Grad teatar: crnogorska tranzicija u tri čina - Srđa Pavlović - Peščanik\nPriča se da je prvi i posljednji kralj Crne Gore, Nikola I Petrović, tvrdio da ga njegovi podanici toliko vole i poštuju da on može mirno zaspati na krilu svakom Crnogorcu. Milo Đukanović je nakon objavljivanja “ostavke” na mjesto predsjednika vlade izjavio da svakog građanina Crne Gore može s ponosom pogledati u oči. Iako vremenski odvojen i kontekstualno različit, optimizam ove dvojice lidera je razumljiv, ali ne odražava vjerodostojno ni situaciju iz 1910, a pogotovo ne ovu savremenu. Za razliku od isprazne dinastičke pompeznosti počivšeg kralja koja se može uzeti i kao pošalica, nedavna izjava “odlazećeg” predsjednika vlade je došla u vrijeme kada Crnu Goru trese troljetna groznica koja prati otvoreni sukob dvojice najmoćnijih političara: Mila Đukanovića i Svetozara Marovića.\nRiječ ‘kriza’ najvjernije opisuje trenutnu političku situaciju u Crnoj Gori. To je, istini za volju, posebna vrsta krize koja je već odavno zakuvana unutar DPS korporacije što već dvadeset godina dominira crnogorskim prostorom. Unutarpartijski obračun koji je proizveo ovu krizu je kontekst u kojem se moraju pozicionirati sva skorašnja dešavanja u državi koja sve više liči na lovački ‘zabran’ gospodina Đukanovića. Ovaj tekst je važno započeti sa tri konstatacije koje čine okvir za analizu savremene crnogorske situacije i za projekcije mogućih raspleta trenutne krize.\nPrva konstatacija je da je Crna Gora prostor koji je ekonomski, politički, finansijski, bezbijednosno, obavještajno i medijski potpuno kontrolisan. Druga je da, kroz mnemonske mehanizme, ovu kontrolu vrši sadašnji premijer u ostavci, Milo Đukanović. Sva dešavanja na tom prostoru su, direktno ili indirektno, proizvod njegovih odluka, bilo da su one verbalizovane i napisane, ili ne. Konačno, treća konstatacija je ta da su neke inostrane obavještajne strukture, koje imaju svoje operativce i “assets” u Crnoj Gori i regionu, dobro upoznate sa elementima koji čine prve dvije konstatacije. Gdje je sada Wikileaks, kada nam zaista treba!?\nKulminaciju krize u DPS-u je nagovijestilo nekoliko dešavanja.\nDruga “ostavka” dugogodišnjeg predsjednika vlade i države je bila prvi čin drame. Istorija će pokazati do koje mjere je ova odluka došla kao rezultat međunarodnih pritisaka ili džentlemenskih dogovora, a koliko je bila proizvod pragmatizma crnogorskog političkog partijarha. Pritisci iz inostranstva su već odavno integralni dio ekonomske i političke realnosti čitavog regiona. Mnogo je važnije biti svjestan da bilo kakva rasparava o motivima “ostavke” podrazumijeva prihvatanje tog čina kao činjenicnog stanja. Dosadašnje iskustvo nas uči da konačnost političkih poteza i odluka Mila Đukanovića treba uzeti uz veliku dozu rezerve. Bez obzira na formalnu odluku da se povuče sa ove funkcije, izvjesno je da će gospodin Đukanović nastaviti da igra odlučujuću ulogu u crnogorskoj politici i ekonomiji. Sa znatnom dozom sigurnosti se može reći da je Milo Đukanović samo formalno otišao s komandne pozicije. Sistem koji je on kreirao zahtijeva njegovu konstantnu pažnju i kontrolu (svejedno da li direktnu, ili preko svojih namjesnika) kako bi se obezbijedio kontinuitet.\nĐukanovićeva “ostavka” je dobro promišljen i pažljivo planiran čin. Dizajnirana tako da se može medijski projektovati kao tačka u kojoj se okončava jedna epoha u savremenoj crnogorskoj istoriji, a započinje druga. Igor Lukšić je predstavljen kao mladi lav koji će energično nastaviti uspiješnu politiku svojeg prethodnika. Za uzvrat, on će obezbijediti uslove da Đukanović “udje u legendu” kao političar koji je Crnu Gori približio Evropi. Ono što se ne treba zaboraviti jeste da se ovdje, u stvari, radi samo i jedino o projekciji istorijske prekretnice. Ono po čemu su posljednje dvije decenije u Crnoj Gori, između ostalog, prepoznatljive jeste konstantni napor vladajuće oligarhije da održi iluziju periodičnih promjena. Ova iluzija je s jednakom lakoćom bivala konzumirana u zemlji i u inostranstvu. Nema nagovještaja da će najnoviji potez Đukanovića odudarati od dvadesetgodišnjeg modela djelovanja. Ono što može biti drugačije jeste kompleksna koreografija koja prati njegov ostanak na vlasti.\nOdmah nakon takozvane “ostavke”, PR eksperti, dvorski novinari i istoričari su se dali na posao uobličavanja Đukanovićevog legata. Svjedoci smo fokusiranog napora na reviziji prošlosti tako što se Đukanovićeve godine (decenije) u Crnoj Gori interpretiraju isključivo u kategorijama uspiješnih ekonomskih koraka ka emancipaciji ovog društva i njegovog približavanja Evropi. Naravno, kruna uspijeha jeste ponovno uspostavljanje nezavisnosti Crne Gore. U poznatom maniru nacionalizma, sve ove aktivnosti se predstavljaju kao izrazi neupitnog patriotizma i zalaganja gospodina Đukanovića za opšte dobro svih gradjana Crne Gore. Svaka kritika njegove dvodecenjske vlasti se, stoga, može okarakterisati i kao anti-patriotski, odnosno, anti-crnogorski nastup. Ova, nesporno važna dostignuca, se naglašavaju kako bi se marginalizovala ili sasvim pobrisala priča o velikosrpskom nacionalizmu Đukanovića iz ranih 1990-tih, njegovom beskompromisnom stavu o Jugoslaviji koja “nema alternativu” i ratnohuškačkoj politici vlada koje je vodio, kao i o velikom uticaju koji organiozvani kriminal ima na dešavanja u Crnoj Gori. Devastiranje ekonomskih i prirodnih resursa Crne Gore su samo neke od brojnih neprijatnih tema koje neće naći svoje mjesto na stranicama dvorskih biografija predsjednika DPS-a.\nNadalje, drugi čin drame je takozvana nova vlada mandatara Igora Lukšića, koji je do sada vršio dužnost ministra finansija Crne Gore. Odmah po ustoličenju novi mandatar je pohitao da javnosti potvrdi svoju želju da bude nastavljač politike svojega mentora, Đukanovića. Ovaj nekadašnji liberal i pjesnik, je do sada uspijesno prošao rigorozne kontrole koje prethode angažmanima što ih je obavljao u DPS-u. Lukšićeva politička zvijezda je zasijala na prvom Cetinjskom forumu na kome je budući glasnogovornik DPS-a entuzijastično sumirao sve prednosti globalizacije i neoliberalnog ekonomskog koncepta. Može se reći da je u proteklih desetak godina, neosporno talentovani Igor Lukšić mnogo puta platio globu i na mostu i na ćupriji. Bilo bi veliko iznenađenje, ali za potpisnika ovih redova i veoma ohrabrujući znak, da Lukšićeva vlada napravi neophodni kvalitativni otklon od ranije autoritarne prakse vladavine i od ekonomskog modela koji je doživio poraz u nedavnoj globalnoj ekonomskoj recesiji. Ozbiljna revizija u obije oblasti (modelu vladavine i ekonomskoj politici) bi bila pravo osvježenje i jedini siguran znak da će gospodin Lukšić voditi vladu neopterećenu velikom sjenkom svoga mentora. Treći važan nosač nezavisnog statusa nove vlade bi trebao biti odlučan angažman u borbi protiv organizovanog kriminala u Crnoj Gori. Iako se naveliko priča o “hapšenju velikih igrača” jasno je da gospodari straha ostaju nedodirljivi, iako bi nova vlada upravo na njihovom identifikovanju i sudskom procesuiranju trebala da zaradi sopstveni reformski legitimitet. Za sada nema indicija da je ovakav scenario uopšte moguc. Štaviše, čini se da je model namjesnika, odnosno, svojevrsna “šturanizacija” Crne Gore ono što Đukanoviću danas najviše odgovara. Imenovanje bivšeg šefa Agencije za nacionalnu bezbijednost, Duška Markovića, koji slovi za američkog čovjeka u Podgorici, za potpredsjednika vlade za politički sistem i ministra pravde, kao i premještanje portfelja evropskih integracija u domen Milana Roćena, kojeg bije glas da je ruski “asset” u Crnoj Gori, nameće mnoga pitanja. Ovom prilikom je važno postaviti makar jedno od tih pitanja: da li ova imenovanja pokazuju da crnogorska vlast vidi evropske integracije prvenstveno kao bezbijednosni, odnosno, obavještajni problem, a ne kao ekonomski i politički zadatak koji mora da ispuni?\nKonačno, u trećem činu, i po oprobanom modelu povremenog buđenja nade u bolje sjutra, kako bi sve ostalo isto, odnosno, kako bi se zaštitio vrh piramide vlasti, Milo Đukanović je ubrzao kolektivni puls iznenadnim hapšenjima desetak ‘mangupa i sopstvenih redova’. Zvuci koji su najavili 2011. godinu su bili zveckanje policijskih lisica na rukama nekolicine oligarha lokalnog kalibra. Njihov brzometni premještaj iz udobnih kabineta i kožnih fotelja na drvene klupe istražnog zatvora u Podgorici, uz obaveznu ikonografiju jutarnjih upada u stanove, pancira, pendreka, crnih šlemova i snajpera, izazvao je paniku u redovima crnogorske kleptokratije koja ima značajne poslovne angažmane u crnogorskom Svetozarevu, kako cinici nazivaju Budvu.\nOni u Crnoj Gori koji još gaje tračak nade u bolje sjutra, smatraju da je, pod pritiskom iz Brisela da pokaze volju za borbu protiv organizovanog kriminala kao preduslov za započinjanje procesa evropskih integracija, Milo Đukanović ušao u otvoreni sukob sa bivšim potpredsjednikom vlade i ko-autorom autoritarnog sistema vlasti u Crnoj Gori, Svetozarom Marovićem. Oni vjeruju da osim ekonomskog aspekta, ovaj sukob ima i jasan politički cilj: spriječiti Marovića da preuzme partiju i ospori imenovanje Lukšića na poziciju predsjenika vlade. Na drugoj strani su skeptici koje ova hapsenja zabavljaju kao svojevrsna politička Farma. Oni tvrde da je sve to igra za naivne evropske zvaničnike, i da će nakon što se slegne prašina i uhapšeni odleže nekoliko mjeseci, svi biti oslobođeni usljed nedostatka dokaza. Svetozar Marović se oglasio tvrdeći da je on meta za politički odstrel. Zatim je, uz sebi svojstven smisao za teatralnost, pozvao da ga uhapse i sude mu po kratkom postupku.\nOno što je zanimljivo jeste da su uhapšeni “igrači sredine terena,” dok se ni jednom riječju nije pomenula odgovornost partijskog lidera ili poslovnog partnera budvanske opštine i porodice Marović, koji slovi za najopasnijeg Crnogorca. Ako se dokaže krivica uhapšenih, potrebno je da se utvrdi da li su i kako oni mogli pronevjeriti tolika sredstva bez znanja partijske centrale u Podgorici i bez odobrenja odbora direktora u DPS korporaciji? Da li je moguće tajno uraditi tako nešto na prostoru koji je kontrolisan u mjeri i na način kako je to slučaj s Crnom Gorom?\nKakav god bio rasplet ovog pozorišnog komada koji otvara novogodišnju sezonu Grada teatra, neosporno je da bi Svetozar Marović mogao biti veoma nezgodan svjedok. On to, doduše, ne bi mogao biti u Crnoj Gori, a vjerovatno ni bilo gdje u regionu. Stoga, valja osmatrati more kod Budve i pripaziti da se sa Slovenske plaže ili s Oštre punte u sitnim satima slučajno ne iskrade neka od onih famoznih mini-podmornica, koja bi u svojoj utrobi zauvijek odnijela crnogorske tranzicijske tajne.


Evropska nedelja mobilnosti - dan bez automobila - eVršac\nPredsednik opštine Plandište Jovan Repac potpisao je danas Povelju 2020. u znak posvećenosti temi kampanje „Mobilnost bez zagađenja za sve“.\nU poslednjem danu Evropske nedelje mobilnosti 16-22.09.2020. koju je opština Plandište ove godine prvi put obeležavala, realizovane su dve aktivnosti, Dan bez automobila za zaposleni i rukovodioce u Opštini Plandište kada je većina zaposlenih na posao došla peške ili bicikom. Izuzeti su bili jedino zaposleni i funkcioneri koji svakodnevno iz dugih mesta putuju na posao.\nDruga aktivnost, Turnir u pikadu realizovana je u partnerstvu sa Sportskim savezom opštine Plandište. Na Turniru je učestvovalo 8 ekipa, koliko je bilo i pozvano, poštujući preporuke kriznih štabova u vreme pandemije korona virusa. U prostorijama Kulturno-obrazovnog centra „Vuk Karadžić“ Plandište spretnost u bacanju pikada odmerile su ekipe: Opštinsko Udurženje penzionera Plandište, Opštinske organizacije invalida rada Plandište, Aktiva žena „Gređanka“ iz Velike Grede, Aktiva žena „Biseri“ i Klub žena „Jefimija“ iz Plandišta, ekipa KOC „Vuk Karadžić“ Plandište, ekipa Prekograničnog projekta RORS 353 i ekipa Opštine Plandište.\nOvoga puta najpreciznije gađanje je imala ekipa ekipa Udruženja penzionera opštine Plandište koja je osvojila prvo mesto, drugo mesto pripalo je ekipi Projekta prekogranične saradnje RORS 353 dok su treće mesto osvojile članice ekipe KOC „Vuk Karadžić“. Zahvalnice, diplome i prigodne poklone svim ekipama uručio je predsednik opštine, Jovan Repac koji je zahvalio ekipama na učešću i podršci u realizaciji Evropske nedelje mobilnost.


Ispiti na iPad uređaju? | Valentin Kuleto\nDecenijama nepromenjene tradicionalne metode i pristup nastavi svake godine nailaze na sve više osuda. Mlađe generacije, rođene u digitalnoj eri, okružene su tehničkim uređajima, ekranima i interaktivnim sadžajima, zbog čega nesvesno stvaraju otpor prilikom susreta sa zastarelim tehnikama sticanja znanja.\nStare učionice, tablu, kredu ali i papir i olovku, nove generacije ne osećaju kao prirodno okruženje jer se njihov mozak razvio da lakše prihvata vizeulne nadražaje i očekuje interaktivnost. Uvođenje računara u učionice, učenje na daljinu i sve više aplikacija razvijenih u svrhu unapređenja obrazovanja govore da svest o neophodnosti promena postoji.\nCambridge Univerzitet je nedavno učestvovao u novom istraživačkom projektu gde je grupi svojih studenata od 11 godina, na ispitu iz biologije, omogućio polaganje na iPad-ovima i lapotop računarima. Posle odličnih reakcija, ozbiljno se postavlja pitanje da li bi ovaj pilot projekat sa iPad uređajima trebalo što pre da postane praksa širom sveta. Učenici su imali bolji pristup fotografijama, zumirali, označavali odgovore na isti način kao što to rade u okviru zabavnih aktivnost. Bili su impresionirani što su mogli iPad da koriste na ovaj način. Sa lakoćom su okretali stranice, imali bolji uvid u ono šta im je ostalo, pristupali dijagramima, itd…\nPrem istraživanju koje je sproveo ACU Univerzitet iz Texasa studenti koji su ispite polagali na iPad-u ostvarili su 25% bolj rezultate od svojih vršnjaka koji su ga radili tradicionalno, na papiru. U dva odvojena projekta koji pokrivaju i učenje putem tablet uređaja, došlo se do rezultata da njihova upotreba u edukativne svrhe “promoviše” učenje i pomaže studentima da efikasnije iskoriste vreme. Čak 95% studenata završnih godina izrazilo je pozitivne impresije posle određenog perioda aktivnog korišćenja tableta u nastavi.\nPrethodna objava Stiv Džobs – tajne velikog govornika Sledeća objava Socijalno-emocionalno učenje – SEL – Social and Emotional Learning


Kuper sutra na Kosovu\nPosrednik u razgovorima Prištine i Beograda Robert Kuper sutra će boraviti na Kosovu i razgovaraće o nastavku dijaloga, prvenstveno o predstavljanju Kosova na regionalnim skupovima, objavio je prištinski list Zeri.\nŠefica kosovske delegacije Edita Tahiri rekla je tom listu da će sa Kuperom razgovarati i o ostvarivanju do sada postignutih sporazuma.\nKuper će danas u Beogradu razgovarati sa šefom pregovaračkog tima Beograda Borislavom Stefanovićem.\nO regionalnom predstavljanju Kosova dve strane nisu postigle saglasnost, a Beograd insistira da se Kosovo predstavlja "u skladu sa rezolucijom 1244" i tvrdi da se na Srbiju vrši pritisak da odustane od te rezolucije.\n"Mi imamo odlučhan stav oko toga, jer je to prevaziđena rezolucija koja pripada istoriji i Srbija nema pravo da traži tako nešto", rekla je Tahiri i izrazila nadu da će se tokom susreta sa Kuperom pronaći rešenje za predstavljanje Kosova.\nTahiri je ranije rekla da je za Kosovo prihvatljiva fusnota u kojoj će stajati da se Kosovo predstavlja bez prejudiciranja statusa.


EVO KOLIKO JE GLASAČA IZAŠLO NA REFERENDUM DO 10 ČASOVA: Vučić, Brnabić i Dačić već zaokružili svoje listiće\nAutor: Glas javnosti 16.01.2022. u 11:30\nNa referendum o promeni Ustava u oblasti pravosuđa danas do 10 sati izašlo je 3,61 odsto građana sa pravom glasa, saopštio danas direktor Republičkog zavoda za statistiku Miladin Kovačević. On je na konferenciji za novinare Republičke izborne komisije rekao da je na izborima 21. juna 2020. do 10 sati na birališta izašlo 9, 3 odsto građana.\nPredsednik Srbije rekao je da veruje da će građani na referendumu glasati danas za napredak demokratije, vladavinu prava, suštinski nezavisno pravosudje i samostalno tužilašto.\n- Verujem da će na najbolji mogući način pokazati da su i ovakve teme, sem izgradnje zemlje, napretka u razvoju infrastrukture, one kojima svoje društvo poboljšavamo na svaki način - rekao je Vučić, nakon što je glasao na glasačkom mestu na Novom Beogradu. Kako je rekao, tako se pravi još bolji ambijent za investitore kojima je pravna država jedan od ključnih faktora na osnovu kojih donose odluke.\nreferendumAleksanadar VučićZakon o referendumu i eksproprijaciji Zakon o referendumuReferendum o promeni Ustava


Vakcinacija građana umjesto na Banjalučkom velesajmu u objektu MZ Petrićevac - Glas Srpske\nG.S. 14.09.2021 19:51\nBANjALUKA - Gradski štab za vanredne situacije u Banjaluci održao je danas sjednicu, tokom koje je razmotrio trenutnu epidemiološku situaciju.\n"Imajući u vidu da je situacija i dalje nepovoljna, Štab je konstatovao da je vakcinacija ključna u borbi protiv epidemije, te su i ovom prilikom pozvani svi sugrađani da se vakcinišu", saopšteno je iz Gradske uprave.\n"Štab je i donio zaključak da komunalna policija i gradska inspekcija pojačaju kontrole poštovanja epidemioloških mjera u ugostiteljskim objektima, tržnim centrima, marketima i drugim javnim objektima", dodaje se u saopštenju.\nJedan od zaključaka Gradskog štaba odnosi se na izmjenu lokacije glavnog vakcinalnog punkta, koji će od narednog mjeseca umjesto u hali Banjalučkog velesajma biti organizovan u novoizgrađenom objektu mjesne zajednice na Petrićevcu.\n"Štab će nastaviti pratiti situaciju u Banjoj Luci, kao i odluke Republičkog štaba za vanredne situacije", zaključuje se u saopštenju.\nUstavni sud RS odbacio prijedlog Stanivukovića\nOdbornici minutom ćutanja odali počast žrtvama zemljotresa\n27. 10. 2021 12:17\nAmulić: U svakom momentu moramo biti spremni za zemljotres\n27. 10. 2021 08:51\nGradski olimpijski bazen: Besplatni termini za djecu sa teškoćama u razvoju\n27. 10. 2021 07:53\nUlica i naselje bez struje\n27. 10. 2021 05:55\nTopić: Doraditi nacrt urbanističkog plana\nU Banjaluci se družili mališani i autori društvenih igara\nPonedjeljak koji je zauvijek izmijenio Banjaluku\nSportisti i Mozzart u akciji „Osmijeh za svako dijete”\nSjednica Skupštine grada: Odbornici u klupe sjeli bez maski\nRaspravom o zaduženju nastavljena sjednica Skupštine grada Banjaluka\nDom "Rada Vranješević" dobiće novi namještaj\nNovi sadržaji za mlade u obnovljenom prostoru Doma omladine


Pronađena mina ispred vehabijine kuće\nUroš Vukić, Davud Muminović 06.09.2010 17:45\nBUGOJNO - Pripadnici Federalne uprave policije pronašli su u nedjelju naveče u bugojanskom naselju Poljice protivtenkovsku minu za koju se pretpostavlja da pripada Harisu Čauševiću, osumnjičenom da je 27. juna aktivirao eksplozivnu napravu na zgradu Policijske stanice u Bugojnu.\nProtivtenkovska mina pronađena je pored jednog drveta stotinak metara od Čauševićeve kuće.\nKuća ispred koje je pronađena protivtenkovska mina velike razorne moći u vlasništvu je Miće Nenadića, a komšije Čauševiša ističu da tu rijetko ko dolazi osim djece koja se tu svakodnevno igraju.\n"Djeca se svakodnevno igraju oko te kuće i prava je sreća da niko nije nastradao, jer je mina pronađena nekoliko metara od glavnog puta. Moj mali je tim mjestom prolazio barem dva tri puta dnevno", ispričao je jedan od mještana i prvi komsija Čauševića, ističući da je bio u ratu i da mu je vrlo dobro poznato koliko je ta mina opasna.\nGovoreći o Čauševiću mještani Poljica ističu da su ga rijetko viđali, te da je tu sa majkom i bratom doselio prije dvije godine iz Grnjica nedaleko od Gornjeg Vakufa.\nMještani naglašavaju da je policija blokirala ulicu i kuću oko 18.30 i to u vrijeme kada su gotovo svi mještani krenuli na iftar, ne želeći nikome da govore o čemu se radi. Tek juče ujutro mještani su saznali da je u njihovom komšiluku pronađena mina.\n"Policiji je mjesto gdje je mina pokazao Adnan Haračić zvani Maca. Kazao je da mina nije njegova. Njega su federalni policajci uhapsili nakon što je prije desetak dana pronađeno skladište oružja u selu Ždralovići kod Bugojna. Pretpostavlja se da je mina Čauševićeva. Teroristički napad krajem juna izvršen je tako što su tri protivtenkovske mine iskorištene za pravljenje paklene naprave", kazao je juče sagovornik "Nezavisnih" iz policije.\nPrema informacijama iz bugojanske policije, za razliku od Čauševića, Adnan Haračić nije bio pripadnik vehabijskog pokreta, ali se intenzivno družio sa vehabijama. Navodno je Haračić nekoliko sati prije terorističkog napada bio sa Čauševićem u jednom bugojanskom internet klubu.\nU Federalnoj upravi policije (FUP) nisu željeli davati nikakve informacije o pretresima u Bugojnu.\n"To su kontinuirane aktivnosti koje traju odavno. Izričito nam je zabranjeno da otkrivamo bilo kakve detalje", rekao nam je Ćamil Kreso, šef kabineta FUP-a.\nKreso nije želio potvrditi ni informaciju da je skladište oružja i naoružanja u Ždralovićima pronađeno u kući porodice Huseinbegović.\n"Kada bude vrijeme da dajemo neke informacije javnost će biti obaviještena", izjavio je Boris Grubešić, portparol Tužilaštva BiH, koje rukovodi istragom nakon terorističkog napada u Bugojnu.\nU terorističkom napadu na zgradu Policijske stanice u Bugojnu 27. juna ove godine poginuo je policajac Tarik Ljubuškić, dok je šest njegovih kolega ranjeno.\nOsim Harisa Čauševića zbog učestvovanja u terorističkom napadu u Bugojnu Sud BiH pritvorio je i Nasera Palislamovića kao organizatora. Privedena su tada još trojica vehabija osumnjičena da su Palislamoviću pomagala u bijegu nakon napada.


Crnogorski predsjednik čestitao građanima usvajanje novog Ustava\nCrnogorski predsjednik Filip Vujanović čestitao je građanima usvajanje novog Ustava. On je " zadovoljan što je Crna Gora, kao nezavisna država, dobila konstitutivni akt koji će biti temelj njenog pravnog sistema i funkcionisanja njenih institucija".\n"Posebna je vrijednost i značaj što je Ustav usvojen u parlamentu, čime se izbjeglo nepotrebno odugovlačenje i njegovo usvajanje izjašnjavanjem građana na referendumu", navodi se u čestitci\nOvim se, kako se navodi, međunarodnoj zajednici uputila poruka visoke saglasnosti u parlamentu prema temeljnom aktu Crne Gore.\nUsvajanje Ustava u Parlamentu i rezultat referenduma u maju prošle godine potvrda je da Crna Gora najteže odluke donosi na najbolji način, ocijenio je predsjednik Skupštine Ranko Krivokapić.\nOn je rekao da je “ustav usvojen dvotrećinskom većinom i da je postignut najširi mogući konsenzus. Možda je moglo doći i do šireg konsenzusa ali, bojim se, po cijenu kvaliteta najvišeg pravnog akta”, kazao je Krivokapić.\nPrema njegovim riječima, širi konsenzus je bio uslovljavan “neprihvatljivim zahtjevima koji su se ticali najvažnijih pitanja - jezika, simbola i državljanstva”.\nPredsjednik SNP-a Srđan Milić rekao je da je, s obzirom da je parlamentarna većina odbila svih 35 amandmana Socijalističke narodne partije, bilo očekivano da ta stranka odluči da njeni poslanici glasaju protiv Predloga ustava Crne Gore.\n“Ali, to ne smije da zavarava. Moramo da shvatimo da Crna Gora mora biti dom za sve njene građane, i da političke partije – naročito one koje su glasale za predlog ustava, imaju mnogo veću obavezu”, kazao je Milić.\nPredsjednik Albanske alternative Vaselj Siništaj ocijenio je da dobre odnose crnogorskih Albanaca sa vlastima neće pokvariti odluka njihovih političkih predstavnika da ne učestvuju u izglasavanju novog Ustava Crne Gore.


Povrede na svetskom prvenstvu u fudbalu - Sportski portal Srbije\nPovreda predstavlja noćnu moru za svakog fudbalera. Svaka pa i najmanja povreda dovodi do smanjenja sportskog postignuća i odsustva sa terena, što nakon lečenja podrazumeva relativno dugačak period vraćanja u stanje pre povrede. Konačno, povreda u toku važnih turnirskih takmičenja poput svetskih prvenstava može direktno da utiče na konačan plasman ekipe ali i na vrednost samog igrača! Stoga praćenje i analiza povreda fudbalera u toku svetskih prevenstava predstavlja davno utvrđenu proceduru. Nedavno objavljeno istraživanje je analiziralo incidencu povreda fudbalera na poslednjem svetskom prvenstvu (2010 god) i došlo do interesantnih rezultata. Naime, za razliku od nekih prethodnih svetskih prvenstava, ovo se odlikovalo sa značajno manjim ukupnim brojem povreda (229), čak trostruko u odnosu na prethodni šampionat, na primer. Od toga, 65% svih povreda na utakmici i 40% na treninzima je nastalo kao posledica direktnog kontakta sa protivničkim igračem. Najčešće su dijagnostikovane istegnuća zadnje lože i iščašenja skočnog zgloba. U zaključku, autori iznose pretpostavku po kojoj je unapređen trenažni proces i naročita posvećenost prevenciji povreda u savremenom trenažnom procesu jedan od glavnih razloga ovako značajnog smanjenja broja povreda. Drugi razlog koji su autori naveli jeste i promena pravila u fudbalu, pre svega sa aspekta dozvoljenih i nedozvoljenih startova.\nIstraživanje je objavljeno u junskoj svesci časopisa British Journal of Sports Medicine za 2011 godinu.


Now Sibirski žen-šen 500 mg 100 cps – prirodnilek\nDefault - 1,390.00 RSD\nŽen-šen ima sposobnost da povećava psihofizičku izdržljivost, utiče na moždanu aktivnost i stimuliše lučenje adrenalina. Koriste ga studenti, sportisti, zaposleni, biznismeni, tj. svi oni koji su izloženi stanju pojačanog stresa, rade pod pritiskom, moraju da ispoštuju rokove, nemaju dobro usklađene periode rada i odmora. Utvrđeno je da žen-šen 1,5-2 puta povećava radnu sposobnost u stanjima telesne i umne iscrpljenosti. Ima svojstva da poboljšava cirkulaciju i podstiče seksualni nagon, pa se korisiti za otklanjanje muške impotencije, a bolji efekat se postiže ako se koristi duži period. Žen-šen stimuliše iskorišćavanje masnih kiselina kao izvora energije za rad mišića. Utiče na poboljšanje plućne funkcije, čime se povećava koncentracija kiseonika u tkivima i smanjuje nastanak mlečne kiseline, koja dovodi do osećaja umora. Žen-šenu se pripisuje sposobnost regulacije krvnog pritiska, ali ovo nije potvrđeno. Postoje različiti podaci, a po mišljenjima nekih niske doze žen-šena povisuju, a visoke doze snižavaju krvni pritisak. Žen-šen, kao i druge adaptogene, ne treba uzimati stalno već samo u neophodnim stanjima. Pod njegovim uticajem broj grešaka koje prave daktilografi prilikom kucanja smanjuje se čak dva puta.\nDoziranje: 2 kapsule 1-2 puta dnevno uz obrok, najbolje je žen-šen uzeti ujutro ili popodne do 16 sati, ako se uzima uveče može dovesti do nesanice Pakovanje: 100 kapsula od 500 mg korena sibirkog žen-šena\nProizvođač: Now food, SAD Podeli


U Krepoljinu otvorena kancelarija predsednika opštine Žagubica | Ist Media\nU Krepoljinu otvorena kancelarija predsednika opštine Žagubica\nObjavljeno 2. December 2015. at 09:51 piše Ist Media\nŽAGUBICA, (IST Media) U Krepoljinu u opštini Žagubica, danas je otvorena kancelarija predsenika opštine, u kojoj će jednom nedeljno predsednik opštine Safet Pavlović razgovarati sa meštanima kako bi se poboljšala komunikacija, i čuli predlozi i primedbe radi poboqšanja kvaliteta života.\nNa ovaj način poboljšaće se komunikacija sa izvršnom vlasti, koja će iz “prve ruke” moći da čuje koji su to problemi na koje treba obratiti pažnju i rešiti ih na opšte zadovoljstvo.\nU kancelariji, koja se nalazi u nedavno uređenom objektu Doma kulture u Krepoljionu, jednom nedeljno predsednik opštine Safet Pavlović će razgovarati sa sugađanima.\nDom kulture je sređen za višenamensku upotrebu\nMeštani naselja Bliznak, Medveđica, Krupaja, Milanovac, Sige i Osanice, od sada više neće morati da putuju u 40 kilometara udaljenu Žagubicu kako bi se sastali sa prvim čovekom te opštine.\n“U ovoj prostorji ću raditi utorkom i razgovarati sa građanima kako bi se upoznao sa njihovim problemima i kako bih u što kraćem roku izašao u susret i rešio problem u skladu sa mogućnostima”, rekao je Pavlović za TV Homolje.


pregovori o Kosmetu - Sputnjik Srbija\nZapad će morati da Aljbina Kurtija i zvaničnu Prištinu dovede za pregovarački sto sa Beogradom i natera na realizaciju ZSO ako ne žele status kvo. Pominjanje Albanije u ekspozeu samo je potvrda da Kurti ne odustaje od velikoalbanskih ideja, mišljenje je diplomate u penziji Zorana Milivojevića.\nŠta bi Srbiji doneo „novi Ahtisari“\nAko se uđe u novi format pregovora s novom ekipom ljudi, nije nemoguće da se pitanje statusa Kosova nađe na pregovaračkom stolu. Iskustvo govori da su specijalni pregovarači Srbiji nametali rešenja koja nisu bila pravedna.\nJedino što Beograd treba da radi jeste da ne žuri u rešavanju kosovskog pitanja, jer to nije samo naše pitanje, već i pitanje velikih sila koje će morati da se sporazumeju oko njega. To što se Prištini žuri to je njihov, a ne naš problem.\nModel dve Nemačke je neprimenjiv za rešenje srpsko-albanskog pitanja, pre svega, jer on podrazumeva da se međusobno ne ometa učlanjenje u međunarodne organizacije. Srbi i Albanci nisu isto što i Nemci.\nNema problema da Rusija ima istu ulogu kakvu ima Amerika. To bi bila prava simetrija — onako kako je Amerika uključena u format pregovora, da tako bude uključena i Rusija, kaže sagovornik Sputnjika.\nKosovski političari su vrlo ranjivi zbog Specijalnog suda za ratne zločine i u toj situaciji se možda i ne bi previše bunili ako bi se aktuelizovala priča o nekoj vrsti podele KiM.\nBeograd zamrzava briselske pregovore — u pomoć pristiže Rusija\nOdluka srpskih vlasti da obustavi dijalog između Beograda i Prištine neće imati većih posledica po položaj srpske delegacije u Briselu, štaviše predstavlja dobar potez Beograda kako bi se skrenula pažnja i Evropskoj uniji i Americi da Srbija nije spremna da pregovara pod bilo kakvim uslovima i po bilo koju cenu, smatraju analitičari.\nNova igra Vašingtona: Ubacuju Berlin u kosovski dijalog kako bi pocepali Evropu\nAmerika i Tirana podržale su ideju Kosova, koje na ovaj način želi da uveri Evropsku uniju da su, kada je u pitanju budućnost Kosova, svi politički akteri na istoj strani.\nSputnjik saznaje: Amerika dala rok da se reši Kosovo — žele da isključe Rusiju\nOptimalan period za završetak dijaloga Beograda i Prištine na kome insistiraju SAD je 18 meseci. Posle toga bi trebalo da usledi međunarodna konferencija.\nKad samoproglašeno Kosovo ne može do stolice u UN, što ne bi SAD do one za briselskim pregovaračkim stolom Beograda i Prištine, uz posredstvo EU. Albanski političari na vlasti u Prištini računaju da bi im danas ponovljena mantra o američkoj stolici u Briselu bila od pomoći na predstojećim lokalnim izborima.\nSAZNAJEMO: Ofanziva Amerike — Spreman scenario da Kosovo dobije stolicu u UN\nPosle najave iz Srbije o širokom razgovoru o Kosovu i Metohiji, albanski lobisti u Americi predvođeni „Fondacijom Klinton“ užurbano rade na rezoluciji koju bi predložili u UN kako bi Kosovo dobilo status države-posmatrača po uzoru na Palestinu, saznaje Sputnjik.\nZašto se Zapad plaši razgraničenja Srba i Albanca\nIdeja o srpsko–albanskom razgraničenju u stvari stavlja po strani Kosovo i inicira dijalog između Beograda i Tirane, odnosno Srbije i Albanije.\nNovac za angažovanje Ahtisarija sakupila dijaspora, a deo je, tvrdi izvor blizak kosovskom pregovaračkom timu, dat iz džepa što kosovskih, što albanskih tajkuna. U timu i ljudi blisku NATO-u.\nAhtisari savetovao Tačija da zavadi Srbe\nIz dana u dan Priština pokazuje da koristi sve načine da blokira normalizaciju odnosa i da natera Beograd da povuče neki potez kako bi se krivica posle prebacila na srpsku stranu.\nNikolić Ciprasu: Dragocena podrška Grčke\nPredsednik Srbije Tomislav Nikolić izjavio je danas da su Srbiji dragocene zemlje koje nisu priznale nezavisnost Kosova i Metohije, a predsednik grčke vlade Aleksis Cipras poručio je da ta zemlja podržava Srbiju po pitanju Kosova i Metohije, želi da pomogne u njegovom rešavanju i neće tim povodom trpeti pritiske.\nBriselski dijalog: Ne žuriti, karte su u našim rukama\nIako je u Briselu dogovoreno da se u narednim danima nastavi serija dijaloga između Beograda i Prištine, te da se u odnosima ta dva grada spusti lopta, bivši kosovski novinar Predrag Radonjić tvrdi da bi to moglo da dovede do određenih ishitrenih rezultata, što politici Beograda ne ide na ruku jer se trenutno nalazi u daleko boljoj poziciji nego pre.


Eko festival "Dani Vrbasa" 23. i 24. avgusta\nčetvrtak, 09 avgust 2018 13:29\nUdruženje građana „Green Vrbas – Zeleni Vrbas“ u saradnji sa Turističkom organizacijom Grada Banjaluka, Vodovod A.D. i uz podršku Grada Banjaluka po šesti put organizuje dvodnevni Eko festival „Dani Vrbasa“.\nU povodu predstojeće, šeste po redu manifestacije „Dani Vrbasa“ želimo Vas informisati o planu i programu našeg ekološko-turističkog i kulturno-sportskog festivala koji se održava u Banjaluci, a koji je organizovan tako da bude pristupačna svima. Festival će se održati dva dana - 23. (četvrtak) i 24. (petak) avgusta u bašti motela Ortodoks na šest kilometara od centra grada u najčistijoj zoni rijeke tzv „vodozahvat“.\nEko festival“ će biti izložbeno – sajamskog karaktera, a posjetiocima će se predstaviti učesnici festivala čiji štandovi će biti na temu ekologije/biologije, reciklaže, turističke ponude našeg grada ali i proizvođači organske hrane i kozmetike sa prostora RS i BiH. U saradnji sa obrazovnim ustanovama, te javnim preduzećima i kompanijama u realnom sektoru koji apostrofiraju društvenu odgovornost pripremljena je “Ekološka radionica” čija tematika će zadovoljiti znatiželju populacije od 7 do 77 godina.\nSlijedeći dosadašnji put organizacije festivala koji, pored ekološkog, ima turistički značaj proširili smo naš entuzijazam na promociju potencijalnih turističkih proizvoda koje bismo u dogledno vrijeme valorizovali i predstavili kao značajan segment turističke ponude grada na rijeci Vrbas.\nEko festival „Dani Vrbasa“ predstavlja turističko-kulturni događaj, ali i festival posvećen ekologiji. Promocija zaštite životne sredine je primarna aktivnost i povod festivala. Zagađivanje životne sredine je posljednjih godina počelo da se shvata kao ozbiljan problem. Mladi danas nisu dovoljno svjesni koliko je ekologija važna tema današnjice, iako smo svakodnevno suočeni sa posljedicama koje ima ovo zagađenje, kroz vazduh koji dišemo, a sve je prljaviji u više gradova u RS i BiH, kao i voda i hrana koju unosimo, a prirodnih resursa je sve manje. Pored edukativnih, kulturnih i sportskih dešavanja, festival ima i značajan turistički potencijal. Banja Luka je interesantan grad za posjete mladih iz svih zemalja svijeta. Smatramo da smo održavanjem festivala u prethodne četiri godine privukli i veliki broj posjetilaca koji ne žive u Banjaluci, a to ćemo činiti i u godinama koje slijede. Sajam ekologije, pored edukativnog uticaja, ima za cilj i povezivanje privrednih subjekata i njihovo zajedničko uticanje na ekologiju regiona.\nCilj festivala je da kroz mnoge kulturne aktivnosti, dovedemo što veći broj posjetilaca iz cijelog regiona, da edukativnim djelovanjem promovišemo ekologiju i turistički potencijal Vrbasa, da našim sugrađanima ponudimo najkvalitetniji kulturni program preko kojega ćemo na jedan zanimljiv način promovisati ekologiju, turizam i kulturu ovog područja. Opšti cilj projekta je da doprinese većoj informisanosti lokalne društvene zajednice o značaju očuvanja životne sredine, a sa posebnim akcentom na promociju ekoturističkog potencijala grada.\nViše iz ove kategorije « U subotu druga “Vrbaska regata” za sve ljubitelje raftinga „Kočićev zbor“ od 20. do 26. avgusta (program) »


Danas sjednica Predstavničkog doma - SodaLIVE.ba / Već drugu deceniju zajedno!\nDanas sjednica Predstavničkog doma\nPredstavnički doma Parlamentarne skupštine BiH trebao bi danas da se u prvom čitanju razmatra prijedlog izmjene i dopune zakona o Visokom sudskom i tužilačkom vijeću (VSTS) BiH.\nSkraćeno radno vrijeme roditelja djece sa smetnjama u razvojuIzvještaji o zaštiti ličnih podataka u BiH\nPredlagač ovog zakonskog akta je Vijeće ministara, a njegovo donošenje je jedan od zahtjeva Evropske komisije za dobijanje kandidatskog statusa BiH. Ovim prijedlogom zakona se, između ostalog, uvodi obaveza sudija i tužilaca, odnosno članova VSTS-a da se izjasne i izvijeste o svojoj imovini i interesima.\nSkraćeno radno vrijeme roditelja djece sa smetnjama u razvoju\nIzvještaj o imovini jedna je od konkretnih mjera za koju Venecijanska komisija Vijeća Evrope zahtijeva da bude uspostavljena, s ciljem borbe protiv korupcije u pravosuđu.\nNa dnevnom redu je i inicijativa poslanika Damira Arnauta kojom se nalaže Ministarstvu civilnih poslova u Vijeću ministara da, u roku od 14 dana od dana usvajanja, uspostavi postupak i otpočne proces izdavanja jedinstvenih Covid-certifikata sa qr kodom sa ciljem njihovog korištenja van BiH.\nIzvještaji o zaštiti ličnih podataka u BiH\nPoslanici bi u prvom čitanju trebali da razmatraju i prijedlog dopune Zakona o osnovama sigurnosti saobraćaja na putevima u BiH, čiji je predlagač Arnaut, a odnosi se na pooštravanje prekršajnih sankcija za oštećivanje saobraćajnih znakova.\nDnevnim redom su obuhvaćene i inicijative poslanika Mirjane Marinković Lepić i Aide Baručije kojima se od Vijeća ministara traži da u roku od 30 dana usvoji Strategiju za borbu protiv korupcije za period 2020-2024. godinu, da u zakonodavnu proceduru dostavi Zakon o državnoj imovini i da u roku od 90 dana okonča proces usklađivanja zakonodavstva iz oblasti zaštite ličnih podataka sa novousvojenim propisima EU.\nPredstavnički dom bi trebalo da se izjasni i o inicijativi poslanika Saše Magazinovića, kojom se zadužuje Vijeće ministara BiH da u roku od tri mjeseca u parlamentarnu proceduru dostavi zakonsko rješenje kojim se uvodi obavezan ljekarski pregled za izabrane i imenovane zvaničnike u institucijama BiH, koji podrazumijeva posebno testiranje mentalno-psihološke sposobnosti za obavljanje javnih funkcija, kao i testiranje na psihoaktivne supstance.


Naslovna - AAP Electronic\n13 Jan Ćevap fest\nBanja Luka, kao najveći grad Republike Srpske poznata je po mnogo čemu, ali ono što najviše privlači pažnju domaćim i stranim turistima jesu ćevapi. Ove godine premijerno je održan prvi "Ćevap fest" u Banjaluci, koji je privukao veliki broj građana različitih uzrasta. Gosti su imali priliku da probaju najbolje recepte poznatih banjalučkih roštiljnica, a uveče su mogli da se zabave uz Gradski tamburaški orkestar Banjaluke, kao i uz druge zanimljive sadržaje.\nI ovog puta AAP Electronic je svojom tehničkom podrškom upotpunio tradicionalni ugođaj svim gostima i izvođačima.\n09 Jan Dan Republike Srpske\n09. januara ove godine obilježen je 26. rođendan Republike Srpske. Svečanu proslavu koja se odvijala tokom čitavog dana na više banjalučkih lokacija, upotpunile su mnogobrojne zvanice iz susjednih država, ali i veliki broj građana Republike Srpske. Bogatom programu prisustvovali su najuspješniji sportisti, kao i najuspješniji građani iz različitih oblasti, koji su doprinjeli razvoju Republike Srpske.\nZa tehničku realizaciju ove značajne manifestacije pobrinuo se vrhunski tim AAP Electronic-a.\n01 Jan Doček nove godine\nPraznični zimski i novogodišnji sadržaj ove godine okupirao je gotovo svakog Banjalučanina kao i mnogobrojne domaće i strane turiste. Pored novogodišnje zabave u skoro svim banjalučkim lokalima, za koje su zaslužni muzičari sa domaće muzičke scene, ipak su najveću pažnju odvukle poznate regionalne zvijezde.\nAAP Electronic vršio je kompletnu tehničku realizaciju ovog puta na četiri različite lokacije.


Stanovi za 26 raseljenih porodica u Kragujevcu zahvaljujući donaciji EU - EU Delegacija u Srbiji\nVi ste ovde:Početna»Vesti»Stanovi za 26 raseljenih porodica u Kragujevcu zahvaljujući donaciji EU\nStanovi za 26 raseljenih porodica u Kragujevcu zahvaljujući donaciji EU\nBy Jovan objavljeno\t 15/04/2016 Vesti\nKljučevi 26 stanova namenjenih porodicama izbeglica i intereno raseljenih lica, čiju je izgradnju finansirala EU, uručeni su danas u Kragujevcu. Ključeve su svečano uručili Radomir Nikolić, gradonačelnik Grada Kragujevca, Oskar Benedikt, zamenik šefa Delegacije Evropske unije u Republici Srbiji, Ivan Gerginov, pomocnik komesara za izbeglice i migracije Republike Srbije i Hans Fridrih Šoder, šef Predstavništva Visokog komesarijata za izbeglice UN (UNHCR) na ceremeniji održanoj u ulici Velimira Stevanića, u naselju Bresnica u Kragujevcu.\nNovi stanovi izgrađeni su za porodice izbeglica i interno raseljenih lica, smeštenih u kolektivnom centru “Trmbas”, poslednjem u Kragujevcu kao i za socijalno ugrožene porodice iz lokalne zajednice u okviru projekta “Za bolji život”. Cilj projekta koji finansira Evropska unija, u iznosu od 14,2 miliona evra, je unapređenje životnih uslova prisilnih migranata u Srbiji i pomoć Komesarijatu za izbeglice i migracije Srbije u zatvaranju preostalih kolektivnih centara. Vrednost radova u Kragujevcu je 536.000 evra.\nDvadeset šest porodica korisnika (81 osoba) među kojima je dvadeset porodica interno raseljenih lica (63 osoba), jedna jednočlana izbeglička porodica iz KC „Trmbas“ i pet socijalno ugroženih domicilnih porodica (17 osoba) dobili su stanove u novoj zgradi socijalnog stanovanja u zaštićenim uslovima. Porodice imaju pravo korišćenja stanova sve dok su u stanju socijalne potrebe. Prema konceptu projekta, zgrada ima i porodicu domaćina (petočlana-člana porodica) čija je uloga da povezuje stanare zgrade sa Centrom za socijalna pitanja „Solidarnost”, koji im pruža dodatnu neophodnu pomoć.\nKomesarijat za izbeglice i migracije je odgovorna institucija za rešavanje stambenih I drugih potreba izbeglih i raseljenih lica i zatvarnje kolektivnih centara. Kao idejni tvorac i predlagač projekta Komesarijat je obezbedio i učesće Republike Srbije u iznosu od 840.000 evra. Grad Kragujevac je u svojstvu investitora obezbedio građevinsko zemljište sa odgovarajućom komunalnom infrastrukturom u ulici Velimira Stevanića, naselje Bresnica. Tehničku i finansijsku podršku, izradu projekata, izgradnju ove zgrade za socijalno stanovanje u zaštićenim uslovima i njeno opremanje nameštajem i belom tehnikom i drugih objekata u okviru projekta „Za bolji život“ obezbedio je UNHCR u visini od 5% njegove vrednosti, a u partnerstvu sa NVO Vizija. Izbor korisnika je obavila stručna komisija koju su činili predstavnici Grada, Centra za socijalni rad, Komesarijata za izbeglice i migracije, UNHCR, Vizije.\nPravosudna akademija organizuje učenje na daljinu uz pomoć Evropske unije\nZajednička izjava šefova misija EU i zemalja članica EU u Beogradu i Prištini povodom imenovanja specijalnog predstavnika Miroslava Lajčaka


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Ekonomija :: Deficit i javni dug pod kontrolom\nRADUNOVIĆ PORUČIO 20. 02. 2019. 17:05 >> 16:31 1\nDeficit i javni dug pod kontrolom\nDva glavna makroekonomska indikatora, budžetski deficit i javni dug Vlada Crne Gore drži pod kontrolom, kazao je ministar finansija Darko Radunović, tokom sastanka novim šefom misije Međunarodnog monetarnog fonda za Crnu Goru Srikantom Sešadrijem.\nNovi šef MMF-a boravi u Crnoj Gori sa timom saradnika u okviru MMF Staff Misije.\nRadunović je kazao da je u toku 2017. i 2018. godine ojačana stabilnost javnih finansija i podstaknut je ekonomski rast.\n“Podaci iz decembra 2018. godine pokazuju da je zaposleno više ljudi u odnosu na decembar 2017. godine. Takođe, dva glavna makroekonomska indikatora: budžetski deficit i javni dug držimo pod kontrolom. 2019. je godina silazne putanje javnog duga, kao i manjeg budžetskog deficita, ispod 3 odsto, u okvirima Mastriških kriterijuma. Nastavljamo da se da pridržavamo mjera fiskalne konsolidacije“, saopštio je Radunović.\nZahvalivši se na dosadašnjoj saradnji i tehničkoj pomoći, ministar Radunović je prezentovao ostvarene rezultate u toku protekle dvije godine i upoznao partnere iz MMF-a sa budućim aktivnostima Ministarstva finansija.\n„Saglasni smo da je makroekonomska situacija u Crnoj Gori prilično pozitivna. Pohvale za ostvareni ekonomski rast u prethodnom periodu i nadamo se da ćete premašiti projektovanu stopu rasta od 2,8 odsto za 2019.“, istakao je prethodni šef misije MMF-a za Crnu Goru i novi šef misije MMF-a za Bosnu i Hercegovinu Martin Petri i dodao da je MMF Crnoj Gori pružio tehničku pomoć u izradi Zakona o javno – privatnom partnerstvu i izmjena Zakona o koncesijama.\nRazgovori između predstavnika Ministarstva finansija i Međunarodnog monetarnog fonda trajaće do 27. februara.\n"Rebalans za bolji standard"\n29. 07. 2019. 3\nRadunović: Godišnje 17 miliona prihoda više\nSmanjiti opterećenje na plate zbog minimalca


NATO spreman da razgovara s Rusijom - Sputnjik Srbija\n23:18 17 April 2021\nNATO spreman da razgovara s Rusijom\n17:27 09.07.2016 Preuzmite kraći link\nNATO je spreman da s Rusijom razgovara o svom sistemu protivraketne odbrane, ukoliko Moskva pokaže da je za to spremna, navedeno je u završnoj deklaraciji samita NATO-a u Varšavi.\nSrbija na samitu NATO-a: Hoćemo sa svima čiji je cilj veća bezbednost\n„Mnogo puta smo objašnjavali Rusiji da sistem zaštite od balističkih raketa ne može da bude u sukobu s ruskim strateškim obuzdavanjem i da nije planirano da se u budućnosti unose promene u taj sistem. Bez obzira na to, ruska saopštenja s pretnjama da će saveznike učiniti ciljevima zbog sistema zaštite od balističkih raketa neprihvatljiva su i kontraproduktivna. Ako Rusija bude spremna da razgovara o sistemu zaštite od balističkih raketa, uz saglasnost Alijanse, NATO ostaje otvoren za razgovor“, saopštili su lideri zemalja-članica NATO-a.\nU dokumentu se ističe da NATO teži razvijanju konstruktivnih odnosa s Rusijom, ali da oni zavise od delovanja Moskve.\n„NATO nije pretnja nijednoj zemlji. U vezi s tim, mi smo i dalje spremni za značajan dijalog s Rusijom kako bismo jasno iznosili svoje stavove i kako bismo, pre svega, smanjili rizik od vojnih incidenata, uključujući i uzajamnu transparentnost. Nastavljamo da težimo konstruktivnim odnosima s Rusijom, kada delovanje Rusije to bude omogućilo“, navedeno je u saopštenju.\nStoltenberg: NATO i Rusija više nisu strateški partneri\nNATO će, kako su naveli lideri zemalja-članica tog saveza, ostati nuklearna alijansa dok god postoji nuklearno oružje, ali će težiti tome da doprinese smanjenju nuklearnog arsenala na uzajamnoj osnovi.\nU saopštenju se takođe navodi da je posle Hladnog rata NATO znatno smanjio količinu nuklearnog oružja u Evropi i zavisnost strategije Alijanse od nuklearne komponente.\nOdluke NATO-a potpuno su u skladu s međunarodnim obavezama organizacije i ne mogu se smatrati narušavanjem Osnovnog akta Rusija—NATO, navedeno je u deklaraciji nakon varšavskog samita.\n„Tokom više od dve decenije NATO je ulagao napore da uspostavi partnerstvo s Rusijom, uključujući mehanizam Saveta Rusija—NATO. Poslednja dejstva Rusije i njena politika smanjili su stabilnost, povećala nepredvidivost i promenili okolnosti na planu bezbednosti. Dok se NATO pridržavao svojih međunarodnih obaveza, Rusija je narušila vrednosti, principe i dogovore koji su bili u osnovi Rusije i NATO-a… Odluke koje smo usvojili, uključujući i ovaj samit, potpuno odgovaraju našim međunarodnim obavezama i zbog toga ne mogu da se posmatraju kao protivrečenje Osnovnom aktu Rusija-NATO“, navedeno je u dokumentu.\nDodaje se da će NATO nastaviti politiku otvorenih vrata, „koja je omogućila da se učvrsti Alijansa i doprinela uspostavljanju evroatlantske bezbednosti“.\nU dokumentu se takođe ističe spremnost Alijanse da pozdravi budućeg novog člana organizacije – Crnu Goru.\nUčesnici samita u Varšavi objavili su početni nivo operativne gotovosti sistema protivraketne odbrane NATO-a u Evropi.\nKako je saopštio generalni sekretar Alijanse Jens Stoltenberg, to znači da brodovi američke mornarice stacionirane u Španiji, radari u Turskoj i sistemi za presretanje u Rumuniji sada mogu da rade usaglašeno, pod komandom NATO-a i njegovom kontrolom.\nSistem čiji je cilj zaštita svih evropskih saveznika u NATO-u od balističkih raketa podrazumeva i američke sisteme u okviru Evropskog etapnog adaptivnog pristupa.\nU Turskoj je postavljen radar američkog PRO sistema, u maju ove godine na bivšoj vojno-vazdušnoj bazi Deveselu u Rumuniji počeo je da radi stacionarni deo američkog kompleksa „Egis ašor“, u nemačkoj bazi „Ramštajn“ nalazi se komandni centar za planiranje napada na rakete, a 13. maja ove godine je u poljskom naselju održana ceremonija povodom početka izgradnje kompleksa „Egis ašor“, koji treba da bude završen 2018.\nU strukturu evropskog protivraketnog štita ulaze i četiri sistema za uništavanje balističkih raketa „Egis“, koja su smeštena u Španiji.\nnuklearna bezbednost, balističke rakete, PRO, Samit NATO-a u Varšavi, Savet Rusija-NATO, NATO, Varšava, Poljska, Istočna Evropa\n23:15 Hoteli u Ohridu i Strugi uvode poseban popust za srpske turiste\n23:05 Crvena linija pređena – Moskva više neće da trpi drskost SAD\n22:49 Makron: Želim u skorije vreme da razgovaram sa Putinom\n22:36 Britanac se „čupa“ posle izjave o Novaku /video/\n22:31 Kinezi pustili u rad voz bez mašinovođe /video/


Бура раног пролећа у Црној Гори – хоће ли Кривокапић обезбедити подршку за смену министра правде\nHomeRegionBura ranog proleća u Crnoj Gori – hoće li Krivokapić obezbediti podršku za smenu ministra pravde\n07/04/2021Redakcija BALKAN TVRegion, Vesti0\nU crnogorski parlament stigao je predlog za smenu ministra pravde Vladimira Leposavića zbog stava o zločinima u Srebrenici. Zbog takve odluke premijera Krivokapića, građani Crne Gore u ponedeljak su protestovali u više gradova. Predsednik crnogorske vlade obratio se pismom podsećajući na borbu za svetinje i navodi da je pre donošenja odluke u obzir uzeo više faktora.\n„Ja mogu samo da vjerujem sudijama iz Haga. Haški tribunal za bivšu Jugoslaviju osim što je osnovan rezolucijom, a ne međunarodnim ugovorom, gotovo je u potpunosti izgubio svoj legitimitet kada je utvrđeno da su dokazi izvjestioca Saveta Evrope o vađenju i trgovini organima civilnih žrtava na Kosmetu uništeni. Siguran sam da nijedan pripadnik srpskog naroda ne negira da je u Srebrenici učinjen stravičan zločin, za čije žrtve treba stalni pomen, kao što i njegove počinioce treba kazniti“, dodao je Leposavić.\n„Ne ulazeći u lično mišljenje koje Vladimir Leposavić ima o ratnim događajima u bivšoj Jugoslaviji, smatram da postoji objektivna odgovornost za ovakvo njegovo činjenje i da je bio dužan da kao ministar zadužen za oblast pravde i manjinskih prava, iskaže poseban senzibilitet u odnosu na pravosnažne sudske odluke i osećanja manjinskih naroda u Crnoj Gori“, istakao je Krivokapić.\n„Oni su imali jedan neobičan stav gde su, s jedne strane, osudili tu izjavu, a s druge rekli da ne žele da pribegnu smeni ministra uz glasove Demokratske partije socijalista“, dodaje Živković.\nPrema njegovim rečima, ono što se sada vidi jeste da se glasovi vraćaju na račun Demokratskog fronta. „Da li će tako biti i kasnije zavisi od budućih događaja i budućih aktivnosti Krivokapića. Videćemo kako će se menjati izborna podrška u Crnoj Gori“, navodi Živković.\n„Svi treba da znaju da smo mi već prilično naučili da se iz Crne Gore odlazi na proslave ‘Oluje’ i da svaki put moraju da pažljivo slušaju ono što govore predstavnici NATO-a, SAD i Brisela, a da malo ređe čuju ili ne moraju ono što kaže Beograd“, dodaje Vučić\n„I to je njihovo pravo, a naša je obaveza da pokazujemo poštovanje prema tuđim žrtvama kao prema svojim“, naglasio je Vučić.\nO žrtvama Srebrenice, Skupština Crne Gore izjasnila se još 2009. prihvatanjem rezolucije Evropskog parlamenta, kojom se osuđuje „zločin genocida u Srebrenici kao i ostali zločini na prostoru bivše Jugoslavije“.\nZa vreme okupacije NDH u Sremu je stradalo više ljudi nego što su beležile zvanične evidencije\nAutomobil upao u provaliju na Krku, dve osobe poginule


Sunce u Raku u trigonu sa Neptunom i opoziciji sa Plutonom » Astro portal\nDatum objave: 16. srpnja 2021.\nOznake:do 18. jula 2021.Sunce opozicija Plutonsunce trigon neptunSunce u Raku\nZa vikend smo imali mlad Mesec u znaku Raka, nagoveštavajući promene koje će se odnositi na pitanja privatnog, intimnog i porodičnog života. Znak Raka je sedište Meseca, pa se sve osnovne osobine Meseca mogu lako ispoljavati.\nMajčinski instinkti, želja za potomstvom, saosećajnost, emotivnost, brižnost, maštovitost, odnosi unutar porodice i najbližih, dece i roditelja je sa ovim mladim Mesecom naglašeno i nagoveštava uticaj promena koje budu usledile do narednog mladog Meseca u znaku Lava.\nSunce je u znaku Raka i približava se trigonu (povoljnom aspektu) sa Neptunom u znaku Riba i opoziciji (nepovoljan aspekt) sa Plutonom u znaku Jarca. Trigon Sunca i Neptuna pokreće maštu i budne snove o nekim porodičnim planovima koje imamo nameru da ostvarimo.\nI zato su ovo snovi o rešavanju stambenog pitanja, snovi da nekada budete pohvaljeni u svom porodičnom okruženju, da skrenete pažnju na sebe svojom brigom u intimnom okruženju, san da se jednom vratite u svoj rodni kraj, da posetite mesto gde ste proveli detinjstvo i slično.\nSkreće se pažnja na sebe ispoljavanjem emocija prema bliskim i intimnim osobama, kao i brižnom i zaštitničkom stavu prema svojoj porodici. Sunce je svetlost i jasnoća važnih namera, dok Neptun predstavlja snove, maštu i ideale.\nOvaj aspekt, iako je povoljan, donosi sklonost povlačenja muškog autoriteta u porodičnim okolnostima (oca, supruga). Osećaj kao da su samo fizički prisutni, a u stvari smo negde daleko. Osećaj kao da se nešto skriva, kao neka tajna koja se oseća izraženom i jakom intuicijom.\nI dok se Sunce u znaku Raka bude odvajalo od Neptuna, formiraće opoziciju sa Plutonom (egzaktan je u nedelju, 18. jula). Slaba i osetljiva volja (Sunce u Raku), te duboki i nesvesni strahovi i kompleksi, koji su sa Plutonom potisnuti mogu izazvati sukobe i nepopustljivo kontrolisanje situacije.\nProblem je u uzroku, nekontrolisani strah od gubitka kontrole nad ukućanima, a Pluton može aktivirati neprijateljsko raspoloženje i neke najdublje i najmračnije porive u čoveku. Pluton je destruktivna energija koja je duboko sakrivena i neosvešćena. Okolnosti i situacije, koje ćemo nesvesno privlačiti, a koje mogu u sebi nositi opasnost sprečavajući ambicije i planove, kroz koje želimo da se dokažemo.\nProjekcija ovog aspekta može biti kroz dešavanja sa ljudima, koje možete privući, a koji mogu biti neprijateljski raspoloženi, manipulativni, destruktivni, osvetoljubivi, ispoljavati posesivnost u nekim situacijama. Ove okolnosti i dešavanja će osetiti oni koji u svojim natalnim kartama imaju aspekte ovih planeta.


Mini hidroelektrane ostaju bez subvencija ? - AgroSmart\nMini hidroelektrane ostaju bez subvencija ?\nsreda, 25. marta 2020.\nOvih dana se, iz više nezvaničnih izvora, pojavila vest o privremenom ukidanju isplate subvencija za proizvodnju električne energije iz obnovljivih izvora energije i u visokoefikasnoj kogeneraciji.\nS obzirom na to da još uvek nema zvanične potvrde iz Vlade Srbije, koja je ovu odluku navodno donela, Svetska organizacija za prirodu (WWF)poziva Vladu da što pre odgovori na pitanja organizacija civilnog društva i medija o istinitosti te informacije.\nOrganizacije civilnog društva ve ć duže vreme pozivaju Vladu da ukine subvencije za proizvodnju električne energije iz malih hidroelektrana. Kao što je WWF Adria već ranije upozoravala, male hidroelektrane, osim direktne štete po prirodu i ljude, proizvode i značajne finansijske gubitke za celu državu, a posebno za njene građane.\nSamo u toku 2017. i 2018. godine na račune povlašćenih proizvođača električne energije iz malih hidroelektrana, isplaćeno je skoro 30 miliona evra, koje građani direktno plaćaju putem računa za struju.\n„Sva ta sredstva trebalo bi usmeriti ka rešavanju pitanja od javnog interesa, na šta već duže vreme upozoravamo. U ovom trenutku moramo sve resurse usmeriti prema zdravstvenom sistemu i civilnoj zaštiti kako bismo se kao društvo odupreli svim izazovima koje pandemija koronavirusa stavlja pred nas“, izjavila je Nataša Milivojević iz WWF Adrije.\nIako je ova odluka navodno donesena zbog vanrednog stanja u državi, da li to ipak znači da Vlada pokazuje povećano razumevanje problema koji su nastali izgradnjom malih hidroelektrana? Da li je Vlada shvatila besmislenost gubitka tolikih finansijskih sredstava od kojih korist imaju samo povlašćeni investitori u male hidroelektrane, dok građani trpe isključivo štetu?\n„Pozivamo Vladu da se oglasi po ovom pitanju. Ako su nezvanične tvrdnje tačne, onda je to svakako značajan iskorak za celu Vladu i premijerku Anu Brnabić, koji su u ovim teškim trenucima za sve nas, odlučili stati u odbranu javnog interesa. Nadamo se da je ovo i uvod u trajno ukidanje subvencija za male hidroelektrane, kako bi se taj novac usmerio ka oporavku zdravstvenog sistema, izgradnji mogo potrebnijih vrtića i škola, pomoći za socijalno ugrožene, zaštiti životne sredine ili bilo kom drugom društvenom problemu, a čije rešavanje bi bilo od koristi za celu zajednicu.\nZa dugoročno napredovanje celog društva moramo uložiti značajne napore u rešavanje socijalnih problema, a posebno u zaštitu i očuvanje prirode“, poručuje Milivojević.\nKako da napišete biznis plan, zahtev za kredit i IPARD – besplatne obuke\nsubota, 15. maja 2021.\nNovi Sad sa 8,5 miliona dinara pomaže rad udruženja poljoprivrednika\nBeogradski sajam hortikulture i organskih proizvoda od 20. do 23. maja\nCene na berzi i dalje rekordno visoke, počelo terminsko trgovanje uljanom repicom\npetak, 14. maja 2021.\nRaspisani konkursi: Vojvođanskim proizvođačima piva, vina i rakije bespovratno 60 miliona dinara


Branko Pavlović, privatizacioni savetnik kaže da je svaki ekonomski model, pa tako i nemački, socijalno tržišne privrede, daleko bolji od neoliberalnog ekonomskog koncepta koji se sada primenjuje u Srbiji. – Taj koncept služi samo za pretvaranje država u neokolonije i svakako ga treba odbaciti. Svaka država je specifična i nije moguće kopiranje bilo kog ekonomskog modela koje primenjuju druge zemlje. Međutim, to nikako ne znači da ne treba biti upoznat sa svim drugim, naročito onim uspešnim modelima, i svakako treba preuzimati sva dobra rešenja koja su primenljiva i u slučaju Srbije. Shodno tome nemački ekonomski model socijalno tržišne privrede bi bio veoma koristan u našem slučaju. Trebalo bi slediti nemački primer upravljanja državnim preduzećima i socijalne zaštite. Treba učiti od te zemlje koja ne dozvoljava da značajne nacionalne sektore industrije preuzme strani kapital i koja sindikatima garantuje važnu ulogu u zaštiti prava zaposlenih – zaključuje naš sagovornik.


Dačić, Šešelj i Palma su tri palme duboko ukorenjene... Ovoj jednoj je opalo lišće". - Jutarnji GLASnik\nPosted on 21/12/2017 Author Redakcija Jutarnji GLASnik\tComment(0)\nFoto. Screenshot/ Youtube, N1\nPotrebna nam je SES – Srpska egoistička stranka\n„Beograd je ozbiljna firma, ako pričamo kroz interese, finansije, politički uticaj. Nije ni čudo kad kažu da je gradonačelnik Beograda druga ličnost po snazi u Republici, posle premijera“, naveo je, dodajući da nije čudo što se ozbiljno priprema za te izbore. Daje lošu ocenu aktuelnoj gradskoj vlasti i pita zašto se neka gradilišta ne rade noću, već danju od 9h do 17h, i kaže da je to čist „maltretman“. Gradska vlast ne sme da maltretira građane.\nUpitan da li ima nešto pozitivno da kaže, rekao je da – kada nas prođe ta nervoza, ako se te ulice završe – bude bolje, ali nekad i lošije. „Ulica Vojvode Stepe, s obzirom na to da je rađena godinu dana, treba da dobije neku Nobelobu nagradu za bulevar, a onda pukne cev… Kako može da pukne cev u ulici koja je završena juče“, pita.\nOpozicija se, ocenjuje, nije nešto pokazala. Ne mogu da se dogovore kao ljudi, ne može da bude platforma samo oboriti vlast, dodaje.\nNa pitanje da da ocenu o predstavnicima opozicije, rekao je da bivšeg gradonačelnika Dragana Đilasa zna 25 godina, dok su radili u Indeksu 202. „Znam ga od pretpolitičkog vremena, znam koliko je inženjer, menadžer… Znam ga dobro, znam koliko je sposoban i determinisan“, dodao je.\nOsvrnuo se i na predsednika opštine Novi Beograd. „Šapić, po mom mišljenju, radi dosta dobar posao na Novom Beogradu, znam koliko ga poštuju građani i nije kandidat za zanemarivanje“, naveo je.\nNa pitanje o Čedomiru Jovanoviću, kratko je odgovorio: „Možemo da preskočimo?“\nUpitan o budućoj kandidatkinji Nove stranke za čelnicu Beograda Vesni Rakić Vodinelić, rekao je da ako hoćemo da pravo zavlada, ona treba da bude u timu. Smatra da jedan treba da bude menadžer, ali da je važniji tim u Beogradu.\nGovoreći o srpskim partijama, kaže da se pokazuje da članstvo nije bitno. „Ja bih uveo da samo imate lidera i to je to“.\nNa pitanje da li su u našoj državi političke stranke nasledne, rekao je da mogu da budu, ako se prezivate Krkobabić.\nJa mislim da su to stranke fiksnih lidera, i gotovo uvek, kad neko ode iz neke stranke, otišao je da bi svoju stranku ostvario, primećuje gost N1. Ima i ideju kakva je stranka neophodna i u potpunosti odgovara političkom miljeu Srbije: „SES – Srpska egoistička stranka da se osnuje, to bi bilo najpoštenije, da se takmiče u veličini ega“.\n„Ovo je zemlja politički dementna“\nPremijerka Ana Brnabić izjavila je juče da će Srbija biti spremna za EU 2020. godine, a ranije je iz EP stigla „prognoza“ da bi to moglo da bude 2025. Komentarišući to, Ljubičić kaže da mu sve zvuči kao da smo u kladionici. Pitanje je, dodaje, da li ćemo i mi želeti u EU 2025. godine, da li će tada Unija želeti nas.\nUpitan o napretku Srbije u evrointegracijama, naveo je da se neke stvari menjaju, ali… „Promenile su stvari koje su laganije, a bitna poglavlja, kao što su 23 i 24, videćemo kako ćemo kad to dođe“.\nU zemlji u kojoj institucije ne znače ništa, treba da postavite osnovni stub, pravosuđe, rekao je dodajući da je odgovornost i na ovoj, ali i na onoj vlasti pre, od 2000. godine. Dodaje da se aktuelna vlast opravdava stanjem koje je nasleđeno, ne radeći ništa.\nGrađanima o EU šta god da kažu sada, sem da ulazimo sutra, je pitko, građani mogu da popiju sve, rekao je komentarišući stav državljana Srbije o ulasku u Uniju.\nOvde se ozbiljno računa na zaboravnost, ovo je jedna zemlja politički dementna, i onaj ko računa na tu zaboravnost, dobija, ocenjuje Ljubičić.\nKomentarišući naslov da vojska čeka ruski sistem S-300, Ljubičić kaže da mu to liči na hleb Sava S 500 i da nam je on potrebniji.\nUpitan da prokomentariše incident na derbiju, u koji su umešani državljani Hrvatske, siguran je da do rasvetljavanja tog slučaja nećemo da dođemo.\nOvo je zemlja otvaranja slučajeva i zemlja u kojoj se slučajevi ponovo odškrinu kad su potrebni, naveo je. I to se pokazalo da su, ti odškrinuti slučajevi, kao jako zgodni, dodaje Ljubičić.\nGotovo niko od ovih na vlasti, pa ni iz opozicije, koja je bila vlasti, nije baš čiste biografije, svi imaju ili aferu ili poluaferu i onda se trguje s tim, ističe gost N1.\nUpitan o srpskom fubalu, kaže: „Nema tu mnogo fudbala, jel mislite na one momke na zelenilu? Doći će jednom šumar i oteraće ih što gaze travu…“\nNa pitanje šta bi građanima poželeo za Novu godinu, ironično je rekao: „Poželeo bih što više izbora u idućoj godini, da svojim izlaskom i zaokruživanjem ne utičete ni na šta… Ako budu izbori, sada sam ozbiljan, treba uzeti učešća u tome, jer ne možete kritikovati i pljuvati, a da ne učestvujete u političkom životu“.\nDragoljub Ljubičić Mićko rekao je i da je uradio novu verziju predstave „One stvari“ koju će početi da igra uskoto, dok je, zbog renoviranja Doma sindikata, pauzirana predstava „Danas nam je divno dno“. Upitan o tome da li će se ta predstava igrati na nekom drugom mestu, kaže da za sada ne postoji prostor koji će ih tako lako prihvatiti. „Ne znam zašto, možda zbog sadržine ili aktera predstave“, zaključio je.\nCelo gostovanje pogledajte OVDE\nDačić i Karić zajedno na gradske izbore?\nSPS jedva iznad cenzusa, Dačić podseća na „Povratak otpisanih“\nIvica Dačić: Beogradski izbori odlučuju o ostanku Vučića na vlasti\nPalma na kamili vam je možda smešan, ali on TAČNO ZNA ŠTA RADI\nTagged BEOGRADSKI IZBORI, DRAGAN MARKOVIĆ PALMA, DRAGOLJUB LJUBIČIĆ MIĆKO, FUDBAL, GRAD BEOGRAD, IVICA DAČIĆ, VEČITI DERBI, VOJISLAV ŠEŠELJ\nHaški tribunal se zatvara uz ceremoniju


CCI o javnim preduzećima u BiH: Nema kontrole, nema odgovornosti – Fokus.ba\nCCI o javnim preduzećima u BiH: Nema kontrole, nema odgovornosti\nPredstavljeni su ključni nalazi istraživanja koji se odnose na transparentnost i odgovornost u poslovanju javnih preduzeća u BiH u periodu 2010.-2018. godina\nCentri civilnih inicijativa(CCI) predstavili su danas u Sarajevu dio rezultata desetomjesečnog istraživanja u sklopu projekta „Fer zapošljavanje za odgovornost (FER)“, kojeg finansira Ambasada Kraljevine Holandije u BiH.\nPredstavljeni su ključni nalazi istraživanja koji se odnose na transparentnost i odgovornost u poslovanju javnih preduzeća u BiH u periodu 2010.-2018. godina.\nAmbasador Kraljevine Holandije u BiH Rajnat Vos je kazao da, ono što je bitno za ovaj projekat, jeste da se radi o transformaciji javnih preduzeća, o njihovoj transparentnosti, zapošljavanju, o njihovom načinu rada u budućnosti.\n– Ono što smo svjedoci, šta se dešava, pogotovo u predizbornom periodu u kojem se nalazimo sada, jeste da otvoreno političke partije dogovaraju podjelu između sektora, između pozicija u javnim preduzećima, kako bi uticali na rad tih preduzeća i kako bi izabrali, ne one koji su kompetentni, koji treba da rade u tim preduzećima, nego one koji im odgovaraju – naveo je ambasador Vos.\nPrema tome, dodao je on, menadžeri nisu izabrani na osnovu njihovih sposobnosti i zahtjeva kojima treba da odgovore, nego na osnovu njihove stranačke pripadnosti.\nTo je, smatra on, dupla negativnost. Prije svega zato što kompanije nisu vođene na onaj način i efikasno na koji bi trebale da budu vođene, a s druge strane, kandidati koji ispunjavaju uslove i koji mogu najbolje odgovoriti izazovima nisu u mogućnosti da rade, da dobiju posao i zbog toga moraju da napuste ovu zemlju.\n– Zbog toga smo mi veoma zainteresirani da su javna preduzeća vođena i da se upravlja njima od kompetentnih osoba koje su u stanju da vode ta preduzeća i da pruže najbolju uslugu građanima koju treba da pruže – naveo je ambasador Vos.\nOcijenio je da je zbog toga ovaj projekat veoma važan korak u reformi javnog sektora.\n– Zbog toga je veoma značajno da se radi na tome da se uspostavi, prije svega, registar javnih preduzeća, da se analizira njihov rad, njihova transparentnost da bude otvorena, da se može istražiti uticaj političkih partija na njihov rad. Jednostavno sve to rezultirat će time da mi možemo usvojiti neophodne politike koje bi trebale da se vode u tim preduzećima – kazao je ambasador Vos.\nProjekt koordinatorica projekta „Fer zapošljavanje za odgovornost“ Hanifa Jašarević je kazala da je CCI kreirao prvi jedinstveni registar svih javnih preduzeća u BiH.\nPo njenim riječima, u BiH postoji 550 javnih preduzeća na različitim nivoima vlasti. Podaci iz registra uključuju dva javna preduzeća na državnom nivou, 96 na nivou entiteta, od čega je po 48 javnih preduzeća u FBiH i RS, četiri u Brčko distriktu BiH, 41 na nivou kantona u FBiH i 407 na nivou općina i gradova u BiH.\nCCI je proveo analizu transparentnosti o poslovanju javnih preduzeća, a rezultati istraživanja pokazuju da je izuzetno velika količina informacija o poslovanju javnih preduzeća izuzeta od javnosti, te da javna preduzeća u velikoj mjeri ne objavljuju proaktivno podatke o rezultatima poslovanja, strukturi vlasništva i rukovodećim kadrovima. Ovo predstavlja direktno kršenje odredbi zakona i podzakonskih akata koji regulišu rad javnih preduzeća.\n– Na uzorku od 221 javnog preduzeća za koje je CCI prikupio podatke o poslovanju, kako direktno od javnih preduzeća tako i korištenjem drugih dostupnih izvora, podaci pokazuju je da je u sektoru javnih preduzeća zaposleno najmanje 67.000 osoba, da javna preduzeća raspolažu sa 6,7 milijardi KM godišnje, te da ukupno duguju više od 9,3 milijarde KM. S obzirom na to da je ovo uzorak od 40 posto ukupnog broja javnih preduzeća, pretpostavka je da su ovi brojevi znatno veći – navela je Jašarević.\nDodala je da sve navedeno potvrđuje ogroman potencijal javnih preduzeća u BiH, ali neefikasnost i netransparentnost u upravljanju javnim preduzećima.\nProjekt koordinatorica Emina Ćatić je kazala da je CCI poslao zahtjeve, u skladu sa Zakonom o slobodi pristupa informacijama u BiH, na adrese oba doma Parlamenta FBiH, Vlade RS-a i skupština svih deset kantona u Federaciji BiH koji razmatraju, odnosno usvajaju ili ne usvajaju izvještaje o radu/poslovanju javnih preduzeća u BiH.\nPo njenim riječima, podaci koji su dostavljeni CCI-ju pokazuju da ne postoji dovoljna kontrola nad radom javnih preduzeća u BiH, jer većina izvještaja javnih preduzeća nikada nije razmatrana na sjednicama institucija koje su osnivači, većinski vlasnici ili su zaduženi za razmatranje izvještaja javnih preduzeća.\n– Istraživanje ukazuje na nedovoljnu kontrolu i manjak odgovornosti u poslovanju javnih preduzeća – zaključila je Ćatić.\n#cci#javna preduzeća#u fokusu\nPogledajte mapu zaraženih koronavirusom u Sarajevu\nRadionica “East West Bridge BiH”: Mladi su budućnost BiH\nSvjedočenje sarajevske prostitutke: Cjenkale smo se kao na pijaci


NATO u doba korone i srpski interes - Politika i društvo - Ceopom Istina\nAutor: Ljubiša Malenica\nNATO u doba korone i srpski interes\nNaslovna / Politika i društvo / NATO u doba korone i srpski interes\nKategorija: Politika i društvo / Objavljeno: 13/05/2020, 20:15\nPandemija koronavirusa je u, relativno gledano, veoma kratkom vremenskom periodu otkrila istinsku prirodu značajnog broja međunarodnih organizacija koje su se do prije pola godine činile stabilnim, u većem ili manjem delu.\nSvetska zdravstvena organizacija, pod vođstvom Tedrosa Adanoma Gebrejesusa, je po svemu sudeći onemogućila zaposlene medicinske radnike da preporuče uspostavljanje graničnih kontrola kako bi se suzbilo širenje virusa. Istovremeno, SZO je zahtevala od zemalja zadržavanje uobičajenih graničnih procedura te se suprostavljala posebnom preventivnom tretmanu stranih putnika, iako je ovaj postupak mogao uticati na broj zaraženih i mrtvih.\nOrganizacija koja bi trebalo da se brine o zdravlju čovečanstva bila je zabavljena zaštitom emocija pojedinaca u situaciji gde emotivni argumenti nisu imali nikakvog osnova niti koristi. Ne čudi što je američki predsednik, koji već dugo vremena kritikuje Kinu zbog pandemije, samoj SZO, koju vidi kao organizaciju pod kontrolom Pekinga, privremeno suspendovao finansiranje.\nEvropska solidarnost je, veoma rano, na spektakularan i medijski izuzetno propraćen način nestala sa scene, dovodeći u pitanje smisao postojanja dogme našeg vremena, Evropske unije. Istini za volju, evropske strukture su nakon par sedmica stvorile plan pomoći u borbi protiv korone, koji uključuje basnoslovne sume novca i obavezne demagoške poruke o zajedničkoj nevolji i neophodnosti uzajamne podrške. Stvarni problem leži u činjenici da je mehanizam putem kojeg bi dotična pomoć trebalo da stigne u najpogođenije članice Unije istovetne prirode kao i onaj kojim je pokušana sanacija ekonomskog debakla u Grčkoj.\nProblem Grčke se kasnije proširio na Španiju i Italiju, koje danas u okvirima EU, slove za najslabije ekonomije. Urušavanje ekonomskih sistema ovih država trebalo je biti „sanirano“ putem strogih mera štednje, kontrolisanog budžeta te smanjenja javne potrošnje. Na kraju, ovaj sistem je samo išao na ruku severnim članicama dok je južne vodio u dublje dužničko ropstvo, do te mere izraženo da nemački parlamentarci nisu smatrali problematičnim niti uvredljivim predlog grčkim vlastima o neophodnosti prodaje ostrva, istorijskih dobara i prirodnih rezervata kako bi Grčka otplatila dug.\nPored Evropske unije i SZO, brojne druge međunarodne organizacije, sve proizašle iz trenutnog globalnog sistema, nalaze se pod pritiskom nesigurne budućnosti i povećane upitnosti njihove uloge i smisla. U sveukupnim dešavanjima, jedna organizacija je pretežno ostala van medijskih naslova, pod okriljem pandemijske panike dodavši još jednog člana svojoj strukturi. Bez velike medijske pompe, 27. marta 2020. godine Severna Makedonija je i zvanično postala 30. članica NATO saveza. Ovim je okruživanje Srbije i Bosne i Hercegovine, odnosno Republike Srpske, dovršeno.\nOd nestanka SSSR-a, proširenje NATO saveza je bilo obeleženo sa dve bitne karakteristike. Političke odluke koje su dovodile do novih talasa proširenja nastajale su na ideološkim osnovama iz perioda Hladnog rata. S druge strane, države koje su dodavane kolekciji NATO saveza nisu povećavale ukupnu sigurnost svih članica, štaviše, uticale su na njegovo urušavanje. Ovaj zaključak je neminovan, posebno kada se uzme u obzir da većinu novih članica, uz par izuzetaka, čine države sa veoma ograničenim vojnim i ekonomskim kapacitetima čiji geografski položaj i istorijske okolnosti povećavaju opasnost od konfrontacije sa Ruskom Federacijom.\nNema potrebe za okolišanjem. Najvažniji protivnik NATO saveza, stvarni ili zamišljeni, bila je i ostala Rusija. Ponašanje ruske strane, bez obzira kako ga tumačili, ne utiče previše na alijansinu percepciju Moskve. Severoatlantski pakt, s obzirom na način osnivanja, po automatizmu mora Rusku Federaciju posmatrati kao glavnog protivnika. Bez toga, gubi se raison d’être kompletnog saveza i njegov smisao. Sve se drugo može smatrati izgovorom koji podržava iluziju da je NATO redefinisao svoj prvobitni zadatak.\nIran se ne može posmatrati dovoljno velikim problemom koji bi opravdao održavanje NATO saveza. Kina je, geografski gledano, na potpuno drugom kraju evroazijskog superkontinenta. Severna Afrika je postala problem zahvaljujući uništenju Libije kapacitetima dotičnog saveza, istim onim kapacitetima koji su Bliski istok pretvorili u otrovno izvorište problema. Rusija i jedino Rusija, na ravni ideoloških opravdanja, može očuvati „jedinstvo“ NATO saveza.\nIz perspektive NATO saveza, Makedonija je još samo jedna domina u nizu kojom se dodatno ostvaruje pritisak na Srbiju, i Srbe generalno, te čije kontrolisanje uskraćuje mogućnost daljeg jačanja ruskog uticaja na Balkanu. Računica Skoplja, pored novih mogućnosti koje se pružaju političkoj eliti, posmatra ulazak u NATO kao vid rešavanja unutrašnjeg problema sa Albancima i njihovom idejom Velike Albanije koja bi obuhvatala skoro polovinu trenutne makedonske teritorije.\nUzevši u obzir vremensku dužinu sukoba između Grčke i Turske te nesposobnost ili nezainteresovanost alijanse za rešavanje dotičnog problema, za očekivati je da će makedonsko-albanske tenzije biti prepuštene svom trenutnom toku što će svakako ići na ruku Albanaca i ne garantuje da u nekom budućem trenutku neće doći do teritorijalnog umanjenja Severne Makedonije na račun velikoalbanskog projekta.\nPored istorijskih sukoba između zemalja članica koji su se u NATO-u pronašli zahvaljujući kancerogenom rastu organizacije, sve češće su kritike na račun saveza od strane starih i mnogo važnijih članica, kao što su Sjedinjene Države i Francuska. Stav trenutnog predsednika Amerike, Donalda Trampa, po pitanju NATO saveza je već dobro poznat. Bez obzira na kritičare Trampovih argumenata, oni jesu zasnovani na činjeničnom stanju. Dok Sjedinjene Države plaćaju većinu troškova NATO saveza, više od polovine ostalih članica ne troše dovoljno na sopstvene odbrambene kapacitete.\nU pogledu bezbednosti, to je bila jedna od osnovnih Trampovih kritika, no zanimljivo je primetiti da na budućnost NATO pakta utiče i razvoj ekonomskih odnosa između Sjedinjenih Država i Evrope. Donald Tramp je i u ovom pogledu bio više nego jasan. On evropske kompanije i interese EU vidi kao konkurente Sjedinjenim Državama. Nedostatak kohezije na ekonomskoj ravni, vidljiv u Trampovom odnosu prema evropskim kompanijama koje su obuhvaćene carinskim nametima, će se nesumnjivo preliti na političku i bezbednosnu scenu.\nS obzirom na Trampov stil i ideološku platformu „Amerika na prvom mestu“ njegovi verbalni napadi na EU i NATO, te potezi koji dovode u pitanje dosadašnje transatlantske savezničke odnose se, do određene mere, i očekuju od trenutnog američkog predsednika. Veće iznenađenje predstavljaju komentari francuskog predsednika Emanuela Makrona koji je izazvao buru reakcija karakterišući NATO savez kao organizaciju „na aparatima“.\nUprkos kritikama, Makron je ostao pri svom stavu opravdavajući svoju izjavu promenom američkog ponašanja prema evropskim saveznicima te potrebom obraćanja veće pažnje prema bezbednosnim pretnjama koje dolaze iz Afrike, sa posebnim naglaskom na terorističke organizacije. Posebno zanimljiv stav francuskog predsednika, koji je uzburkao mnogo duhova u Istočnoj Evropi, bila je opaska da „stvarni neprijatelj Evrope nisu ni Rusija niti Kina, već terorizam“.\nOvakav stav predsednika jedne od najvažnijih država saveza, štaviše stav koji nije promenjen pod značajnim pritiskom, upućuje na svojevrsnu pometnju u redovima same alijanse. Makronov istup može biti tumačen i u okvirima unutrašnje politike Francuske. Trenutni položaj francuskog predsednika je nezavidan i njegov predsednički mandat bio je obeležen građanskim nemirima i niskom podrškom francuskog naroda koja je samo u nekoliko navrata prešla pedeset procenata.\nZastupajući jasno francuski stav i francuske interese, nije nemoguće da Makron pokušava učvrstiti svoj položaj kod kuće na račun kohezije samog saveza, kao što je to pre njega, mnogo opširnije, činio De Gol, čovjek koji, unutar francuskog društva, i dalje slovi kao primer šta to znači biti Francuz. Prilikom svoje analize trenutnih odnosa unutar NATO saveza, Makron nije propustio priliku da uputi kritike na račun Ankare zbog ulaska turskih trupa na sever Sirije, što nas dovodi do sledeće krizne tačke u strukturi alijanse, odnosa Turske i Sjedinjenih Država, odnosno Ankare i ostatka pakta.\nAmerička reakcija obuhvatila je okončavanje turskog učešća u projektu razvoja lovca pete generacije F-35 te onemogućavanje isporuke dotičnih lovaca Ankari. Turska je, zbog svojih vojnih kapaciteta, jedna od važnijih članica saveza i druga zemlja unutar alijanse, odmah nakon Sjedinjenih Država, po veličini vojnih snaga. Već i sama namera Turske da deluje u sopstvenom interesu, te ostvari bliže odnose sa Rusijom, Iranom i Kinom, dovoljna je da unese nestabilnost u strukturu saveza. Eventualni izlazak Ankare, iako trenutno ništa ne upućuje na to, iz NATO saveza ostavio bi dotičnu organizaciju značajno umanjenu u sposobnostima projektovanja vojne sile i uticaja posebno u oblastima Bliskog istoka i Kavkaza.\nS obzirom na jasno uočljivu i medijskim uplivom naglašenu krizu u odnosima između Sjedinjenih Država i Turske, po strani često ostaju manje primetne podele unutar NATO saveza. Javna slika alijanse stvara utisak monolitnosti, ujedinjenosti oko istog cilja i istih principa, no kao što obično biva u ovakvim slučajevima, to je samo slika za javnost. Pojava grupa sa različitim interesima unutar Severoatlantskog saveza bila je neminovnost s obzirom na skoro pa maničnu brzinu širenja alijanse. Nove zemlje članice su u strukturu organizacije uvele različite geopolitičke percepcije, raznolika politička i istorijska iskustva te u potpunosti neuravnotežene odnose u pogledu vojnih kapaciteta i doprinosa zajedničkoj bezbednosti. Države koje u Rusiji vide najveću pretnju negativno doprinose bezbednosti saveza s obzirom da konstantno održavaju agresivan stav prema Moskvi.\nVeliki broj interesa je plodno tlo za preplitanje dotičnih i njihovo sukobljavanje. Neke od najozbiljnijih podela su između grupa članica koje troše dovoljno i onih koje troše ispod dogovorenog minimuma na sopstvene vojne snage, potom već spomenuti trio sačinjen od Vašingtona, Pariza i Ankare, gde svaka članica na svoj način podriva stabilnost alijanse. Francuski predsednik nije usamljen u svom pogledu na trenutno stanje NATO saveza i uživa podršku Holandije i Luksemburga, dok mu se najžustrije suprostavljaju Nemačka, Turska i Sjedinjene Države. U obilju unutrašnjih trzavica, posmatraču je lako izgubiti iz vida da bi ovo trebalo da bude složna grupa odlučna u odbrani od spoljnih neprijatelja.\nDa se ne izgubi osnovni smisao postojanja saveza, tu je grupa država, sastavljena od Velike Britanije, Kanade, Litvanije, Estonije, Letonije, Poljske, Češke i Holandije koje u ruskom medvedu vide suštu opasnost po Evropu, dok nasuprot njima stoje Grčka, Italija, Mađarska, Slovačka i Francuska sa umerenijim stavom prema Moskvi. Istovremeno, za drugu grupu članica, koju čine Sjedinjene Države, Kanada, Nemačka i Francuska, Kina je, pored Rusije, takođe dobila ulogu osnovne pretnje Evropi. Nasuport njima stoje Hrvatska, Mađarska, Grčka, Luksemburg, Portugal i Italija, koje su mahom imale koristi od kineskih investicija i koje u kineskom projektu Pojas i put vide priliku za dalji ekonomski razvoj ili izlazak iz nezavidne situacije u kojoj su se našle zahvaljujući svojim partnerima iz Evropske unije.\nNATO savez je daleko od onoga što se predstavlja oku svetske javnosti. U početnim fazama širenja koronavirusa, kada je stanje postajalo kritično u nekoliko NATO država, imali smo priliku uočiti nedostatak solidarnosti u okvirima saveza koji je skoro u potpunosti odražavao nedostatak solidarnosti u okvirima Evropske unije. Države članice, koje su do juče slovile kao saveznici, upustile su se u predatorsko ponašanje i otimačnu medicinskog materijala. Francuska je zaplenila pošiljku od 130.000 maski namenjenih Velikoj Britaniji. Transportni avion američke avijacije je iz Italije, u tom trenutku najteže pogođene koronavirusom, prebacio pola miliona testova u Sjedinjene Države.\nSkoro preko noći, svi su se setili granica i zatvorili ih, čak i prema najbližim saveznicima, kako bi ograničili prodor virusa na svoju teritoriju. Nemačka, zajedno sa Francuskom, je onemogućila izvoz medicinske opreme kako zemljama članicama EU, a samim time i NATO-a, tako i državama izvan Unije, uprkos brojnim kritikama. Ovaj nagli izliv realpolitike na političku scenu inače ispunjenu demagogijom o zajedništvu, zajedničkim vrednostima, evroatlantskoj saradnji i drugim već odavno izlizanim floskulama jasno upućuje na površnost ideološke nadgradnje NATO saveza koja više ne služi kao faktor ujedinjenja već sredstvo skrivanja problema od javnosti čija podrška je alijansi još uvek neophodna.\nUzevši u obzir sve navedeno u tekstu iznad, odnos pakta prema Crnoj Gori, po pitanju pomoći u borbi protiv koronavirusa nije iznenađujući. Naime, nakon što je crnogorski politički vrh odbio pomoć iz Srbije, njihova molba NATO savezu za medicinskom opremom, bila je kulturno odbijena i zamenjena ponudom usluge transporta opreme iz Kine. Čak i za ovaj ograničeni vid pomoći, od svih zemalja članica, jedino je Holandija bila zainteresovana.\nKao što je Donald Tramp u Briselu 2017. gurnuo u stranu tadašnjeg crnogroskog premijera, tako je sada savez kolektivno pustio niz vodu Crnu Goru. Bez izgovorene reči, ponašanje pakta dovoljno govori o uticaju i važnosti Podgorice u ukupnoj NATO strukturi. Crna Gora je imala određenu vrednost jedino dok je još uvek bila van okvira saveza i dok je predstavljala moguću prepreku. Uvučena unutar NATO-a voljom svog političkog vrha, jasno je da Podgorica nema više nikakav uticaj na opšti tok politike alijanse i mora se zadovoljiti ulogom omanjeg satelita.\nIstini za volju, ovo je sudbina svih malih zemalja koje postanu članice saveza. Tri baltičke zemlje, dovoljno rusofobne da, protiv zdravog razuma, stalno potenciraju agresivan stav prema Moskvi, ili ne razumeju ili ne haju za činjenicu da bi u slučaju sukoba između ruskih i savezničkih snaga one prve najvjerovatnije bile obrisane sa mape.\nPostojati kao država koja predstavlja tampon zonu između velikih sila ima i svojih prednosti, posebno u pogledu bezbednosti. Scenario koji se razvio nakon što su Sjedinjene Države i SSSR postale nuklearne sile okarakterisan je obostranim razumevanjem krajnje uzaludnosti oružanog sukoba nuklearnim oružjem te voljnost očuvanja statusa kvo. U takvim uslovima, zemlje u kordonu pružaju geografsku distancu između suprotstavljenih snaga i mudrom politikom mogu ostvariti pozitivan odnos sa obema stranama te izvući iz takvog odnosa određenu ekonomsku i političku korist.\nMalim zemljama, posebno kategoriji u koju spadaju baltičke zemlje i Crna Gora, daleko više odgovara uloga tampon zone nego svrstavanje uz jedan ili drugi blok. Svojim ulaskom u NATO savez, tri baltičke zemlje su žrtvovale sopstvenu bezbednost postajući legitimna meta moguće ruske vojne odmazde, te su istovremeno umanjile bezbednost ostalih članica saveza, kako svojim otvorenim antiruskim ponašanjem, tako i činjenicom da su aktivno prihvatile ulogu zone eskalacije sukoba. Položaj Crne Gore je nešto drugačiji, prvenstveno zbog geografske udaljenosti od zone fizičkog dodira između Ruske Federacije i NATO saveza, no priroda savremenog ratovanja i stanje trenutne vojne tehnologije u značajnoj meri poništavaju dotičnu prednost Podgorice, dok je njeno članstvo čini legitimnom metom u slučaju sukoba.\nJedna činjenica koja se u celokupnoj istoriji postojanja alijanse nije promenila ogleda se u neprikosnovenom vođstvu Sjedinjenih Država unutar NATO saveza. Bez obzira kako se dotična uloga predstavljala javnosti, očigledno je da Vašington ima značajan stepen uticaja na oblikovanje svih procesa unutar struktura saveza. S obzirom na očigledni nedostatak američkog vođstva u rešavanju pandemije koronavirusa, postavlja se pitanje koliko je neupitan američki položaj „prvog među jednakima“ unutar alijanse.\nVeć sada unutar samih Sjedinjenih Država pojavljuju se zagovornici dalje globalizacije, sa kritikama na trenutno ponašanje Vašingtona koje stavlja interese SAD-a na prvo mesto, istovremeno ignorišući, relativno gledano, potrebe i interese saveznika. Kritike na račun Donalda Trampa pristižu uprkos, sada već očiglednim, slabostima država nastalim zbog globalizacije i urušavanja međunarodnih lanaca snabdevanja. Problem nije u Trampu, problem je u sistemu, a sastavni deo dotičnog sistema jeste i NATO savez.\nU svojevrsnom i kratkotrajnom vakuumu, ulogu Sjedinjenih Država su brzo preuzele Kina i Rusija, koje su se na globalnoj sceni pojavile kao države voljne da pomognu i slike ruskih aviona i vojnika, te kineske opreme i medicinskih potrepština postale su odraz činjeničnog stanja na terenu u različitim zemljama širom sveta. Ruski avioni su u nekoliko navrata dostavljali pomoć čak i samim Sjedinjenim Državama na čemu se Tramp zahvalio ruskom predsedniku.\nU veoma kratkom vremenskom periodu političko-medijska scena na globalnom planu ispunila se suprostavljenim narativima koji su doveli u pitanje poverenje kako običnih građana, tako i nacionalnih političkih elita, u ustanovljene nadnacionalne strukture i njihove mehanizme. Interesantne i nepobitne činjenice, bez obzira na moguću pozadinu, jesu visok stepen rusko-kineskog učešća u operacijama pomoći najugroženijim zemljama, te potpuno odsustvo američkog prisustva u borbi protiv pandemije. Trenutno se čini da je „nezamjenjiva nacija“ Baraka Obame zaokupljena sama sobom i bez kapaciteta za internacionalno delovanje. Ako saveznici od Vašingtona ne mogu očekivati pomoć i vođstvo u ovoj situaciji, zašto bi vodeća uloga Amerika u NATO savezu ostala neupitna?\nS obzirom na ulazak Skoplja u alijansu, Srbija te Bosna i Hercegovina ostaju jedine zemlje na Balkanu van NATO saveza. Usled političke kompozicije, pitanje je hoće li BiH ikada postati članica pakta. Pre nego li je pandemija koronavirusa potisnula sve drugo u stranu, bosanskohercegovačka politička scena bila je obeležena raspravom o prirodi dokumenta koji je definisan kao ANP, odnosno Godišnji nacionalni plan.\nVećina teksta unutar dokumenta sačinjena je od već viđenih fraza koje zapravo upućuju na dalju saradnju između Bosne i Hercegovine i NATO saveza, sa bitnim izuzetkom u samom uvodu teksta kojim se ističe da se „dokument podnosi bez prejudiciranja konačne odluke o članstvu, a za čije će usvajanje biti potrebna dodatna odluka Predsedništva i Parlamentarne skupštine BiH“. Sudeći prema formulaciji, predstavnici Srba u zajedničkim institucijama imaju mogućnost zaustavljanja ulaska BiH, odnosno Republike Srpske, u strukture NATO saveza i odgovornost srpske političke elite je da u tom cilju i deluje.\nDosadašnja politika vojne neutralnosti Srbije se može posmatrati kao put sa najmanje nepoznanica i mogućih opasnosti. Upravo zbog ovih osobina, Beograd mora zastupati stajalište da je saradnja sa svima, do određene mere, moguća, no da članstvo u NATO paktu nije u interesu Srbije, odnosno, što je još važnije, srpskog naroda. Ne uzimajući u obzir, za trenutak, agresiju, njene očigledno nemoralne osnove te posledice po ekonomiju i zdravlje stanovništva, realpolitičko razmišljanje jasno ističe da interes Srbije ne može biti pretvaranje u još jednu moguću metu za ruske projektile. Bez obzira na prijateljske i bratske veze, koje postoje, između srpskog i ruskog naroda, Moskva ne bi indiferentno posmatrala ulazak Srbije u alijansu te eventualno instaliranje NATO borbenih sistema na srpskom tlu.\nDalji razvoj vojne neutralnosti podrazumeva povećanje saradnje sa ruskom stranom ili umanjenje inteziteta saradnje sa NATO strukturama, te konačno rešenje statusa Humanitarnog centra u Nišu. Ulazak u NATO savez, kao jedan od ciljeva državne politike, u striktno realpolitičkom smislu, imao je smisla pre dvadeset do trideset godina. U sadašnjem istorijskom trenutku, NATO je još samo jedna organizacija zastarelog globalnog sistema koji sam prolazi kroz transformaciju, napredujući od unipolarnog trenutka do multipolarnog uređenja. Umno čedo Hladnog rata, NATO je izgubio temeljni smisao sopstvenog postojanja sa nestankom SSSR-a, bez obzira na brojne reforme i potragu za novim neprijateljima.\nIz dosadašnjeg iskustva, posebno srpskog, možemo bez okolišanja reći da su narativi koji ulazak u NATO karakterišu pozitivnim podsticajem za dalji razvoj demokratije, ekonomije i samog društva, ništa više od dobro uhodana propagandna kampanja koja sebi ne može priuštiti prikazivanje negativnih strana članstva u savezu. Nakon agresije na SR Jugoslaviju i tragičnog iskustva koje je pratilo napad, možemo li mi kao nacija sebi priuštiti da u nekom budućem ratu, a NATO savezu ih nikada ne nedostaje, dovedemo neke druge ljude u isti položaj koji su zapadni stratezi odredili nama na koncu dvadesetog veka? Ako Srbi već treba da se bore, onda jedini interes koji treba biti uzet u obzir jeste interes srpstva.\nNekada se na članstvo u Savezu moglo gledati kao na pristupanje klubu pobednika. Danas, u trenutku preraspodele globalne moći i uticaja, učlanjenje u NATO savez sve više izgleda kao loše proračunat potez političkih elita lišenih ideja i sposobnosti za razmišljanje van okvira nametnutih iz Brisela.\nIzvor: Princip News/Novi Standard\nOstavite komentar na NATO u doba korone i srpski interes


Kairo: Nećemo uhapsiti Amal Kluni - Vijesti.me\nSPORNI IZVJEŠTAJ ADVOKATICE\nAmal Kluni (Foto: Beta-AP)\nBETA 4. januar 2015, 11:02 ažurirano 16. februar 2019, 12:26\nVlasti u Kairu demantovale su da su britanskoj advokatici Amal Kluni, koja brani jednog novinara Al Džazire, prijetile da će je uhapsiti ako dođe u zemlju.\nAmal Kluni, supruga američkog glumca Džordža Klunija, izjavila je juče da su joj egipatske vlasti pretile hapšenjem prije objavljivanja njenog veoma kritičnog izvještaja o egipatskom pravosuđu, prošle godine u februaru.\n"Egitaske vlasti su me pitale da li kritikujem vojsku, pravosuđe ili vladu u svom izvještaju. Odgovorila sam potvrdno, posle čega su mi iz Kaira javili da postoji mogućnost da budem uhapšena po dolasku u zemlju", rekla je Amal Kluni u intervjuu Gardijanu.\n"Egipatske vlasti nijesu spriječile Amal Kluni da dodje u Egipat. Ne postoje nikakve mjere koje bi omele njen dolazak. Ona može da dođe u svakom trenutku", navodi se današnjem saopštenju, a prenosi agencija Mena.\nU izvještaju, koji je objavljen 10. februara 2014. godine, Amal Kluni zamjera nedostatak nezavisnosti u egipatskom pravosuđu jer je njen klijent Muhamed Fahmi žrtva pravosudnog sistema u kojem samo vlasti biraju sudije.\nNjena izjava dolazi dan nakon što je Kasacioni sud u Egiptu naredio ponovno sudjenje trojici novinara TV stanice Al Džazira, poslije saslušanja koje je trajalo samo nekoliko minuta.\nOni su osuđeni da su pomagali Muslimansko bratstvo, koje je vlada u Egiptu proglasila terorističkom organizacijom.\nErdogan naredne sedmice na sastanku sa Putinom\nTramp: Ovo nije između nas i Turske, tamo ima puno pijeska, pa imaju...


Pitanje statusa Krima je zatvoreno, sva druga mišljenja su subjektivna, poručuju krimske vlasti -- Gospodari lutaka -- Sott.net\nPitanje statusa Krima je zatvoreno, sva druga mišljenja su subjektivna, poručuju krimske vlasti\nUto, 10 Lis 2017 07:18 UTC\nPitanje pripadnosti Krima je definitivno zatvoreno, ruski status ne može biti doveden u sumnju, izjavio je predsednik Državnog komiteta krimske vlade Zaur Smirnov.\n"Pitanje Krima je konačno zatvoreno. Ovo je stav ruskog predsednika. Za Krimljane i Ruse, upravo ovaj stav je jedini prihvatljivi i neosporan. Sva druga mišljenja su subjektivna", rekao je Smirnov za Sputnjik.\nSmirnov smatra da je neprihvatljivo da se želja stanovnika Krima da žive u svojoj istorijskoj domovini - Rusiji meri sa bilo kakvom materijalnom koristi.\n"Ovo je ostvareni, prirodni istorijski proces koji moraju da poštuju sve zemlje sveta", naglasio je Smirnov.\nRanije je predsednik Češke Miloš Zeman izjavio da bi pokušaji da se Krim vrati Ukrajini doveli do rata u Evropi, ali bi Kijev mogao da proba da dobije od Rusije kompenzaciju za poluostrvo. On je naglasio da je uključivanje Krima u sastav Rusije završena stvar. On je dodao da ako dođe do dijaloga Rusije i Ukrajine, tada "treba razmisliti o kompenzaciji za Krim, finansijskoj kompenzaciji ili kompenzaciji u formi isporuka nafte i gasa".


Pisonero: EU osuđuje bilo kakve pretnje ili napade na novinare - European Western Balkans\nAutor EWB 11. 03. 2021. 11. 03. 2021.\nBRISEL – Portparolka Evropske komisije Ana Pisonero istakla je Evropska unija osuđuje bilo kakve pretnje ili napade na novinare, bilo fizičke ili verbalne.\n“Novinari bi trebalo da budu u mogućnosti da rade svoj posao bez ikakvih pretnji nasiljem, uznemiravanjem ili zastrašivanjem. Evropska unija osuđuje bilo kakve pretnje ili napade na novinare, fizičke ili verbalne”, objavila je Ana Pisonero.\nGenoveva Ruiz Kalavera, Direktorka za Zapadni Balkan Direktorata za evropsku susedsku politiku i politiku proširenja, poslala je poruku čitavom Zapadnom Balkanu, da je sloboda medija fundametnalna za demokratiju ali i napredak na putu ka Evropskoj uniji.\nViše provladinih tabloida objavilo je na naslovnim stranama svojih izdanja za 10. mart navode da osumnjičeni vođa kriminalne grupe Veljko Belivuk sarađuje sa portalom KRIK, te da je to njegov “privatni medij” sa kojim ima “tajni dil”.\n“Već drugi dan na naslovnicama tabloida i u programima prorežimskih medija targetirani su Mreža za istraživanje kriminala i korupcije (KRIK) i njen urednik Stevan Dojčinović, kako bi se umanjio značaj njihovog rada i otkrića o kojima pišu”, navodi se u saopštenju Nezavisnog društva novinara Vojvodina (NDNV).\nOni su pozvali tužilaštvo da reaguje, a građanima da podrže redakciju KRIK-a i njen rad, dodajući da će obavestiti međunarodne organizacije i asocijacije o “novom brutalom ataku na nezavisne i profesionalne novinare u Srbiji”, prenosi N1.\n“Upozoravamo sve nadležne insitutcije, da ovkavi napadi mogu imati ozbiljne posledice, jer ponovo crtaju metu novinarima koji pišu o korupciji i kriminalu u koje je Srbija ogrezla poslednjih godina”, navodi se u saopštenju.\nAna PisoneroEUKRIKSloboda medija\nEvropska komisija predložila paket pomoći, sredstva namenjena i Srbiji\nRasprava o Srbiji u Odboru za spoljne poslove EP: Kritično o izborima, neuvođenju sankcija Rusiji\nEWB 21. 04. 2022. 21. 04. 2022.\nMiščević: Članice mogu dati “zeleno svetlo” za pet poglavlja


Vučić: Danas tuguje Srbija i celo srpstvo - Izazov\nVučić: Danas tuguje Srbija i celo srpstvo\nRadio-televizija Srbije 20. novembra 2020. 13:51\n"U ime građana Republike Srbije, kao i u svoje lično ime, izražavam iskreno saučešće povodom smrti Njegove svetosti patrijarha srpskog gospodina Irineja", navodi se u telegramu saulešća.\nPrema njegovim rečima, samo veliki narodi mogu da daju velike ljude. Veliki se rode i žive u svom narodu, nikad viši od njega i u svemu pokorni njegovom dobru i napretku.\n"Veliki ljudi ne gospodare, oni služe. Njihov izbor nije bilo koja strana nego ceo narod. Oni su strpljivi na sumnje, smireni u napetosti i mirotvorni u svakoj podeli i razlici. Spori na reči i brzi u dobroti. I kada ih ne vidimo, znamo da su tu, osećamo snagu njihove pripadnosti svome rodu, otadžbini i svojoj veri", rekao je predsednik Srbije.\n"Onakav kakvog je tražilo ovo vreme i kakvog je želeo naš narod. Zato je, nošen poštovanjem svoga naroda, i on bivao svakim danom sve veći, sve bliži i sve miliji svakom našem domaćinu, svakoj Srpkinji i Srbinu, ma gde živeli", navodi se u telegramu.\nIstiče da je patrijarh Irinej bio veliki čovek srpske crkve, pravoslavlja i našeg srpskog naroda.\n"Naš narod može da bude ponosan na takvog duhovnog pastira, kao što je on uvek bio ponosan na svoj narod i svoju Crkvu. Bog da mu dušu prosti i da njegovoj duši rajsko naselje", navodi se u telegramu saučešća predsednika Aleksandra Vučića.


Roganović: Pobjeda protiv kvalitetnog protivnika, igrali smo fin rukomet - CG Sport\nRoganović: Pobjeda protiv kvalitetnog protivnika, igrali smo fin rukomet\nPobjedom nad Švajcarskom 35:31 crnogorska rukometna reprezentacija počela je turnir u Tunisu, koji služi kao provjera pred januarsko prvenstvo Evrope.\nSelektor Zoran Roganović na ovom okupljanju dao je šansu igračima koji ranije nijesu bili pozivani, a nakon trijumfa nad Švajcarcima bivši bek nacionalnog tima kaže da odbrana nije bila u fokusu u ovom meču, pa ne mora da čudi 31 primljen pogodak.\n“Švajcarska je kvalitetan protivnik, ali smo svjesni da nas u naredna dva dana očekuju možda i teži rivali. Međutim, ukoliko igra i u naredna dva meča bude kao danas, siguran sam da će biti sve bolje i bolje, bez obzira na to kakav bude konačan rezultat. Nama je cilj da probamo sistem sa kojim ćemo se predstaviti na Evropskom prvenstvu koje nas očekuje u januaru, a suština je da se zna ko odrađuje koji dio posla. Zato u današnjem meču fokus nije bio na odbrani, jer smo u tom segmentu tokom kvalifikacija za Evropsko prvenstvo igrali na visokom nivou, ali imali i značajnu potrošnju”, kaže Roganović, te dodaje:\n“Protiv Švajcarske smo bili fokusirani na napad, a 35 golova pokazuje da smo posao odradili na pravi način, ne sjećam se kada smo postigli toliki broj pogodaka. Igrali smo fin rukomet, istina bilo je i grešaka i tehničkih grešaka, ali sam siguran da ćemo to ispraviti u naredna dva meča. Treba imati u vidu i činjenicu da nijesmo imali nijedan trening u kompletnom sastavu, jer su nam se igrači koji nastupaju u njemačkim klubovima priključili neposredno prije puta. Svi momci su, međutim, odlično prihvatili ovaj novi sistem igre i čestitam im na tome. Nastavljamo dalje da gradimo našu igru i okrećemo se duelima protiv Tunisa i Zelenortskih ostrva”, zaključuje selektor.\nCrna Gora za dva dana igra protiv Tunisa, dok je u subotu meč sa Zelenortskim ostrvima.\nShare the post "Roganović: Pobjeda protiv kvalitetnog protivnika, igrali smo fin rukomet"\nTaggedmuška rukometna reprezentacija crne gorezoran roganović\nPrevious Article Rukometaši pobjedom počeli turir u Tunisu, 13 golova Miloša Vujovića\nNext Article Rukometaši poraženi od Tunisa