Stonoteniseri Podrinja proteklog vikenda odigrali su dva meča - Ozon Media\nStonoteniseri Podrinja proteklog vikenda odigrali su dva meča\nStonoteniseri „Podrinja“ iz Mačvanske Mitrovice proteklog vikenda odigrali su dva meča.U subotu šestog februara gostovali su ekipi „Zmajevo“ iz Zmajeva u zaostalom meču koji je po rasporedu trebao da se igra u decembru protekle godine a koji je odložen zbog virusa Korona.\nEkipa Zmajeva je nekadašnji učesnik Prve i Druge Savezne stonoteniske lige i imaju izuzetno jaku ekipu. Nalaze se na samom vrhu na tabeli dok ih u stopu prati ekipa Podrinja.Meč je završen pobedom domaće ekipe iako su gosti iz Mačvanske Mitrovice pružili odličnu partiju ali nedovolju da bi osvojili bodove.Ekipa Zmajeva pobedila je rezultatom od 4:1.\nU nedelju sedmog februara ekipa „Podrinja“ odigrala je meč u sportskom centru u Beočinu gde je sa 4:0 pobedila domaću ekipu i tako se učvrstila i dalje na drugom mestu na tabeli.Za ekipu iz Mačvanske Mitrovice oba meče odigrali su Čupuć Vlada, Ilić Danko, Vuletić Dragan i Jočković Dejan.\nEkipa iz Bačkog Petrovca neočekivano savladala Srem spin\nSve ostaje isto, nema popuštanja mera!


Šef delegacije EU u Srbiji Vensan Dežer i premijer Srbije Ivica Dačić\nŠef delegacije EU u Srbiji kaže da obe strane dobro znaju šta se od njih očekuje u Briselu\nSutrašnji sastanak Ketrin Ešton sa Ivicom Dačićem i Hašimom Tačijem u Briselu ključan je za dobijanje datuma za početak pregovora i nastavak evropskih integracija - poručio je danas u Beogradu šef delegacije EU u Srbiji Vensan Dežer.\nDan pred treći po redu briselski susret premijera Srbije Ivice Dačića sa kosovskim premijerom Hašimom Tačijem, u Beogradu se - makar među domaćim političarima - ta tema gotovo i ne pominje. Malo više detalja o sutrašnjoj radnoj večeri Dačića i Tačija sa evropskom komesarskom Ketrin Ešton otkrio je šef Delegacije EU u Srbiji Vensan Dežer. Po njegovim rečima teme razgovora poznate su već nedeljama i obe strane znaju šta se od njih očekuje:\n„Ovo je važno za obe strane jer obe žele da nastave evropski put. Mislim da ovaj sastanak dolazi u pravom trenutku jer se održava pred Savet ministara spoljnih poslova i Savet šefova država, koji se očekuju u predstojećim danima i nedeljama. Mnogi zaključci Saveta Evrope zavisiće od ishoda sutrašnjeg sastanka. To je ključan sastanak. Biće sastanaka i posle toga, ali idući korak po korak, ovaj se dešava u veoma važnoj tački“, rekao je Dežer.\nPrvi potpredsednik Vlade Srbije, Aleksandar Vučić, ovako je okarakterisao taj sastanak:\n„Te tehničke grupe se gotovo na svakodnevnom nivou sastaju. Teško je to omeđiti jednim datumom ili pričom – to je zbog desetog, zbog izveštaja… To je dugoročan proces, nije proces od jednog, 10 ili 100 dana. Duže će sve to da traje, ne zato što neko odugovlači, nego zato što taj proces nije lagan i jednostavan“, rekao je Vučić.\nU ovom trenutku radovi na izgradnji prelaza na Jarinju i Brnjaku su u punom jeku, a kako je objasnio šef beogradskog pregovaračkog tim za tehnički dijalog sa Prištinom, Dejan Pavićević, Srbija se obavezala da će u narednih sedam dana biti primenjen sporazum o integrisanom upravljanju prelazima. Po njegovim rečima na administrativnim prelazima neće biti ni zastava Srbije i Kosova, niti bilo kakvih drugih oznaka državnosti.\nA protestom ispred Vlade Srbije predstavnici Pokreta Dveri su izrazili svoj stav, po kome pregovori Beograda i Prištine predstavljaju izdaju srpskog naroda jer se njima uspostavlja granica s Kosovom. Po rečima jednog od lidera Dveri, Vladana Glišića, ukoliko ne želi da odustane od pregovora, Vlada Srbije mora da raspiše izbore i pokaže da li ima podršku građana.


Terzić se žalio Parlamentu BiH: Blokirano nam je 928 miliona KM za gradnju 41 kilometar autoputa - informativa.ba\nBiznis Investicije Terzić se žalio Parlamentu BiH: Blokirano nam je 928 miliona KM za gradnju 41 kilometar autoputa\nTerzić se žalio Parlamentu BiH: Blokirano nam je 928 miliona KM za gradnju 41 kilometar autoputa\nDirektor Javnog preduzeća Autoceste FBiH Adnan Terzić poslao je dopis Parlamentarnoj skupštini BiH u kojoj navodi da je trenutno blokirano 325 miliona eura (635 miliona KM) predviđenih za izgradnju novih 35 kilometara Autoputa na Koridoru 5C, saznaje Informativa.ba\nTakođer, Terzić navodi da je blokirano i 150 miliona eura (293 miliona KM) za izgradnju novih šest kilometara Autoputa na Koridor 5C u RS, dionica Rudanka - Putnikovo brdo, uključujući tunel na ovom lokalitetu.\nDodaje se da je Predsjedništvo BiH uradilo svoj dio posla i ove ugovore poslao Parlamentu.\nDirektor Autocesta FBiH naveo je da je BiH u posljednje vrijeme potpisala niz međunarodnnih ugovora i to za finansiranje poddionice Vranduk - Ponirak u vrijednosti od 49 miliona eura, zatim za dionice Paprikuša - Nemila, poddionice Tunel Ivan, te poddionice Mostar jug - tunel Kvanj, ukupne vrijednosti od 180 miliona eura.\nSvi ovi ugovori su na čekanju, jednako kao i ugovori za finansiranje izgradnje poddionice Nemila - Vranduk i Nemila - Donja Gračanica, koje koštaju 26 miliona eura.\nTakođer, blokirana su i sredstva od 60 miliona eura za izgradnju poddionice Putnikovo brdo - Medakovo.\nKako smo jučer objavili, zbog Dodikove blokade Predsjedništva BiH i nerada Parlamentarne skupštine BiH blokirani su finansijski sporazumu vrijedni više od 1,9 milijardi KM, a koje je ranije utvrdilo Vijeće ministara BiH.


Koje sporazume su potpisale delegacije Srbije i Rusije? | Banja Luka 24 sata\nHome Region Koje sporazume su potpisale delegacije Srbije i Rusije?\nKoje sporazume su potpisale delegacije Srbije i Rusije?\nSrpska i ruska delegacija, koju predvode predsjednici Srbije i Rusije Aleksandar Vučić i Vladimir Putin, svečano su danas razmijenile više od dvadeset potpisanih sporazuma, memoranduma, ugovora, protokola o budućoj saradnji dvije zemlje.\nMeđu najznačajnijim sporazumima je onaj koji se tiče korištenja atomske energije u mirnodopske svrhe, koji su parafirali generalni direktor “Rosatoma” Aleksej Lihačov i ministar zadužen za inovacije u Vladi Srbije Nenad Popović.\nNa spisku važnih dokumenata koji su se našli na stolu su i memorandum o razumijevanju o rusko-srpskoj saradnji u oblasti razvoja digitalnih tehnologija, kao i memorandum o razvoju inovacija u sektoru električne energije.\nVažan dokument ovjeren potpisima je i onaj koji se odnosi na rusko-srpsku saradnju u oblasti istraživanja i korišćenja kosmičkog prostora u mirne svrhe, na koji je svoj potpis stavio generalni direktor “Roskosmosa” Dmitrij Rogozin.\nUgovor vrijedan 230 miliona evra potpisali su danas generalni direktor RŽD “Internešenel” Sergej Pavlov i generalni direktor “Infrastrukture Željeznice Srbije” Miroljub Јevtić, u prisustvu potpredsjednice Vlade Srbije i ministarke saobraćaja, građevinarstva, infrastrukture Zorane Mihajlović.\nUgovor se tiče projektovanja i izvođenja radova na izgradnji željezničke infrastrukture Srbije i izgradnji jedinstvenog dispečerskog Centra za upravljanje saobraćajem vozova u Srbiji između kompanija “Infrastruktura Željeznice Srbije” i RŽD “Internešenel”.\nMinistri rada Rusije i Srbije, Maksim Topilin i Zoran Đorđević, potpisali su administrativni sporazum o socijalnom osiguranju, protokol o razmjeni ratifikacionih povelja o socijalnom osiguranju, kao i memorandum o međusobnom razumijevanju i saradnji u oblasti socijalne zaštite.\nPovećanje kapaciteta hidroelektrane “Đerdap 2”, između kompanija “Silovije mašini” i “Elektroprivrede Srbije”, kao i memorandum o rusko-srpskoj saradnji u sektoru električne energije, takođe su pečatirani.\nKada je riječ o lokalizaciji industrijskih proizvoda u Srbiji, uz učešće ruskih kompanija, memorandum o razumijevanju potpisali su dva ministra, ministar privrede Goran Knežević i ministar industrije i trgovine Rusije Denis Manturov.\nTakođe, važni sporazumi su potpisani sa kompanijom NIS, između ostalih, memorandum o strateškoj saradnji Moskovskog državnog instituta za međunarodne odnose MIP-a Rusije.\nNa listi dokumenata su i memorandum o strateškoj saradnji između Ruskog državnog univerziteta za naftu i gas i NIS-a.\nU sferi bilaterale, na spisku je Plan konsultacija između MSP Srbije i Ministarstva inostranih poslova Rusije za 2019-2020. godinu, zatim, zajednička izjava o saradnji u realizaciji projekta izgradnje regionalnog Centra za nuklearne tehnologije na teritoriji Srbije, Protokol razmjene instrumenata o potvrđivanju Sporazuma između Ruske Federacije i Republike Srbije o socijalnoj sigurnosti.\nU oblasti inovacija i tehnološkog razvoja između Vlade Srbije i Fonda “Skolkovo” potpisan je Memorandum o razumijevanju, o uzajamnom razumijevanju između Vlade Srbije i Autonomne nekomercijalne organizacije Agencija strateških inicijativa.\nIzmeđu “Gasprom eksporta” i “Srbija gasa” potpisan je memorandum o razumijevanju za razvoj projekta proširenja kapaciteta PSG Banatski dvor.\nTu su i dokumenta iz oblasti gasne privrede, razvoja proizvodno-distributivne infrastrukture cjevovodnog i tečnog prirodnog gasa, o srpsko-ruskoj saradnji u oblasti razvoja inovacija u sektoru elektroenergetike između Vlade Srbije i akcionarskog društva “Rošeti”.\nTakođe, posjeta ruskog predsjednika bila je prilika da se parafira Sporazum o saradnji između Fonda za direktne investicije Ruske Federacije i Razvojne agencije Srbije, memorandum o saradnji između Univerziteta u Novom Sadu i Ruskog državnog univerziteta za naftu i gas “Gubkin“, kao i dogovor PAO “Silovije mašini“ i “EPS“-a o rekonstrukciji hidroelektrane “Đerdap 2“;\n“Zberbank Srbija” je sa kompanijom “Telekom” potpisala memorandum, kao i Univerzitet u Beogradu i Sanktpeterburškog rudarski univerzitet, prenio je Tanjug.\nPotpisi su se nizali i na zajedničkoj izjavi između Vlade Rusije i Vlade Srbije o osnivanju i uslovima delatnosti kulturno-informativnih centara, Memorandumu o saradnji između Univerziteta u Beogradu i Moskovskog državnog instituta međunarodnih odnosa; Univerzitet MGIMO, zatim na memorandumu o razumijevanju između Ministarstva odbrane Srbije i Kamaza, kao i na brojnim protokolima sa ruskim kompanijama koje su došle u Beograd.


Nova budžetska rešenja – odgovor na izazove u prostoru slobode, bezbednosti i pravde? - Tekstovi\nNova budžetska rešenja – odgovor na izazove u prostoru slobode, bezbednosti i pravde?\nStruktura programa i prioriteti\nZasnovani na evaluacijama raspoloživih fondova tokom prethodnih sedmogodišnjih programskih perioda, te na konsultacijama sa zainteresovanim stranama, predlozi Evropske komisije prepoznaju četiri glavna zajednička izazova koje bi trebalo prevazići novim finansijskim mehanizmima. U prvom redu ističe se usmerenost na fleksibilnije i lakše upravljanje sredstvima kako bi se što bolje odgovorilo na stalno prisutne probleme u sferi migracija, upravljanja granicama i bezbednosti. Jednako važno jeste i pojednostavljenje pravila implementacije zakonskih rešenja, ali i postizanje kohezije i jedinstva akcija pod okriljem finansijskih instrumenata EU. Naposletku, upravljanje zasnovano na performansama cilj je koji prožima kako samu strukturu višegodišnjeg finansijskog okvira 2021 - 2027, tako i predviđene mehanizme nadzora i evaluacije.\nVodeći se političkim prioritetima ,,EU 27“, Evropska komisija inicirala je novi i modernizovani budžetski plan. U srži predloga je grupa instrumenata, od kojih svaki pokriva određenu oblast politika. Tako je područje delovanja predloženog fonda za azil i migracije slično onom koje je do sada regulisao fond za azil, migracije i integraciju (AMIF), uz minimalna prilagođavanja prioriteta. S druge strane, iako je fond za unutrašnju bezbednost (ISF) zadržan u istom obliku, za određene politike u ovoj oblasti predviđeni su novi instrumenti. Tako je uspostavljanje fonda za integrisano upravljanje granicama prvi korak ka zasebnom regulisanju graničnog, viznog i carinskog režima. U okviru budžetskog naslova ,,Migracije i upravljanje granicama“ ovaj novi fond predviđen je kao ključna potpora državama članicama u naporima da zaštite zajedničke spoljne granice Unije. Finansijski instrument za upravljanje granicama i viznim režimom unutar ovog fonda treba da olakša putovanja i trgovinu unutar Unije, ali i da doprinese suzbijanju ilegalnih migracija. S druge strane, posredstvom finansijskog instrumenta namenjenog za opremu za carinske provere, treba da se poboljša jednoobrazno sprovođenje carinskih provera u svim državama članicama, i to kako bi se izbeglo preusmeravanje protoka robe prema najslabijim tačkama. Intervencija Unije u oblasti carinske politike ima za cilj obezbeđenje finansijske potpore za nabavku, održavanje i modernizaciju sistema carinske detekcije u širem smislu.\nPosledice uvođenja novih instrumenata\nUspostavljanje novih mehanizama finansiranja u oblasti slobode, bezbednosti i pravde iziskuje (znatno) veća budžetska izdvajanja u odnosu na prethodno programsko razdoblje (2014 - 2020). Predloženi iznos sredstava za delovanje fonda za azil i migracije je 10 miliona 415 hiljada evra, dok dok je za pokretanje fonda za unutrašnju bezbednost predviđen iznos od dva i po miliona evra. Za delovanje fonda za integrisano upravljanje granicama namenjeno je 9,318 milijardi evra, od čega 8,018 za instrument za upravljanje granicama i viznim režimom, a 1,3 milijarde za implementaciju instrumenta namenjenog za opremu za carinske provere. Poređenja radi, Evropska komisija u obrazloženju svog predloga navodi da je za programski period 2014 - 2020 zajedno za AMIF i ISF prvobitno izdvojeno 6,901 milijarde evra, što je kasnije poraslo na 10,788, kao odgovor na migracionu i bezbednosnu krizu.\nZajedničkim naporima do sveobuhvatnog odgovora na izazove\nPodeljena nadležnost između država članica i institucija Unije u oblastima politika iz nekadašnjeg trećeg stuba EU otežava usklađeno delovanje i prevazilaženje ključnih problema. Imajući u vidu različite uslove i prakse pojedinih država članica, Evropska komisija podseća da ,,izazovi u oblastima azila, migracija, upravljanja spoljašnjim granicama, prevencije i borbe protiv organizovanog kriminala, terorizma i dr. po prirodi jesu povezani, transnacionalni, i ne mogu da budu adekvatno rešeni ukoliko države članice deluju samostalno.“\n1. Sažetak Predloga Evropske komisije za novi višegodišnji finansijski okvir (2021 - 2027)\n2. Predlog regulative


Nekadašnji član Predsedništva BiH spreman da pomogne Haškom sudu\nKao jednog od najodgovornijih za zločine, imenovao Karadžića\nSARAJEVO (FoNet) - Nekadašnji član Predsedništva BiH i dugogodišnji predsednik Srpskog građanskog veća Mirko Pejanović potvrdio je da bi mogao uskoro da se pojavi pred Haškim sudom u ulozi svedoka.\nOn je rekao da još sa sigurnošću ne može da potvrdi u kojim procesima će svedočiti i istakao da je haškim istražiteljima "do sada pomagao u brojnim aspektima njihovih istraživanja". "Njihov rad poklapa se sa mojim željama da se haški procesi dovedu do kraja i da se pravdi privedu najodgovorniji za zločine.\nU tom kontekstu je moguće da će biti i mog ličnog učešća u svedočenju za pojedine optužbe koje su podnesene", rekao je Pejanović u intervjuu za Dnevni avaz.\n"Vraćanje međunacionalnog poverenja je počelo, a još više će taj proces ojačati kada se sudu pravde privedu najodgovorniji za stradanje civila, za etnički progon i genocid na prostoru BiH, a to se, nesporno je, pre svega odnosi na Radovana Karadžića", ocenio je Pejanović.\nDnevni avaz je pre nekoliko dana objavio je da će Pejanović biti jedan od prvih svedoka Tužilaštva koji će se pojaviti na suđenju u Tribunalu bivšem visokom funkcioneru RS Momčilu Krajišniku. Pejanović je bio član Predsedništva BiH i učesnik je ratnih dešavanja u toj zemlji, o čemu je napisao i dve knjige.\nUpitan da li će njegovo eventualno svedočenje u Hagu otežati činjenica da se srpski narod u BiH nikada nije pomirio sa postojanjem Tribunala, Pejanović je rekao da je "traženje pravde blisko svakom normalnom čoveku", te da svoje pojavljivanje u Hagu neće generalizovati ni za srpski, ni za neki drugi narod.\nMirko Pejanović spreman da pomogne Haškom sudu\nNastavljena istraga o slučaju Paulin Dvor\nPrvo ročište po tužbi protiv Federacije BiH 5. novembra\nTurska podnela tužbu protiv nemačkih fondacija\nJavno priznanje šefa specijalaca TO u Visokom Niseta Ramića\nUzbuna u turskom selu: Mislili da ih je napao Sadam\nPoslednji premijer SFRJ tužio vladu u Skoplju


Predstavnici kosovske Vlade sa delegacijom Evopske komisije o primeni IPP - Radio Kosovska Mitrovica\nPredstavnici kosovske Vlade sa delegacijom Evopske komisije o primeni IPP\n24. March 2022, 18:41\nZamenik kosovskog premijera Besnik Bisljimi sastao se danas sa delegacijom Evropske komisije kako bi razgovarali o primeni Instrumenta za pretpristupnu pomoć (IPP) na Kosovu, potvrđeno je iz Kancelarije EU u Prištini.\n“IPP je glavni instrument EU za podršku reformi na Kosovu, koristeći i finansijsku i tehničku pomoć. Koristi se da pomogne Kosovu da napreduje na svom evropskom putu. O svim sektorima podrške, političkim i ekonomskim kriterijumima, razgovaralo se sa posebnim fokusom na osnove kao što su vladavina prava, reforma javne uprave i strukturne reforme, razvoj privatnog sektora, ljudski kapital i inkluzivno društvo, ali i prioriteti kao što su Zelena agenda i Ekonomski i Investicioni plan za Zapadni Balkan. Evropska komisija je pozvala vladu da ubrza pripreme za vodeće inicijative u okviru Ekonomskog i investicionog plana” kaže se u saopštenju.\nObe strane su se, kako se dalje navodi, složile oko značaja pravilnog praćenja i propraćivanja pomoći EU.\n“Evropska komisija je konstatovala posvećenost Vlade da ojača apsorpcioni kapacitet Kosova i ukupnu koordinaciju donatora. Nova faza IPP III, koja se sprovodi tokom 2021-2027, programirana je na konkurentskoj osnovi i biće dodeljena na osnovu relevantnosti i zrelosti predstavljenih projekata”.\nU tekstu se dalje ističe da je Evropska komisija pohvalila posvećenost vlade da utvrdi relevantne i zrele projekte koji će pomoći da se svakodnevni život ljudi na Kosovu poboljša. Međutim, razgovaralo se o nekoliko izazovnih projekata koji zahtevaju blagovremeno delovanje vlade kako bi se obezbedila uspešna realizacija i krenulo napred sa reformama relevantnim za evropski put Kosova.\n“Tokom IPP II (2014-2020), Kosovo je dobilo 602 miliona evra od EU kroz bilateralni paket, ili u proseku 86 miliona evra godišnje. Dok je EU uložila skoro 3 milijarde evra kroz IPP podršku za više zemalja za Zapadni Balkan i Tursku” stoji na kraju saopštenja.


VARIJABILNOST POTPISA I RUKOPISA | Glosarijum\nVARIJABILNOST POTPISA I RUKOPISA\nRezime: Pisanje je kompleksan psihomotorički proces u kome svaka osoba ugrađuje svoje individualne karakteristike rukopisa stečene u postupku učenja odnosno sticanja ove veštine.\nRazličiti spoljašnji uslovi poput neuobičajenog položaja tela pri pisanju, neuobičajene podloge na kojoj se piše, sredstva kojim se piše, spoljne temperature, stepena osvetljenja, optičkih pomagala ili brzine kojom se piše kao i različiti unutrašnji uslovi poput nervoze, umora ili bolesti mogu, u većem ili manjem obimu, uticati na rukopis/potpis skriptora. Varijacije ovog tipa veštak grafolog mora imati u vidu prilikom proučavanja spornih i nespornih rukopisa i potpisa.\nKljučne reči: pisanje, rukopis, spoljni i unutrašnji uticaji, skriptor, grafoskopsko veštačenje, sudski postupak.\nin\t04 , 2022 , Marko Jovanović , Ogledi: Srbija , Procesno pravo\ngrafoskopsko veštačenje pisanje rukopis skriptor spoljni i unutrašnji uticaji sudski postupak


Desetine miliona evra za novi grb | SerbianForum\nDo sada niko nije precizno izračunao koliko novca će Srbija potrošiti kada bude počela da menja grb na svim državnim zgradama, memorandumima, zastavama, diplomatsko-konzularnim predstavništvima...\nKako pišu Novosti, i u Nemanjinoj 11 sve češće se postavlja ovo pitanje, a kalkulacije oko troškova se vrte oko desetina miliona evra.\nIzmeđu ostalog, dilema je i da li je komisija koja je izradila izmenjeni grb imala na to pravo ili joj je zadatak bio samo da napravi etalon, odnosno standard kako srpski grb precizno treba da izgleda.\nTvorci novog, tačnije izmenjenog grba, tvrde da je jedino što odmah mora da se promeni veliki državni pečat, koji košta samo 50.000 dinara. A, oznake na dokumentima menjaće se postepeno, kad građanima isteknu ova, pa će udar na džep naroda biti minimalan. To je, međutim, samo delimično tačno, s obzirom na to da će se upravo iz budžeta finansirati sve promene grba na zastavama i državnim zgradama.\nNovi grb zvanično važi od 11. novembra prošle godine, kada je stupio na snagu Izvornik malog i velikog grba, Izvornik zastave i notni zapis himne. Vladina komisija je jednoglasno usvojila izmenjeni grb, a Uredbu je potpisao vicepremijer Ivica Dačić.\nDačić je, međutim, i jedini ministar koji je zasada javno priznao da je protiv promene grba.\nNa napade zašto se na novim registarskim tablicama i dalje pojavljuju stari simboli, objasnio je da je 800.000 tablica izrađeno pre promene grba i njihova zamena koštala bi državu 4,5 miliona evra! Ako bi toliko koštala samo zamena tablica, postavlja se pitanje koja bi bila cena zamene svih državnih simbola?!


PODSETNIK: Zakon štiti zagađivače Dunava, još 15 godina mogu slobodno da zagađuju | Portal NA VODI\nJoš 15 godina ćemo nemo posmatrati zagađenje otpadnim vodama, jer su trenutne zakonske regulative takve da zagađivačima niko ne može ništa.\nKako smo ove godine bili svedoci da je u nekoliko navrata iz kolektora blizu Žeželjevog mosta ispuštana otpadna voda prvo crvene, a zatim i drugih boja, do dana današnjeg za ove ispade i ugrožavanje životne sredine niko nije odgovarao. Najsvežiji primer bio je danas.\nPokrajinski sekretar za zaštitu životne sredine Slobodan Puzović objasnio je za 021 da je zapravo zakonska regulativa trenutno takva da nijedna od postojećih kompanija ne može da odgovara, dok je situacija malo drugačija za kompanije koje tek treba da krenu sa radom.\n„U skladu sa zakonom, kada neki novi privredni subjekat hoće da osnuje novu fabriku ili postrojenje, onda moraju iz starta da poštuju zakone i da imaju odgovarajuće prečistače i ne smeju da zagađuju životnu sredinu iznad dozvoljenih limita. Međutim, kada imamo nasleđene stare fabrike sa starim tehnologijama njima je dozvoljeno da i dalje zagađuju životnu sredinu, samo uz obavezu da imaju neki program prilagođavanja do 2032. godine. To je sve namešteno zbog toga da ne bi taj vlasnik, zato što mora da uloži par miliona evra u prečistače, morao da otpusti radnike ili zatvori fabriku. Znači zarad očuvanja radnih mesta i fabrika i dalje je dozvoljeno zagađenje životne sredine“, rekao je Puzović.\nOn je napomenuo da su ovakvoj strategiji pribegle i još neke zemlje koje su u Evropskoj Uniji kao na primer Bugarska, Hrvatska ili Rumunija. Svima njima je data mogućnost, iako je to u suprotnosti sa standardima Evropske Unije, da i dalje zagađuju životnu sredinu do određenog vremenkog roka, ali ako do tada ne ulože novac u prečišćivače, onda im sledi zatvaranje.\nPokrajinski sekretarijat je tokom javnih debata o ovoj temi insistirao da se rokovi za stara, odnosno postojeća postrojenja znatno skrate, da država ponovo aktivira Fond za zaštitu životne sredine i pomogne da se izgrade prečistaći za otpadne vode, a da one fabrike koje u narednom periodu ne mogu to da ostvare jednostavno budu zatvorene. Prema Puzovićevim rečima, na to će se ipak čekati sve do 2032. godine, dakle još ćemo 15 godina nemo posmatrati zagađenje otpadnim vodama.\nPuzović je za 021 objasnio šta je sve potrebno uraditi i koliko novca uložiti, da bi se sprečilo isticanje otpadnih voda u Dunav.\n„Da bi grad Novi Sad izgradio taj svoj centralni prečistač o kome se već dugo priča, mora prvo da dovrši kanalizacionu mrežu na teritoriji grada, na napravi centralne kolektore da spoji svu tu kanalizaciju u nekoliko centralnih pravaca, da premosti Dunav sa tim cevima, pa da odvede sve to tamo negde kod autoputa iza Rafinerije i da na kraju napravi taj centralni prečistač i onda je tek priča gotova. A znate koliko para za to treba? Po najnovijoj proceni 80 do 100 miliona evra. Pošto smo u krizi, lokalne samouprave uglavnom nemaju para, a i kad ih imaju neće da ulažu u životnu sredinu, tako da ja zaista ne znam kada će sve to doći na red pa da prestane da se zagađuje naš lep Dunav“, rekao je on.\nStanje vodotokova u Vojvodini alarmatno\nNa nedavno održanom CEDEF Forumu u Novom Sadu renomirani svetski i domaći stručnjaci utvrdili su da nam je stanje kvaliteta voda i rešavanje otpadnih voda gore nego pre 30 godina. Ovo je potvrdio i Slobodan Puzović, a kao razlog za takvo stanje naveo činjenicu da retko ko ima prečistače voda tako da sve otpadne vode lako dospevaju u slobodne vodotokove, što nije toliki problem kad su u pitanju velike reke i vodotokovi, ali je prava ekološka katastrofa kad su u pitanju mali vodotokovi.\n„Ako je to neko veliki vodotok kao što je Dunav onda on ima veliku moć samoprečišćavanja, pa vizuelno ne vidimo tako neke velike posledice, ali ako je to neki mali vodotok kao što je Krivaja, Veliki bački kanal, onda je to kafastrofa i kroz nekoliko decenija imate ogroman ekološki problem koji malo ko zna da reši a još teže može da se nađu finansije za tako nešto“, reako je on.\nKakvu vodu piju Novosađani\nVoda koju Novosađani koriste za piće uglavnom je prečišćena podzemna voda, koja je u svom izvornom obliku puna arsena i organskog opterećenja. U Srbiji postoji samo dvadesetak prečišćivača tih voda i isto toliko fabrika voda, koja su pritom u veoma lošem stanju jer nema ulaganja u njihovu amortizaciju.\nPrema oceni stručnjaka, Srbiji je potrebno preko sedam milijardi evra da unapredi kvalitet voda i vodenih ekosistema u narednih 10 godina da bismo dostigli evropske standarde. Puzović je naveo da većina posla treba da se obavi upravo na teritoriji Vojvodine, dok u ostatku Srbije, pored Borske reke, vodotokova oko Majdampeka, Zajače kod Loznice, nema toliko puno zagađenih vodotokova.\nZa Luku Novi Sad ne važi Zakon o javnim nabavkama


Čeljusti kočnice – Program Bosch eXchange\nProgram Bosch eXchange\nBrošura BX programa\nRešenja zasnovana na vrednosti\nČeljusti kočnice pre i nakon popravke\nČeljust kočnice sa integrisanom kočnicom parkiranja\n1) Pokretač ručne kočnice\n2) Aluminijumsko kućište čeljusti kočnice\n3) Podešavač za pokretač ručne kočnice\n5) Zaptivnik klipa\n6) Zaštita od prašine\nProgram Bosch eXchange: "Sadašnja vrednost" popravke kočnica\nSa oko 1.200 proizvoda i Bosch stručnošću u razvoju i originalnoj opremi, Bosch eXchange program je "sadašnja vrednost" alternativa novoj čeljusti kočnice. Sa pokrivenošću tržišta od 93% imaćete rešenje za gotovo svakog kupca.\nProfesionalno prerađen - zamena čeljusti kočnice kompanije Bosch\nOriginalni Bosch exchange auto-servis garantuje vrhunski kvalitet: Nakon što su pojedinačne komponente rastavljene i očišćene, svi pohabani delovi su potpuno zamenjeni. Radi se kompletan test funkcionalnosti koji garantuje njihov pravilan rad. Ovo se radi koristeći iste sisteme osiguranja kvaliteta, test oznake i test specifikacije koje se koriste za originalnu opremu. Štaviše, garancije koje se primenjuju su iste kao i one za nove proizvode.\n• Interna proizvodnja u mestu Gotingen: Znanje i stručnost za proizvodnju remontovanih delova\n• Kvalitet, garancija i performance kao za nove proizvode\n• Za 93% svih vozila\n• Brza, sigurna i čista obrada\n• Očuvanje resursa kroz uštede na energiji i materijalima


Vještačenje pokazalo kojom brzinom se kretao “Audi” u nesreći na autoputu A-1 – Haber.ba\nVještačenje pokazalo kojom brzinom se kretao “Audi” u nesreći na autoputu A-1\nNakon što je saslušan u policijskoj stanici, Ferid Hadžihaskić (22) koji je vozio automobil Audi A-8 na autoputu A-1 kada se dogodila teška saobraćajna nesreća, pušten je na slobodu jer nije bilo elemenata za njegovo zadržavanje u pritvoru.\nTokom uviđaja, policija je, zajedno sa vještakom saobraćajne struke, sačinila skicu putanje kretanja Audija, te su prikupili ostale tragove u svrhu rekonstruisanja saobraćajne nesreće.\nPrvi rezultati istrage ukazuju na to da je glavni uzrok nesreće bila velika brzina, a prema procjenama saobraćajnog vještaka, automobil se kretao najmanje 150 kilometara na sat, što je uz nepažnju vozača odvelo do stravične nesreće u kojoj je poginuo suvozač…\n“Nakon naleta ‘Audija 8’ na zaštitni zid mosta, od siline udara desna strana je otkinuta, nakon čega se automobil prepolovio”, navedeno je u izvještaju vještaka saobraćajne struke.\nU tom trenutku Amir Alić, suvozač, ispao je iz automobila, a jedna polovina raspadnutog automobila udarila je u vozilo Audi koji se kretao iza njih.\nStručnjaci tvrde da automobil koji se kreće brže od 150 kilometara na sat predstavlja bombu na cesti, te da s obzirom na to da automobil tada prelazi 42 metra u sekundi, ostali učesnici u saobraćaju nemaju vremena da pravovremeno reaguju i izbjegnu kobne posljedice.\nTeme:autoput A1, izdvojeno, prvi rezultati, saobraćajna nesreća, vještačenje


Naučite "malog čoveka" da deli stvari - Moj pedijatar\nNaučite “malog čoveka” da deli stvari\nKako da izađete na kraj sa agresivnošću mališana? Potrebno je strpljenje da dete nauči lekciju kako da deli igračke, ne treba očekivati da samo to učini, ali ga kroz igru možete i tome naučiti\nDa li vam, kada vidite mališana da na igralištu “teroriše” drugu decu, pred očima proleti njegova slika kao odrasle osobe koja se tuče u kafani?! Ipak, ma koliko nam to delovalo zastrašujuće, važno je znati da je agresija kod dece normalna u određenim godinama, dok bi u adolescenciji već trebalo da povedete računa. Psiholog i psihoterapeut Hana Stamatović Tasić, iz Udruženja konstruktivista Srbije, kaže da postoji razlika između nasilništva, agresije i besa.\n– Za decu mlađeg uzrasta iskazivanje besa je nešto što predstavlja “normalno” ponašanje, jer na taj način oni mogu da komuniciraju i i tako iskazuju određene potrebe. U protivnom, bes može da preraste u agresiju. Isti problem može da se javi kada dete prisustvuje scenama porodičnih svađa, fizičkom nasilju ili ukoliko ga često kažnjavaju. Nasilništvo je nešto što se češće vezuje za tinejdžerski uzrast, ispoljava se uglavnom u kontaktu sa vršnjacima – kaže naša sagovornica.\nMališani tokom odrastanja imaju česte “napade” agresivnosti, bilo da otimaju igračke ili ujedaju drugu decu, što je karakteristično za period odrastanja.\n– Otimanjem igračaka dete, na neki način, označava svoj “teren” i poručuje: “Ovo je samo moje i ne mogu to da ti dam.” Ukoliko je jedinac, verovatno će ređe biti izložen deljenju lutaka i autića sa drugima, pa se prilikom kontakta sa vršnjacima može osećati besno kada mu drugo dete uzme nešto. Opet, dešava se i obrnuto, da ukoliko u porodici ima više od jednog deteta, raste i potreba da se otimanjem “markira” lični posed. Kako da “mali čovek” nauči da deli, lekcija je koja iziskuje vaše strpljenje. Od klinca tog uzrasta ne bi trebalo očekivati da će samoinicijativno davati svoje igračke, ali ga kroz igru i tome možete naučiti – objašnjava Hana Stamatović Tasić.\nRazlozi za agresivno ponašanje su mnogobrojni, poput ljubomore prema mlađem ili starijem bratu, sestri, razvoda roditelja ili napete sredine u kojoj raste, razmaženost… Ipak, psiholozi se slažu da uslovi u kojima deca rastu, mogu da nam ukažu na uzroke nastajanja i održavanja nasilničkog ponašanja.\n– Ukoliko dete porodičnu atmosferu doživljava kao napetu, nekog od staratelja ili brata kao nasilnog, biće sklono da to ponašanje oponaša i prenosi ga na sredinu u kojoj je u interakciji sa vršnjacima. Upravo je tinejdžerski uzrast veoma osetljiv period u kojem mališan može “uleteti” u probleme sa nasiljem.\nAko vam učitelji ili roditelji vršnjaka prijave da su primetili neki oblik agresije kod vašeg deteta, potrebno je da to proverite s njim. Nije dobro da negirate tu informaciju, ali isto tako može biti pogrešno da bez razgovora i provere napadnete klinca.\nI pored svih upozorenja nastavnika i psihologa, čest je slučaj da tata i mama ne reaguju. Naša sagovornica navodi da neki roditelji jednostavno problem ne primećuju zbog sopstvenih briga, brzog tempa života ili velikog broja obaveza koje imaju.\n– Umesto da se problem gura pod tepih, suočite se sa poteškoćama. U tome vam mogu pomoći nastavnici, psiholozi i pedagozi ili psihoterapeuti – savetuje Hana Stamatović Tasić i dodaje da traženje pomoći ne treba tumačiti kao znak lošeg roditeljstva, već kao zrelo razmišljanje da postoje stručnjaci koji nam mogu pomoći da budemo još bolji roditelji.\nPRIJATELjSTVO KAO LEK\nSklapanje prijateljstva je najbolji način da vaše dete postane tolerantnije, upozna druge i tako smanji “agresiju”.\n– Deci koja su stidljiva može da znači podrška roditelja prilikom ostvarivanja prvog kontakta sa vršnjacima ili savet kada dođe do nesporazuma i konflikta sa drugarima. U svakom slučaju, trebalo bi paziti da podrška ne preraste u krajnost, do te mere da deca izgube samostalnost i sposobnost da se nose sa izazovima – tvrdi Hana.


Novi Polis :: Dosije :: "Ratovanje kartama" i proces stvaranja "Velike Albanije"\n"Ratovanje kartama" i proces stvaranja "Velike Albanije"\nAutor: Mr Ivan Zarić\nNova faza starog geopolitičkog projekta\nČesto može da se čuje poslovica da jedna slika (karta) govori više nego hiljadu reči. Ovako izgovorena poslovica može da se, u značajnoj meri, iskoristi i u geopolitici. Naime, svaki geopolitički projekat zahteva prikaz u prostoru. Na taj način, on postaje jasniji ne samo „suparničkoj“ strani/stranama kojima je upućen i eventualnim partnerima na regionalnom/globalnom nivou, već i domaćoj javnosti, koja bi na različite načine trebalo da pruži podršku kako održanju i razvoju tog projekta, tako i njegovom ostvarenju.\nRealizacija geopolitičkih projekata sprovodi se na različite načine: kroz sredstva masovnih komunikacija, filmovima, karikaturama (popularna geopolitika); delovanjem naučne i akademske zajednice (formalna geopolitika) i aktivnostima političkih i državnih institucija (praktična geopolitika). Korišćenje karata na ovakav način u geopolitičke svrhe, njihova medijska i javna upotreba svakako predstavlja jednu vrstu pripreme za dalje realizovanje projekata. Zbog toga ne čudi što je u upotrebi kovanica koja možda i najtačnije opisuje šta je u stvarnosti po sredi – mapfare (kovanica reči maps – karte i warfare – ratovanje) ili „ratovanje kartama“. Svakako, kada su Srbija i srpski narod u pitanju, najaktuelnija „karta“ koja predstavlja ozbiljni geopolitički projekat čija realizacija je u toku je karta „Velike Albanije“. Skorašnji događaji na fudbalskoj utakmici Srbije i Albanije, kao i nastup premijera Albanije Edija Rame tokom posete Srbiji 10. novembra, samo su ponovo u prvi plan, pred širu domaću javnost, izbacili velikoalbansku težnju za proširenje teritorije na račun susednih država.\nKarta koja se 14. oktobra 2014. godine vijorila nad Beogradom reprezentuje projekat koji se sve češće naziva „Prirodnom Albanijom“, eufemizmom kojim se, za partnere pre svih, upodobljava termin „Velike Albanije“. Međutim, koji god naziv koristili, činjenica koja karakteriše velikoalbanski geopolitički projekat, od stvaranja albanske države do danas, je ta da on konstatno zauzima sve veću teritoriju na Balkanu. Poredeći kartu koju su Albanci upriličili na pomenutoj fudbalskoj utakmici sa kartama Ali Fehmi Kosturija iz 1938. godine i kartom „etničke Albanije“ distribuirane prilikom protesta u Briselu 15. aprila 1994. godine, možemo da uočimo da je najznačajnije teritorijalno širenje ispoljeno prema srpskim teritorijama. Zatim, karta je razvijena upravo u glavnom gradu Srbije, prema kojoj „Velika Albanija“ pokazuje najveće teritorijalne pretenzije (gotovo 30 procenata površine Republike Srbije). Na istom mestu je i Rama učinio veliki „diplomatski gaf“ pozivajući na priznanje KiM. Uzimajući navedeno u obzir možemo da zaključimo da ovakav potez ukazuje da je realizacije projekta „Velike Albanije“ spremna za narednu fazu. Naime, provokacijama u Beogradu demonstrirana je spremnost da se odnos sa srpskim narodom dodatno zaoštri. Ovakav potez možemo da posmatramo i kao svojevrsno zaokruživanje jedne faze tokom koje je učinjeno zaista mnogo na povoljnijem pozicioniranju Albanaca u odnosu prema Srbima. Podsetimo se samo konstantnih uništavanja srpskih spomenika i crkava na KiM, zatim permanentnih pokušaja prikazivanja srpske crkvene i kulturne baštine kao „kosovske“, podizanja raznoraznih spomenika „palim borcima OVK/OVPBM“i drugih terorističkih organizacija, pre svega na jugu Srbije (iako ni Makedonija ne može da se pohvali drugačijim „tretmanom“). Svi navedeni događaji mogu se i moraju staviti u kontekst svojevrsnog omeđavanja „albanskih teritorija“ i poništenja u što je moguće većoj meri srpskog prisustva i tapije nad teritorijama koje žele da uvrste u granice „Velike Albanije“. Istovremeno ni tajming prelaska na novu fazu svakako nije slučajno odabran. Naime, teška ekonomska situacija u kojoj se Srbija i Srbi nalaze svakako ne predstavlja pozitivan činilac sa naše strane u snažnijem samostalnom suprotstavljanju daljoj realizaciji projekta „Velike Albanije“.\nDa je u pitanju prelazni period između dve faze u ostvarivanju velikoalbanskog projekta možemo da potvrdimo i istupima albanskih političara odmah nakon događaja na utakmici dve reprezentacije. Opravdanja i podrška isticanju karte „Velike Albanije“ u Beogradu iz političkih, akademskih i inih albanskih krugova ukazuju ne samo na prihvatanje tog projekta, već i na aktivnu participaciju u njegovom sprovođenju. Reakcije albanskog stanovništva u Albaniji, na KiM i u Makedoniji evidetno ukazuju da je jedan od ciljeva ovog mapfare-a ostvaren: sportska arena iskorišćena je za geopolitičku borbu, dobijena (potvrđena) je široka narodna podrška za sprovođenje velikoalbanskog projekta. Međutim, ovde možemo da postavimo pitanje šta bi trebalo da predstavlja sledeću fazu ovog projekta? Adekvatan putokaz za odgovor na ovo pitanje pružio je Jonuz Musliu, nagoveštavajući koje će sve zahteve isticati Albanci sa juga Srbije u narednom periodu. Svakako, pominjanje „referenduma iz 1992. godine“ na najjasniji način ukazuje da će jug Srbije biti, na različite načine, stavljen u fokus albanskih namera za realizaciju projekta „Velike Albanije“.\nIpak, nije samo Srbija bila meta ovog „ratovanja kartom“. Prikazom „Velike Albanije“ obuhvaćene su i teritorije Grčke, Makedonije i Crne Gore. Bilo kako bilo, ozbiljnijih i oštrijih reakcija iz tih država nije bilo. Na kakav zaključak može da nas navede uporno izostajanje oštrijih osuda ostalih zainteresovanih strana iz regiona na razvoj ideje „Velike Albanije“? Prvo, unutrašnje prilike u Crnoj Gori, a posebno u Makedoniji, svakako nisu takve da bi snažnije odupiranje velikoalbanskom geopolitičkom projektu moglo da se sprovede u značajnijem kapacitetu. Međutim, nespremnost u ovom momentu sigurno ne znači i da će, dovoljnim protekom vremena, kapacitet za odgovor da se unapredi, a još manje da će pretnja da se smanji ili u potpunosti nestane. Kada je Grčka u pitanju, sitaucija je donekle drugačija u odnosu na Crnu Goru i Makedoniju, ali opterećenost ekonomskim problemima kao da ne daje dovoljno daha Grčkoj da se ozbiljnije uhvati u koštac sa isticanjem albanskih pretenzija na „Ćameriju“. Istovremeno, nije daleko od istine ni činjenica da je albanski geopolitički vektor širenja prevashodno usmeren ka severu i istoku, a ne jugu, što Grčkoj daje malo više prostora za reakciju negoli Srbiji, Makedoniji i Crnoj Gori. Drugo, obzirom da proces širenja albanske teritorije na račun Srbije još uvek nije završen i u Crnoj Gori se može stvoriti percepcija da su Srbija i Makedonija primarni ciljevi. Ipak, upravo izjave aktuelnog predvodnika koncepta „Prirodne Albanije“ Koče Danaja o uključivanju delova Crne Gore, pre svih Ulcinja, u tu tvorevinu negiraju ispravnost takvih stavova. Pored toga, kao dodatni prikaz višeslojnosti albanskog nastupa može se uzeti i podatak da je u junu ove godine u Ulcinju održan izbor za mis Albanije (pravilnije sagledavanje ovog mikro događaja u geopolitičkom kontekstu dobija se poređenjem reakcija u Crnoj Gori na isticanje albanskih zastava sa jedne strane, u odnosu na isticanje, recimo, srpskih zastava na drugoj strani). Kada je u pitanju Makedonija, ona već ne može sa sigurnošću da se rukovodi procenom da je Srbija primarna meta i da joj je preostalo više vremena za adekvatniju reakciju. Albanci naime, de facto, pod kontrolom drže gotovo ceo zapadni deo zemlje i svako dalje odlaganje reagovanja dovešće Makedoniju u bezizlaznu situaciju koja će, sasvim sigurno, morati da okonča trajnim odustajanjem od dela teritorije. Pomeranjem incidenta u Beogradu na „sportska borilišta“ samo se značajno izbegava suočavanje sa stvarnim namerama, iako je „sportska reakcija“ bila prisutna i u Tetovu, na utakmici između Škendije i Vardara.\nOvako kratkom analizom regionalne situacije u kontekstu stvaranja „Velike Albanije“ stvara se utisak da bi jedno od mogućih rešenja suprotstavljanju albanskoj geopolitičkoj ekspanziji predstavljao stari i u praksi mnogostruko puta dokazani koncept regionalne ravnoteže snaga. Stvaranje saveza ugroženih (Grčka, Crna Gora, Makedonija i Srbija), nasuprot prostorno i demografski ekspanzivnoj „Velikoj Albaniji“, gotovo sigurno bi sprečilo njeno dalje napredovanje. Ipak, ovakav scenario, u ovom momentu, predstavlja samo utopijsku ideju, u praksi neostvarivu, iako po logici stvari veoma prihvatljivu. Zbog čega je ovakva vrsta simbioze interesa u ovom momentu gotovo neostvariva? Prvo, njoj prkose i interesi velikih sila, koji na Balkanu nikada nisu bili nebitni. Drugo, istovremeno se u regionu odvijaju i procesi integracije i fragmentacije (fragmegracija), kako svojevrsnog alternativnog integrisanja država regiona kroz različite oblike i forme u tzv. zapadni Balkan, tako i fragmentacije nacionalnog korpusa pojedinih naroda, što je izraženo pre svega kod Srba, ali i u Makedoniji. Kada je po sredi srpsko pitanje, gotovo nestvarno zvuči činjenica da su konstantne optužbe na projekat „Velike Srbije“ prisutne od razbi-raspada bivše SFRJ, iako je jasna geopolitička činjenica da se teritorije koje kontrolišu Srbi permanentno smanjuju od 1990. godine, da se vrši etnički inženjering na konto srpskog nacionalnog korpusa, što uz prisustvo snažnog negativnog demografskog trenda može da dovede samo do dodatnog smanjenja srpskog uticaja na Balkanu.\nDakle, na šta nam ukazuje nova faza realizacije geopolitičke ideje stvaranja „Velike Albanije“, koja je započela novim mapfare-om? Srbija će, u koliko god lošoj situaciji bila, morati samostalno da podnese najveći deo tereta u suzbijanju njenog daljeg rasta i sprovođenja. Istovremeno, moraće daleko staloženije da se protivi imputiranju krivice za projekat „Velike Srbije“, koji defacto ne da nije prisutan, nego se situacija odvija upravo u obrnutom smeru već gotovo 25 godina. Takav stav mogao bi, uz značajnu medijsku podršku, kako u samoj zemlji, tako i u regionu, polako da stvara osnove za intenzivnije regionalno delovanje koje bi vodilo suzbijanju ekspanzivne albanske politike. I treće, ali ne i najmanje važno, Srbija mora blagovremeno da prepoznaje interese velikih kako na ovim prostorima, tako i globalno, te da svoje interese uklapa u njihove ne bi li imala iole realnu šansu da ih i ostvari.\n Stepić, Milomir. U vrtlogu balkanizacije: političko-geografski položaj i fragmentiranost srpskih zemalja. Beograd: Službeni list SRJ, Institut za geopolitičke studije, 2001.\nIvan Zarić Velika Albanija Geopolitika\nZaštita suvereniteta pred izazovima 21. veka\nVreme strategija - kineski pogled na svet\n28. jul. 2015.\nBizmarkov sistem kontinentalnih saveza\n01. april. 2015.\nEnergetska bezbednost, geopolitika i matematika\n23. februar. 2015.


"Građevinari" ogorčeni: "Nadležne službe da ispitaju Veselinovića!" - Sportske.net\nRad i Napredak igrali su na Banjici nerešeno 1:1, a prema Tošićevim rečima arbitar Slobodan Veselinović namerno ili slučajno nije dosudio očigledan penal za "Građevinare".\n"Već nedeljama se vrti u krug pitanje sudija. Ide se u neku pogrešnu stranu, kako se ljudi bude, sudije greše. Normalno je da igrači greše, kao i sudije. Da li se greši namerno ili slučajno. Ako se greši slučajno idemo dalje, sastavni deo fudbala i to je to, ali...", rekao je Tošić na konferenciji za novinare posle meča.\nTošić je naveo da se na snimku utakmice vidi da je bio "čist jedanaesterac".\n"Sudija stoji tri-četiri metra odatle, gleda pravo u slučaj. Ili je namerno nije svirao penal ili ne vidi dobro. U svakom slučaju ne bi trebalo da bude tu gde jeste. Treba nadležne službe da ga ispitaju zašto je to uradio, a ako ne vidi dobro ne može da radi sudijski posao", kazao je Tošić.\nOn je dodao da ta greška po njemu nije bila slučajna.\n"Neko ovde crnči, proliva krv i znoj i dođe mi, ne znam ni ja ko i to sve baci u vodu. Da je slučajna greška, nikakav problem ne bi bio, idemo dalje, ali po meni nije slučajno", rekao je Tošić.\nRad četiri kola pre kraja prvenstva ima 25 bodova i 14. je na tabeli. To mesto vodi u baraž za opstanak u Superligi.


Jasmina N. – Tražim poslove siterke – Supersiterka.com\nOdgovorna, savremena zena, slobodna u svako doba. Imam veliko iskustvo sa decom i porodicama, tako da nema "neresivih" situacija. Postujem porodice i sve radim iskljucivo po dogovoru i zeljama. Vise sam tip vesele, raspolozene, tetke/bake sa decom, nego vaspitacica iz vrtica. Imam uvek sjajan odnos sa decom. Radim sve poslove oko dece, kao da su moja\n0 preporučuje poslednji put viđen/a pre 1 dana


Cena nafte nezaustavljivo pada - Ekonomske Vesti\n13. sep. 2014 13. sep. 2014 Andrija Matić nafta, sankcije\nCena nafte tipa Brent u avgustu je doživela oštar pad koji je nastavljen i u septembru , pa je na svetskim tržištima na najnižem nivou za poslednje dve godine i analitičari ne vide gde bi njen pad u narednom periodu mogao da se zaustavi.\nU petak je barel nafte toga tipa za isporuke u oktobru prodavan po ceni od 97,80 dolara ili za 26 centi manje nego prethodnog dana. Medjunarodna organizacija za energiju(IEA) sa sedištvem u Parizu dodala je ulje na vatru korigujući neki dan nadole svoje prognoze o tražnji za naftom i to treći mesec zaredom.\n„Cena nafte je imala oštar pad u avgustu odražavajući povećanu ponudu i naznake o budućem usporavanju rasta svetske ekonomije i pada potražnje za naftom“, saopštila je IEA i dodala da će svetska tražnja za naftom 2014. i 2015. godine pasti za 0,9 miliona barela dnevno odnosno 1,2 miliona barela dnevno da bi 2015.godine bila na nivou od 93,8 miliona barela dnevno. Reviziji nadole doprinose slabije prognoze za Evropu i Kinu.\nTrgovci tvrde da je na smanjenu tražnju došla povećana ponuda nafte iz SAD i da je to izazvalo pad cena, dok Američka agencija za energiju(EIA) tvrdi da je 2015.godine američka produkcija biti najveća od 70-tih godina.\nUkrajinska i iračka kriza tako nisu imale uticaja na tržište nafte, kao ni smanjene isporuke OPEK-zemalja. Dok su te zemlje u avgustu smanjile isporuke na 30,31 milion barela dnevno zemlje van OPEK- a su isporuke povećale na 57,6 miliona barela dnevno.\nU luci Saldanha bej na jugozapadnoj obali Afrike nalazi se u tankerima lagerovano 50 miliona barela nafte, što je najveća plivajuća količina od 2008/2009, ali IEA se nije složila sa komentarima koji tvrde da trgovci gomilaju naftu zbog najvećeg od 2008/2009 super-contanga odnosno raspona u ceni za naftu sa isporukama u oktobru i ceni za naftu sa isporukama na duži rok, recimo od šest meseci. Šestomesečna razlika je 3 dolara po barelu. IEA tvrdi da se nafta lageruje baš u luci Saldanha zato što je to najpogodniji tranzitni punkt na putu ka Aziji, a ne iz špekulativnih razloga.\nNemački list Frankfurter algemajne cajtung, medjutim, podseća da su investicione banke Goldman Saks i JP Morgan u vreme poslednjeg tako visokog super-contanga 2008/2009 lagerovale velike količine nafte u očekivanju povećanja cene. List ovog puta prstom ukazuje na jednog neimenovanog kineskog trgovca da je natovario najveći tanker na svetu i sa njim isplovio u medjunarodne vode. IEA takve glasine potiskuje tvrdnjom da nema dokaza da je broj plivajućih tankera u avgustu porastao.\nAdekvatno pada i cena nafte tipa Ural što je posebno osetljiv razvoj cenovnih dogadjaja za naftnim sankcijama ionako pritisnutu Rusiju.\nRuski mediji podsećaju da dažbine od izvoza nafte i gasa čine više od polovine ruskog federalnog budžeta, pri čemu je udeo nafte neuporedivo veći. Prihod ruske države od izvoza nafte u januaru ove godine iznosio je 13,47 milijardi dolara, poziva se Gazeta.ru na Rusku carinsku službu, dok je tokom cele 2013.godine država iz tog izvora prihodovala 173,7 milijardi dolara. Ruski budžet za ovu godinu baziran je na ceni nafte od 93 dolara za barel. Ruska statistička služba već je registrovala pad izvoza ruske nafte,dok kurs dolara,u kome se obavlja trgovina naftom, u odnosu na rublju raste i već dostiže istorijske maksimume.\nGlavni ruski izvoznici nafte Gazprom i Rosnjeft potpali su pod udar i evropskih i američkih sankcija, dok je pod udar američkih sankcija neočekivano potpala i kompanija Lukoil, inače u privatnom vlasništvu.\n← U trgovinskom ratu nema troška, ni dobiti za treće zemlje\nOrbović: Vlada da poštuje svoj zakon! →\nOdgovor: Rusija produžila sankcije Zapadu\nEvropska unija: Bez novih sankcija Rusiji\n17. nov. 2014 Andrija Matić Komentari su isključeni na Evropska unija: Bez novih sankcija Rusiji\nMartin Šulc u Atini lobira za sankcije Rusiji\n29. jan. 2015 Andrija Matić Komentari su isključeni na Martin Šulc u Atini lobira za sankcije Rusiji


Đaci iz Hemijske peku zanat u “Arabici” - KruševacGrad\nČetvoro đaka kruševačke Hemijsko – tehnološke škole koji se obrazuju za kuvare i konobare praktično znanje sticaće u ovdašnjem restoranu “Arabika”. Reč je o učenicima koji se školuju po dualnom sistemu obrazovanja, a sticanje iskustva na konkretnim radnima mestima omogućeno je potpisivanjem ugovora između Hemijsko tehnološke škole i restorana “Arabika”\nDirektorka Hemijsko – tehnološke škole Verica Agatonović – Malinović kaže da škola ove godine prvi put obrazuje đake po dualnom modelu i nada se uspešnoj saradnji.\nDa su privredi potrebni mladi i stručni kadrovi potvrđuje direktor “Arabike” Slobodan Jovanović koji očekuje da će kroz dualno obrazovanje do njih i stići.\nInače, Hemijsko tehnološka škola je ranije potpisala ugovore o dualnom obrazovanju za konobare i kuvare sa restoranima “Idila”, “Trajal” i “Bagdala” gde praktičan deo dualnog sistema obrazovanja pohađa ukupno 28 kuvara i konobara.\nU ovdašnjoj Regionlnoj privrednoj komori, koja je nosilac aktivnosti vezanih za dualno obrazovanje, napominju da potpisivanje ugovora sa još jednim poslodavcem potvrđuje uspešnost dualnog obrazovanja u Rasinskom okrugu i prilagođavanja obrazovnog sistema novim zahtevima i trendovima na tržištu rada.\nInače, u Rasinskom okrugu do sada u dualnom sistemu obrazovanja učstvuje četrdesetak poslodavaca.\nRPK Kruševac je nedavno pozvala poslodavce sa područja Rasinskog okruga da se uključe u model dualnog obrazovanja u školskoj 2021/2022. godini tako što će do 31. januara 2021. godine dostaviti Izjavu o spremnosti poslodavaca za uključivanje u dualno obrazovanje.\nNavedeno je da poslodavci tu Izjavu mogu popuniti na linku http://portal.dualnoobrazovanje.rs/.\nPrema informacijama iz RPK u narednoj školskoj godini, u ponudi će biti 51 obrazovni profil za realizaciju po dualnom modelu obrazovanja, a konačnu odluku o tome koji će se profili na taj način školovati u narednoj školskoj godini do kraja aprila donosi Ministarstvo prosvete, nauke i tehnološkog razvoja.\nPrivrednici za sve dodatne informacije mogu da se obrate Službi za dualno obrazovanje i obrazovne politike Privredne komore Srbije, odnosno ovdašnjoj Regionalnoj privrednoj komori.\nVerica Agatonović – Malinović\n13.12.2021 0 140\n05.11.2021 0 150\n03.11.2021 0 259\n29.10.2021 0 207\n29.10.2021 0 353\n22. januara 2022., 06:40


IBM PureSystems: Pregled porodice proizvoda - Srbija\nNavigacija pomoću primarnih kartica\nPorodica proizvoda - izabrana kartica, Vesti i događaji\nPregled - izabrana podkartica, PureFlex sistemPureApplication rešenjaPureData sistem\nStupite u kontakt za početne informacijePošaljite email kompaniji IBM\nIBM PureSystems™ rešenja kombinuju fleksibilnost sistema za opštu namenu, elastičnost cloud tehnologije i jednostavnost uređaja. Oni su inherentno integrisani i isporučuju se sa ugrađenom ekspertizom stečenom na osnovu višedecenijskog iskustva da bi se isporučilo pojednostavljeno IT iskustvo.\nSaznajte više o PureSystems (139 KB)\nIBM PureFlex™ sistem kombinuje i optimizuje kapacitete za računanje, skladištenje, umrežavanje i virtuelizaciju u jedan infrastrukturni sistem u okviru jedinstvene, objedinjene upravljačke konzole. Ovi unapred konfigurisani i unapred integrisani sistemi obezbeđuju cloud infrastrukturu koja je odmah spremna za korišćenje.\nje sistem platforme dizajniran i podešen specijalno za transakcione mrežne aplikacije i aplikacije baze podataka. Ova fleksibilna platforma, predodređena za radna opterećenja je dizajnirana tako da bude laka za primenu, prilagođavanje, obezbeđivanje i upravljanje. Bilo da radite u tradicionalnom okruženju ili u privatnom cloud okruženju, ovo rešenje kompanije IBM vam može obezbediti nadmoćnu IT ekonomičnost.\nKako se izazovi big data današnjice uvećavaju, zahtevi vezani za data centre nikada nisu bili veći. PureData™ sistem, najnoviji član PureSystems porodice je optimizovan ekskluzivno za isporučivanje data usluga današnjim zahtevnim aplikacijama uz jednostavnost, brzinu i niže troškove.\tMoć obrazaca za infrastrukturu\nAutomatizovano upravljanje širom unapred integrisanih računarskih, skladišnih i mrežnih resursa omogućava brži odnos vremena prema vrednosti i smanjuje operativne troškove, tako da vaši IT resursi mogu da se namene zadacima koji dodaju vrednost. PureFlex sistem se isporučuje sa ugrađenim obrascima stručnih znanja koji su podešeni tako da odgovaraju vašem preduzeću. Obrasci za aplikacije\nUnapred definisane arhitekture aplikacija i neophodne usluge platforme koje sistem primenjuje i kontroliše u skladu sa setom smernica.\nUnapred konfigurisane i pravilima upravljane usluge platforme kao što su keširanje, elastičnost, pruzimanje posla instance koja padne, sigurnost i midlver za usluge aplikacije, bazu podataka i slanje poruka.\nAutomatizovano upravljanje infrastrukturom koje se reguliše smernicama na različitim računarskim, skladišnim i mrežnim resursima.\nKoje su prednosti obrazaca?\nSa optimizovanim obrascima stručnih znanja možete ubrzati primenu cloud tehnologije i smanjiti rizik.\nUbrzajte odnos vremena prema vrednosti sa stručnim znanjima koja su bukvalno ugrađena u rešenje, čime se eliminišu manuelni koraci i pokreće uvođenje inovacija.\nObrasci stručnih znanja će vam pomoći da pojednostavite primenu i upravljanje aplikacionim radnim opterećenjima i minimizujete potencijalne probleme prilikom pokretanja i manuelne greške.\nObrasci pomažu u smanjivanju troškova i čuvanju resursa uz poboljšano upravljanje i brže, automatizovane odgovore na probleme. Konverzacije


Agencija Beta za 25 godina rada postala simbol slobode medija u Srbiji - Srbija Vesti - Aktuelno|net\nAgencija Beta za 25 godina rada postala simbol slobode medija u Srbiji\nNovinska agencija Beta je od svog osnivanja pre 25 godina uvek poštovala najviše standarde novinarske profesije i pružanjem objektivnih, istinitih i pravovremenih informacija postala je simbol slobode medija u Srbiji, ocenili su učesnici panel diskusije o budućnosti medija u Srbiji organizovanoj povodom jubileja Bete. Na skupu je rečeno i da su novinske agencije "branik izmedju javnog interesa i profita", kao i da njihova budućnost zavisi od prilagodjavanja tehnologijama. Opširnije...\nNovinske agencije branik izmedju javnog interesa i profita, važno da država prepozna tu ulogu\nNovinske agencije javljaju se kao nosioci produkcije objektivnih informacija i "branik izmedju javnog interesa i profita", ocenili su danas učesnici panela "Uloga i pozicija novinskih agencija: javni interes i privatno preduzetništvo" koji je organizovan povodom 25. godišnjice novinske agencije Beta.Pomoćnica za informisanje i medije u Ministarstvu kulture Slavica Trufinović ocenila je da su agencije, u vremenu koje je bilo teško za medije, uspele da ostvare javni interes i da steknu poverenje ne samo kod gradjana, nego i kod inistitucija kojima su njihove informacije potrebne.Ona je ocenila i da novi proces reformi zahteva od agencija da se transformišu i da budu "branik izmedju javnog interesa i profita"."U poplavi informacija gde često nailazimo na negativne stvari, novinske agencije mogu da budu nosici produkcije relevantnih informacija", rekla je Trifunović.Ona je dodala da država vidi dobru budućnost agencija, jer su spremno dočekale novu eru, kao i da je važno da se stvori "sve\nPanel o budućnosti medija: Agencija Beta za 25 godina rada postala simbol slobode medija u Srbiji\nNovinska agencija Beta je od svog osnivanja pre 25 godina uvek poštovala najviše standarde novinarske profesije i pružanjem objektivnih, istinitih i pravovremenih informacija danas je postala simbol slobode medija u Srbiji, ocenili su učesnici panel diskusije o budućnosti medija u Srbiji organizovanoj povodom jubileja Bete. Navodeći da je Beta za 25 godina rada postala "poštovan brend" na medijskoj sceni, šef misije OEBS u Srbiji Andrea Oricio pohvalio je napore te agencije da kako je rekao, "izveštava u skladu sa najvišim standardima novinarske profesije". "Novinska agencija Beta je jedan od najvažnijih partnera misije OEBS u Srbiji i mi smo ponosni na tu saradnju. Čitanje Betinog servisa deo je moje svakodnevne rutine, a na njene vesti oslanjaju se i drugi novinari, političari, diplomate", kazao je Oricio na skupu u beogradskom Centru za kulturnu dekontaminaciju. On je naveo da misija OEBS saradjuje sa državnim institucijama, medijima i civilnim sektorom na stvaranju fer uslova za s\nNovinske agencije branik između javnog interesa i profita, važno da država prepozna tu ulogu\nNovinske agencije javljaju se kao nosioci produkcije objektivnih informacija i "branik između javnog interesa i profita", ocenili su danas učesnici panela "Uloga i pozicija novinskih agencija: javni interes i privatno preduzetništvo" koji je organizovan povodom 25. godišnjice novinske agencije Beta.\nNovinska agencija Beta je od svog osnivanja pre 25 godina uvek poštovala najviše standarde novinarske profesije i pružanjem objektivnih, istinitih i pravovremenih informacija danas je postala simbol slobode medija u Srbiji, ocenili su učesnici panel diskusije o budućnosti medija u Srbiji organizovanoj povodom jubileja Bete.


Ruski mediji o ubistvu Olivera Ivanovića\nLider građanske inicijative “Sloboda, demokratija, pravda” (SDP) Oliver Ivanović ubijen je 16. januara\nPriredila: Julia Petrovskaja\nU Rusiji tragaju za dokazima umešanosti kosovskih vlasti i američkih specijalnih službi u ubistvo srpskog političara Olivera Ivanovića na severu Kosova. Zadnjih je dana u ruskim provladinim medijima objavljeno više članaka u kojima se govori o “rukopisu” albanskih lidera Kosova i njihovih zapadnih partnera.\nLider građanske inicijative “Sloboda, demokratija, pravda” (SDP) Oliver Ivanović ubijen je 16. januara u severnom delu Mitrovice. Od kosovskih organa još uvek nema informacija o izvršiocima ubistva, ne zna se ni da li je zločin imao etničku ili političku pozadinu. Međutim, u ruskom informativnom prostoru taj tragičan događaj postavljen je u kontekst međuetničke mržnje i opasnosti po srpsko stanovništvo, dok se situacija na Kosovu prikazuje kao dokaz neuspešne politike Vašingtona i Brisela.\nTome su doprineli prve izjave ruske diplomatje i vladajuće stranke “Jedinstvena Rusija”. Akcenat ruskog Ministarstva inostranih poslova bio je usmeren na mogućnost širenja atmosfere terora i obnovljenja međuetničkog sukoba. A predstavnik “Jedinstvene Rusije” Sergej Železnjak optužio je američke i evropske političare zbog “podrške ekstremista” na Kosovu. “To je kriminalna politika, koja vodi ka ljudskim žrtvama, pretnjama genocidom i novim oružanim sukobima na Balkanu”, zaključio je ruski političar.\nU novim izveštajima ruskih državnih medija i poznatih konzervativnih sajtova, uz pomoć “analitičara” s Balkana, stvara se slika o nezainteresovanosti kosovskih vlasti i američkih službi da se otkrije zločin. Između “dokaza” se navodi odbijanje Prištine da uključi srpske organe u istragu, te upozorenje Stejt departmenta o mogućim terorističkim napadima na Kosovu, objavljenom nekoliko dana pre ubistva Ivanovića.\n“Opipljivih dokaza o učešću američkih obaveštajnih službi u atentatu za sada nema. Međutim, mnogi analitičari ukazuju, ako ne na direktnu uključenost Amerikanaca u taj incident, onda barem na njihovu želju da se sakriju pravi počinioci i nalogodavci tog ubistva”, stoji u novom članku, objavljenom u zvaničnom listu ruske vlade “Rosijskaja gazeta”.\nKako je objasnio tom listu balkanski analitičar Dževad Galijašević, “Sjedinjene Države preko upozorenja Stejt departmenta, koje vrlo precizno ukazuje na moguće događaje, stvorile su sebi alibi za predstojeće ubistvo Olivera Ivanovića”. Po njegovoj logici, “Amerikanci su ne samo znali za planirani atentat, već su i omogućili razvoj negativnih procesa”.\nKonzervativni Fond strateške kulture, koji pruža “analitičku podršku javnim službama u interesu ruske bezbednosti”, objavio je veliku analizu s akcentom na albansko-američki rukopis.\n“Lov na srpske političare ima sistematski karakter. A glavni je cilj toga zastrašivanje ostatka srpskog stanovništva. Sve se radi kako bi kosovski Srbi prodavali svoje kuće i odlazili, oslobađajući Albancima prostor za život”, navodi se u tom članku.\nAutor analize se poziva na razgovore u Beogradu, gde navodno smatraju da iza dramatičnih događaja na severu Kosova stoji “vladar iz senke” Kadri Veseli, bivši šef obaveštajne službe Oslobodilačke vojske Kosova (OVK) i aktuelni je predsednik kosovskog parlamenta. “Bivši terorista uspostavio je veze sa CIA-om i često putuje u Sjedinjene Države. Njega je u februaru 2017. godine, u Vašingtonu, primio predsednik SAD-a Donald Tramp”, piše u članku.\n“Očekuje se da će uskoro početi sa radom Specijalni sud za zločine na Kosovu. Na optuženičkoj klupi, između ostalih, mogli bi da se nađu predsednik Kosova Hašim Tači i Kadri Veseli. Pretpostavlja se da je ubistvo Olivera Ivanovića organizovano kako bi se odvratila pažnja sudija od Tačija i Veselija”, stoji dalje u tekstu bez navođenja izvora. Kako god, zaključuje autor, “izvršioci i nalogodavci neće biti pronađeni. U Republici Kosovo ‘svoje’ nikad nisu predavali u ruke pravde”.\nEtničku pozadinu zločina i “američko-albanske” tragove istražuje i ruska državna televizija. “Rusija 24” je od samog početka nazvala ubistvo Ivanovića “porukom Srbima da su nepoželjni na Kosovu”. U nastavku je ta televizija iznela nove optužbe na račun kosovskih Albanaca i zapadnih zemalja.\n“Iz Prištine, koja je zabranila Beogradu da učestvuje u istrazi, nema nikakvih vesti. Međutim potragu za onima, kojima je Ivanović smetao, treba voditi upravo na Kosovu, gde je on imao dosta neprijatelja zbog svoje nepopustljivosti u zaštiti srpskog stanovništva. Takva politika nije odgovarala albanskim vlastima Kosova, niti onima, koji iza njih stoje”.\nKoji su to krugovi, ruskim gledaocima objašnjava Vladimir Kršljanin, šef srpskog ogranka “Međunarodne slovenske akademije”. U ruskom segmentu interneta on je predstavljen kao srpski političar, diplomata, pesnik, naučni radnik i jedan od osnivača srpske nezavisne politike krajem 20. i početkom 21. veka.\n“To su, pre svega, određeni krugovi u SAD-u i britanskoj politici koji su uložili mnogo napora u stvaranje takve kriminalne države. Oni su, naravno, povezani sa narkomafijom na Kosovu. I oni se plaše da ne izgube izvore prihoda i svog uticaja”, kaze Kršljanin.\nU svim pomenutim reportažama i analizama se koristi jaka antialbanska i antizapadna retorika. Tu nema nekih argumenata i drugih stavova, niti ranijih izjava samog Ivanovića ili ljudi iz njegovog okruženja. A kamoli konkretne informacije u vezi istrage.\nSamo se u jednom slučaju navodi neimenovani izvor u kontekstu istrage, i to u konzervativnim novinama “Tsargrad”. Pozivajući se na svoje izvore, autor tog članka tvrdi da su “Albanci mogli da regrutuju atentatora iz reda Srba”. “Priština i Brisel mogu da iskoriste srpsko poreklo ubice kako bi pooštrili kontrolu nad srpskom manjinom na severu Kosova”, piše u novinama pod kontrolom kontroverznog “pravoslavnog biznismena” Konstantina Malofejeva.\n“Ubistvo Olivera Ivanovića pokazalo je da je Balkan spreman da ponovo eksplodira”, stoji u jednom od brojnih izveštaja državne informativne agencije Ria Novosti. Smatra se da je taj zločin “uništio poslednju nadu da se može dogovoriti barem po principu “loš mir je bolji od dobre svađe”.\nTaj pesimizam je prisutan i u izjavi stalnog predstavnika Ruske Federacije u Evropskoj uniji Vladimira Čižova, koji ne posmatra stvari iz “ružičaste perspektive”, jer će Beograd i Priština imati sve manje zajedničkih tačaka”.\nTreba imati u vidu da je albanski faktor najčešća meta napada u ruskom informativnom prostoru kada se govori o Balkanu. Za Rusiju je pitanje Kosova važan element medijske propagande i konfrontacije sa Zapadom. Zato se situacija na Kosovu najčešće prikazuje kao izvor opasnosti po Evropu, te dokaz neuspešne politike Vašingtona i Brisela u regionu. Nije čudno da je tragična smrt poznatog srpskog političara stavljena u taj kontekst.


Niška televizija » Poslanici: I EU i Rusija\nObjavljeno 18.06.2014. 15:50\nBEOGRAD – Poslanici Skupštine Srbije poručili su danas da Srbija samostalno kreira svoju spoljnu politiku vodeći računa o interesima građana i da želi da bude članica Evropske unije, ali i da unapređuje odnose sa Ruskom Federacijom.\nUpitan da li je održiva politika “Rusija i EU”, zamenik šefa poslanicke grupe SPS Đorđe Milićević je rekao da Srbija želi da bude članica EU, ali i da zadrži i unapređuje dobre odnose sa Rusijom. On kaže ne vidi da postoji pitanje “Rusija ili EU”.\n“Zašto bi neko to pitanje postavljao Srbiji, zašto bi neko od Srbije tražio da se opredeli kad brojne zemlje čalnice EU u ovom momentu imaju sa Rusijom najrazvijenije moguće odnose”, rekao je Milićević novinarima u parlamentu.\nOn je dodao da je stav Srbije jasan i principijelan – poštujemo teritorijalni integritet drugih država, ali znamo šta je nacionalni i državni interes Srbije.\nI šef poslaničke grupe SDPS Milorad Mijatović rekao je da je Srbija samostalna država, koja kreira spoljnu politiku vodeći računa pre svega o svojim interesima i istakao da su srpski interesi „i EU i Rusija, ali i sve zemlje sa kojima imamo dobru saradnju“.\n“Prvi priorotet je EU jer Srbija želi da postane članica EU i celokupnu politiku vodimo u tom smeru. Međutim, tradicionalno prijateljstvo i dobra saradnja sa Rusijom i dalje je jedan od naših prioriteta i takvu politiku cemo voditi i u narednom periodu”, rekao je Mijatović.\nZamenik šefa poslaničke grupe JS Petar Petrović rekao je da je Srbija nezavisna i samostalna država i da svoju unutrašnju, ekonomsku i spoljnu politiku vodi u najboljem interesu građana.\nMoguće je održavati dobre odnose i sa EU i sa Rusijom, srpskim tradicionanim prijateljem, rekao je Petrović i dodao da, ako se to nekome iz EU ne sviđa, “to je onda njihova stvar”.\n“Neka pruži EU toliku pomoć Srbiji koliko su obećavali, bar deo koji je pružla Rusija i onda ćemo moći da razgovaramo da li je moguće imati ravnopravne odnose i sa Rusijom i sa EU. Na njima je da poboljšaju svoj odnos ne samo deklarativno, na rečima, nego i u praksi, ako stvarno žele da pomognu Srbiji”, rekao je Petrović.\nZamenik šefa poslaničke grupe NDS Janko Veselinović rekao je da su za Srbiju bitni i EU i Rusija jer, kako je naveo, Srbija nema dilemu oko evropskih integracija, a Rusija nam je, dodao je, najznačajniji spoljno-politički partner i prijateljska zemlja.\n“Saradnja i sa EU i sa Rusijom je dobrodošla”, rekao je Veselinović.\nTanjug 18.06.2014 15:27


Vesti izvor: Kamatica, Blic, Slobodna Evropa\nIstraživač bečkog Instituta za međunarodne ekonomske studije Vladimir Gligorov ocenio je da je Srbija već na početku procesa bankrotstva.\nOn kaže da naša zemlja ne može da servisira dugove na domaćem i međunarodnom finansijskom tržištu, ali i da bankrot ne mora imati loš ishod, a kakav će ishod imati zavisiće od aktuelne vlade.\nKada je reč o obavezama prema inostranstvu, obično se može reći da se zemlja nalazi u pretkriznoj ili kriznoj situaciji ukoliko traži stand by aranžman sa Međunarodnim monetarnim fondom (MMF).\n- To je prvi korak u procesu koji bi se mogao poistovetiti sa procesom bankrotstva - izjavio je Gligorov.\nMeđutim, kako ističe, bankrotstvo je proces, koji ne mora da se završi rđavo.\n- U načelu ideja i jeste da MMF priskače u pomoć, kao što bankrotiranom preduzeću može da priskoči u pomoć država. U toj situaciji ide se po programu mera koji se sklopi sa idejom da se na kraju programa zemlja vrati na komercijalno tržište - objašnjava Gligorov.\nAko program mera ne uspe, navodi on, sledeći korak je reprogram dugova, korak iza toga je eventualni otpis određenog dela duga... To čini proces bankrotstva.\nPrema rečima Gligorova, vlasti Srbije računaju i na to da traže pare od suverenih kreditora, dakle, od država, ali i tu se postavlja pitanje šta će se tražiti kao kolateral jer kad države traže pare u zajam, čak i od prijateljskih zemalja, to obično znači da moraju da daju i neku zalogu tim državama- kreditorima.\n- Jedine „džabe“ pare su pare koje bi mogle doći od EU, ali one su uslovljene sporazumom sa MMF. To je novac iz takozvanog Fonda za makroekonomsku stabilizaciju ili pomoć. To, doduše, nisu velike pare, ali Srbija je to već koristila i mogla bi i dalje da koristi na osnovu sporazuma sa MMF - zaključio je Gligorov.\nOn napominje da MMF ne gleda sa odobravanjem na ideje vlasti o tome kako nameravaju da rešavaju fiskalne probleme, tako da se ne može znati šta će biti odgovor MMF sve dok Beograd pred tu instituciju ne izađe sa konkretnim predlogom.\nU ovom trenutku, međutim, koliko sam u stanju da vidim, dodaje Gligorov, taj program još uvek ne postoji, a čak se i ne najavljuje se pre septembra, što znači da pogodba sa MMF nikako ne može da bude gotova pre decembra ili januara iduće godine.


RTS :: Stefanović za Skaj njuz: Vojno smo neutralni, to je naša prednost\nPolitika Stefanović za Skaj njuz: Vojno smo neutralni, to je naša prednost\nnedelja, 20. jun 2021, 11:18 -> 11:37\nBritanski "Skaj njuz" ocenio je da je nedavna poseta britanskog ministra odbrane Bena Volasa Srbiji, čiji je domaćin bio potpredsednik Vlade i ministar odbrane Nebojša Stefanović, znak želje Kraljevstva da se ojačaju veze sa državom sa kojom nije uvek bilo na istim stranama, saopštilo je Ministarstvo odbrane Srbije.\nNovinarka Skaj njuza je, kako se navodi u saopštenju, tokom izveštavanja sa vežbe "Platinasti vuk" koja je održana u bazi "Jug" kod Bujanovca navela da je znak želje Velike Britanije da ojača veze sa državom sa kojom nije uvek bila na istoj strani to što britanske snage rame uz rame sa srpskim snagama vežbaju borbu protiv terorista.\nDodala je da je borba na istoj strani tokom oba svetska rata zajednička istorija koja se ne zaboravlja, navodi se u saopštenju Ministarstva odbrane.\nTom prilikom na pitanje novinarke Skaj njuza sa kim Srbija radije izvodi obuke – sa britanskim ili ruskim snagama, ministar Stefanović odgovorio je i sa jednima i sa drugima.\n"Mi smo vojno neutralni, tako da ne moramo da radije izvodimo obuke ni sa jednima, ni sa drugima, biramo i jedne i druge. To je naša prednost", rekao je Stefanović.\nDodaje se da su na ovogodišnjoj vežbi "Platinasti vuk" koja se održavala od 3. do 18. juna u bazi kod Bujanovca, učestvovala ukupno 524 pripadnika Vojske Srbije i oružanih snaga iz 10 partnerskih zemalja.\nOve godine prvi put su učestvovali i pripadnici oružanih snaga Grčke i Francuske, dok je uz 259 pripadnika Vojske Srbije, kontigent oružanih snaga Ujedinjenog Kraljevstva sa 69 pripadnika bio najbrojniji.\nNa pitanje Skaj njuza da li Rusija može ovo obnovljeno prijateljstvo između dve zemlje posmatrati sa sumnjom, britanski ministar odbrane je odgovorio: "Balkan je važan za bezbednost Evrope. Mi ne dolazimo ovde da bismo stvarali probleme. Došli smo ovde da stvorimo partnerstvo", rekao je Ben Volas koji je boravio u poseti Srbiji 16. i 17. juna.


Komandant SAJ-a za RTS: Američke Foke nam zavide na naoružanju i obučenosti - Izazov\nRadio-televizija Srbije\t 12. septembra 2021. 05:51\n– Tačnije, završio sam i Vojnu akademiju kopnene vojske smer pešadije, a pre toga vojnu gimnaziju 16. klasa. Tada se zvala Opšta srednja vojna škola "Bratstvo i jedinstvo". Posle osam godina provedenih u vojnom školstvu, na molbu tadašnjeg Ministarstva unutrašnjih poslova, a igrom prilika – moj otac je radio kao policajac, kao i majka i ostatak familije, prihvatio sam ponudu koju su mi dali da u tom trenutku, koliko sam mogao, pomognem radu MUP-u. Na osnovu ugovora dva ministarstva, u MUP sam prešao 1. maja 1993. godine.\nOd 2005. godine počeli smo program saradnje sa francuskim "Raidom". Poznavaoci ove teme znaju da je to jedna od najboljih jedinica francuske policije i da su oni krovni nosioci na taktičkom nivou borbe protiv terorizma.\nU ovom trenutku, dok dajem ovaj intervju, naši pripadnici su na obuci sa pripadnicima specijalne jedinice "Kobra", austrijske policije.\nProšle godine, kada su bili kod nas i videli koje smo automatske puške dobili, iznenadili su se, jer su daleko bolje i kvalitetnije od onih koje oni imaju.\nPoslednjih nekoliko godina dobili smo izuzetno dobru opremu, što se tiče lične opreme i visokokvalitetnih i tehnoloških sredstava koja nam olakšavaju rad.\nOve godine, takođe, očekujemo dopunu, a sledeće godine i u okviru kapitalnih projekata koji su predviđeni za modernizaciju opreme Jedinice.\nRadi se o izuzetno vrednoj i izuzetnoj tehnološkoj opremi, koja nam olakšava da realizujemo uspešno krizne situacije u kojima se Jedinica angažuje – najrizičnije situacije, kada se angažujemo.


Ruski ambasador u Londonu: Krađa podataka o britanskoj vakcini? Besmislice - 19.07.2020, Sputnik Srbija\nTvrdnje britanskih specijalnih službi da je Moskva pokušala da ukrade podatke o vakcini protiv kovida 19 na kojoj se radi u toj zemlji su potpuna besmislica... 19.07.2020, Sputnik Srbija\nvesti, svet, rusija, andrej kelin\n08:33 19.07.2020 (Osveženo: 00:59 26.08.2021)\n„Apsolutno ne verujem u tu priču. To je besmislica“, rekao je Kelin, gostujući u emisiji TV stanice Bi-Bi-Si, prenose ruski mediji.\nIstovremeno je ukazao da je britansko-švedska farmaceutska kompanija „AstraZaneka“, koja se bavi proizvodnjom vakcine koju su stvorili na Oksfordu, već ima ugovor sa ruskom kompanijom „R-farm“ koja treba da omogući proizdvonju tog preparata u Rusiji, ako se pokaže kao efikasan.\nPrema Kelinovim rečima, u današnjem svetu hakerski napadi se ne mogu pripisati nijednoj zemlji.\nIstovremeno, ruski ambasador je odbacio optužbe zvaničnog Londona na račun Rusije da se mešala u parlamentarne izbore održane u Britaniji u decembru.\nBritanske vlasti, naime, tvrde da je velika verovatnoća da je Rusija odgovorna za objavljivanje dokumenata koji su kompromitovali vladajuće konzervativce uoči izbora.\nKelin je to odlučno odbacio, ističući da će Rusija, bez obzira na to ko je na vlasti u Britaniji – torijevci ili laburisti – nastojati da popravi odnose.\nTakođe je dodao da Rusija ne optužuje Britaniju za mešanje u njene demokratske procese iako je Centralna izborna komisija Rusije ustanovila da je bilo sajber napada s teritorije Velike Britanije.


Novi strateg je istakao da njegovu selekciju očekuje težak put u narednom periodu, da pobede neće doći same, već da će tim Srbije morati da iskoristi znanje, iskustvo i energiju.\nKošarkaška reprezentacija Srbije ponovo je na okupu, ovog puta predvođena novim selektorom Igorom Kokoškovim. Strateg koji je prozivkom “orlova” žvanično stupio na novu dužnost povešće svoje izabranike u prve kvalifikacione utakmice za odlazak na Evropsko prvenstvo.\nU tom cilju Kokoškov je odabrao igrače koji imaju potencilal, zatim momke koji trenutno igraju u odličnoj formi, a tu su i iskusni igrači koji bi trebalo da iznesu najveći teret u predstojećim mečevima sa Finskom i Gruzijom.\nKokoškova najpre očekue nekoliko treninga, kako bi se upoznao sa ekipom i uvideo koje su mogućnosti njegovih izabranika. On je istakao da njegovu selekciju očekuje težak put u narednom periodu, da pobede neće doći same, već da će tim Srbije morati da iskoristi znanje, iskustvo i energiju.\nKokoškov će na klupi naše selekcije debitovati na meču u Finskoj 20. februara, a novi strateg je istako da to neće biti ni malo prijatno gostovanje.\nTri dana dana nakon Finske naš tim će odmeriti sange sa selekcijom Gruzijom u hali "Aleksandar Nikolić". U našoj grupi nalazi se još selekcija Švajcarske, učešće na Evrobasketu obezbediće dva najbolja tima uz Gruziju, koja kao jedan od domaćina ima pravo direktnog plasmana. Posle ovog, predstoje još dva "prozora", u novembru i februaru naredne godine.\nEvropsko prvenstvo biće održano od 2. do 19. septembra 2021. godine, i to u četiri države - Češkoj, Gruziji, Nemačkoj i Italiji.\nInače, u javnosti se nedavno dosta govorilo o dolasku i trenera Denver Nagetsa Majkla Melouna u stručni štab reprezentacije Srbije, što je uostalom objavljeno i na zvaničnom sajtu KSS, ali kako je Kokoškov istakao još uvek se čeka leto i konačna Melounova odluka.


U okviru manifestacije „Kulturno Zabavno Leto 2013“ nevladina organizacija „Informacije i mediji“ – INMED, organizovala je zabavu i takmičenje „Igre bez granica“ na bezenu „Hacijenda“, a pod pokroviteljstvom Opštine Gračanica.\nU nedelju 7. Jula na bazenu „Hacijenda“ održana je još jedna aktivnost u okviru „Kulturno Zabavnog Leta 2013“,a pod pokroviteljstvom Opštine Gračanica. Na takmičenju je učestvovalo 19 ekipa,a svaka ekipa je imala 4 člana. Igre su bile zabavnog karaktera, a bilo je više disciplina kao što su: štafetno plivanje, potraga za blagom, trka čamaca, obaranje čunjeva i sakupljanje loptica. Takmičari su, ne tako lako, ali sa puno zabave i takmičarskog duha završavali pomenute igre. Članovi prijavljenih ekipa imali su priliku da pokažu svoju spretnost i snalažljivost, a oni malo bolji i da osvoje vredne nagrade.\nPrvo mesto osvojila je ekipa „Insomnia“, kao i nagradu za to: pehar, medalje i novčanu nagradu od 150 evra. Drugo mesto pripalo je ekipi “INMED” koji su dobili pehar,medalje i 100 evra, dok je treće mesto osvojila ekipa “Gračanica”, koji su pored pehara i medalje bili nagrađeni sa 50 evra.\nOrganizatori su bili zadovoljni brojem prijavljenih ekipa, kao i njihovim takmičarskim duhom i ističu da je sve proteklo u najboljem redu. U toku održavanja igara na bazenu je bilo prisutno vise desetina posetilaca koji su propratili ovaj događaj.


Vučić putuje u Vašington: Od mene će čuti da je Srpska ustavna kategorija BiH - Televizija K3\nPredsjednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je da će u Vašintonu, gdje će učestvovati na skupu Američko-izraelskog komiteta za javne poslove u Vašingtonu (AIPAC), od njega čuti da je Republika Srpska ustavna kategorija BiH i da pristrasno optužuju samo jednu stranu.\nVučić je rekao da očekuje da će u Vašintonu, gdje će učestvovati na skupu jedne od najmoćnijih izraelskih lobi grupa, čuti da je srpski čan Predsjedništva BiH “Milorad Dodik kriv za sve i da je Republika Srpska teg oko vrata svima”.\n– Od mene će čuti drugačije stvari, od mene će čuti da je Republika Srpska ustavna kategorija BiH, da je stvorena Dejtonom i da je to bio uslov “sine kva non” za uspostavljanje mira u BiH – rekao je Vučić za RTS.\nOn je dodao da će u Vašingtonu od njega čuti da suviše pristrasno optužuju samo jednu stranu, a ne žele da analiziraju šta je neko stavio u svoje dugoročne planove i programe.\nOn je pozvao građane Srbije na jedinstvo i očuvanje mira, navodeći da je uvjeren da će biti teški pritisci na Srbiju, osim za Kosovo, i po pitanju Republike Srpske.\n– Kada govore Republike Srpska, oni misle Srbija i svaki put se trude da pronađu bilo šta što bi Srbiji mogli da zamjere – rekao je Vučić.\nOn je dodao da misli da će u Vašingtonu glavna tema biti Kosovo, ali da da neće biti ni laki razgovori oko pozicije Srbije u odnosu prema BiH.\n(Srna – Foto: Arhiva) http://credit-n.ru/zaymyi-next.html


Uspesi srpskih sportista na RTS Jutjub kanalu - Izazov\nUspesi srpskih sportista na RTS Jutjub kanalu\nRadio-televizija Srbije 1. januara 2016. 18:55\nJedan od najvećih uspeha srpskog reprezentativnog fudbala ostvarili su ovog proleća omladinci Srbije, koji su pod komandnom palicom Veljka Paunovića na Novom Zelandu postali prvaci sveta.\nNa daleki put ispraćeni su skromno i bez pompe, ali su svojim zalaganjem i rezultatima, iz utakmice u utakmicu, sve više skretali pažnju javnosti na sebe.\nNajgledaniji sportki veideo u 2015. godini na zvaničnom Jutjub kanalu RTS-a bio je pobedonosni gol Maksimovića u velikom finalu protiv Brazila.\nKošarkaši Srbije na Evropsko prvenstvo stigli su kao vicešampioni sveta. Kao nekada, u slavnim danima srpske košarke, pratili smo dešavanja iz Berlina i Pariza, ali i pripremne utakmice Saletovih "orlova".\nU jednoj od poslednjih provera pred Evrobasket, Srbija je u Kombank areni ugostila Francusku. Usled tehničkih problema, francuska himna nije intonirana, pa su "trikolori" sami otpevali čuvenu Marseljezu i pobrali simpatije publike, kao i pratilaca našeg Jutjub kanala.\nSrpski teniseri imali su zapažene uloge u protekloj godini. Novak je još jednom osvojio vimbldonski trofej, a dobre rezultate pružio je i Viktor Troicki.\nPosle odrađene suspenzije, Viktor je briljirao na londonskoj travi i malo je nedostajalo da se plasira u četvrtfinale turnira. Vašek Pospišil ipak je slavio posle velike borbe i pet neizvesnih setova.\nFudbaleri Partizana obeležili su leto i jesen u Evropi, nažalost sa ne tako dobrom završnicom. Crno-beli su takmičenje počeli u kvalifikacijama za Ligu šampiona, gde su kao pretposlednju stepenicu do elite za rivala imali rumunsku Steauu.\nPobeda u Beogradu od 4:2 bila je jedna od boljih fudbalskih predstava srpskih klubova u evropskim takmičenjima u poslednjih desetak godina, pa ne čudi što je i ona našla mesto među najgledanijim klipovima na RTS Jutjub kanalu.\nŠta tek reći o srpskim vaterpolistima? Devet zlatnih medalja na poslednjih devet velikih takmičenja dovoljno govori o dominaciji "delfina" svetskim vaterpolom.\nNa Svetskom prventvu u Kazanju, Srbija je osvojila zlatnu medalju, savladavši u velikom finalu Hrvatsku, više nego ubedljivo – 11:4.\nNaravno, ni ova lista ne može da prođe bez Novaka Đokovića! U gotovo briljantnoj 2015. godini, Novak je osvojio tri greng slem turnira, postavio mnoge rekorde i pomerio granice.\nJedina "mrlja" bio je poraz od Stana Vavrinke u finalu Rolan Garosa. Novak je treći put primio nagradu za poraženog na pariskoj šljaci, a publika je vrlo jasno stavila do znanja šta misli o velikom šampionu.\nNaredna godina je olimpijska, što znači mnogo prilika za srpske sportiste da obogate svoje kolekcije trofeja i medalja, ali i da srpskom narodu donesu nove radosti i organizovanih dočeka ispred Starog dvora…\nHabib je prošao kroz „pakao“ skidanja kilograma da bi se…\nHabib odbranio titulu i najavio kraj karijere\nRuski MMA borac ubijen u restoranu zbog spora oko zemljišta\nSIM ponovo ujedinile regionu, Srbiji najviše medalja\nĐerona skratio spisak: Svi igrači spremni da pomognu timu


PO VISOKIM STANDARDIMA FIFE I UEFE: Ovako će izgledati stadion Grbavica sa kapacitetom od 20.000 mjesta - Portal 072info\nPO VISOKIM STANDARDIMA FIFE I UEFE: Ovako će izgledati stadion Grbavica sa kapacitetom od 20.000 mjesta\nU Opštini Novo Sarajevo je jučer održan prvi sastanak stručnog tima za izradu sporazuma o pravima i obavezama učesnika u realizaciji projekta „Rekonstrukcija i dogradnja stadiona Grbavica“.\nStručni tim koji će u narednom periodu pripremiti navedeni sporazum sastavljen je od predstavnika relevantnih institucija svih nivoa vlasti, Vlade Federacije BiH i federalnog Ministarstva kulture i sporta, zatim Vlade Kantona Sarajevo, kantonalnog Ministarstva kulture i sporta i Zavoda za planiranje razvoja Kantona Sarajevo, kao i Nogometnog saveza BiH i fudbalskog kluba „Željezničar“, te Opštine Novo Sarajevo.\nOpštinski načelnik Nedžad Koldžo podsjetio je ovom prilikom da je zajedno sa Ivicom Osimom pokrenuo inicijativu čiji je cilj da se, u realnim okvirima koji odgovaraju i potrebama i mogućnostima današnjice, napravi stadion u skladu sa standardima FIFE i UEFE, kako bi se utakmice reprezentacije BiH, ali i fudbalskih klubova mogle igrati u glavnom gradu Bosne i Hercegovine, Sarajevu.\nOpština Novo Sarajevo preuzela je na sebe aktivnosti oko izrade projektne dokumentacije i idejnog projekta za rekonstrukciju stadiona koji bi trebao biti kapaciteta po tribinama oko 20.000 gledalaca i uređen po standardima FIFE i UEFE – K4, s posebnim naglaskom na sigurnosni aspekt.\nNa ovom stadionu bili bi stvoreni uslovi za odigravanje svih utakmica na evropskom i svjetskom nivou, osim finala Evropskog i Svjetskog prvenstva.\nIzetbegović pao niz stepenice: Zadobio povrede glave, desne ruke i lijeve noge\nOdbojkašice Viteza novim porazom ispale iz utrke za prvo mjesto


Članice “KUD Puračić” učestvovale na završnom sastanaku Foruma mladih UN-a u Sarajevu – Zona047\nobjavio\tZona047.ba\t17. Decembra, 2016.\t1338\tpregleda\nČlanice “KUD Puračić” učestvovale na završnom sastanaku Foruma mladih UN-a u Sarajevu\nČlanice KUD Puračić Selma Huskanović i Sandra Mujkić uzele su učešće na Završnom sastanku zajedničkog projekta Ujedinjenih nacija u Bosni i Hercegovini „Dijalog za budućnost“ u organizaciji UNDP-a.\nZavršni sastanak Foruma mladih UN-a je okupio učesnike regionalnih foruma, a posvećen je promociji i razgovoru o Ciljevima održivog razvoja u okviru Programa održivog razvoja do 2030. godine.\nSastanak je održan u Sarajevu – hotel Holiday 14. i 15. decembra 2016.godine. Tokom sastanka realizirana je radionica „Zamisli 2030“ kao i Planiranje zajedničke akcije – aktivizam mladih na lokalnom nivou i povezivanje sa donosiocima odluka uz prezentiranje rezultata rada grupa.\nVeć smo pisali o tome da su Selma i Sandra u sklopu četvrtog ciklusa, u perodu od 4. novembra do 10. decembra 2016.godine, uzele su učešće u radionici u Srebreniku dok su organizirane i radionice : Prijedoru, Travniku i Mostaru, a na radionicama se okupilo 105 mladih aktivista iz cijele BiH.


Direktor DGSE: Francuskoj službi potrebni štreberi, ne Džejms Bond tipovi – Zavera\nZTP 9. septembra 2020.\t0 Komentara\nU sve virtuelnijem post-korona svetu, francuska tajna služba moraće da regrutuje štrebere umesto Džejms Bondova, izjavio je njen tehnički direktor.\nS obzirom da svetske sile upozoravaju da će virus korenito promeniti naš odnos sa tehnologijom, Patrik Paju naglašava da Generalna direkcija za spoljnu bezbednost (DGSE) mora da prati najviše standarde digitalne bezbednosti.\n„Potrebni su nam ljudi koji su odlično povezani sa novim tehnologijama – dakle mladi“, rekao je Paju agenciji Frans-Pres. „Moramo da ih uvedemo u DGSE, to je od suštinske važnosti. Digitalna bezbednost je alfa i omega globalne bezbednosti u svetu u kojem živimo. Ako nismo u mogućnosti da svoje sisteme učinimo sigurnim, onda je sva druga bezbednost beskorisna.“\nGovoreći tokom godišnjeg takmičenja u kriptologiji, u kojem je učestvovalo 65.000 francuskih učenika, Paju se požalio na činjenicu da mladi „imaju u glavi Džejmsa Bonda i specijalne jedinice“. „Oni misle: Ja nisam Rambo, ja sam štreber, i ne pada im na pamet da se angažuju u DGSE,“ rekao je. „Ali nisu samo superheroji ti koji su jaki. Ako ste jaki u nauci, onda možete da služite i svojoj zemlji.“\nPatrik Paju, tehnički direktor DGSE (foto: AFP)\nDGSE, francuska vojna obaveštajna agencija, uporediva sa britanskom MI6, pokrenula je modernu kampanju zapošljavanja preko Youtube kanala, Linkedin profila, pa čak i koristeći popularnost novu špijunske drame u procesu regrutovanja.\nInspirisana aktuelnim događajima, serija Le Bureau des Legendes prikazuje izmišljene agente DGSE kako se bave špijunažom širom sveta, potpomognuti kompjuterskim stručnjacima iz sedišta agencije u Parizu.\nMeđutim, Paju nije prvi visoki obaveštajac koji je sugerisao da Džejms Bonds tipovi nisu poželjan izbor francuskih obaveštajnih službi. Šef agencije za unutrašnju bezbednost (DGSI) je takvim kandidatima uputio sličnu poruku.\nOrganizator ovogodišnjeg takmičenja u dešifrovanju, zajedno sa DGSE, je Matju Leken iz Istraživačkog instituta za digitalnu nauku i tehnologiju. U izjavi za AFP, on kaže da su mladi takmičari ključni za budućnost francuske bezbednosti, dodajući da „iza logike, matematike i informatike stoje politički interesi.“\n„Ako želimo da iskoristimo prednosti veštačke inteligencije, ona se mora baviti tonama podataka koji pripadaju pojedincima“, rekao je. „I moramo se pobrinuti da platforme koje obrađuju ove podatke ne saznaju ništa o nama. Zato nam je potrebna dobra kriptografija.“\n(Independent-ZTP, foto: AFP)\nTagovi:DGSE, francuska služba, Džejms Bond


Sukob interesa: Emir Kusturica potpisivao ugovore sa svojom firmom | Autonomija\nAgencija za borbu protiv korupcije utvrdila je da je Emir Kusturica, filmski reditelj i predsednik skupštine Parka prirode Mokra Gora, prekršio ?etiri ?lana Zakona o Agenciji: dva koja se odnose na sukob interesa, te po jedan o zabrani vršenja više javnih funkcija bez saglasnosti Agencije i o obavezi prenošenja upravlja?kih prava u privatnoj firmi prilikom stupanja na funkciju.\nZbog toga je Kusturici u martu 2017. godine gra?en bez gra?evinske dozvole i kako, šest godina nakon otvaranja, nije imao upotrebnu dozvolu i nije radio. Objekat je u julu ove godine, iz ?etvrtog pokušaja, dobio upotrebnu dozvolu.\nKada je novinarka CINS-a u martu poslala pitanja Kusturici, izme?u ostalog i u vezi sa postupkom koji je vo?en u Agenciji za borbu protiv korupcije, Kusturica je naveo da nije bilo sukoba interesa, da nije imao obavezu da od Agencije traži saglasnost za drugu funkciju kao i da je blagovremeno preneo upravlja?ka prava u svoje dve privatne firme.\nSukob interesa: ugovori o struji, gra?evini i ugostiteljstvu\nOsim Parka prirode, na Mokroj gori ve? godinama posluje jedna od Kusturi?inih firmi, Lotika, koja je ujedno vlasnik turisti?kog naselja Me?avnik, poznatijeg kao Drvengrad, te planinskog doma Mladost.\nAgencija za borbu protiv korupcije je detaljno analizirala nekoliko ugovora zaklju?enih izme?u Parka prirode i Lotike od 2010. do 2012. godine. Deo ugovora, potpisanih od 1. avgusta 2011. godine do 25. novembra 2012. godine, odnosi se na gra?evinske radove. Konkretno, ugovori su se odnosili na izgradnju rezervoara za vodu i skladišta za divlja? u sastavu Vizitorskog centra. Tri od šest ugovora bilo je za radove poput izrade cementne košuljice, hidroizolacije osnovne plo?e i zidova i radove na završnoj plo?i, dok su se preostala tri odnosila na ?iš?enje terena.\nU ugovorima o konkretnim gra?evinskim radovima je navedeno da troškove materijala snosi naru?ilac, dakle državni Park prirode, ?iji je Kusturica u trenutku potpisivanja bio direktor. Svaki ugovor je sadržao ?lan po kome ?e ugovorena cena i utvr?ene koli?ine biti uzete kao osnov kada se nad ovim objektima bude utvr?ivao vlasni?ki udeo.\n„Imaju?i u vidu da je Emir Kusturica bez sprovo?enja postupka javne nabavke, zaklju?io navedene ugovore sa svojim privrednim društvom (…) kao i ?injenica da Park prirode nije platio za izvršene radove, ?ija ukupna vrednost iznosi 29.470,00 evra, upravo ukazuje na to da je imenovani zaklju?ivanjem navedenih ugovora doveo sebe u sukob interesa i da je javnu funkciju iskoristio za sticanje koristi za sebe i povezano lice“, navedeno je u obrazloženju Agencije.\nZa neke od ugovora su napravljeni i zapisnici o primopredaji izvršenih radova. U svakom od njih je konstatovano da su radovi ura?eni prema sklopljenom ugovoru i da naru?ilac nema primedbi. Na mestu naru?ioca potpisan je Emir Kusturica, u ime Parka, a na mestu izvršioca Radoje Andri?, kao predstavnik Kusturi?ine firme Lotika.\nSam Andri? je tako?e bio tema odluke Agencije u kojoj je navedeno da je Kusturica bio u sukobu interesa i zbog toga što je Andri?, koji je bio zastupnik Lotike prilikom zaklju?enja ugovora, ušao u radni odnos u Parku prirode.\n„Nisam u sukobu interesa kada nijednim Ugovorom koji sam zaklju?ivao kao direktor Privrednog društva Park prirode „Mokra Gora“ nije ugrožen javni interes. Javni interes nije i ne može da bude ugrožen pravnim poslom kojim je nesporno ugovorena višestruka korist za Park prirode“, naveo je Kusturica u odgovoru novinarki CINS-a u martu ove godine.\nO ispla?ivanju novca firmi Lotika na ime ugostiteljskih usluga pisao je i CINS. Na primer, u poslovnim knjigama Parka evidentirano je da je oko 1,8 milion? dinara u 2011. godini ispla?eno firmi Lotika. Od toga je 355.000 dinara bilo za „troškove preno?išta za poslovne partnere koji su prisustvovali sve?anosti povodom završetka radova na Vizitorskom centru“.\nAgencija je u svojoj odluci o Kusturici konstatovala da zaklju?ivanje ugovora sa Lotikom i prijem Andri?a na posao u Park prirode “izgledaju kao da je javni interes podredio privatnom i da je javnu funkciju iskoristio za sticanje koristi za sebe i povezana lica”.\nDuple funkcije i neprenošenje upravlja?kih prava\nKusturica je prekršio Zakon o agenciji za borbu protiv korupcije i tako što je nešto više od dve godine, od 13. juna 2014. godine do 9. novembra 2016, istovremeno bio predsednik Skupštine Parka prirode Mokra gora i ?lan Upravnog odbora Filmskog centra Srbije.\nReditelj je u izjašnjenju Agenciji naveo da nije morao da od ovog organa traži saglasnost s obzirom na to da: „Filmski centar nema ovlaš?enja za rukovo?enje i donošenje pojedina?nih odluka, da nije primao naknadu i da nije prisustvovao sednicama ovog upravnog odbora“.\nTako?e, Agencija je odlu?ila da je Kusturica prekršio i ?lan zakona po kom je funkcioner dužan da u roku od 30 dana od izbora, postavljenja ili imenovanja, prenese upravlja?ka prava u svom privrednom društvu na pravno ili fizi?ko lice koje nije povezano lice, do prestanka obavljanja javne funkcije.\nKusturica je u aprilu 2016. godine upravlja?ka prava u tri svoje privatne firme preneo na Mirjanu Kusturicu, a u ?etvrtoj na Boška Obradovi?a iz Arilja. Kusturica je i Agenciji i u ranijem odgovoru novinarki CINS-a naveo da je upravlja?ka prava u firmi Lotika preneo najpre usmenim a onda i pismenim ugovorom, ali je u odluci Agencije navedeno „da usmeni ugovor ne može biti osnov za prenos upravlja?kih prava u privrednom društvu“.\nKada dokaže da je prekršen Zakon, Agencija može izre?i meru upozorenja, meru javnog objavljivanja da zakon nije ispoštovan ili doneti javnu preporuku za smenu funkcionera.\nU delu odluke koji se odnosi na izre?enu meru „javno objavljivanje odluke o povredi zakona“ Agencija je navela da su se povrede zakona dogodile dok je Kusturica bio na funkcijama koje više ne obavlja, kao i da se izricanjem mere upozorenja ne bi ispunila svrha „s obzirom na to da je Emir Kusturica izvršio više povreda Zakona o Agenciji (…) stekao korist za sebe i povezano lice, koje posledice se ne mogu otkloniti“, pa je ovo jedina odgovaraju?a mera.\nAktivnosti Emira Kusturice kao direktora, odnosno, predsednika Skupštine Parka prirode Mokra gora ispitivali su i drugi državni organi, ali niko od njih nije utvrdio nepravilnosti. Tokom 2015. godine poslovanje Parka je kontrolisalo Više javno tužilaštvo u Užicu, koje je utvrdilo da nema obeležja krivi?nih dela za koje se gonjenje preduzima po službenoj dužnosti.\nTako?e, celokupnu dokumentaciju u vezi sa izgradnjom Vizitorskog centra i skladišta hrane za divlja? proveravala je 2016. godine i Komisija za razmatranje nerealizovanih preuzetih ugovornih obaveza Ministarstva poljoprivrede i zaštite životne sredine. Komisija je pregledala završne izveštaje o ova dva projekta i prihvatila zapisnike o tehni?koj kontroli koje je izradilo preduze?e Vodo-inženjering iz Beograda.\nJedine nepravilnosti utvrdila je Državna revizorska institucija 2011. godine, na osnovu ?ega su pokrenuta dva postupka. Postupak pred Prekršajnim sudom je zastareo, dok je u postupku za privredni prestup Privredni sud u Užicu osudio Park prirode na uslovnu kaznu od 20.000 dinara.\nAgencija za borbu protiv korupcije je analizirala i ugovor izme?u Parka prirode i Lotike od 13. oktobra 2010. godine, kojim su se dve firme saglasile o razmeni nepokretnosti i dobara: rezervoara za vodu u izgradnji i vodovodnih cevi i prate?eg fitinga u vrednosti od oko 5,7 miliona dinara.\nKusturica je u izjašnjenju Agenciji naveo da ovim ugovorom „Park prirode sti?e stvari ve?e vrednosti od stvari koje daje u razmenu“.\nMe?utim, Agencija je zauzela stav da sama ?injenica da Kusturica kao direktor Parka zaklju?uje ugovor sa svojim privrednim društvom dovodi u sumnju i samu procenu vrednosti tih dobara. Tako?e, navode da je ovaj rezervoar, u vlasništvu Lotike, „bio deo projekta vodosnabdevanja Mokre gore pija?om vodom, a sa prevashodnom funkcijom snabdevanja vodom Vizitorskog centra Parka prirode (…) iz ?ega proizlazi da je Park prirode i bez izvršene razmene imao pravo da koristi predmetni rezervoar“.


Sastanak je bio posvećen razmatranju napretka koji je Crna Gora ostvarila u oblasti reforme upravljanja javnim finansijama, započetih usvajanjem Programa reforme upravljanja javnim finansijama 2016 – 2020 godine, dokumenta koji definiše ključne reformske planove u raznim oblastima vezanim za upravljanje javnim finansijama, od planiranja i izvršenja budžeta, daljeg razvoja programskog budžeta ,kapitalnog budžeta, javnih nabavki, transparentnosti. Cilj dijaloga je promovisanje i pružanje pomoći u obezbjeđivanju zdravog finansijskog upravljanja i kvalitetnog sprovođenja Vladinih politika.\nTokom sastanka, senator Zoran Jelić je prezentovao izvještaj o napretku realizacije aktivnosti planiranih Programom reforme upravljanja javnim finansijama za period 2016 – 2020. godine.\nSastanak je otvorio ministar finansija, Darko Radunović, dok su učešće uzeli takođe predstavnici Delegacije Evropske unije u Crnoj Gori, Privredne komore, ReSPA-e, Svjetske banke, SIGMA-e kao i predstavnik nevladine organizacije „Institut alternativa“.\nMore in this category: « Objavljen Izvještaj o reviziji Godišnjeg finansijskog izvještaja DEMOS-a za 2017. godinu\tOdržan šesti sastanak Posebne radne grupe za reformu javne uprave »