Izraženi simptomi celulita ne samo da narušavaju izgled vaših nogu, već ovaj problem treba da označi da se u vašem telu događaju određene promene.Celulit je stanje kože i epidermisa koji se manifestuje u vidu neravnina na koži, najčešće u oblasti zadnje lože (noge i zadnjica), mada se može javiti i na drugim delovima tela.\nPremda napada i žene i muškarce, daleko veći broj slučajeva celulita beleži se kod žena (čak 80-90% žena ima problema sa celulitom).Premda definitivni uzrok celulita nije do kraja istražen i potvrđen, poznato je da simptomi celulita imaju direktne veze sa time kako se masno tkivo vezuje za dublje slojeve kože.\nOnda kada se masno tkivo gomila na jednom mestu, ono pravi izbočine na koži što se pokazuje kao nepravilnost u vidu izraženih rupica.Istina, celulit nije ozbiljno zdravstveno stanje, ali njegovi simptomi mogu pokvariti izgled vaših nogu i uticati na samopuzdanje.\nPored toga, simptomi celulita ukazuju na to da telu najčešće nedostaje nešto na šta treba da obratite pažnju.Celulit se danas može ukloniti ili smanjiti na različite načine, od korigovanja životnog stila do određenih tretmana od kojih neki mogu sa sobom nositi i neke rizike.\nIako možda mislite kako je celulit sam po sebi dovoljno jasan simptom, i u ovom stanju postoje nijanse. Prvi i osnovni simptom celulita jeste pomorandžina koža, odnosno neravnine na koži u vidu izbočina i udubljenja.Međutim, ponekad celulit nije vidljiv golim okom, što svakako ne znači da ne postoji. Onda kada uštipete kožu na nogama, i primetite grudvice, to je takoreći simptom početnog stadijuma celulita.\nVeć sledeći stadijum podrazumeva blage neravnine vidljive golim oko i otprilike 1-4 rupica ili uduljenja na koži. Koža potom lagano počinje da se opušta i izgleda kao da visi, a količina izbočina i udubljenja se samo povećava. Svi slučajevi sa preko 10 dubokih udubljenja potpada pod ozbiljni slučaj celulita.\nPored ovoga, simptomi koji prate celulit su i zadebljala koža, koža koja je hladna na dodir, kao i popucali kapilari i krvni sudovi. U najtežim oblicima, simptomi celulita mogu uključiti i preteranu osetljivost kože, pa se modrice mogu lakše pojavljivati na zahvaćenom području, ponekad i bez nekog očiglednog razloga. Isto tako mogu se javiti crvenilo, svrab i blagi otoci.\nSvi ovi simptomi mogu se javiti na nogama i zadnjici, ali i abdomenu, pre svega donjem delu stomaka, rukama i to najviše na nadlakticama i grudima, kod žena.\nO konkretnim uzrocima celulita ne zna se naročito mnogo. Premda se zna da je ova pojava posledica vezivanja mišićnog i masnog tkiva i kože, o tačnim uzrocima celulita još uvek se polemiše.\nIpak, ono što se definitivno zna jeste da neravnine koje se manifestuju kao pomorandžina kora nastaju tako što se masne ćelije gomilaju i takoreći guraju epiderm ka površini, čime nastaju izbočine, pa samim tim i udubljenja; drugim rečima ‒ simptomi celulita.\nUzrok zbog kojeg se celulit češće javlja kod žena nego kod muškaraca može se naći upravo u strukturi tkiva. Kod žena, ćelije mišićnog i masnog tkiva organizovane su vertikalno, što olakšava stvaranje izbočina na površini kože. Kod muškaraca, na primer, ove ćelije vezuju se unakrsno.\nMeđutim, pojedini faktori smatraju se važnijim od drugih, pa su stručnjaci uspeli da suze spisak najverovatnijih uzroka celulita u koje spadaju: genetika, hormonski disbalans, starenje, fizička aktivnost, gojaznost, životni stil itd.\nNaučnici tvrde da određeni geni utiču na stvaranje celulita, tj. da je veliki broj žena genetski predodređen da ima celulit. Ovo se može povezati sa uticajem koji naš genetski sklop ima na naš metabolizam, te cirkulaciju i raspoređivanje masnih naslaga u organizmu. Sve od navedenog može uticati da stvaranje celulita, ali i na to koliko će simptomi celulita biti izraženi.\nIsto tako, i hormoni kontrolišu pojavu celulita i to pre svih estrogen, insulin, noradrenalin, hormoni koje stvara štitna žlezda i prolaktin. Manjak estrogena, pre svih, najbitnije utiče na razne procese u organizmu čijim se usporavanjem ubrzava stvaranje celulita.\nHormoni su ujedno povezani i sa starenjem i sa trudnoćom, od kojih obe pojave prate simptomi celulita. U oba slučaja, koža gubi i svoju elastičnost što direktno doprinosi tome da simptomi celulita budu vidljiviji.\nKonačno, i to kako se hranimo i koliko smo aktivni uticanje na to da li ćemo imati celulit. Iako simptomi celulita nisu vezani samo za gojaznost, nije tajna da su šanse da se celulit pojavi veće ukoliko imate problema sa viškom kilograma. Isto važi i za nezdravu ishranu i loš životni stil (malo sna, manajk fizičke aktivnosti itd.).\nPostoji više načina da se rešite celulita. Neki od njih uključuju kozmetičke tretmane, kao što su laserski tretmani, masaže i drugi. Mora da ste bar jednom čuli za celulit i njegovo uklanjanje gipsanim bermudama, na primer.\nNo, simptome celulita moguće je umanjiti ili ukloniti i nekim drugim metodama, koje možete probati i sami kod kuće. Međutim, bilo da se odlučite za prirodne metode ili kozmetičke tretmane, treba da znate da simptomi celulita neće tako lako nestati.\nKada se jednom javi, celulit se jako teško skida, a nikako ne pomaže to što se simptomi celulita sa godinama samo pogoršavaju. Naravno, to ne znači da je sve izgubljeno, ali nije na odmet biti svestan da rezultati neće i ne mogu doći preko noći.\nTretmani za uklanjanje simptoma celulita\nAko želite da simptomi celulita nestanu, ili makar budu manje vidljivi, na raspolaganju vam stoji više kozmetičkih tretmana. Protiv celulita, za početak, možete se boriti nekim ili minimalno invazivnim metodama kakve su metode zvučnim i svetlosnim talasima.\nPrvi razbija nagomilane masne ćelije zvučnim talasima, dok drugi, inače laserski tretman, pokušava da postigne isto samo svetlosnim talasima. Laserski tretman, ipak, podrazumeva ubacivanje male sonde ispod kože kojom se obavlja tretman. Iako ne boli, i dalje se računa u invazivnu metodu.\nZatim, postoje različiti tretmani vakumom koji imaju za zadatak da pokrenu tkivo i način na koji naleže na kou kako bi se smanjio broj neravnina. U suštini, tkivo se tako pomera i popunjava rupice, pa površina kože izgleda glatko.\nTretman gipsanim bermudama takođe može biti vrlo efikasan, jer uključuje pokrivanje delova na kojima se nalazi celulit specijalnom mešavinom gline, gipsa i blata. Telo (najčešće noge i zadnja loža) se potom uvijaju u plastiku i utopljavaju ili pokrivanjem, ili u nekim slučajevima, puštanjem struje.\nSvi od prethodno navedenih tretmana nisu naročito opasni, iako im efikasnost dorektno zavisi od tela pacijenta i toga kako ono reaguje na tretman od slučaja do slučaja. Međutim, daleko su problematičniji invazivni tretmani kao što su liposukcija, subcizija ili mezoterapija.\nLiposukcija podrazumeva uklanjanje masnih naslaga tako što se one direktno izvlače iz prostora između kože i mišićnog tkiva. No, iako je teoretski pogodna za uklanjanje celulita, liposukcija može samo pogoršati stanje i učiniti da simptomi celulita deluju gore nego pre nje.\nSubcizija je zahvat kojim se kidaju tkivna vlakna čija je glavna uloga povezivanje pomenutih slojeva u telu. Ova metoda veoma je riskantna, jer tkiva koja se kidaju direktno povlače kožu i drže je za tkivo, čime se postiže njena čvrstina. Ukoliko je zahvat uspešan, rezultati subcizije mogu trajati i do dve godine.\nKonačno, najproblematičnija je mezoterapija u uklanjanju simptoma celulita. Ona uključuje injekcije različitih medikamenata i supstanci u vezivno tkivo čime se imaju razbiti nagomilane masne naslage koje izazivaju celulit. Premda ove injekcije mahom čine vitamini i inače ispitane supstance, retko koja je od njih odobrena baš za ove namene, tj. za uklanjanje celulita.\nTakođe, kad god su injekcije različitih supstanci u pitanju, postoji opasnost od alergija i od neželjenih reakcija organizma na njihove sastojke, te se šteta može ogledati i u drugim posledicama, a ne samo u izraženijim simptomima celulita.\nKrema protiv simptoma celulita\nProtiv simptoma celulita možete se boriti i raznim kremama protiv celulita koje su danas naširoko dostupne, a nisu ni naročito skupe.\nIako je gotovo nemoguće izdvojiti jednu kremu koja je najbolja za uklanjanje celulita i koja bi bila univerzalno rešenje za sve nas, postoji više sastojaka koji garantuju da krema protiv celulita koja ih sadrži zaista može uticati na to da simptomi celulita nestanu.\nPostoji grupa supstanci pod imenom metilksantini za koje je dokazano da imaju dejstvo na uklanjanje celulita. U ovom konkretnom slučaju, najkorisniji su kofein, teofilin i aminofilin. Njihova efikasnost bazira se na dejstvu koje imaju na namogilane masti jer ih direktno razgrađuju.\nTakođe, i retinol se pokazao kao efikasno sredstvo u borbi protiv celulita. Krema sa retinolom obično se hvali zbog svog dejstva na bore, ali u praksi se pokazalo da i simptomi celulita nestaju ukoliko redovno nanosite kremu protiv celulita sa ovim sastojkom.\nPored njih, postoji i niz drugih prirodnih supstanci koje dobra krema protiv celulita treba da sadrži kako bi delovala na simptome pomorandžine kore. Na primer, ginko biloba dokazano deluje cirkulaciju i štiti ćelije od oštećenja, čime se sve suzbijaju simptomi celulita.\nOsim nje, na celulit deluju i bioflavinoidi (posebno iz grožđa), riblje ulje, soja, bršljan, divlji kesten, kokotac, sojin lecitin i drugi. Sve ove sastojke možete uključiti i u ishranu u vidu različitih suplemenata čime napadate celulit i iznutra i spolja.\nOstale prirodne metode u borbi protiv celulita\nVeć smo spomenuli masaže i njihov značaj za uklanjanje celulita, za početak. Ne samo da direktno menjaju strukturu potkožnog tkiva koje izaziva simptome celulita, već masaže i pospešuju cirkulaciju, hrane kožu i zatežu je. Na taj način masaže čine da simptomi celulita budu daleko manje vidljivi.\nMasaže se mogu obavljati ručno ili posebnim masažerima, ali ni u jednom, ni u drugom slučaju ne očekujte da to budu nežne i opuštajuće spa masaže. Kako bi masaža imala uticaj na celulit ona mora biti intenzivna.\nUkoliko se odlučite za tretman masažom, to će od vas tražiti da budete istrajni, jer ćete morati da se podvrgnute minimum 10-12 masaža kako biste videli rezultate. Svaka od njh traje oko 30-45 minuta, a cena ima zavisi od salona za koji se odlučite kao i za sam tip masaže.\nNa celulit možete uticati i fizičkom aktivnošću. Vežbanje ne samo da je dobra preventiva protiv celulita, ona je i efikasan način da simptomi celulita nestanu ili se bar smanje. Razlog tome leži u vezi između elastičnosti kože i mišićnog tkiva i simptoma celulita; manja elastičnost znači da će simptomi celulita biti izraženiji.\nVežbe kojima se treba posvetiti da biste uklonili celulit treba obavezno da uključuju istezanje i jačanje mišića onih delova tela na kojima se pojavio celulit. Ovo se, naravno, pre svega odnosi na butine. Zbog toga se treba fokusirati na vežbe za taj deo nogu.\nPoznato je da su čučnjevi dobra vežba protiv celulita, ali vam mogu pomoći i vožnja bicikla ili joga. Za razliku od njih, kardio vežbe ne garantuju naročite uspehe iako postoji uvreženo mišljenje da su baš one dobre za uklanjanje celulita. Zbog toga je aerobik u kombinaciji sa vežbama za jačanje mišića možda najidealniji izbor za uklanjanje celulita.\nPromenite navike, izbrišite simptome celulita\nNije tajna da je zdrava ishrana ključ i za zdravlje organizma i za lepotu. Isto važi i za celulit.Ukoliko se hranite zdravo, a posebno ako unosite određene namirnice, možete smanjiti simptome celulita ili ih sprečiti tako da se nikad i ne pojave.\nZa početak, redovna hidratacija je od krucijalnog značaja. Kako biste se rešili celulita morate unositi dovoljno tečnosti, i to poželjno vode. Takođe, za uklanjanje celulita dobre su i sve namirnice koje imaju visok procenat vode u svom sastavu, pa se zato okrenite njima; pre svih voću i povrću.\nNutricionisti preporučuju krastavac, rotkvice, paradajz, salatu, paprike i mnoge druge namirnice koje vam mogu pomoći da se izborite sa simptomima celulita, ali i ujedno izgubite višak kilograma.\nIsto tako, bilo bi dobro da se rešite loših navika koje mogu imati uticaj na nastanak celulita. Jedna takva navika direktno povezana sa simptomima celulita jeste pušenje. Nikotin dokazano smanjuje cirkulaciju i ometa proizvodnju kolagena što za posledicu ima smanjenu elastičnost kože i tkiva.\nTako i koža i vezivno tkivo postaju opušteni i rastegljivi, pa je nagomilanim masnim naslagama lakše da ih rastegnu i stvore neravnine koje su zapravo simptomi celulita. Osim toga, pušenje čini i da koža postane suva, a na suvoj koži simptomi celulita su upadljiviji i izraženiji.


Srpske igre u srcu Španije\nPočetak/Društvo/Srpske igre u srcu Španije\nNiške Vesti 2. maja 2019.\nAnsambl narodnih igara i pesama “Mozaik” iz Niša je trenutno na turneji u Španiji u gradu Fuingerola u kome se odrzava Sajam naroda, na kome učestvuju sve zemlje iz Evrope, pa i van njenih granica. Ove godine je čast da predstavi Srbiju i nosi zastavu svoje zemlje pripala niškom ANIP “Mozaik”.\n“U okviru same manifestacije imali smo prilike da svoje tradicionalno kolo i muziku predstavimo na nacionalnoj televiziji u Španiji, i učestvujemo u velikom defileu svih učesnika gde smo kao Srbija dobijali najviše aplauza i ako nedovoljno znaju za Srbiju. Zahvaljujući organizatorima, Vladani i Ivanu Brankoviću, koji su rodom iz Niša uspeli smo da svi zajedno sa celom delegacijom iz naše zemlje predstavimo našu Srbiju na najlepši način”, kaže Marjan Zdravković, umetnički rukovodilac ANIP-a “Mozaik”.\nOn dodaje da su svi članovi ansambla koji borave u Španiji oduševljeni i sa sobom će u Srbiju doneti prelepe utiske.\nFoto: ANIP Mozaik, Marjan Zdravković\n“Ovo je prelepa manifestacija koju treba doziveti da bi mogli sve utiske da prenesemo u našu Srbiju. Lepota naše zemlje i boje naše zastave, naša domaća kuhinja i tradicionalna muzika doprinele su da štandovi gde je Srbija budu prepuni od stranih posetilaca na sajmu. Izuzetna organizacija od strane ljudi koji žive ovde u Španiji i velika želja da prikažu našu Srbiju na najlepši način”, dodaje Marjan Zdravković.\nMozaikovci su se predstavili u najlepšem svetlu sa svojim tradicionalnim izvornim igrama iz cele Srbije.\n“Lepota naše nošnje, opanaka, jeleka i naše muzike prosto je odjekivala celom Španijom”, dodaje Zdravković.\nMala ali odabrana ekipa od 8 igrača iz “Mozaika” pod rukovodstvom Umetnickih Rukovodilaca Marjana Zdravkovića i Miloša Denica do ponedeljka 6. maja predstaviće ostali igrački program koji su pripremili za zamošnju publiku u delu sajma gde se nalazi štand Srbije.\n“Ponosni smo na ovo divno iskustvo i vredelo je preci 3.500 kilometara u jednom pravcu autobusom, i učestvovati na ovako veličanstvenoj manifestaciji”, zaključuje Zdravković.\nANIP Mozaik Sajam naroda Španija\nCorona: samo se mi spremamo za smak sveta\nANIP „Mozaik“ donirao Sigurnoj kući neohpodna higijenska sredstva\nODRŽAN HUMANITARNI KONCERT ANIP “MOZAIK”: Dečiju onkološku kliniku pomoći će sa 70.000 dinara


nedelja, 14. apr 2019, 08:05\nZbog višemesečne suše koja je zahvatila Srbiju, Vlada je dala saglasnost da Republička direkcija za robne rezerve poljoprivrednim proizvođačima otpiše dug za mineralno đubrivo u visini od skoro 91 milion dinara. Kako je saopšteno, dug je otpisan zbog toga što je mali broj poljoprivrednika, zbog teških ekonomskih uslova izazvanih sušom, uspeo da izmiri obavezu preuzetog mineralnog đubriva. Ta mera Vlade trebalo bi donekle da smanji troškove prolećne setve koju će većina ratara obaviti tek posle kiše. Stručnjaci kažu da nema razloga za žurbu i da će se setva završiti na vreme i kako treba.\nPredstavnici malinara i Vlade Srbije dogovorili su se da se formira operativni tim koji će biti zadužen da spreči zloupotrebe kod otkupa maline. Radna grupa za malinu utvrdila je da je proizvodna cena crvenog zlata od 110 do 139 dinara. Ministar poljoprivrede Branislav Nedimović smatra da je prva ponuđena otkupna cena maline ohrabrujuća. Stručnjaci ističu da proizvođači moraju da podignu prinose maline kako bi bili konkurentni na tržištu.\nProizvodi sa zaštićenim geografskim poreklom, koji imaju sertifikat i zaštitnu markicu, često su na meti nelojalne konkurencije koja bespravno koristi njihovo ime. Proizvođači se protiv toga bore kvalitetom i edukacijom potrošača.\nPredstavićemo vam i Udruženje pčelara iz Gračanice koje opstaje uprkos tome što nema dobru pašu, niti bilo kakve subvencije.\nSpecijal - Dan oslobođenja i poseta Dmitrija Medvedeva Beogradu


Preporučujemo da omogućite i eksportovanje i importovanje svog Booking.com kalendara. Na ovaj način ćete moći da upravljate rezervacijama na svim platformama i nećete morati da ručno unosite rezervacije sa drugih platformi u svoj Booking.com kalendar. Samo imajte u vidu da se kalendari ne sinhronizuju u realnom vremenu, pa se pojedinačne rezervacije napravljene putem drugih platformi neće odmah sinhronizovati sa Booking.com kalendarom i obrnuto.\nStranici sa pregledom sinhronizacije kalendara takođe možete pristupiti putem mesečnog kalendara tako što ćete kliknuti na opciju „Sinhronizujte kalendar“ ispod naziva objekta.\n5. Svaki kalendar koji importujete će imati dostupne opcije „ Sinhronizuj sada“ i „Ukloni“. Ako kliknete na „Sinhronizuj sada“, importovani kalendar će se automatski sinhronizovati. Klikom na „Ukloni“ brišete importovani kalendar nakon čega sinhronizacija prestaje.\nNapomena: ako vam ova opcija nije dostupna, kontaktirajte nas putem kartice „Pošta“. Povezivanje sa channel manager-om (ili pružaocem usluge konekcije) je postupak koji se sastoji...


Šarmantnog Branimira Brstinu (61) mnogi se sećaju po ulozi Žitka iz serije "Porodično blago", dok se pojavljivao i u ostvarenjima "Vratiće se rode", "Jesen stiže, Dunjo moja", "Ivkova slava", kao i u "Radio Milevi", gde sjajno igra Stevana Lisičića.\nBrstina se i nakon višedecenijske glumačke karijere sa istim žarom bavi svojim poslom, dok privatni život nikada ne ističe javno.\nPoznato je da je njegov sin Đuro krenuo njegovim stopama, te da ga veoma interesuje glumački poziv.\nĐuro Brstina (skroz desno)\nĐura smo imali prilike da gledamo u seriji "Žigosani u reketu", a mnogi ističu da jako liči na oca.\nS druge strane, Branimirova ćerka se nikad ne pojavljuje u javnosti, te se o njoj ne zna gotovo ništa. Jednom prilikom se sa ocem pojavila na jednom događaju, a tada su svi komentarisali da je i te kako krasi lepota.\nBranimir Brstina sa ćerkom\nOVO SU DECA BRANIMIRA BRSTINE Glumac briljira u "Radio Milevi", dok privatni život krije kao zmija noge! Sina smo mu gledali u seriji "Žigosani u reketu"


Implementirani projekti – CRSR\nCRSR sprovodi veliki broj projekata, prvenstveno orijentisanih ka obezbeđivanju podrške različitim zainteresovanih grupama (lokalnim I nacionalnim vlastima, medijima, obrazovnim institucijama, NVO sektoru, poslovnoj zajednici, itd.), izradi strateških dokumenata i izgradnji kapaciteta uz učešće relevantnih interesnih grupa.\nOd 2004.g. realizovano je preko dvadeset projekata koji su finansirani od strane međunarodnih organizacija, poslovnog sektora, nacionalnih i lokalnih institucija. Neki od najznačajnijih u poslednjih par godina su:\n“Izveštavanje o životnoj sredini u Srbiji” je projekat koji je kofinansiran od strane EU Delegacije u Srbiji, u okviru programa “Jačanje dijaloga između organizacija civilnog društva Srbije i EU” koji je implementirala češka organizacija TOL, sa partnerima Novosadskom novinarskom školom, Ekolist-om iz Praga i Ekopolis-om iz Niša.\nCilj projekta “Izveštavanje o životnoj sredini u Srbiji” jeste obuka novinara i unapređivanje izveštavanja o živtonoj sredini. Nakon onlajn kursa o izveštavanju, izabrano je 12 najboljih polaznika. Oni su prisustvovali dvodnevnom treningu u Novosadskoj novinarskoj školi, na kom su relevantni stručnjaci u oblasti zaštite životne sredine i medija edukovali novinare kako da na najbolji način izveštavaju o toj oblasti. Nakon treninga, usledio je okrugli sto “Životna sredina u medijskoj sredini”. Cilj okruglog stola bila je konkstruktivna diskusije u vezi sa trenutnim stanjem, kao i budućih potreba za poboljašnjem izveštavanja u oblasti zaštite životne sredine. Do kraja 2010. i tokom prve polovine 2011. godine, u okviru ovog projekta koordinirali terenskim radom i pravljenjem novinarskih reportaža koje su bile objavljenje na sajtu “Zelene vesti”.\nIMPACT: Upravljanje otpadom I otpadnim vodama u odabranim opštinama Republike Srbije\nGIZ projekat: IMPACT: Upravljanje otpadom I otpadnim vodama u odabranim opštinama Republike Srbije.\nProjekat je počeo u 2012. godini, trajaće do decembra 2017. i realizuje se u dve faze, a svaka će trajati tri godine. Budžet projekta za prvu fazu (do sredine 2015.) je 2,4 miliona evra.\nCilj projekta je osnaživanje kapaciteta odabranih opština u planiranju i rešavanju problema u oblasti upravljanja otpadom i otpadnim vodama, kao i primena inovativnih i ekonomski isplativih rešenja kroz koncept cirkularne ekonomije u kojoj se otpad i otpadne vode koriste kao resursi za reciklažu, ponovnu upotrebu ili proizvodnju energije.\nU prvoj fazi u projekat su bile uključene pet lokalnih samouprava; Aleksandrovac, Svilajnac, Bela Crkva, Krupanj i Kuršumlija i intenzivno su radile na planiranju i izradi strategije u oblasti upravljanja otpadom i otpadnim vodama na osnovu izvedene početne procene stanja.\nZELENI SAVET OPŠTINE KURŠUMLIJA\nCRSR aktivno učestvuje u odabranim aktivnostima u saradnji sa opštinom Kuršumlija, kao I formuranju Zelenog saveta opštine Kuršumlija, uz podršku Nemačke organizacije za međunarodnu saradnju (GIZ) i Stalne konferencije gradova i opština (SKGO).\nO modelu formiranja Zelenog saveta Ljubinka Kaluđerović (predstavnik SKGO Odbora za životnu sredinu) rekla je da bi predlog Odluke trebao da predloži Opštinsko veće, naglašavajući tom prilikom da bi osnovna namena pomenutog saveta zapravo bila savetodavnog karatkera, a sve u cilju boljeg uključivanja građana u proces donošenja odluka iz oblasti zaštite životne sredine. Ona je dodala da bi građani svojim predlozima i sugestijama pomogli nadležnim organima u donošenju važnih odluka koje se odnose na pomenutu temu i na taj način omogućili široj javnosti bolju informisanost o aktuelnim ekološkim pitanjima u opštini Kuršumlija.\n“Svaki pojedinac u Kuršumliji je odgovoran za očuvanje svoje okoline, zajedničnim delovanjem i angažovanjem moći ćemo da doprinesemo boljim uslovima za život svih nas”, istakla je Ljubinka Kaluđerović.\nKA DRUŠTVENO ODGOVORNIM LOKALNIM BUDŽETSKIM POLITIKAMA U OBLASTI ŽIVOTNE SREDINE\nRegionalni centar za zaštitu životne sredine u Centralnoj i Istočnoj Evropi (REC) – Kancelarija u Srbiji implementira SENSE program uz finansijsku podršku Švedske agencije za međunarodni razvoj i saradnju (SIDA).\nRegionalni centar za životnu sredinu za Centralnu i Istočnu Evropu (REC) Kancelarija u Srbiji, uz podršku Švedske međunarodne agencije za razvoj i saradnju (SIDA), pokrenuo je trogodišnji program podrške organizacijama civilnog društva (OCD) u Srbiji – SENSE. Program ima za cilj promovisanje učešća OCD u procesima donošenja odluka po pitanjima životne sredine, kako bi se doprinelo inkluzivnijem upravljanju u oblasti životne sredine baziranom na konsenzusu.\nKomponenta finansijske podrške projektu (grantovi),\nRazvoj kapaciteta (dva trening modula Master kursa u Srbiji i u EU),\nDijalog i umrežavanje, i\nOvaj program ohrabruje OCD da se aktiviraju u pogleda učešća u odlučivanju, lobiranju kod donosioca odluka za održive programe razvoja i integrisanje održivih aspekata u planove razvoja u oblastima gde rade i žive. Naglasak se stavlja na poboljšanje kvaliteta života svih i društvenu pravičnost\nU saradnji sa Topličkim centrom za demokratiju i ljudska prava iz Prokuplja I Intermedia iz Blaca, CRSR je započeo realizaciju projekta “Ka društveno odgovornim lokalnim budžetskim politikama u oblasti zaštite životne sredine“. Realizacija projekta, koji je podržan od Regionalnog centra za životnu sredinu za Centralnu i Istočnu Evropu (REC) i Švedske agencije za međunarodni razvoj I saradnju (SIDA), trajaće do Avgusta 2015. godine.


Početak Aktuelno Naslovna Nacionalni konvent o EU u onlajn dijalogu sa predsednicom Vlade\nTransparentnost Srbija ukazuje da predlozi sa dva međustranačka dijaloga o izbornim uslovima koji su do sada objavljeni ne nude jasna rešenja za neke od najvažnijih problema finansiranja izborne kampanje i korišćenja javne funkcije za promociju političkih subjekata. Imajući u vidu da je preduslov za unapređenje izbornog ambijenta neophodna izmena propisa, a da je do početka izborne kampanje ostalo manje od pola godine, postoji realna opasnost da do promena dođe bez javne rasprave. Podsećamo da je uporedo sa ovim dijalozima radna grupa Vlade Srbije za saradnju sa OEBS/ODIHR u junu ove godine već uputila ODIHR nacrt izmena i dopuna Zakona o finansiranju političkih aktivnosti koji do danas nije objavljen niti je iznet na javnu raspravu, iako je to zakonska obaveza.\nNacrt radnog dokumenta od 7.9.2021. koji su izradili fasilitatori iz EU parlamenta, sadrži neke korisne, ali nedovoljno razrađene predloge. Kao takav se može istaći predlog da mediji objave cenovnike oglašavanja u izbornoj kampanji. Jednako bi bilo bitno da budu dostupne informacije o načinu obračunavanja popusta, ali i jasna pravila ili ograničenja za emitovanje promotivnih materijala bez naknade. Krupan nedostatak predloga EU parlamentaraca jeste to što se predviđa donošenje obavezujućeg pravilnika samo za RTS i RTV, a samo preporuka za privatne emitere. Predlaže se da se pravilnikom predvidi „koje aktivnosti javnih funkcionera za vreme izborne kampanje se mogu smatrati zloupotrebom njihovog položaja“. Međutim, šta se smatra zloupotrebom javne funkcije može se urediti jedino zakonom. Pravilnici, koji bi trebalo da važe za sve medije a ne samo za javne servise, mogli bi da urede jedino način medijskog praćenja aktivnosti javnih funkcionera, kako bi se smanjili štetni efekti intenzivne funkcionerske kampanje.\nTakođe je nedovoljno jasno na koji način bi „privremeno nadzorno telo“ u koje bi ušli predstavnici REM i članovi koji koje predlože učesnici dijaloga moglo da vrši nadzor, imajući u vidu zakonske nadležnosti REM nad elektronskim medijima i odsustvo zakonskih nadležnosti bilo kog državnog organa za nadzor nad poštovanjem obaveza od strane drugih vrsta medija. Iz istog razloga je nejasno kakve bi bile posledice ukoliko monitoring praćenja medija pokaže da izveštavanje nije bilo uravnoteženo.\nDobro je što se u predlogu EU parlamentaraca podseća na potrebu unapređenja transparentnosti finansiranja kampanje, za šta je Transparentnost Srbija već dala niz konkretnih predloga. Međutim, kad je reč o finansiranju kampanje, postoje i druga, još značajnija pitanja kojima se ovaj dokument ne bavi – potreba da se promeni načina budžetskog finansiranja kampanje, da se uredi finansiranje kampanje od strane trećih lica i da se unapredi kontrola poštovanja pravila o finansiranju kampanje. U dokumentu se predlaže smanjenje visine dozvoljenih priloga za kampanju, dok se ograničenje ukupnih rashoda kampanje, za kojim postoji veća potreba, pominje tek kao mogućnost.\nZnačajno je to što fasilitatori iz EU parlamenta pozivaju državne organe da pruže potpunu zaštitu uzbunjivačima koji bi ukazali na pritisak na birače i zaposlene u javnom sektoru. Kao što je Transparentnost Srbija već ukazala, neophodno je precizirati kojim državnim organima uzbunjivači treba da se obrate u ovakvim slučajevima (npr. RIK, javna tužilaštva, Agencija za sprečavanje korupcije), da ti organi promovišu prijavljivanje nepravilnosti i obezbede sigurne kanale komunikacije, i da dobiju obavezu da u kratkom roku obaveste javnost o ishodu ispitivanja prijava.\nU istom dokumentu se podseća na obavezu da mediji informišu građane o izbornim programima stranaka na adekvatan način. Međutim, zakonski preduslov za ispunjavanje ove obaveze trenutno ne postoji – jer učesnici izbora uopšte nemaju obavezu da izrade predizborne programe.\nKad je reč o „predlogu sporazuma“ koji je navodno ponuđen učesnicima dijaloga bez posrednika iz EU parlamenta, zanimljiv je predlog da se jedan vid funkcionerske kampanje ograniči – organizovanje svečanih otvaranja ili početka izgradnje infrastrukturnih i drugih objekata. Međutim, nema opravdanog razloga da takva zabrana važi samo sedam dana pre izbora, niti da važi samo za kandidate za predsednika i za poslanike. Naime, radovi na infrastrukturi mogu da se uspešno započnu i završe i bez prisustva bilo kog političara, kako u izbornoj kampanji tako i van nje. Pored toga, monitoring funkcionerske kampanje koji TS redovno vrši od izbora 2012, pokazuje da javni funkcioneri intenziviraju promotivne aktivnosti i na brojne druge načine koje bi trebalo zakonski ograničiti.\nPredlog da se 30% novca iz budžeta deli ravnopravno učesnicima izbora bi omogućio nešto ravnopravnije uslove predstavljanja izbornih lista (sada se na taj način raspodeljuje 20% za parlamentarne i 50% za predsedničke izbore). Transparentnost Srbija međutim podseća da glavni problem u vezi sa distribucijom budžetskog novca nisu procenti raspodele već to što svrha budžetskih izdvajanja nije jasno određena. Bilo bi smisleno da građani iz budžeta finansiraju troškove koji su dovoljni da se omogući da svaka izborna lista i kandidat budu predstavljeni u razumnoj meri. Nasuprot tome, u sadašnjem sistemu, koliko će koja stranka dobiti zavisi od toga koliko će biti izbornih lista i koliki je ukupni budžet Republike, Pokrajine ili opštine i od buduće neizvesne okolnosti – broja osvojenih glasova.\nPredlog za povećanje naknade članovima biračkih odbora (sa 1.500 na 2.000 dinara) može doprineti boljoj kontroli izbora od strane učesnika. Međutim, kako ne bi došlo do značajnog povećanja budžetskih rashoda, Transparentnost Srbija predlaže da one stranke koje već delegiraju članove stalnog sastava biračkog odbora nemaju pravo da o trošku budžeta imenuju još jednog člana u prošireni sastav biračkog odbora.\nPredlozi koje je Transparentnost Srbija dostavila svim učesnicima ovogodišnjih dijaloga u vezi sa finansiranjem kampanje mogu se preuzeti ovde:\nPredlozi u vezi sa drugim brojim pitanjima u vezi sa izbornim uslovima, koje je TS davala tokom Dijaloga 2019. se mogu preuzeti ovde:\nTS analiza: Pristup medijima i njihova kontrola - ključni problemi i moguća rešenja(avgust 2019, PDF)\nTS analiza: Finansiranje izborne kampanje u Srbiji – ključni problemi i moguća rešenja(avgust 2019, PDF)\nTransparentnost izborne administracije –pojedini problemi i moguća rešenja(avgust 2019)


Novi stanovi za socijalne slučajeve i mlade bračne parove GracanicaOnline.info Novi stanovi za socijalne slučajeve i mlade bračne parove\nNovi stanovi za socijalne slučajeve i mlade bračne parove\nPredsednik opštine Gračanica, Srđan Popović obišao je radove na izgradnji šest stambenih zgrada u Lapljem Selu. U ovom mestu u toku su intenzivni radovi na izgradnji zgrada sa ukupno 24 stana, u koje će, prema rečima Popovića, biti useljene socijalne kategorije stanovništva, ali i mladi bračni parovi.\nPrilikom obilaska gradilišta, Popović je naglasio da je zadovoljan kako radovi napreduju i da očekuje da će prve četiri zgrade, čiju izgradnju finansira opština Gračanica, biti završene i pre planiranog roka.\n“U toku su radovi na još dve zgrade koje finansira Ministarstvo lokalne samouprave. Nastavljamo da direktno pomažemo porodice u opštini Gračanica. Naša je obaveza i zadatak da pronađemo načine da im pomognemo, jer zdrava porodica znači zdravo društvo. Kada budemo uspeli u tome, mislim da je naš opstanak na ovom prostoru zagarantovan“, rekao je Popović.\nDinamičkim planom predviđeno je da zgrade budu gotove za tri meseca, ali prema rečima arhitekte, Jelene Trajković prve četiri zgrade biće završene pre roka.\nPredsednik opštine Gračanica, obišao gradilište, Foto: info služba opštine Gračanica\n„Završena je siva faza, počelo je malterisanje i gletovanje zidova, postavljanje elektro instalacije, a uporedo sa tim i izrada vodovodne i kanalizacione mreže. U početnoj fazi su radovi na preostale dve zgrade, gde je urađen temelj. Ukupna površina svih šest zgrada je 1.620 kvadrata, a u svakoj zgradi biće po četiri stana“, rekla je Trajkovićeva.\nPopović je najavio da će uskoro u Donjoj Gušterici početi izgradnja još tri zgrade sa ukupno 12 stambenih jedinica.\n(informativna služba Optšine Gračanica)\nZavršena izgradnja još dve stambene zgrade u Suvom Dolu\nSuvi Do: Podeljeni ključevi od 16 stanova za socijalno ugrožene porodice iz okoline Lipljana\nStanovi za devet porodica u Suvom Dolu\nObjavljena Rang lista budućih stanara zgrada u Suvom Dolu\nObjavljeno 3. avgusta 2018. by Ivan MiljkovićU kategoriji DruštvoTagged Opština Gračanica, gradilište, zgrade, stanovi\n28. februara 2020., 07:38


ABA liga pred gašenjem!\nSport Avaz 11.09.2020\nKOŠARKA ABA liga pred gašenjem!\nHoćemo li uskoro gledati novo regionalno košarkaško takmičenje\nPetak je bio "Dan D" za ABA ligu, bar za ovakvu kakva je postojala prethodnih pet godina. Partizan je došao na sastanak čvrsto držeći se plana da tuži Crvenu zvezdu i FMP za sukob interesa Međunarodnom arbitražnom tribunalu (CAS), ali crveno-bijeli i "Panteri" nisu pristali na to, pa je na taj način nastavljena blokada takmičenja koje bi trebalo da počne 4. oktobra, prenosi Mondo.\nSa druge strane, Partizan nije pristao da tuži Zvezdu i FMP nadležnom Privrednom sudu u Zagrebu, pa na taj način nije postignut dogovor ni oko jednog predloga koji bi "otkočio" jadransko takmičenje nekoliko sedmica uoči start sezone.\nBiH dobila još jedno mjesto u Drugoj ABA ligi\n08.09.2020 u 16:36\n16.07.2020 u 19:10\nPartizan poražen uz nevjerovatan preokret Mornara\n23.12.2017 u 21:00\nABA liga Partizan Crvena zvezda Igokea Budućnost


Šta tu ima za Srbiju? - Auto Republika\nPotencijali saradnje srpske i turske automobilske industrije\nRepublika Srbija sve više privlači privredne igrače iz inostranstva. Dok je veliki deo srpske privrede vec duže pod uticajem velikih ekonomskih sila, kao što su Nemačka, Francuska i Italija, jedan broj drugih članica Evropske unije, Kine, Rusije i jednog dela takozvanog „аrapskog sveta“, ni povećano interesovanje тurskih preduzetnika da osvoje srpsku privredu nije ostalo nezapaženo. Taj interes je sve vidljiviji, u smislu direktnih investicija na teritoriji Srbije, a time i otvaranja proizvodnih pogona u raznim oblastima. Sve česće su najave dolaska turskih investitora, a jednako često se čuju komentari tipa „povratak u doba Osmanskog carstva“ ili „šta tu stvarno ima za Srbiju?“\nLegitimno je, a i potrebno, da svi slojevi društva postavljaju ta pitanja, ali se u slučaju Turske u pokazuje veliko neznanje o tome, šta se u turskoj ekonomiji u stvari uopšte dešava.\nTa neinformisanost je veoma vidljiva kada je reč o turskoj automobilskoj industriji: retko ko je upoznat s činjenicom da se u Turskoj vozila proizvode u 17 fabrika, koje su u vlasništvu velikih svetskih automobilskih brendova. još manje se zna o proizvođačima delova za te fabrike: industrija automobilskih komponenti i prateće opreme je izrasla u poseban sektor u Turskoj. Oko 500 tako zvanih „Tier 1“ dobavljača postoji na turskom tržistu i značajno doprinosi povećavanju stope lokalizacije proizvodnje vozila u Turskoj. U drugom redu stoje proizvođači podređenih „Tier“a, a i njihov broj se povećava svake godine, sto dodatno doprinosi moći turske automobilske industrije. Gledajući samo na te činjenice, stručan odgovor na pitanje „šta tu ima za Srbiju?“ treba da glasi: ima dosta toga, ako se radi na pametan način. U skladu sa tim treba pogledati potencijale saradnje iz tri ugla.\nPrvi nivo saradnje može da bude opšteg i strateškog karaktera. U tom smislu, treba gledati na razvoj turske industrije automobila i automobilskih komponenti kao na jednu celinu. Proizvodnja vozila je jedino mogla da izraste toliko snažno pošto se paralelno sa njom razvijala proizvodnja komponenata na lokalnom nivou.\nNa prvi pogled se čini logičnim da se svetski lideri u proizvodnji vozila neće stacionirati tamo gde ne postoji značajno lokalno snabdevanje delovima. To je međutim samo delimično tako. Njihove odluke o pokretanju proizvodnje na novim lokacijama se danas donose po preciznim i surovim finansijskim indikatorima. Tako, mogu da odluče da proizvode negde gde mora da se uvozi gotovo sve sa drugih tržista, ali gde je, na primer, radna snaga toliko jef tina da se to ekonomski isplati. Iako to zadovoljava kratkotrajno potrebu da se generišu pozitivne vesti o novim radnim mestima, takav razvoj je generalno malo poželjan za bilo koju nacionalnu ekonomiju.\nDolazak novih proizvođača vozila mora da se veže za istovremeni razvoj postojećih i novih dobavljača. To je u Turskoj bio slučaj, gde se industrija delova i komponenti toliko razvila da je postala ekonomski faktor sama za sebe i da se već dugo godina razvija na dve strane: kako dobavljačka industrija fabrikama u Turskoj, ali i kao najjača grupa izvoznika turske privrede. Taj deo turskog izvoza je postao toliko moćan da se postavlja pitanje šta će dugoročno biti važnije: snabdevanje domaćih fabrika ili izvoz na druga tržišta? Dosta proizvođača delova je već samo sebi dalo odgovor na to pitanje i rade većinski na izvozu, često sa motom „the sky is the limit“ („nebo je granica“).\nU Srbiji bi, dakle, bilo preporučljivo da se bilo koji rast u automobilskoj industriji sprovodi kao deo pažljivo razvijene strategije. U tom smislu može dosta toga da se nauči od turske privrede: od razvoja specijalnih industrijskih zona, preko raspoređivanja specifičnih državnih podsticaja i preko posebne strategije podsticaja za izvoz, Turska autmobilska industrija raspolaže veoma širokim mehanizmom podrške. To srpskoj privredi trenutno nedostaje i to mora da se unapredi. Nastajanje industrijskih udruženja kao sto je Automobilski klaster Srbije, je značajnan deo takvog razvoja, te se preko takvih udruženja ne samo formuliše politika sektora, nego se omogućava umrežavanje u međunarodne mehanizme podrške.\nDruga oblast saradnje je šire otvaranje vrata turskim investitorima iz oblasti automobilske industrije da kod nas pokrenu proizvodnju. Gledajući na obim te industrije u Turskoj, postoji velika šansa za unapređenje srpske automobilske industrije. Mnogi srpski privrednici gledaju skeptično na ulazak bilo koje proizvodnje turskog porekla, konstatujući da se tu radi samo o iskorišćavanju jeftine radne snage. Ta generalizacija ukazuje na nedostatak informacija o diversifikaciji turske ekonomije.\nPogrešno je prvenstveno kroz nju gledati dolazak turskih proizvodjača automobilskih delova. Taj dolazak će sasvim sigurno uvek biti povezan sa upotrebom novih tehnologija, unapređenjem radne snage i uključivanjem nove fabrike u postojeći globalni sistem snabdevanja tog investitora. Umesto da se isključivo ide za hiperprodukcijom radnih mesta, treba da se ciljano pristupi potencijalnim investitorima svih „Tiera“, ne samo turskih nego i onih drugog porekla. Treba analizirati šta rade, koje su im potrebe što se tiče kvalifikacije radne snage, nabavke sirovina i potencijala za rast, i onda ih usmeriti na pouzdanu lokaciju.\nDo sada su dva turska investitora pokrenula proizvodnju na jugu Srbije. Njih treba pažljivo pratiti, pružati im najbolju moguću podršku kao ambasadorima srpske automobilske industrije. Industrija automobilski komponenti iz tog ugla ima opravdanu reputaciju da „jedan komponentaš povlači drugog“. Na to treba gledati iz ugla novog investitora, ali u istoj meri iz ugla postojećih srpskih predstavnika automobilske industrije. Ko god se u Srbiji već bavi inženjeringom za automobilsku industriju, proizvodnjom delova ili alata, ili uvozom ili proizvodnjom sirovina, treba pažljivo da gleda na tursku industriju komponenata i da iskoristi sve mogućnosti komunikacije i saradnje.\nSvi novopridošli investitori predstavljaju potencijalnog partnera za dugotrajno poslovanje i zajednički razvoj. Tu treba, pored uloge lokalnog dobavljača, istaknuti mogućnost partnerstva sa turskim proizvođačima u Srbiji. Treba im ponuditi svaku vrstu saradnje, uključujući formiranje zajedničkih preduzeća, zajedničke nabavke, preuzimanja jednog dela njihove proizvodnje, zajedničko formiranje kadrova ili bilo koju drugu ulogu u njihovom ulasku i razvoju u Srbiji.\nAko se turskom investitoru početak olakša i ako ima osećaj da ta nova okolina utiče pozitivno na njegov razvoj, postoji realna mogućnost da se investicija proširi. Ako su uslovi veoma dobri, investitor će čak razmatrati da osnuje nov ili premesti postojeći centar za razvoj. A to bi bila, bukvalno, „sedmica u lotou“. Prema tome: ako imate već kontake u turskoj auto mobilskoj industriji, preporuka je da ih intenzivirate. A ako ih još nemate, iskoristite svaku priliku da ih stvorite. Budite proaktivni, posetite turske izlagače na sajmovima ili učestvujte u drugim događajima i posvetite posebnu pažnju kolegama iz Turske.\nTreći nivo saradnje predstavljaju zajednički potencijali komercijalnog razvoja i logistike. Treba svakako razmišljati o zastupanju turskih proizvođača rezervnih delova ili prateće opreme na srpskom tržištu, kao i njihovom usmeravanju na druga tržišta jugoistočne Evrope. Na taj način, možete im otvoriti vrata ka tržištima koja su njima veoma interesantna i koje možda ne mogu sami dovoljno dobro da osvoje.\nMožda se nekim čitaocima čini teza malo udaljena, da malo srpsko tržište sa još uvek dosta ograničenim mogućnostima bude turskim privrednicima „kapija ka Evropi“, ali kao sto će se srpskim privrednicima sa progresom iskustva sa turskim partnerima menjati znanje i percepcija o turskoj ekonomiji, tako može već sada da se konstatuje da se turska percepcija o Srbiji značajno promenila: Turski privrednici vide Srbiju kao deo Evrope, ne samo u kontekstu evrointegracija, nego pre svega u mentalitetu i što se tiče obrazovanja i nivoa industrijalizacije. To mišljenje treba opravdati i truditi se maksimalno u stvaranju mogućnosti za saradnju. u tom smislu, u saradnji srpske i turske automobilske industrije „ima dosta toga za Srbiju“. Treba konstantno raditi na tome i iskoristiti sve potencijale koji se pružaju u regionu.\nIzvor: Automobilski Klaster Srbije\nAutor: Aleksandar Međedović\ntags: automobilska industrija autorepublika ekonomska saradnja izdvojeno komponentaši tier 1 turska srbija turske investicije\nprevious BMW i Daimler imaju problem u najavi\nnext Proizvodnja 250.000 vozila iz VW grupe će kasniti zbog WLTP procedure\nOvo važi za bukvalno sve industrijske sektore. Turska je oduvek bila sila, a u trogulu demokrata na vlasti (uključujući i našu Rusiju), možemo samo da prosperiramo. Mnogo smo bliskiji mentalitetom neko što bi to mnogi voleli 🙂


Brži oporavak zaraženih koronavirusom onih koji su uzimali lek “remdesivir” | Restart Magazin\nBrži oporavak zaraženih koronavirusom onih koji su uzimali lek “remdesivir”\n30/04/2020 02/05/2020 Urednik\nOboleli od kovida19 koji su uzimali lek „remdesivir” oporavljali su se za 31 odsto brže od onih koji su uzimali placebo, pokazalo je veliko američko kliničko ispitivanje, preneli su svetski mediji.\nOvo je prvi put da je kliničko ispitivanje, sprovedeno u skladu sa zlatnim pravilima – testiranje leka sa kontrolnom grupom i na dovoljno velikom uzorku, pokazalo efikasnost leka protiv kovida 19.\nAmerički Nacionalni institut za alergije i zarazne bolesti (NIAID), koji je vodio istraživanje, objavio je da su se pacijenti koji su uzimali lek oporavili za 31 procenat brže od onih koji su uzimali placebo.\nKontrolne grupe ispitanika u studiji o efikasnosti lekova su verodostojan način da se proveri stvarno delovanje medikamenta. S obzirom da kontrolna grupa ne prima lek, već neutralni preparat, omogućeno je da se njihovo zdravlje uporedi sa grupom koja je primala testirani lek i tako utvrdi da li lek deluje.\n„Prosečno vreme oporavka kod pacijenata lečenih „remdesivir” bilo je 11 dana u poređenju sa 15 dana koliko je trajao oporavak kontrolne grupe“, saopštio je američki institut. Entoni Fauči iz ovog instituta rekao je da podaci pokazuju jasan, značajan i pozitivan uticaj leka na skraćenje vremena oporavka i važan su dokaz da lek „može blokirati virus”.\nIstraživanje je predočilo da pacijenti na ovom leku imaju manje izgleda da izgube bitku za život. Stopa smrtnosti bila je 8,0 procenata na „remdesiviru” u odnosu na 11,6 procenata za placebo grupu.\nIstraživanje je počelo 21. februara i obuhvatilo je 1.063 osobe na 68 lokacija u SAD, Evropi i Aziji. Tokom studije, niko od pacijenata i lekara nije znao ko prima „remdesivir”, a ko je na neutralnom leku, kako bi se eliminisala bilo kakva pristrasnost.\nNaučnici su objavili da iz etičkih razloga nisu želeli da čekaju na naučnu recenziju kako bi obelodanili rezultate istraživanja, jer su potvrdili efikasnost leka i smatrali su da svim pacijentima s kovidom 19, uključujući one iz kontrolne grupe, treba omogućiti da dobiju lek.\n„Remdesivir” se ranije koristio za lečenje ebole, ali nije bio efikasan. On deluje direktno na virus tako što „glumi” jedan od gradivnih elemenata RNK i DNK, ulazi u genom virusa i blokira njegovo razmnožavanje.\nPetar Horbi, epidemiolog sa Univerziteta Okford, koji nije bio uključen u studiju, rekao je za agenciju Frans pres: „Moramo videti potpune rezultate, ali ako se potvrde, to bi bio fantastičan rezultat i velika vest u borbi protiv kovida 19”.\nIako su pozdravili rezultate brojni naučnici, ipak, upozoravaju da je njegovo dejstvo relativno umereno. „To je prvi dokaz da „remdesivir” stvarno deluje, ali dokazi sigurno nisu dramatični“”, kaže Stiven Evans sa londonske škole za higijenu i tropsku medicinu.\n„Podaci su obećavajući i, s obzirom na to da ne postoji lek za kovid 19, mogli bi dovesti do brzog odobrenja primene eksperimentalnog leka „remdesivir”, kaže Babak Javid s medicinskog fakulteta Tsinghua u Pekingu. „Ali pokazuju i da „remdesivir” nije magično rešenje”.\nDosadašnja istraživanja ovog leka koji se daje intravenski, među kojima i ono sprovedeno u Vuhanu, pokazala su kontradiktorne rezultate. Po istraživanju na malom uzorku od 237 ispitanika u Vuhanu se lek nije pokazao delotvornim osim u slučaju pacijenata na respiratorima, objavljeno je u časopisu Lancet.\nTo istraživanje, u kome je bila i kontrolna grupa, je prekinuto zbog malog broja ispitanika da bi rezultati bili pouzdani.\n← Spisak pravila u Premijer ligi nakon korona virusa\nMas: Nemačko predsedavanje EU u senci krize →\nNemac uhapšen pod optužbom da je ruskoj armiji isporučio vojnu tehnologiju\n13/02/2020 13/02/2020 Urednik\nHoće li Bela kuća učestvovati na saslušanju o opozivu?\n01/12/2019 01/12/2019 Urednik\nCAPUT MUNDI: Ronaldo je legenda, ali nije Juventusova… Još\n16/11/2019 16/11/2019 Urednik


Potpredsednik Vlade Republike Srbije i ministar unutrašnjih poslova dr Nebojša Stefanović obišao je danas Policijsku upravu u Kragujevcu i poručio da se kriminalci u Kragujevcu i u svim opštinama ove uprave neće osećati komforno i da se građani mogu osloniti na policiju.\n„Ovde postoji snažan rad policije na suzbijanju svih oblika kriminaliteta naročito onih teških krivičnih dela kojih srećom imamo sve manje. Vidim rešenost i sposobnost profesionalaca u redovima policije da organizovanom kriminalu stanu u potpunosti na put. Kriminalci se neće osećati komforno i dobrodošlo i građani mogu da znaju da se na momke i devojke koji rade u policiji mogu itekako osloniti“, rekao je ministar Stefanović.\nMinistar je istakao da se u Policijskoj upravi u Kragujevcu oseća želja ljudi koji tu rade da suzbiju kriminalitet i da svojim građanima budu na usluzi.\n„Drago mi je da dolazim u jednu policijsku upravu koja ume da se osloni na sopstvene snage i ceni materijalno-tehničke resurse koje je Ministarstvo obezbedilo“, rekao je ministar Stefanović.\nPrema njegovim rečima, Ministarstvo unutrašnjih poslova će nastaviti da radi na unapređenju uslova rada svojih pripadnika.\n„Posao Ministarstva je da u narednom periodu pokušamo da obezbedimo bolje uslove za rad, da vidimo šta možemo da uradimo za izgradnju novih objekata za policiju, obezbedimo nova vozila i tehničke resurse koji su važni za rad policije. Želim da unapredimo i rad ljudi iz Sektora za vanredne situacije, nabavimo nova vozila, da rešimo probleme koji se tiču smeštaja ove jedinice. Radićemo na tome da budu efikasniji i više na usluzi građanima“, naglasio je Stefanović.\nPrilikom posete Policijskoj upravi, ministar Stefanović je razgovarao sa pripadnicima policije o konkretnim načinima za unapređenje rada, kao i o materijalnim sredstvima koje je neophodno obezbediti u narednom periodu.


M. K. 11. novembra 2016. 09:24\nDržavljanin Srbije, penzionisani general i bivši šef srpske Žandarmerije Bratislav Dikić, koga crnogorsko pravosuđe sumnjiči da je organizovao terorističke napade u Podgorici u izbornoj noći, odlučio je da prizna krivicu i da sarađuje sa Tužilaštvom, piše podgorička Pobjeda.\nPozivajući se na svoja saznanja, Pobjeda piše da će Dikić narednih dana staviti potpis o priznanju krivice i time potvrditi da stoji iza navoda iz zahteva za sprovođenjem istrage koji ga terete da je sa Aleksandrom Sinđelićem organizator kriminalne grupe koja je trebalo da počini više terorističkih napada u Crnoj Gori.\nPrema informacijama Pobjede, Dikić je, pritisnut teretom brojnih dokaza, pre dva dana tražio da razgovara sa tužiocem i saopštio mu sve što zna i potvrdio je detalje iz istrage.\nTim povodom, navodi list, juče ujutro napustio je kapije ZIKS-a i u pratnji pojačanog obezbeđenja odvezen je u Specijalno tužilaštvo gde je nekoliko sati odgovarao na pitanja specijalnog tužioca Saše Čađenovića.\nDikićpriznanje kriviceterorizam u Crnoj Gori\nOrganizatori terorističkog napada u Crnoj Gori nacionalisti…


Evropski komesar za proširenje i susjedsku politiku Oliver Varhelji obraća se poslanicima Skupštine Crne Gore (Foto: VOA/Predrag Milić)\nEvropski komesar za proširenje i susjedsku politiku, Oliver Varhelji, rekao je u petak u Podgorici da je EU spremna da prati Crnu Goru na njenom putu ka članstvu i izrazio očekivanje da će novi paket ekonomske pomoći EU dovesti do krupnih promjena u zemlji i regionu.\nVarhelji je, nakon susreta sa predsjednikom Milom Đukanovićem i obraćanjem poslanicima novog saziva parlamenta, ocijenio da se Crna Gora suočava sa dva ključna prioriteta, ubrzavanjem i produbljavanjem reformi posebno u vladavini prava, i prevazilaženjem ekonomske krize izazvane epidemijom koronavirusa, “koja je posebno teško pogodila Crnu Goru zbog njenog oslanjanja na turizam”.\n“Odgovor zahtjeva snažnu javnu upravu, koja dobro funkcioniše i nadovezivanje na napredak koji je već ostvaren. EK je spremna da vas prati na putu ka EU, i računam da će vlast pratiti i biti posvećena stvarnoj realizaciji reformi, kako bi napredak bio vidljiv već u sledećih četiri do pet godina”, rekao je Varhelji u parlamentu.\nOn je izrazio zadovoljstvo što se politički dijalog vratio u parlament nakon izbora, navodeći da je široka podrška koju EU ima u Skupštini dobar osnov za čitav niz refirmi koje će u parlamentu zahtijevati kvalifikovanu većinu.\n"Podsticanje investicija ekonomskog rasta na Zapadnom Balkanu moguće je isključivo ako su lideri opredijeljeni da sprovedu reforme koje će podstaći preduzetništvo. U tom pogledu paket daje detaljan pregled i smjernice u vezi sa ekonomskim prioritetima", rekao je evropski komesar.\nOn je rekao da EU predlaže da se svi glavni gradovi u regionu povežu autoputevima ,željeznicama i brzim širokopojasnim internetom kao cjelokupna ruralna oblast, kao i da se diversifikuju energetski izvori - da se oni ozelene i da se iz upotrebe postepeno izbaci ugalj.\nPredsjednik Skupštine Aleksa Bečić je saopštio u parlamentu da će Crna Gora ići putem slobode, prosperiteta i evropske solidarnosti, i ocijenio da zemlja sada ima “i evropsku vlast i evropsku opoziciju”.\nEvropski komesar Oliver Varhelji i predsjednik crnogorske Skupštine Aleksa Bečić na konferenciji za novinare u Podgorici (Foto: VOA)\n"Sve analize i preporuke Evropske komisije budite sigurni da doživljavamo kao važan putokaz koji će dati doprinos razvitku Crne Gore", rekao je Bečić.\nVisoki zvaničnik EU prethodno se sastao sa predsjednikom Đukanovićem, koji je Varheljiju saopštio da je Crna Gora pokazala mnogo veći demokratski kapacitet za mirnu tranziciju vlasti od očekivanog, i potvrdio opredijeljenost da podrži svaku inicijativu I odluku nove vlade koja je u korist evropskog napretka.\nEvropski komesar za proširenje Oliver Varhelji sastao se u petak veče i sa mandatarom za sastav nove vlade Zdravkom Krivokapićem i liderom koalicije "Crno na bijelo" Dritanom Abazovićem, i poručio da se raduje saradnji sa novom Vladom.\n"Vrlo dobra razmjena stavova sa mandatarom Krivokapićem o putu Crne Gore ka EU i neophodnim reformama. Razgovarali smo i o ekonomsko-investicionom planu za Zapadni Balkan i njegovom potencijalu za region. Radujem se saradnji sa novom Vladom", napisao je Varhelji na Tviteru.\nKrivokapić je na Tviteru zahvalio EU na “objektivnom izvještaju o napretku, dosadašnjoj i budućoj EU pomoći, uključujući i novi Ekonomski I Investicioni plan za Zapadni Balkan” i poručio da “članstvo u EU ostaje naš prioritet”.\n“Izuzetno dobar razgovor sa Oliverom Varheljijem, evropskim komesarom za proširenje", saopštio je Krivokapić, dok je Abazović na početku radne večere sa Varheljijem, na svom Tviter nalogu napisao, "snažna podrška našem reformskom putu i integracionim procesima".


Prikazivanje članaka po tagu predsednikopstinebecej\nSaopštenje predsednika opštine: Procedura donošenja akta\nRadi tačnog, pravovremenog i sveobuhvatnog informisanja čitalaca Bečejskog mozaika, kao i šire javnosti, dužan sam da putem ovog saopštenja preciziram deo izjave g. Milana Mišića, glavnog menadžera PIK Bečej iz teksta objavljenog u 552. broju Bečejskog mozaika od 13. maja 2011. godine pod naslovom „Gigant u stečaju, a plan reorganizacije nije gotov“.\nPrijem za uspešne učenike: Knjiga na dar\nPrijem za najuspešnije učenike osnovnih i srednjih škola na teritoriji opštine Bečej, organizovan je 14. juna u velikoj sali Skupštine opštine.\n30 decembar 2011\tOgledalo\nNovogodišnji intervju sa predsednikom opštine Peterom Knezijem: Bečej nije miljenik republičke i pokrajinske vlasti\nPredsednik opštine Peter Knezi je u novogodišnjem intervjuu za Bečejski mozaik govorio o svojim očekivanjima u predstojećoj godini, i složio se sa konstatacijom pesimista da je godina na izmaku, 2011, bila gora od prethodne, a da će biti bolja od one koje nas očekuje. Razlog za ovakvu konstataciju je i u predviđanjima svetskih i domaćih ekonomskih analitičara koji u narednoj godini predviđaju novi udar krize, pa čak i recesiju.\n27 jul 2012\tOgledalo\nVuk Radojević, predsednik Opštinskog odbora Srpske napredne stranke i član Glavnog odbora SNS-a, 16. jula je većinom glasova odbornika izabran za predsednika opštine Bečej.\nPrijem kod predsednika opštine: Najava osnivanja Saveza studenata\nU okviru projekta Lokalne akademske mreže (LAM) Bečeja čiji je autor nevladina organizacija Lidernet, na Badnji dan u maloj sali Skupštine opštine Bečej upriličen je susret nekoliko desetina akademaca i predsednika opštine, Vuka Radojevića.\nAktivistkinje Lokalne akademske mreže koja broji 190 registrovanih studenata od oko 600 koliko se pretpostavlja da ih ima u opštini, tom prilikom su prezentovale dosadašnje rezultate, a pobrojale su i niz budućih ciljeva projekta – da se oforme stručni timovi, da se organizuju stručna usavršavanja i studijska putovanja, studentske radne prakse, letnji javni radovi, promocije studenata, letnja godišnja Konferencija studenata i, konačno, da se osnuje Savez studenata opštine Bečej.


Poslednja sednica SO Majdanpek u starom sazivu – RADIO TELEVIZIJA BOR\nPoslednja sednica SO Majdanpek u starom sazivu\nMAJDANPEK – U Majdanpeku je održana 26. redovna sednica Skupštine opštine, poslednja u starom sazivu, pred lokalne izbore, zakazane za 2. septembar.\nPored Odluke o završnom računu budžeta za 2017. godinu, odbornici su većinom glasova usvojili i rebalans budžeta za tekuću godinu, prema kojem će deficit od 94,9 miliona biti nadomešten viškom neraspodeljenih sredstava iz prošle godine.\nUz Odluku o proširenim pravima u oblasti socijalne zaštite, saglasnost je data i na programe poslovanja, izveštaje o radu i statute preduzeća i ustanova, čiji je osnivač lokalna samouprava. Usvojena je i Odluka o maksimalnom broju zaposlenih u sistemu lokalne samouprave, iznos boravišne takse, kao i Odluka o funkcionisanju civilne zaštite i formiranju jedinica civilne zaštite na teritoriji majdanpečke opštine.\nIako su na dnevnom redu bile 23 tačke, sednica je završena za nešto manje od sat vremena. Za govornicu je jedino, u nekoliko navrata, izlazio odbornik Dragan Manojlović, koji je, vezano za Odluku o držanju domaćih životinja, ponovo insistirao na aktivnijem delovanju komunalne inspekcije, dok je diskutujući o Programu poslovanja JKP „Vodovod“ izrazio primedbe na način (ne)održavanja novog majdanpečkog groblja.\nNa predlog Komisije za kadrovska pitanja, na sednici SO Majdanpek , zbog isteka mandata , razrešen je stari i imenovan novi školski odbor OŠ „Branko Perić“, u Rudnoj Glavi, dok je za vršioca dužnosti lica ovlašćenog za zastupanje Fondacije za lokalni ekonomski razvoj , u narednih 12 meseci, ponovo imenovana Jasmina Stefanović.\nNa kraju zasedanja, Slaviša Božinović, predsednik Skupštine, zahvalio je odbornicima na saradnji i konstruktivnom radu, poželevši svima uspeh na predstojećim izborima.\nTags: boravisna taksa, budžet, Civilna zaštita, Majdanpek, maksimalni broj, odluka o maksimalnom broju zaposlenih, opstine, rebalans, sednica, skupstina, so majdanpek, zavrsni racun\nPrevious Odobren cenovnik parkiranja u Boljevcu\nNext Usvojen treći dopunski budžet u Zaječaru


Mihajlović je nakon safarija obraćajući se medijskim ekipama navela da su upravo oni prvi vozači koji su prošli autoputem kroz Grdeličku klisuru, čiju se izgradnja završava.\n- Prošle godine nije bilo nijednog metra asfalta u Grdeličkoj klisuri, a do 2014. godine gradnja na ovom delu Koridora nije ni započeta. Danas imamo još nekoliko kritičnih tačaka na kojima se radi danonoćno kako bi bezbedan i moderan autoput što pre bio pušten u saobraćaj - rekla je Mihajlovićeva.\nDodala je da je danas najveći deo autoputa kroz Grdeličku klisuru završen, da je izgradnja pri kraju i ponovila da je od toga da put bude pušten u saobraćaj do kraja roka, mnogo važnije da sve bude bezbedno.\nMihajlović je kazala da se tokom sedam dana provedenih sa kabinetom Ministarstva u Grdeličkoj klisuri uverila u to da se radi danonoćno i da svi izvođači daju sve od sebe da se posao završi: "Činjenica je da se radi sve vreme i da brže od toga ne može. Najvažnije je da autoput bude bezbedan i dok svaki metar puta ne bude u potpunosti bezbedan nećemo ga puštati. Izvođačima poručujem da to što se vraćamo u Beograd za vikend ne znači da se vrlo brzo nećemo videti ponovo".\nBabić je kazao da je pre dve godine Grdeličku klisuru krasila prirodna lepota, a da je danas krase, pored prirodne lepote i moderan autoput, sa mostovima, dve petlje, dva tunela.\n- Ušli smo u poslednjih 1,5 odsto svih radova i tome smo potpuno posvećeni - rekao je Babić.\nZahvalio je Ministartvu gradevinarstva, saobraćaja i infrastrukture na timskom radu, koji nije izostajao ni u trenucima kada je bilo velikih izazova, kao i predsedniku Srbije Alekandru Vučiću koji je na svakodnevnom nivou bio zainteresovan za radove i pružao podršku.


Smirnoff, jedan od najpoznatijih svetskih proizvođača votke, započeo je novu promotivnu kampanju pod nazivom Smirnoff Midnight Circus. Reč je o nizu žurki u 25 zemalja sveta koje imaju za cilj da slave noćni život uz pomoć novih i neobičnih sadržaja.\nLedeni shot za Ginisa\nU okviru manifestacije Ski Opening, na Kopaoniku je napravljen najveći shot na svetu, i to od leda. Reč je o ledenoj Jägermeister “čašici” visokoj 2 metra i teškoj 1,8 tona, većoj od standardne čak 30 puta.\nGabriel Orozco radi dizajn za novu Casa Dragones tekilu\nEkskluzivni tekila brend Casa Dragones ovog decembra u prodaju će pustiti ograničeno izdanje od 400 flaša sa specijalnim dizajnom za koji je zadužen poznati meksički umetnik Gabriel Orozco.\nRakija La Buba\nKao rezultat spoja porodične tradicije i inovativnosti novih generacija, na tržištu se pojavila nova vrsta rakije pod nazivom La Buba.\nPovučen koktel sa kožom kita\nNakon intervencije Odeljenja za zaštitu divljih životinja Metropolitan policije, londonski bar Nightjar je povukao iz prodaje koktel sa kožom kita i uputio javno izvinjenje.\nFriuli u La Piazza restoranu\nU La Piazza restoranu u Beogradu, održana je promocija proizvoda italijanske regije Friuli, i na taj način započeta saradnja između ovog restorana i proizvođača Friuli proizvoda.\nNajskuplji sir u svetu pravi se u Srbiji\nU mestu Zasavica u Srbiji pravi se najskuplji sir na svetu, cena – 1000 evra za kilogram.\nSir se proizvodi na farmi za uzgoj magaraca, a proizvodi se od magarećeg mleka. Ova visoka cena pravda se količinom mleka potrebnim za proizvođenje jednog kilograma sira.\nCoca-Cola zatvara fabriku vode u Hrvatskoj\nKompanija Coca-Cola HBC odlučila je da zatvori postrojenje u Gotalovcu u Hrvatskoj u kojem se puni voda marke Bistra.\nJohnnie Walker otvorio luksuznu prodavnicu u Pekingu\nJohnnie Walker je, nakon velikog uspeha u Šangaju, otvorio Johnnie Walker House i u Pekingu.


Političari u CG nijesu otvoreni za mogućnost da na izborne liste uključe Rome | Kodex.ME\nPolitičari u CG nijesu otvoreni za mogućnost da na izborne liste uključe Rome\nPolitički subjekti u Crnoj Gori nijesu otvoreni za mogućnost da na svoje izborne liste uključe predstavnike Roma smatra Elvis Beriša, izvršni direktor Romske organizacije mladih Koračajte sa nama – Phiren Amenca.\n03. 11. 2019 - 15:38 Autor: Kodex\nBeriša je agenciji MINA rekao da Zakon o izboru odbornika i poslanika, i nakon 17 i dopuna koje je imao od usvajanja, nije prepoznao romsku zajednicu kao političku i spustio cenzus za romske političke partije sa 0,7 na 0,35 odsto.\n"Kakvu je povlasticu inače dao političkim partijama hrvatskog naroda koji, prema zvaničnom popisu u Crnoj Gori, ima demografski kapacitet identičan romskom", dodao je on.\nPrema riječima Beriše, projekti i aktivnosti u političkoj socijalizaciji Roma svedeni su uglavnom na inicijativu uvođenja nižeg cenzusa za romske političke partije, a koji bi služio da jednom Romu garantuje parlamentarni mandat.\nKako je kazao, takav odnos izraz je krajnje površnosti pojednih nevladinih organizacija (NVO) sa jedne, i jalovih ambicija pojedinih romskih aktivista sa druge strane.\n"U oba slučaja, identitetski, socijalni i politički problemi romske zajednice ostaju daleko od javnosti, a bez odgovora na njih ostaje daleko i mogućnost političkog zrijevanja romske zajednice", naveo je Beriša.\nOn je kazao da romski narod u Crnoj Gori uglavnom dijeli probleme većine građana - nezaposlenost, siromaštvo, nedostupnost obrazovanja, zdravstvene zaštite, socijalnog osiguranja, nepoštovanje radnih prava i slično.\n"Zakon o izboru odbornika i poslanika sa novim izmjenama i dopunama je u skupštinskoj proceduri i definitivno je da, prije svega, predstavnici Odbora za reformu izbornog zakonodavstva nijesu imali sluha da bilo šta učine po pitanju političke reprezentacije Roma u crnogorskom parlamentu", kazao je Beriša.\nOn je rekao da je Romska organizacija mladih ranije pokušavala da ukaže na bitnost učešća romske zajednice u parlamentu ali, kako je naveo, nijesu primjetili da za to postoji politička volja.\n"Ne smatram da u ovoj fazi može išta da se uradi po tom pitanu, jer ne postoji politička volja da Romi imaju svog političkog predstavnika koji će najbolje da zastupa interese romske zajednice", kazao je Beriša.\nOn smatra da treba osnažiti romsku zajednicu da se još više izbori za svoja prava, između ostalog i da budu politički predstavljeni na pravi način.\n"Prethodnih godina, kroz različite obuke, radionice, seminare i omladinske kampove, okupili smo jednu novu mladu generaciju obrazovanih Roma i Romkinja koji polako uzimaju 'upravljač' u svoje ruke. U ovom procesu osnaživanja od značaja nam je podrška i međunarodnih organizacija, ali i svih političkih aktera koji su aktuelni na političkoj sceni", naveo je Beriša.\nKako je kazao, odnedavno je grupa obrazovanih Roma i Egipćana iz Crne Gore, u kojoj dominiraju mlađi pripadnici te zajednice, pokrenula jednu inicijativu o kojoj će javnost biti upoznata ovih dana.\n"Ostaje da vidimo da li će međuanrodne organizacije i ostali politički subjekti podržati po prvi put okupljenu mlađu obrazovanu generaciju Roma sa jednim ciljem, a to je da se i romski glas čuje i uvaži", dodao je Beriša.\nOn je podsjetio da na posljednjim parlamentarnim izbornim listama nije bilo apsolutno nijednog predstavnika romske zajednice.\n"Ukoliko pogledamo liste opštinskih odbora, primijetićemo da samo dvije partije imaju predstavnike Roma na svojim listama, i to Demokratska partija socijalista (DPS) na 56. i Socijaldemokrate na 62. mjestu", kazao je Beriša.\nNažalost, kako je naveo, predstavnik Roma koji je na listi DPS-a jedina je osoba na listi koja nema ikakvih obrazovnih ili stručnih kvalifikacija.\n"Da li je to namjerno, da bi se manipulacija vršila sa romskom zajednicom preko jedne osobe, ili možda slučajno, to oni najbolje znaju", dodao je Beriša.\nSve, smatra on, jasno govori da se romska zajednica ne shvata ozbiljno, da se uključuje na izbornim listama samo na lokalnim izborima kako bi dosegli do romske zajednice lakše, ali nikako da se pruži prilika da predstavnici Roma djeluju i na nacionalnom nivou, „jer u ovom momentu sigurno ne mogu djelovati sa pozicije na kojoj su zakovani“.\nNa pitanje postoji li realna mogućnost da Romi u Crnoj Gori formiraju svoju stranku, Beriša je kazao da je Romska zajednica sve više svijesna da je neophodno da se uključi u politički život društva.\n"Sve su češći zahtjevi od članova romske zajednice prema nama kao obrazovanoj eliti romske populacije da pokrenemo formiranje partije", dodao je Beriša.\nOn je kazao da će, ako zajednica nastavi sa tim zahtjevima, a trenutna vlast ne stvori uslove da se adekvatno omogući zastupljenost Roma u kreiranju, implementaciji i monitoringu politika za Rome, sigurno razmotriti takav zahtjev.\n"Jer je, ponavljam, stvorena jedna nova generacija obrazovanih Roma koji imaju potencijal i kapacitete da zajedno sa romskom zajednicom radi na zaštiti i promociji ljudskih prava odnosno na rješavanju problema koje tište romsku zajednicu već decenijama", dodao je Beriša.


Demantovali glasine: Demi Lovato i Wilmer Valderrama nisu u vezi! - Famoza.net\n22/05/2019 22/05/2019 Milica Jovanović\t114975Leave a commenthttps%3A%2F%2Fwww.famoza.net%2Fdemantovali-glasine-demi-lovato-i-wilmer-valderrama-nisu-u-vezi%2FDemantovali+glasine%3A+Demi+Lovato+i+Wilmer+Valderrama+nisu+u+vezi%212019-05-22+16%3A00%3A03Milica+Jovanovi%C4%87https%3A%2F%2Fwww.famoza.net%2F%3Fp%3D114975\nDemi Lovato i Wilmer Valderrama bili su dugo godina zajedno, nakon čega su odlučili da raskinu i ostanu u poprilično dobrim prijateljskim odnosima sve do danas, što i redovno pokazuju, ali mnogi ljudi sa strane, uključujući tu i mamu Demi Lovato bi želeli da između njih bude nešto više od prijateljstva, međutim nekadašnji par ponovo naglašava da oni nisu u vezi!\nDemi i Wilmer su nedavno imali zajednički lajv video na Instagramu, u kojem su razmenili lepe komentare – Wilmer je poručio Deminki da izgleda neverovatno, što mu je pevačica i uzvratila, a nakon toga su otpevali hit “Who Let the Dogs Out” iz 2000. godine. Na kraju tog lajva, Wilmer i Demi su se dogovorili da se ponovo vide za par dana, što je odmah pokrenulo maštu medija da su ove dve mlade zvezde ponovo par.\nWilmer je tada nazvao Demi “anđelom”, dok mu je ona odgovorila sa “volim te” pre nego što se ovaj prenos i završio, a jedan izvor je napomenuo da njih dvoje “napreduju polako” kako bi obnovili nekadašnju romansu. Međutim, to nije istina, jer Demi prvenstveno ističe da sada želi da se posveti svom zdravlju u svakom pogledu i naglašava da je u dobrim prijateljskim odnosima sa Wilmerom.


Porazi Zvezde i Partizana, kao i dobri rezultati naših rivala spustili Srbiju na 19. mesto UEFA rang liste.\nPre samo mesec dana sve je delovalo idealno...\nCrvena zevzda je u Beogradu pobedila Olimpijakos (3:1), a Partizan u gostima Astanu (2:1), što je bilo taman za ozbiljan iskorak ka 15. mestu na UEFA rang listi.\nVerovali smo da naša dva najveća kluba mogu da izguraju trku sa Kipranima, Hrvatima i Škotima, glavnim konkurentima za poziciju koja bi nam u sezoni 2021/2022 obezbedila dva učesnika u kvalifikacijama za elitno evropsko takmičenje, što od formiranja Lige šampiona nikada nije bio slučaj sa našom zemljom.\nNažalost, taj san se, sudeći po rezultatima, raspršio tokom poslednjih utakmica u dva evropska klupska takmičenja. I Zvezda i Partizan vezali su po dva poraza od engleskih klubova, dok su Hrvati, Škoti i Kipravi osvratili daleko bolje rezultate i sada su ispred nas.\nKipravi su trenutno 15. sa 27.750 bodova, ispred Škotske (25.650) i Grčke (25.300), koja je sa 15. pala na 17. mesto. Dvostruki remi sa Šahtjorom jedinog hrvatskog predstvanika ove sezone u Evropi, Dinama, bio je dovoljan Hrvatima (24.875) da ponovo budu ispred Srbije (24.750).\nŠkoti su ove sezone uspeli da sakupe čak 7.500 bodova, što je najbolji njihov rezultat u poslednjih nekoliko sezona. I ne samo to, Seltik je pobedom u Rimu protiv Lacija (2:1) obezbedio nastvaka takmičenja u Ligi Evrope i na proleće, dok Rendžers još nije uspeo u toj nameri, ali je vrlo blizu, jer je u četvrtak dobio Porto na svom terenu 2:0.\nBlizu nastavka takmičenja u Ligi Evrope je APOEL. Kiprani su pobedili glavnog rivala Karabag (2:1), a Dinamo bi čak mogao i do osmine finala Lige šampiona.\nNa sreću i beogradski "večiti rivali" još uvek imaju šanse da i na proleće učestvuju u evrokupovima.\nSvaka pobeda srpskih klubova u Evropi donosi 0,500 bodova, a remi 0,250.


Milorad Dodik: Epidemija koronavirusa još nije dostigla vrhunac, treba primenjivati još rigoroznije mere | Hronika\nPočetna strana > Hronika > Milorad Dodik: Epidemija koronavirusa još nije dostigla vrhunac, treba primenjivati još rigoroznije mere\nSrpski član Predsedništva BiH Milorad Dodik izjavio je da je situacija u vezi sa širenjem koronavirusa i dalje veoma ozbiljna i da su sve mere RS bile potrebne.\nOcenivši da epidemija koronavirusa još nije dostigla vrhunac, on je istakao da treba primenjivati još rigoroznije mjere.\n"Okruženje je takvo kakvo je i moramo učiniti sve da ne izgubimo relativno dobre efekte prvog meseca epidemije u RS. Preventivne mere su učinile da zdravstveni sistem može da podnese pritisak i u ovom trenutku je spreman i nije opterećen epidemijom, u smislu da ne može da izvršava obaveze prema pacijentima", kazao je Dodik.\nPrema njegovim rečima, RS ima oko 50 slobodnih respriratora, naručeno je 130, koje su kupile institucije RS, a putem humanitarnih dostava zemalja prijatelja, te Svetske organizacije i EU očekuje se da će taj broj biti veći od 200.\nDodik je kazao da RS ima dovoljno životnih namirnica i njihovih zaliha do kraja godine.\nIstakao je da su već sada veliki gubici u privredi i da je zastoj u prvih mesec dana zbog epidemije koronavirusa koštao RS oko 400 miliona evra.\n"Zato biramo pažljivo mere da pre svega sačuvamo radna mesta, a Vlada RS je uplatila doprinose za sve radnike u delatnostima koje ne rade. U aprilu će biti uplaćena osnovna plata od 520 konvertibilnih maraka sa doprinosima za sve one koji neće raditi, a Vlada RS će to uplaćivati sve dok traje kriza", dodao je on.\nSrpski član Predsedništva BiH naveo je da je, imajući u vidu situaciju sa koronavirusom u BiH, RS predložila da "krizni" paket MMF-a u iznosu od 330 miliona dolara, bude podeljen tako da 39,5 odsto sredstava bude za RS, 59,5 odsto za Federaciju BiH i jedan odsto za distrikt Brčko.\n"U okviru Federacije BiH postoji saglasnost hrvatske strane sa takvom raspodelom, a ono što je nejasno u Federaciji je kako će se deliti između kantona i tu je zapelo", kazao je Dodik.\nPrema njegovim rečima, Bošnjaci smatraju da taj novac treba podeliti shodno popisu stanovništva, što, kako je naveo, "najbolje govori o njima".\n"Mislim da je obim zarade jednak i u Federaciji BiH i RS i jednako imamo i troškove. Videćemo kako ćemo dogovoriti", zaključio je Dodik.


Izložba “Ja sam tamo gde želim da budem“ VIDEO - Pirot Plus Online\nIzložba “Ja sam tamo gde želim da budem“ VIDEO\n11. februar 2015. 07:00 Kultura Pirot Plus Online\nMilica Lilić, slikarka iz Bele Palanke, imala je sinoć svoju prvu samostalnu izložbu u Pirotu. Svoja dela izložila je u Galeriji „Čedomir Krstić“, a izložba nosi naziv „Ja sam tamo gde želim da budem“.\nMilica kaže da nema pravila kada crpi inspiraciju za slikanjem, nekada je to izlazak ili lepo vreme, ali su uglavnom to predeli koje je ona videla ili nije, mada kako sama kaže dosta vremena provodi u prirodi.\nDirektorka Galerije je prilikom otvaranja ove izložbe istakla da je ovo četvrta izložba po redu u ovoj godini, a potom pozdravila prisutne uvodnim rečima o samoj autorki.\nDragana Dragutinović, koleginica autorke, otvorila je izložbu opisivanjem osećanja koje izazivaju slike Milice Lilić kod posmatrača, ističući uzbudljivost, promene toplog i hladnog, padosnog uzleta i paničnog trzaja...


Italija pobednik Dečje Evrovizije | OGAE Serbia :: Vaš evrovizijski svet\nNapisao: Nenad Pribak u Dečja Pesma Evrovizije, Vesti 15. novembar 2014.\t1 komentar\nPredstavnik Italije Vinćenco Kantijelo pobednik je Dečje Pesme Evrovizije 2014 koja je održana na Malti. Zanimljivo je da je Italija ove godine debitovala na ovom takmičenju, a Vinćenco je sa pesmom Tu primo grande amore dobio je najviše glasova publike i žirija, ukupno 159.\nNaša predstavnica Emilija Đonin sa pesmom Svet u mojim očima završila je na solidnom 10. mestu, osvojivši 61. poen. Emilija je večeras bila zaista na visini zadatka, imala je odličnu interpretaciju i OGAE Srbija joj čestita na veoma dostojanstvenom predstavljanju naše zemlje na Dečjoj Evroviziji. Srbija je dobila sledeće poene od: Bugarske 6, San Marina 6, Hrvatske 8, Švedske 3, Ukrajine 4, Slovenije 5, Crne Gore 7, Italije 6 i Rusije 1 poen.\nPogledajte konačan plasman:\n1 Italija 159\n2 Bugarska 147\n3 Jermenija 146\n5 Rusija 96\n6 Ukrajina 74\n7 Belorusija 71\n8 Holandija 70\n9 Kipar 69\n10 Srbija 61\n11 Gruzija 54\n12 Slovenija 29\n13 Švedska 28\n14 Crna Gora 24\n16 Hrvatska 13\nGlasove su u odnosu 50:50 poedelili publika i stručni žiri u zemljama učesnicima. Na početku glasanja, kako pravila nalažu sve zemlje dobile su 12 poena. Nakon toga saopšteni su glasovi dečijeg žirija, a potom zbirni glasovi stručnog žirija i publike i to po redu kako su zemlje nastupale.\nČlanovi srpskog žirija bili su:\nJelena Tomašević Bosiljčić – pevačica, predstavnica Srbije na Pesmi Evrovizije 2008\nČlan dečjeg žirija bila je:\n16.11.2014. u 15:38\nČestitam Italiji na svom prvom nastupu i prvoj pobedi! Svaka čast i Malti na odličnoj organizaciji i odličnom šou koji su prikazali sinoc! A pogotovo svaka im čast što su mapu Srbije prikazali u celosti :)


Tanjug 31. marta 2021. 13:33\nSURČIN – Ambasadorka Kine Čen Bo rekla je prilikom otvaranja radova na saobracjajnici Novi Beograd-Surčin da u sadašnjim teškim trenucima početak izgradnje ovog puta pokazuje vitalnost ekonimije Srbije i vitalnost saradnje dve zemlje.\nPredsednik opštine Surčin Stevan Suša istakao je da je ova saobracjajnica trenutno najvaznija investicija u toj beogradskoj opštini.\n„Kada tome dodamo značajne radove na proširenju aerodroma i planiranu izgradnju Nacionalnog stadiona na dva kilometra odavde, onda su sve to pokazatelji šta će od Surčina u narednom periodu da bude“, rako je Suša.\n„Ovaj put će skratiti značajno vreme putovanja iz Surčinaa i oklonih naselja do centra Beograda, doprineće ratsrerećenju saobracjaja kroz Surčin i samnjiti zagađjenje“, naveo je Suša.\nPredsednik Opštine Novi Beograd Aleksandar Šapić\nnaglasio je značaj budućeg puta za saobraćajno rasterećenje centra Beograda, Gazele i dela autoputa do aerodroma.


Kakvi su prodajni rezultati Nutrina i da li su u skladu sa planiranim?\nNutrino je mlad brend, a za ovo vreme od 2018. godine kada je počela proizvodnja uspeli smo da premašimo sve prognoze. Pre samog početka proizvodnje posvetili smo dosta vremena analizi tržišta, što nam je kasnije pomoglo da odredimo pravac proizvodnje i formiramo portfolio. Zahvaljujući novinama koje smo doneli na tržište i kvalitetu samog asortimana, za kratko vreme smo uspeli da dostignemo 25% udela na domaćem tržištu dečje hrane, a rezultati sa terena pokazuju da taj broj nastavlja da raste.\nŠta je ključno u pozicioniranju novog brenda na tržištu?\nBrend je ogledalo jedne kompanije i slika koju želite da vaši potrošači imaju o vama. Kakva će ta slika biti, zavisi prvenstveno od kvaliteta proizvoda ili usluge koji im pružate, što u slučaju našeg brenda Nutrino znači prirodan, bezbedan i zdrav proizvod, koji doprinosi pravilnom razvoju dece. Pored kvaliteta samog proizvoda, bez kog sigurno nema uspeha, bitan je i način komunikacije sa potrošačima, poruke koje se šalju i dvosmerna komunikacija. Sve to u velikoj meri određuje da li će potrošač videti dodatnu vrednost i vezati se za proizvod. Mi smo u komunikaciji odabrali energičan i personalizovan pristup, kojim pokazujemo da razumemo potrebe i svakodnevan život majki. Činjenica da naš tim čine roditelji, pruža nam taj neophodan sastojak razumevanja, a to naši potrošači osećaju. Zahvaljujući tome, uspeli smo vrlo brzo da postanemo deo njihove svakodnevnice i pouzdan partner u pravilnom odrastanju njhove dece.\nKakvi su dalji planovi kada je u pitanju brend Nutrino?\nTim Baby Food Factory konstantno radi na ulaganju u proizvodne kapacitete i inovacijama postojećeg asortimana. Verujemo da ulaganjem u proizvodnju i unapređenje proizvoda ulažemo u odnos sa našim potrošačima, jer želimo da on bude dugoročan i zasnovan na poverenju. Uspešno smo lansirali potpuno novi brend - Nutrino Lab, funkcionalnu i zdravu hranu za odrasle, a u planu je i proširenje postojećeg asortimana pod brendom Nutrino.\nBFF Top menadžment\nDirektor razvoja biznisa\nDirektor brend operacija\nDirektor proizvodnje i razvoja\nDirektor ljudskih resursa i opštih poslova\nMenadžer pravnih poslova\nU skladu sa važećim epidemiološkim merama i preporukama nadležnih organa, posete Baby Food Factory su otkazane do daljeg, radi sigurnosti svih vas i naših zaposlenih.


SNS o problemu parkiranja u Mihaila Iveše - Kragujevac online - Sve o gradu na jednom mestu\nTrenutno se nalazite na strani: Vesti Info Politika SNS o problemu parkiranja u Mihaila Iveše\nSNS o problemu parkiranja u Mihaila Iveše\npetak, 20 decembar 2013 11:36\tIvan\nStanovnici ulice Mihaila Iveše obratili su se SNS-u zbog problema koje imaju sa parkiranjem, kažu kragujevački naprednjaci.\n- Građani ulice Mihaila Iveše koja se nalazi u centralnom gradskom jezgru svakodnevno se suočavaju sa problemima koji otežavaju normalno funkcionisanje. Veliki problem, ako ne i najveći, ovog dela naselja je nedostatak parking prostora i nepostojanje trotoara zbog kojih je ugrožena sigurnost žitelja ove ulice, pre svega dece koja idu u OŠ „21. oktobar“ – kažu u Gradskom odboru Srpske napredne stranke.\nStanje na terenu dodatno su opisali činjenicom da su ulice u okolini jednosmerne i da “u pojedinim trenucima” vlada potpuni saobraćajni kolaps, koji, do sada, srećom nije imao ozbiljnije posledice, osim lakših udesa. Međutim, oni su ipak ozbiljno zabrinuti, najviše za decu koja idu u obližnju školu, jer kako kažu, nemaju prostora za kretanje.\n- U ovoj ulici, svi osim stanara parkiraju svoja vozila na slobodnom prostoru, čak i zelenim površinama namenjenim za igru dece. Razumljiva je potreba građana da pronađu besplatno mesto za svoj auto, ali nerazumljiva je indiferentnost gradske vlasti za potrebe građana – kažu naprednjaci.\nBrojni bezuspešni pokušaji stanara ovog dela grada da problem reše u lokalnoj samoupravi, kako kažu, naveli su ih da se na kraju obrate SNS-u, te iz ove stranke stiže apel gradskoj vlasti da se pozabavi tom temom.


VIŠE HILJADA LJUDI ODALO POČAST OLIVERU IVANOVIĆU NA GODIŠNJICU UBISTVA I APELOVALO DA SE UTVRDE POČINIOCI I NALOGODAVCI TOG ZLOČINA\nViše hiljada građana bilo je u povorci u tišini na godišnjicu ubistva jednog od opozicionog lidera na Kosovu i Metohiji, Olivera Ivanovića, a nakon toga su zapaljene sveće ispred Hrama Svetog Save u Beogradu.\nOkupljeni građani su apelovali da se istraži ubistvo Ivanovića jer je prošlo godinu dana a još nije utvrđeno ko su počinioci i nalogodavci tog zločina.\nGlumac Branislav Trifunović kazao je da se još ne zna ko je izgovorio “ smaknite ga” i ocenio da je to političko ubistvo.\nU povorci je bio i širi deo porodice Olivera, kao I aktivisti “ Lokalnog fronta” koji su iz Kraljeva u Beograd došli pešice, prelazeći 176 kilometata puta koji su nazvali “ Ibarski marš”.\nViše hiljada građana večeras je u Beogradu u tišini odalo počast Oliveru Ivanoviću, lideru građanske inicijative „Sloboda, demokratija, pravda“(GI SDP) sa Kosova i Metohije, koji je ubijen na današnji dan pre tačno godinu dana, a do danas nije utvrđeno ko su počinioci i nalogodavci tog zločina.\nU čast Ivanoviću, i kao apel da se njegovo ubistvo istraži, građani na večerašnji protest nisu doneli pištaljke, nego sveće za Olivera.\nGlumac Branislav Trifunović izjavio je večeras da se godinu dana ne zna ko je ubio lidera GI SDP Ivanovića, kao ni ko je izgovorio „smaknite ga“, ali je ocenio da je to političko ubistvo.\n-Građani i porodica Olivera Ivanovića okupili su se večeras da prošetaju do Hrama Svetog Save u čast čoveka koji je mislio svojom glavom i borio se za mir za mir i zajednički život Srba i Albanaca na Kosovu i Metohiji-rekao je Trifunović na platou ispred Filozofskog fakulteta.\nOn je pročitao neke od izjava Ivanovića i dodao da građani večeras šetaju u čast Ivanovića i žele da pokažu ono što je on izjavio, a to je „nas je ipak više“.\nU ovoj povorci, pri vrhu kolone, učestvovao je i širi deo porodice Olivera Ivanovića, kako je ranije najavio njegov brat Miroslav Ivanović.\nGrađani su posebnu vrstu počasti odali aktivistima „Lokalnog fronta“ koji su na protest pešice došli iz Kraljeva , prelazeći 167 kilometara puta koji su nazvali „Ibarski marš“. Oni su se kretali Ibarskom magistralom četiri dana, praveći samo manje, neophodne pauze, da bi danas stigli pred Beograd, gde su ih sačekali i pozdravili brojni građani ali i aktivisti inicijative „Ne da(vi)mo Beograd“.\nAktivisti „Lokalnog fronta“ stigli su na protest praćeni aplauzima, naklonima, pozdravima „Bravo, Kraljevo“ pa i ponekom suzom starijih građana koji su se okupili da ih dočekaju. Iako je ranije navedeno da na ovom protestu neće biti skandiranja, građani nisu mogli da se suzdrže da ne pozdrave na ovaj način „Ibarski marš“ aktivista koji su dopešačili iz Kraljeva.\nNa početku kolone raširen je veliki transparent sa porukom: „Nas je ipak više“. Tokom šetnje su se, umesto pesama i skandiranja, sa razglasa puštali delovi političkih govora koje je Ivanović držao u brojnim prilikama.\nNa protestu su bili brojni lideri opzicije – čelnici svih stranaka Saveza za Srbiju, ali i Nove stranke, Socijaldemokratske stranke i drugih političkih i građanskih grupacija. U ovoj šetnji, pri vrhu kolone, učestvovao je i širi deo porodice Olivera Ivanovića,kako je ranije najavio njegov brat Miroslav Ivanović.\nPovorka je krenula sa platoa Filozofskog fakulteta ka Terazijama, do Slavije, pa do Hrama Svetog Save gde su građani zapalili sveće uz puštanje pesme „Vostani Serbie“ sa razglasa.\nU jednom trenutku bilo je neizvesno da li će građanima biti dopušteno da priđu Hramu, jer su bile u toku pripreme za dolazazak predsedika Rusije Vladimira Putina, ali je policija, ipak, to dozvolila.\nVečerašnji protest je održan pod nazivom „Prvi od miliona razloga – za Olivera“, koji je nastavak protesta pod sloganom „Jedan od pet miliona“ i „Stop krvavim košuljama“.\nIvanović je ubijen je 16. januara 2018. godine ispred prostorija GI SDP u severnom delu Kosovske Mitrovice, a javnost i dalje nije obaveštena da li je postignut napredak u istrazi tog slučaja\nŠIRE SE PROTESTI “ 1 OD 5 MILIONA” PO SRBIJI\nNeistražena ubistva, napadi na političke neistomišljenike, novinare i ugrožavanje osnovnih sloboda, neki su od glavnih razloga zbog kojih se protesti u Beogradu održavaju već sedmu nedelju za redom. Do sada je održano šest protesta subotom, počev od prvog pod nazivom „Stop krvavim košuljama“ koji je početkom decembra organizovao Savez za Srbiju zbog napada i brutalnog prebijanja jednog od lidera SZS Borka Stefanovića. Okupljanja su se kasnije nastavila pod vođstvom građana i aktivista pod nazivom „Jedan od pet miliona”.\nU međuvremenu su počeli protesti i u Kragujevcu, a od prošlog petka protest “ Za Niš bez straha, 1 od 5 miliona” se održava u Nišu. Najavljeno je da će ovog petka protestvovati i građani Novog Sada, Čačka i Zaječara, dok će se protestI u Beogradu i Kragujevcu održati u subotu.


Informacioni centar - Opština Tivat\nInformacioni centar vrši poslove koji se odnose na:\norganizuje funkcionisanje službe informatike za organe lokalne urpave, javna preduzeća i ustanove čiji je osnivač Opština, u cilju uspostavljanja jedinstvenog informacionog sistema u Opštini;\nkontroliše funkcionisanje automatizovane obrade podataka i preduzima mjere na poboljšanju i povećanju efikasnosti informacionog sistema u cjelini i po djelovima; predlaže automatizaciju poslova u javnim preduzećima i ustanovama, i u tom smislu izradjuje projektne zadatke i učestvuje u izradi projekata i realizaciji informacionog sistema;\nizrađuje i realizuje planove obuka i usavršavanja za korišćenje informacione tehnologije i sistema; izrađuje planove za opremanje, nabavku opreme i preduzimanje mjere za održavanje računarskih sredstava; staranje o funkcionisanju računarskih mreža i razmjeni podataka u njima;\nprimjenjuje jedinstvene standarda: OS, DBMS i alate za aplikativni softver radi uvodjenja i korišćenja savremene informacione i komunikacione tehnologije\nplanira i učestvovuje u projektovanju, implementaciji i realizaciji informacionog sistema u Opštini; izradu plana, predlaganje i organizuje uvodjenje novih programskih sistema i stara se o usavršavanju postojećih, u skladu sa zahtjevima neprekidnog funkcionisanja informacionog sistema;\norganizuje i sprovodi mjere radi zaštite podataka.\nobavlja poslove kojima se obezbjedjuje javnost i tranparentnost rada organa opštine i ucešće lokalnog stanovništva u vršenju javnih poslova (vodi i ažurira web sajt opštine)\npriprema informativne i druge stručne materijale za Skupštinu i Predsjednika Opštine; vrši i druge poslove iz nadležnosti Opštine u ovoj oblasti.\nobjavljivljuje nacrte akata koje donosi Skupština i predsjednik opštine, objavljuje plan i program ucešća lokalnog stanovništva u donošenju odluka i drugih akata, o organizovanju tribina, okruglih stolova, objavljuje izvještaje o rezultatima javne rasprave, sjednicama skupštine i donijetim aktima, aktivnostima koje preduzimaju organi opštine i dr.\nSekretarijat za imovinu


Dame na Evrobasketu, samo da ne bude šampion Španija NOVA portal\nDame na Evrobasketu, samo da ne bude šampion Španija\nKošarka Autor:Nebojša Todorović21. jun. 202117:13\nKošarkašice Srbije blistale su u grupnoj fazi na Evropskom prvenstvu i u četvrtfinalu (sreda) čekaju bolje iz duela Španije i Crne Gore.\nOtišle su izabranice selektorke Marine Maljković na šampionat u Valensiju (igra se i u Strazburu) po medalju, i brane bronzu osvojenu na EP u Beogradu 2019.\nEvropske prvakinje iz 2015. prikazale su odlične partije u grupnoj fazi i sa sve tri pobede kao pobednice grupe B direktno su prošle u četvrtfinale.\nKošarkašice čekaju Španiju ili Crnu Goru u četvrtfinalu\nRedom su padale Italija posle produžetka, odnosno Grčka i Crna Gora za 3-0. Među osam najboljih su svi pobednici četiri grupe, dok su u doigravanju drugoplasirane i trećeplasirane selekcije.\nPored Srbije, dalje su već prošle i Belorusija, Belgija i Francuska.\nUpravo nam je Belorusija u grupi A napravila problem, jer je neočekivano dobila Španiju (53:51) košem u poslednjim sekundama na startu Evrobasketa. Ipak, Beloruskinje su potom kiksnule porazom 54:58 od Slovačke (zauzela poslednje mesto u A grupi), ali su sa prvog mesta prošle dalje zbog boljeg međusobnog susreta sa Španijom.\nA, upravo je „crvena furija“ najmanje poželjan protivnik za košarkašice Srbije u nokaut fazi, jer nikad nisu uspele da savladaju velikog rivala. Zato je bitno da se Špankinje nekako izbegnu, a to je jedino moguće ako ih Crna Gora eliminiše u doigravanju.\nI to je malo verovatno, jer je Španija izraziti favorit kao dvostruki uzastopni osvajač evropskog zlata (2017. i 2019), pa ukoliko se ne dogodi istinsko čudo, Srbija će u sredu imati najtežeg mogućeg rivala u borbi za polufinale.\nUpravo od Španije su „kraljice“ bile poražene (66:71) i u polufinalu Evrobasketa 2019. u Beogradu, kao i dva puta na Olimpijskim igrama u Riju gde su takođe osvojile bronzu.\nIpak, ako je neko predodređen za velika dela, onda su to košarkašice Srbije i sigurno da mogu da preskoče i najveću moguću prepreku na putu ka medalji ako to bude Španija. Ako Crnogorke prirede senzaciju, sa njima su već igrale u grupnoj fazi i znaju šta ih čeka.\nBiH – Hrvatska 18\nItalija – Švedska 18\nRusija – Slovenija 20.45\nŠpanija – Crna Gora 21\nSrbija – Španija/Crna Gora\nBelgija – Rusija/Slovenija\nBelorusija – Italija/Švedska\nFrancuska – BiH/Hrvatska\nEvrobasket za košarkašiceEvropsko prvenstvo za košarkašiceŽenska košarkaška reprezentacija Crne GoreŽenska košarkaška reprezentacija ŠpanijeŽenska košarkaška reprezentacija Srbije


Privredna komora Abu Dabija otvara predstavništvo u Srbiji | Gde Investirati\nPrivredna komora Abu Dabija naredne godine otvoriće predstavništvo u Srbiji, potvrđeno je danas na sastanku Marka Čadeža, predsednika Privredne komore Srbije (PKS) sa Ebrahimom Al Mahmudom, prvim potpredsednikom Upravnog odbora i Mohamedom Helal Al Muhairijem generalnim direktorom Komore Abu Dabija.\n“Srbija ni sa jednom zemljom nije imala tako naglo oživljavanje ekonomske saradnje kao sa Emiratima u poslednjih nekoliko godina, a otvaranje predstavništva Privredne komore Abu Dabija u Beogradu doprineće još čvršćim i intenzivnijim bilateralnim privrednim vezama u oblasti trgovine i investicija”, ocenio je Marko Čadež, nakon sastanka u sedištu ove poslovne organizacije u Abu Dabiju.\nSa velikim kompanijama iz Emirata, po rečima Čadeža, već se realizuju strateški važni projekti za našu državu, a veliki potencijal za povećanje izvoza i investicija leži pre svega u agrobiznisu, zdravstvenom turizmu i IT sektoru, ali i u oblasti nekretnina, avio saobraćaja, odbrambenim tehnologijama i zelenoj industriji.\nOsim razgovora o potencijalima za unapređenje privrednih veza i prednostima poslovanja i investiranja u Srbiji, na sastanku su razmenjene informacije o funkcionisanju dve poslovne organizacije. Za Srbiju je posebno dragoceno iskustvo Privredne komore Abu Dabija u organizaciji Centra za usluge koji funkcioniše po principu „one stop shop“ i na jednom mestu izdaje sve dozvole neophodne za poslovanje u ovom emiratu.\nČadež je prvog dana posete Abu Dabiju, razgovarao i sa predstavnicima Nacionalnog investicionog fonda Abu Dabija (Abu Dhabi Investment Authority – ADIA) i investicione kompanije Abu Dhabi Financial Group (ADFG), o mogućnostima poslovnih aranžmana sa privredom Srbije.\nNacionalni investicioni fond Abu Dabija, čiji je osnivač 1976. bio šeik Zajed bin Sultan al Nahjan, danas investira u gotovo sve delove sveta i kapital ovog fonda procenjuje se na više od 800 milijardi dolara.\nAbu Dhabi Financial Group predstavlja jednu od najvećih investicionih kompanija Abu Dabija, koja ima poslovnice u Evropi, a prisutna je i u našem regionu.\nU razgovorima sa najvišim predstavnicima poslovnih i finansijskih organizacija Abu Dabija učestvovali su i Danilo Cicmil, savetnik premijera Aleksandra Vučića i Ilinka Roseti, predsednica Izvršnog odbora Mirabank u Srbiji.\nPredsednik PKS učestvovaće sutra na konferenciji koju, u Privrednoj komori Abu Dabija, organizuje Mirabak na kojoj će predstaviti napredak u unapređenju poslovne klime i investicioni potencijal Srbije u oblasti IT, banjskog turizma i inovacija. Čadež će posetiti i srpski paviljon na Festivalu kulturnog nasleđa Šeik Zajed, na kome, u organizaciji PKS, izlaže 16 kompanija iz Srbije.\nPrevious Srbija: Potrošačke cene pale 0,1 odsto u novembru\nNext Vučić napustio Brisel u znak protesta\nTags Abu DabiPKSPrivredna komora


Šta je Lions Clubs International?\nLions Clubs International (LCI) je međunarodna nepolitička organizacija koja je osnovana 1916. godine u Čikagu, Ilinois, od strane Melvina Džonsa.  Sada je sedište u Oak Brook, Illinois. Od aprila 2015. godine, imala je preko 46.000 lokalnih klubova i više od 1.7 miliona članova (Lions & LEO) u 190 zemalja širom sveta.\nŠta je UNODC?\nKancelarija Ujedinjenih nacija za droge i kriminal (UNODC) je kancelarija Ujedinjenih nacija osnovana 1997. godine kao Kancelarija za kontrolu droga i prevenciju kriminala kombinovanjem Internacionalnog Programa kontrole Droga Ujedinjenih nacija (UNDCP) i Odeljenja za prevenciju kriminala i krivično pravosuđe u Kancelariji Ujedinjenih nacija u Beču. Član je Razvojne grupe Ujedinjenih nacija i 2002. godine je preimenovan u Kancelariju Ujedinjenih nacija za droge i kriminal.\nŠta je Lions Quest program „Veštine za adolescenciju“?\nŠta je UNODC GLOK 01?\nPrevencija upotrebe droga, HIV / AIDS-a i kriminala među mladima kroz programe obuke porodičnih veština u zemljama sa niskim i srednjim prihodima (Projekat GLOK 01) je globalni projekat za širenje programa obuke u porodicama u različitim regionima sveta. Projekat je trenutno aktivan u centralnoj Aziji, Latinskoj Americi i jugoistočnoj Evropi.


Ankara je spremna da prihvati ruski raketni sistem S 400 u svakom trenutku - Svet - Dnevni list Danas\nPočetna » Svet » Ankara je spremna da prihvati ruski raketni sistem S 400 u svakom trenutku\nAnkara je spremna da prihvati isporuku ruskog raketnog sistema S-400 čim Rusija bude spremna da ga isporuči, izjavio je danas u Helsinkiju turski šef dipolmatije Mevlut Čavašoglu, a prenosi Tass.\n0Piše: Beta 17. maja 2019. 21.19 Izmenjeno: 20. maja 2019. 04.02\n„Čim Rusija bude spremna da nam ga isporuči mi smo spremni da ga prihvatimo“, rekao je Čavašoglu odgovarajući na pitanja novinara da li se prva isporuka tog raketnog sistema očekuje u julu.\nTako je Turska postala prva članica Nato koja je takav sistem protivazdušne odbrane kupila od Rusije a SAD su je upozorile da će to ozbiljno ugroziti bilateralne odnose i dovesti do unilateralnih sankcija SAD prema Turskoj.\nPentagon je takodje obavestio Tursku da će, ukoliko želi da realizuje dogovorenu nabavku lovaca F 35, morati da odustane od kupovine ruskog sistema S 400.\nankara, Mevlut Čavašoglu, raketni sistem, S-400, TruskaHelsinki\nKakvu pretnju S-400 zapravo predstavlja sistemima NATO?\nErdogan: Nema dokaza da ruski raketni sistem S-400 može da ugrozi NATO


Jeftini letovi iz Španije do Gvajane - Avio karte Španija Gvajana - eSky.rs\nAvio karte do Gvajane\nAvio karte iz Španije do Gvajane\nPretražite letove iz Španije do Gvajane\nProverite najbolje prilike za letove iz Španije do Gvajane\n✔ Postoje li posebne ponude za letove iz Španije do Gvajane na eSky.rs?\n✔ Mogu li se pobrinuti za osiguranje prilikom rezervacije leta iz Španije do Gvajane?\n✔ Ako rezervišem let iz Španije do Gvajane, mogu li da rezervišem ujedno i smeštaj?\n✔ Koje avio-kompanije nude letove iz Španije do Gvajane?\nBudite sigurni, da na eSky.rs ponuda letova iz Španije do Gvajane uključuje ne samo niskotarifne avio-kompanije, već i one koje su specijalizovane za visoki standard.\nPopularni gradovi Jeftini letovi iz Barselone Jeftini letovi iz Madrida Jeftini letovi iz Valensije Jeftini letovi iz Malage Jeftini letovi iz Palma de Majorke Jeftini letovi sa Ibice\nPopularni aerodromi: Jeftini letovi od Madrid Barajas Jeftini letovi od Valencia Manises Jeftini letovi od Malaga Costa del Sol Jeftini letovi od Barcelona El Prat Jeftini letovi od Palma de Mallorca Airport Jeftini letovi od Tenerife Norte


Snap planira novi pohod na tinejdžerske živote - Radio Košava\nSnap planira novi pohod na tinejdžerske živote\nSnap je do sad bio produktivna fabrika korisnih ideja, ali i platforma koja gubi novac, pa je neophodno da kompanija smisli nešto što drugima ne bi bilo jednostavno da kopiraju, ali i proizvode koji će doneti nove prihode.\nTako su čelnici kompanije odlučili da naprave korak ka budućnosti, a prvi potezi podrazumevaju da Snapchat stories stignu na Tinder i Houseparty, da se Snap reklame pojavljuju na aplikacijama drugih developera, potom pokretanje video gejming platforme, te kreiranje novih programa koji bi trebalo da zadrže pažnju tinejdžera.\nIpak, nije najjasnije kako Snap planira da dođe do novih korisnika, što je neophodno iako platforma još uvek broji nezanemarljivih 186 miliona.\nNove strategije podrazumevaju i motivisanje korisnika da što više vremena provode na platformi, a kroz nove interaktivne sadržaje, te sadržaje koji ne mogu da se nađu na drugim platformama.\nIstina je da ideje koje se razviju u Snap-u vrlo brzo stignu i na druge socijalne platforme, pa je kompanija već prilično doprinela istoriji online povezivanja, te formiranju izgleda društvenih mreža, a kroz kratkotrajne poruke, vertikalne video sadržaje, stories, AR sočiva, real-time mape na kojima su lokacije drugih korisnika, i personalizovane Bitmoji avatare.\nOstaje da se vidi da li će i nove funkcije, te gejming platforma, zabeležiti isti uspeh i da li će kompanija još jednom osmisliti pobedničku formulu.\nPovratak na klasiku: Predstavljen novi Apple Mac Pro FOTO\nPriznavši da je Mac Pro iz 2013. godine bio loš, Apple je još ranije obećao da će sledeća verzija predstavljati povratak modularnijim računarima.A ona je upravo predstavljena na Apple Worldwide ...


Početak godine vreme je za nove želje, planove i poduhvate, stoga je pravi trenutak za razmišljanje o letnjem odmoru. Ukolko planirate da savršeni odmor provedete na sunčanim plažama Grčke, turistička agencija „Travelland“ može vam pomoći u izboru idealnog smeštaja za vas i vašu porodicu. Rezervišite smeštaj i ostvarite i do 60 % popusta!\nLetujte u Paraliji za samo 60 evra\nKrajem avgusta možete izuzetno jeftino letovati u Grčkoj, za samo 60 evra po osobi.\nPosetite Montekatini Terme za 155 evra\nMontekatini Terme je poznata italijanska banja koja se nalazi se u okrugu Pistoja u okviru italijanske pokrajine Toskana.\nObiđite romantične dvorce Bavarske\nStaronemački viteški dvorci Bavarske smatraju se najlepšim palatama Evrope, a zadovoljstvo da ih obiđete moglo da bi vas košta svega 161 evra ukoliko iskoristite specijalnu ponudu portala "Superodmor.rs".\nIskoristite popust i obezbedite zimovanje u Italiji po specijalnoj ceni\nTonale se nalazi na mestu koje povezuje regije Trentino i Lombardiju. Sa kompaktnim sistemom žičara, zagarntovanim snegom, mnogo sunčanih sati, Tonale ispunjava očekivanje većine skijaša.\nKako da uštedite ovog leta\nLetnja sezona godišnjih odmora je u punom jeku, te ukoliko već niste na nekoj od peščanih plaža, sigurno pravite poslednje pripreme za odlazak iz gradske gužve i uživanje na moru.\nUŽIVO Trema okovala Dušana, Italijan na ČISTU RUTINU osvojio prvi set, Lajović - Fonjini