osnovna stvar koju bi potrošači trebalo da imaju u vidu čim se suoče sa ovom vrstom prodaje, jeste da imaju posla sa obučenim osobama koje su utrenirane da ih prevare. Najpre kada neko nudi robu koja je mnogo jeftinija od iste u standardnim prodavnicama, to je prvi razlog za sumnju. To je signal da nešto nije u redu, zbog čega bi kupac odmah trebalo da se raspita da li je prodavac koji ga kontaktira registrovan i da mu traži sve podatke.\n– Trgovac mora biti registrovan, jer ako nije, onda kupac pospešuje sivu ekonomiju i velika je verovatnoća da će imati probleme. Zatim razmislite da li vam ta roba uopšte treba, čak iako vam se ponuda učini primamljivom, dajte sebi vremena. Jedan dan da razmislite, pitate ukućane. Ako vam trgovac kaže da je to poslednja prilika, ne nasedajte i to je razlog da posumnjate da mu namere nisu iskrene. Propustite priliku, bolje i to nego da budete prevareni – rekli su u NOPS-u.\nŠta u slučaju da se kupac odluči da kupi, kako bi onda trebalo da reaguje i na šta da obrati pažnju? U NOPS-u kažu da u tom slučaju mora da insistira da dobije račun na kome su svi podaci o prodavcu. Trebalo bi da uz račun dobije i obrazac za odustanak od kupovine, jer na to ima pravo bez obrazloženja 14 dana od kupovine:\n– Kupovati od registrovanih trgovaca znači biti siguran da u slučaju da nešto ne bude u redu potrošač može da se zaštiti, jer to zakon tako nalaže.


Sad za budućnost – Društvo za zaštitu i proučavanje ptica Srbije\nProtekle tri decenije Društvo za zaštitu i proučavanje ptica Srbije je vredno radilo na zaštiti ptica i njihovih staništa. Usled negativnog uticaja čoveka, pritisci na ptice i prirodu su sve veći (gubitak staništa, klimatske promene, bespravna seča šuma, intenzivna poljoprivreda, urbanizacija, zagađenje). Trenutno je samo 30% teritorije Srbije pokriveno šumama, a u Vojvodini svega 6%. Ptice sve teže pronalaze mesta za gnežđenje, hranjenje i sklonište. Zato vas pozivamo da zajedno napravimo pozitivnu promenu u svom okruženju.\nDruštvo za zaštitu i proučavanje ptica Srbije planira da tokom jeseni ove i proleća naredne godine posadi nekoliko hiljada sadnica domaćih lišćarskih vrsta drveća. Nažalost, zbog epidemiološke situacije nismo u mogućnosti da organizujemo veliku zajedničku sadnju, ali vas pozivamo da nam se pridružite u akciji “Sad za budućnost”.\nŽelimo našim članovima da doniramo sadnice, a vaše je da izaberete lokaciju i posadite ih. Broj sadnica koji će svaki član koji se prijavi dobiti, biće naknadno određen u zavisnosti od interesovanja. Važno nam je da članovi koji se prijave za sadnice poseduju odgovarajući prostor ili imaju predlog površine za koju mogu obezbediti dozvolu za sadnju. Prioritet Društva jesu staništa ptica van naseljenih mesta, posebno na teritoriji Vojvodine. Želimo da zajedničkim zalaganjem podignemo šumarke koji će postati prava staništa mnogih divljih vrsta.\n“Sad za budućnost” je akcija Društva za zaštitu i proučavanje ptica Srbije podržana kroz kampanju “Lavovski za orlove” Lav piva i kompanije Carlsberg Serbia.


Burne reakcije zbog suspendovanja Čavića\nPlivač Srbije Milorad Čavić suspendovan je sa Evropskog prvenstva u Holandiji, zbog majice koju je nosio na dodeli medalje. Ovaj potez Evropske plivačke federacije u Srbiji je naišao na opštu osudu.\nPlivač Srbije Milorad Čavić na Evropskom prvenstvu u Ajndhovenu postavio je evropski rekord u disciplini 50 metara delfin i osvojio zlatnu medalju. Na ceremoniju dodele odličja izašao je u majici sa ćiriličnim natpisom "Kosovo je Srbija" i ogrnut srpskom zastavom. Nakon toga LEN, Evropska plivačka federacija, je suspendovala Čavića sa daljeg takmičenja na prvenstvu Evrope i Plivačkom savezu Srbije izrekla kaznu od 7.000 evra. Čavić je trebalo da se takmiči i na 100 m slobodno i 100 m delfin.\nLaslo Sakadati, direktor LEN-a, izjavio je za Radio Slobodna Evropa da je odluka o Čavićevoj suspenziji konačna jer je povredio pravila te organizacije noseći majicu "Kosovo je Srbija":\n"U pravilima je jasno naznačeno da ne može biti nikakvih političkih akcija na takmičenjima LEN-a, uključujući naravno i Evropsko prvenstvo."\nRSE: Da li je Čavić izrazio politički stav noseći majicu "Kosovo je Srbija"?\nSakadati: Da, mislim da je to politička izjava, po našem mišljenju time je on to jasno učinio, i očigledno je da takvi postupci nisu dozvoljeni na sportskim događajima. Takođe, instrukcije koje su date, a koje se tiču i ceremonije dodele medalja i onoga što sportisti mogu da nose u tim prilikama, vrlo su jasne.\nRSE: Da li je moguće da se promeni ta odluka LEN-a?\nSakadati: Ne, ova odluka ne može biti promenjena. LEN je nezavisna organizacija i ta odluka je konačna.\nMilorad Čavić, koji je rođen u SAD gde se školovao na Berkeley univerzitetu, izjavio je da je samo želeo da pošalje "pozitivnu energiju državi koju predstavlja".\nNjegov menadžer Petar Popović rekao je Beti da je Čavić strašno razočaran suspenzijom:\n"Nemam pravih reči, ne znam šta bih rekao, oni su implicirali da je Milorad slao neke političke poruke. Mislim da se oni bave više politikom, a ne onim za šta su ovde, a to je da se bave sportom. Iskreno se nadam da neće biti još nekih konsekvenci po njega u Svetskoj plivačkoj federaciji i za nastup na Olimpijskim igrama."\nSnežana Samardžić Marković, ministarka sporta i omladine Srbije, izjavila je za naš program da će zbog suspenzije srpskog plivača uloziti protest LEN-u i dodala da pismena odluka koja je iz Evropske plivačke federacije stigla u ministarstvo ne sadrži nikakvu argumentaciju za taj potez:\n"Smatramo da je to zaista skandalozno i jedna velika nepravda. Izneti stav nije nikakav poziv na nasilje niti je u toj meri politika. Mislim da to nije tako smetalo drugim plivačima da bi zbog toga bio suspendovan. Reagovaćemo zahtevom da se razmotri ova odluka i pokušaćemo da utičemo na to da se ta odluka izmeni, kada vidimo koja je argumentacija iza nje."\nJavnost i najviši zvaničnici Srbije oštro su osudili odluku LEN-a. "Milorad Čavić nije ni na koji način želeo da svojim gestom ispolitizuje veliko evropsko takmičenje, već je bio vođen osećanjem nepravde nanete zemlji koju predstavlja", izjavio je srpski predsednik Boris Tadić. Premijer Vojislav Koštunica izjavio je da je Čavićeva suspenzija poraz sporta: "Cela zemlja ponosna je na njegovu pobedu i evropski rekord, a nakon što je poneo majicu sa rečima iz Povelje UN koja garantuje da je Kosovo Srbija još više smo ponosni na njegov trijumf", rekao je Koštunica.\nReprezentativac Srbije Aleksandar Šapić, jedan od najboljih vaterpolista sveta, rekao je za naš program da je šokiran odlukom LEN-a: "Sramotna i skandalozna odluka. Pravni osnov sigurno ne postoji, kao što ne postoji ni pravni osnov da se Kosovo otcepi od nas. U ovom trenutku moramo biti svesni da je u pitanju jedna ozbiljna kampanja, pošto je ogroman broj najjačih svetskih, i zemalja unutar Evrope, priznao nezavisnost Kosova. Očigledno je da na sve moguće načine pokušavaju da izvrše pritisak, pa su tako došli i do evropske plivačke organizacije."\nSaša Mičetić, generalni sekretar Plivačkog saveza Srbije, smatra da je kazna Čaviću preoštra, ali i navodi da su pravila LEN-a jasna:\n"LEN zabranjuje svaku političku aktivnost, ali po pravilima postoji i neka vrsta blaže opomene i suspenzija cele ekipe."\nNakon svega, vaterpolista Aleksandar Šapić zaključuje:\n"Očigledno je da je neko znao da taj momak nije trebao da obuče tu majicu, ne zato što bi se osećao manje Srbin nego zato što bi ostao na takmičenju i za ovu zemlju, verovatno, osvojio još neku medalju – i opet bi svirala naša himna."\nStranka G 17 plus ocenila je da suspenzija Milorada Čavića predstavlja kršenje ličnih sloboda i ljudskih prava, dok je Liberalno demokratska partija saopštila da je srpski plivač žrtva iskrenog gesta i pozvala političare da prestanu sa zloupotrebama sportista.


Zeleni otoci u TK: Eko život pokreće projekat vrijedan blizu 50.000 KM - Akta.ba\nZeleni otoci u TK: Eko život pokreće projekat vrijedan blizu 50.000 KM\n03.07.2014. 08:27 / Izvor: eKapija.ba\nImajući u vidu značaj očuvanja prirodnih resursa i okoliša, te prepoznavajući problematiku prikupljanja i upravljanja otpadom kao jednog od ključnih aspekata u tom pogledu, "EKO ŽIVOT" d.o.o. za postupanje sa ambalažnim otpadom Tuzla, u suradnji sa lokalnim zajednicama i nadležnim javnim komunalnim preduzećima u općinama Tuzlanskog kantona, nastoji da obezbijedi uvjete za odvojeno sakupljanje otpada u cilju njegovog recikliranja, odnosno ekonomskog vrednovanja.\nS tim u vezi razvijen je projekat uspostavljanja odvojenog sakupljanja ambalažnog otpada na području općina TK - "Zeleni otoci u Tuzlanskom kantonu". Značaj ovog projekta prepoznalo je i Ministarstvo prostornog uređenja i zaštite okolice TK, koje je, nakon raspisivanja javnog poziva za dodjelu sradstava za sufinansiranje projekata iz oblasti zaštite okolice, za ovaj projekat izdvojilo 23.437,50 KM.\n"Ovaj projekat obuhvatit će postavljanje zelenih otoka na odabranim lokacijama u urbanom području općina Tuzlanskog kantona, kao i edukaciju korisnika i medijsku promociju u cilju podizanja i jačanja svijesti o selektivnom sakupljanju otpada i uspostavi integralnog sistema upravljanja otpadom", pojašnjava direktorica 'EKO ŽIVOTA' Lidija Tomić.\nOna također dodaje i da se ovakvim i sličnim projektima u Bosni i Hercegovini nastoji promijeniti pogrešan stav ljudi koji misle da je pitanje otpada problem koji će riješiti neko drugi, a da je na njima samo obaveza da ga uklone iz vlastitog dvorišta.\n"Želimo razviti svijest kod svakog pojedinca da je upravo on nezamjenjivi i nezaobilazni faktor u očuvanju kvaliteta okoliša, a time i svog zdravlja. U tom cilju, u okviru ovog projekta, planirana je i kontinuirana prezentacija podataka o sakupljanim količinama ambalažnog otpada na internet stranici 'Eko života', sa mogućnošću predstavljanja podataka i na internet stranici Ministarstva prostornog uređenja i zaštite okolice TK", kaže Lidija Tomić.\nIspravno postupanje sa otpadom je jedan od prioriteta u cilju zaštite i očuvanja okoliša u općinama Tuzlanskog kantona kao i cijele BiH.\nCilj ovog projekta je u potpunoj saglasnosti sa Federalnim planom upravljanjanja otpadom koji podrazumijeva dva cilja: strateški - smanjenje količina otpada za finalno odlaganje/zbrinjavanje uz efikasnije korištenje resursa, i operativni cilj - uspostavu sistema odvojenog prikupljanja komunalnog otpada u svim općinama Federacije BiH.\nNosilac realizacije projekta – društvo “EKO ŽIVOT“ d.o.o. Tuzla će finansirati 50% od ukupnih troškova realizacije cjelokupnog projekta, tačnije 23.437,50 KM.\nU projektu 'Zeleni otoci u Tuzlanskom kantonu', pored društva “EKO ŽIVOT“, kroz razne aktivnosti učestvovat će i lokalna zajednica, općinske službe nadležne za komunalne poslove i nadležna komunalna preduzeća.


► Vujošević: Žao mi je što nisam sa ekipom\n18.08.2017 | 08:15h ► 14:30h Beograd\n"Teško mi je i zbog bolova i zato što neću biti sa momcima koje sam toliko zavoleo, stvorio odnos i koji su toliko talentovani", rekao je Vujošević za Blicsport.\n"Još po dolasku u Bratislavu osetio sam bolove. Obavio sam trening, ali na utakmici nisam više mogao da stojim, nego sam veći deo presedeo. Odveli su me u bolnicu i ustanovljena je gangrenoznost četvrtog prsta zbog problema sa šećerom. Ispitivanja su pokazala, da je uz bolove, taj deo počeo da modri, ali i da nema tromba. Lekarskim konsultacijama je dogovoreno da moram u Beograd na terapiju hiperbaričnom komorom", naveo je Vujošević.\n"Zahvaljujući gospodinu Zariću koji je vlasnik tih uređaja, odnosno doktoru Tomi Jovanoviću ulazim u tretman", dodao je proslavljeni trener Partizana.\nOn je zahvalio ljudima iz KŠ Bosne i Hercegovine i dodao da su mu dani i za redovnu dijalizu, ali je ponovio da mu je najteže što nije sa svojim igračima u utakmici protiv Jermenije.\n"Od (Džanana) Muse sa kojim sam izgradio odličan odnos pa do svih ostalih. Verujem u njih, iako Jermeni umesto jednog, imaju tri Amerikanca sa njihovim pasošem", naveo je Vujošević.\nVujošević hitno prebačen u Beograd\nSelektor košarkaške reprezentacije Bosne i Hercegovine Duško Vujošević večeras je iz zdravstvenih razloga hitno prebačen u Beograd, pa tako neće predvoditi svoj tim na utakmici protiv Jermenije u kvalifikacijama za Svetsko prvenstvo.\n"Konzilijum lekara, u telefonskom kontaktu, iz Sarajeva, Beograda i Bratislave je jednoglasno preporučio da je levoj nozi potreban hitni tretman u hiperbaričnoj komori, kako ne bi došlo do teških posledica", navodi se u saopštenju Košarkaškog saveza BiH.\nSelekciju BiH predvodiće prvi pomoćnik selektora Vujoševića, Mensur Bajramović.\nBiH će u subotu od 18 časova igrati u Jermeniji za prolaz u narednu rundu kvalifikacija za Svetsko prvenstvo u Kini 2018. godine.\nDuško Vujošević /\nNekadašnji fudbaler Crvene zvezde i reprezetancije Jugoslavije Dragan Džajić izjavio je u Novom danu da bi bilo dobro da reprezentacija Srbije prođe prvi krug takmičenja na Svetskom prvenstvu...


Evergreen – Suština pasijansa™\nJer, gde bismo onda strpali evergreen, poput ovoga, koji je star 300 godina?\nNjuškajući davno oko ove pesme, na sajtu koji se bavi irskom muzikom naišao sam na odlično objašnjenje o čemu ona govori, pa se danas time nećemo zamarati. Ima na tom mestu još puno zanimljivih stvari, pa ako vam se sviđa ovakva muzika, ne sumnjam da ćete, prateći linkove, naći na još brdo fenomenalne muzike.\nVerzija pesme koju izvode The Waterboys je meni najdraža. Okupljeni oko harizmatičnog kompozitora i multiinstrumentaliste Mikea Scotta, ovaj neobični bend je prošao kroz razne turbulencije i personalne promene tokom svog postojanja. Ali su uvek pravili dobru i zanimljivu muziku, zabeleženu na seriji što dobrih, što odličnih albuma. Raggle Taggle Band faza je trajala nekoliko godina, bila je ukorenjena u tradicionalni zvuk irskih bendova, a album Room to Roam (1990) na pravi način odslikava to vreme i muziku koju je Scott stvarao.\nA gde da svrstamo onu muziku koja je narodna, tj. komponovana a toliko odomaćena da slušaoci misle da je izvorna?\nE, o tome ćemo neki drugi put.\nPrethodno Prethodni prilog: Utovar nedeljom, 22. septembar\nSledeće Sledeći prilog: Jedna na dan (3-84): 22. septembar 2013.


Protest u Kosovskoj Mitrovici: Albanski nacionalizam uzeo maha - Vojvodina Info\nProtest u Kosovskoj Mitrovici: Albanski nacionalizam uzeo maha\n“Pre dva meseca su isprebijani momci u Mitrovici, isprebijani su i momci u Gračanici, teroristički napad kod Tehničke škole i sada slučaj prebijanja malog Nikole čije reči da nikada neće otići sa ovih prostora ohrabruju, ne samo mene, već sve nas“, rekao je Arsenijević.\n„Ovo hapšenje koje se desilo na Vidovdan uliva strah kod svih ljudi, mojih prijatelja. Šta će se desiti ako sutra odemo u posetu nekom manastiru, da li će to biti po izjavama ministara iz kosovske vlade hranjenje nacionalizma? Iza mene nije nacionalizam već mladi ljudi koji sve nas ohrabruju da ostanemo ovde i da gledamo svoju budućnost koja nije pod tuđim čizmama i pendrecima, već da živimo u miru i u slozi i nećemo dozvoliti da se i u budućnosti dešavaju ovakve stvari“, navodi on.\nArsenijević poziva i predstavnike međunarodne zajednice da obrate pažnju na sve izraženiji porast albanskog nacionalizma.\nPrevious articlePodeljeno svih 30.000 vaučera\nNext articleNamirnice koje se ne jedu leti


Savjet ministara o godišnjem nacionalnom programu i državnom zatvoru — Radio Velkaton : Radio Velkaton\nRadio Velkaton > Bosna i Hercegovina > Savjet ministara o godišnjem nacionalnom programu i državnom zatvoru\nSavjet ministara o godišnjem nacionalnom programu i državnom zatvoru\nPrijedlog godišnjeg nacionalnog programa BiH za period 2018-2019. godina, nakon što je tri puta skidan sa dnevnog reda, ponovo je uvršten u dnevni red današnje sjednice Savjeta ministara u tehničkom mandatu.\nZadnji put je ova tačka skinuta sa dnevnog reda na prijedlog ministra inostranih poslova Igora Crnatka.\nNa dnevnom redu sjednice trebalo bi da budu i odluke u vezi sa početkom rada državnog zatvora u Istočnom Sarajevu.\nPrema pisanju medija, razlog što ova ustanova još nije počela sa radom jeste spor između ministra spoljne trgovine i ekonomskih odnosa Mirka Šarovića i ministra pravde Josipa Grubeše o tome ko će da rukovodi zatvorom.


Fon Kramon: Kada Srbija poboljša stanje demokratije tražićemo otvaranje novih poglavlja - European Western Balkans\nBRISEL – Kada Srbija poboljša demokratiju, vladavinu prava, omogući pluralizam medija i poštovanje ljudskih prava tražićemo od Saveta EU da otvori nova poglavlja i nastavi sa pristupanjem, napisala je na Tviteru poslanica Evropskog parlamenta Viola fon Kramon Taubadel.\nOna se oglasila povodom napada nakon njene ocene da je dobra vest to što Savet neće otvoriti nova poglavlja sa Srbijom, zbog pogoršanog stanja demokratije u zemlji tokom 2020. godine.\n“Da se ne shvati pogrešno. Svako od nas želi da vidi Srbiju u EU. Dakle, založila sam se za demokratiju, ljudska prava, vladavinu prava i pluralizam medija. Ovo nije antisrpski stav, već proevropski i nadam se evropskom putu Srbije”, napisala ja Fon Kramon Taubadel.\nOna je istakla da je dobar signal ukoliko Evropska komisija ne želi da otvara nova poglavlja sa Srbijom, jer se EU mora držati sopstvenih pravila i vrednosti.\n“Oliver Varhelji je nekoliko puta rekao da su osnovne vrednosti na prvom mestu. Ako Srbija želi da postane članica Evropske unije, mora da učini više. Postavili smo pravila – moramo ih poštovati”, zaključila je poslanica Zelenih u Evropskom parlamentu Viola fon Kramon.\nEUEvropski parlamentSrbijaViola fon Kramon


Beč će pregovarati o tajnim računima\n09. apr. 2013. 15:55 Objavljeno u FINANSIJE, VIJESTI IZ SVIJETA\nBEČ, Austrija će pregovarati o ukidanju zaštite tajnovitosti bankovnih računa stranih državljana, rekao je danas austrijski kancelar Verner Fajman, nakon što je EU kritikovala odbijanje Beča da ukine ovu kontroverznu mjeru.\n“Vodićemo pregovore zajedno sa Luksemburgom”, rekao je Fajman.\nAustrijski kancelar je insistirao na tome da je tajnovitost bankovnih računa zaštićena ustavom i da razmjena informacija neće uticati na austrijske štediše.\nAustrija i Luksemburg su jedine članice EU koje ne učestvuju u automatskoj razmjeni informacijama o stanovnicima evropskog bloka, koji imaju račune u njihovim bankama.\nLuksemburg je tokom vikenda saoštio da je spreman da ukine kontroverznu mjeru.\nEvropska komisija saopštila je juče da je neprihvatljivo da Austrija odbija da reformiše pravila o tajnim bankarskim računima.\n“Neprihvatljivo je da članica EU blokira reformu. Biće veoma teško da Austrija ostane pri svom stavu kada su sve ostale članice EU izrazile spremnost da to učine”, rekla je Emer Trejnor, portparol evropskog komesara za poreze Algirdasa Semete.\nTrejnorova je istakla da EU već ima “veoma jasna pravila i snažne standarde” o utaji poreza i tajnim bankarskim računima, koje podržava 25 članica EU, osim Luksembuga i Austrije.\nMinistar finansija Luksemburga Luk Friden tokom vikenda je sugerisao da je njegova zemlja spremna da bude transparentnija nakon finansijske pomoći date Kipru i pošto su otkrića o utaji poreza pažnju skrenula na poreska utočišta.\nFriden je izjavio da Luksemburg želi da ojača saradnju sa poreskim vlastima.\nKljučne riječi: austrija, bankovni racuni, bec, emer trejnor, eu, luksemburg, verner fajman\nNova pravila o tajnim računima\nBarozo: Nema više opasnosti po evro\nKampanja protiv nuklearki na jesen\nNa samitu EU u srijedu o borbi protiv utaje poreza\nNezaposlenost u Austriji najniža u EU\nHipo Alpe Adria banka potrošila polovinu osnovnog kapitala


Novi Maršalov plan, za Evropu posle korone - BFPE\nUdar koji traje\nOnline događaj "Balkanskih dijaloga": Javno zdravlje u regionu u kontekstu pandemije\n„Vreme je na našoj strani“\nSrbija kao centralna tačka kineskog "Digitalnog puta svile" na Zapadnom Balkanu\nAnalize i PublikacijeSpoljna politika i bezbednostSpoljna politika i bezbednost\nNovi Maršalov plan, za Evropu posle korone\nMarko Savković 16 априла, 2020 4 јануара, 2021\nBFPE » U fokusu » BFPI liderski program » Novi Maršalov plan, za Evropu posle korone\nPhoto: Kenzo Triboullard for AFP, via Getty Images and Politico\nRazmere usporavanja ekonomske aktivnosti, odnosno ekonomske krize uzrokovane pandemijom COVID-19 još uvek se sagledavaju. Economist Intelligence Unit predviđa da će se globalna ekonomija „skupiti“ za 2,5%; agencija Fitch Ratings procenjuje da će šteta u evrozoni biti i veća – do 7%. „Evropa se od Drugog svetskog rata nije suočila sa takvim izazovom“, saglasni su lideri članica EU, Merkel, Makron i ostali. Otuda i analogija sa Maršalovim planom. Od 1948. do 1951. „programom obnove Evrope“ (eng. European Recovery Program) „upumpano“ je 13 milijardi tadašnjih dolara (142 milijarde današnjih) u evropske države razorene ratom. Jednako važna bila je i politička dimenzija plana. Njime su obuhvaćene buduće članice NATO, koje su se našle u „zahvatu“ Zapada. Tako je sprečeno da komunistička partija preuzme vlast u nekoj od zemalja Zapadne Evrope.\nU korenu poziva na novi „Maršalov plan“ je stara ideja da članice evrozone objedine javni dug. Na taj način bi se garantovala stabilnost u uslovima ekonomskog oporavka po okončanju pandemije. Sama ideja nije nova: prvi put se javlja u raspravama koje su pratile krizu suverenog duga u Grčkoj, Španiji i Italiji. Linija podele sever-jug koja je tada uspostavljena važi i danas: Nemačka, Holandija i Austrija, kao i Finska su protiv, jer smatraju da kada bi takva politika bila usvojena, članice više ne bi sprovodile strukturne reforme, odnosno držale svoje budžete „pod kontrolom“. Berlin ne želi da bude odgovoran za tuđe dugove. Na drugoj strani su, pre svih, Španija i Italija, te Portugalija i Francuska. U autorskom tekstu za „Gardijan“ španski premijer Pedro Sančez 5. aprila upozorava kako je „budućnost Evrope na kocki“; te da Evropa mora da izgradi „ratnu ekonomiju“ i „podrži zaduživanje koje će preuzeti mnoge zemlje, uključujući Španiju“. Iste reči ponovio je Đuzepe Konte, premijer Italije. Prva mera, čiji će se efekti brzo osetiti, bila bi mogućnost pozajmice iz Evropskog mehanizma stabilnosti (ESM), čija uloga i jeste da omogući brzu stabilizaciju u slučaju krize (2% vrednosti BDP-a svake članice nalazi se u njemu). U međuvremenu su evropski komesari za unutrašnje tržište (Tijeri Breton) i ekonomiju (Paolo Đentiloni) u izjavi Frankfurter Allgemeine Zeitung-u pozvali na stvaranje fonda „evropskih poreskih obveznika“ iz koga bi se potom izdavale dugoročne obveznice kako bi se finansirala obnova ekonomije. Tako smo dobili ideju „korona obveznica“ – oko koje su odmah krenula sporenja.\nDa se nešto menja, postalo je jasno nakon pisma koje su, takođe 5. aprila, uputili Hajko Mas, ministar spoljnih poslova, i Olaf Šolc, ministar finansija Nemačke. U pismu, vrlo svesno upućenom vodećim dnevnim novinama u Francuskoj (Les Echos), Italiji (La Stampa), Španiji (El Pais), Portugaliji (Publico) i Grčkoj (Ta Nea), dvojica vodećih predstavnika SPD-a u nemačkoj vladi kažu kako „sredstva ne smeju pratiti nepotrebni uslovi“; da nema prepreka da Italija „odmah“ povuče 39, a Španija 28 milijardi evra iz ESM, te da nije potrebna „ni trojka, ni inspektori, niti program reformi za svaku zemlju koji bi izradila Komisija“. (Na tviteru, Mas dodatne uslove naziva „sredstvima torture“.) Za tako nešto nema vremena. Idu i dalje; govore o panevropskom garantnom fondu, kojim bi se osigurale postojeće pozajmice, a koji će udruženim snagama razviti ESM i Evropska investiciona banka. Posebno, krenula bi primena programa SURE (eng. Support Mitigating Unemployment Risks in Emergency) – podrške nezaposlenima u vidu garantovane isplate minimalne zarade – kojim će upravljati Evropska komisija. Nakon početnog nesnalaženja, EU povlači prvi konkretan korak. Članicama je dozvolila da prekorače dozvoljene budžetske deficite. Na taj način akumuliraće se 2,8 biliona (hiljada milijardi) evra, što je najveći do sada zabeležen „paket pomoći“, veći i od američkog.\nNajzad, u četvrtak, 9. aprila, dogovoren je panevropski „paket pomoći“: 240 milijardi iz ESM; „sačekati“ sa „korona obveznicama“ dok članice ne utvrde mogu li do potrebnih sredstava doći redovnim putem, na finansijskim tržištima; pomenuti SURE vredan 100 milijardi i najzad, „fond obnove“ – srednje rešenje za koje se zalagala Francuska – oročen na 5 do 10 godina. Ideji obveznica, kako god da se zvale, ponovo se usprotivila Holandija; čitajući tvitove ministra finansija (holandskog, Hokstre, i italijanskog, Gvalterija) moglo bi se zaključiti da su bili na različitim sastancima. Gledajući plasman bankarskih kredita u Italiji (88 milijardi iz nemačkih banaka, čak 320 milijardi iz francuskih; 73 iz španskih i tako dalje) jasno je da se obveznice, ako jednom i budu ugovorene, neće ticati samo spasavanja ekonomija, već i banaka (Florijan Kesler, Koessler).\nKao i onaj originalni, novi „Maršalov plan“ će imati i političku dimenziju. A ona se, pre svega, tiče spasavanja evropskog projekta. U uvodniku pisanom za sajt Komisije, njena predsednica Ursula fon der Lajen kaže kako je solidarnost „zarazna“ (zanimljiva igra reči) i „u samom srcu“ Evropske unije. Međutim, bude li se sa zemljama juga Evrope, najteže pogođenim koronom, postupalo onako kako se postupalo sa Grčkom 2013-15, imaćemo novu, još dublju krizu poverenja. Sve to u trenutku kada je, sa novim sazivom Evropskog parlamenta i novim sastavom Evropske komisije, te nešto lošijim rezultatima populista, Unija optimistički krenula u evropski „grin dil“, razgovore o novom budžetu, i na kraju, dvogodišnje „planiranje budućnosti“ (eng. Conference on the Future of Europe). Dok se „ispravlja kriva“ elite u Briselu, Berlinu i drugde nemaju luksuz vremena.\nZa to vreme, Zapadni Balkan se suočava sa pandemijom kombinacijom rigoroznih mera (koje variraju od ograničenja kretanja do vanrednog stanja, policijskog časa i zabrane izlaska starijima od 65 godina) i obećanja državne pomoći privredi. Stiče se i neprijatan utisak da su neke odlike COVID-19 (asimptomatičnost, period inkubacije, izrazita virulentnost) nadležne „zatekle“ iako se o njima diskutovalo nedeljama. Nakon početne ležernosti („najsmešniji virus u istoriji“, nažalost, većina će dr Nesterovića pamtiti po tome), političari su ušli u „trku“ za medicinskim sredstvima, oslanjajući se u jednom delu na pomoć „velikih“; te smo bili svedoci i neprijatnih rasprava „ko je dao (doprineo) više“. Strah – sveprisutan – ostaje, da će krhki i zanemareni zdravstveni sistemi popustiti.\nNa inicijativu ministra spoljnih poslova Severne Makedonije Nikole Dimitrova, „šestorka“ se u četvrtak zajedničkim pismom obratila evropskim komesarima Hoganu (trgovina), Varheljiju (susedstvo i proširenje) i visokom predstavniku Borelju, kako bi se Zapadni Balkan izuzeo iz važenja uredbe EU po kojoj se, dok traje pandemija, određeni medicinski proizvodi ne mogu izvoziti. Ova, sa stanovišta strateške komunikacije izrazito nesrećna odluka Unije kritikovana je i prošlog meseca. U kritici je tada prednjačio predsednik Srbije, rekavši da „evropska solidarnost ne postoji“, hvaleći Kinu. Prema Adnanu Ćerimagiću iz Evropske inicijative za stabilnost, u interesu EU i „šestorke“ je da se poveća proizvodnja zaštitne opreme – vizira, naočara, maski, rukavica, odela. Unija je već omogućila pristup standardima njihove proizvodnje; logičan – i human – naredni korak je da se ukinu restrikcije na njihov izvoz. Sve dok one traju, ne treba slepo kriviti aktere „šestorke“ što na drugim mestima – u Kini, Rusiji, Turskoj – traže sredstva bez kojih je zaštita zdravstvenih radnika nezamisliva.\nTekst je prvi put objavljen u Novom magazinu br. 468, 16. aprila 2020.\nAnalize i Publikacije Spoljna politika i bezbednost Spoljna politika i bezbednost No Comments\nUdar koji traje 22 јула, 2021\nOnline događaj „Balkanskih dijaloga“: Javno zdravlje u regionu u kontekstu pandemije 19 јула, 2021\nVodiči za aktivne žene i bolje društvo 19 јула, 2021\nPrevious PostDa li je i zašto Centralna i Istočna Evropa bolje prošla u borbi protiv korone?\nNext PostNaredna faza u odnosima Kine i Centralne i Istočne Evrope: ACT strategija za prevazilaženje "prazne priče"\nAnalize i PublikacijeBFPI Liderski Program\nSvetlana Stefanović19 јула, 2021\nAnalize i PublikacijeRegion u FokusuRegion u fokusuSpoljna politika i bezbednostSpoljna politika i bezbednostU fokusu\nMarko Savković14 јула, 2021