Britanija:Trojica zatvorenika negiraju da su pokušali ubiti Krstića\nBritanski dnevnici The Times i Daily Telegraph izvještavaju u utorak sa suđenja trojici zatvorenika što su maja prošle godine u zatvoru pokušali zaklati nekadašnjeg generala vojske bosanskih Srba Radislava Krstića koji u Britaniji izdržava kaznu za počinjene ratne zločine.\nPoroti na suđenju je predočeno da su tri kažnjenika muslimana, osuđena na doživotni zatvor zbog ubistva, pokušala u jednom britanskom strogo čuvanom zatvoru ubiti Krstića iz osvete zbog njegove umiješanosti u zločin u Srebrenici.\nTimes objašnjava da su napadači upali u Krstićevu ćeliju u zatvoru Wakefield i da su, oborivši ga na pod, pokušali da mu prerežu vrat. Listovi navode i da optuženi, među kojima su jedan Albanac i jedan Nigerijac, negiraju djelo koje im se stavlja na teret.\nListovi podsjećaju da je generalu Krstiću Haški tribunal u žalbenom postupku izrekao kaznu zatvora od 35 godina zbog pomaganja i podržavanja genocida i da on kaznu od 2004. izdržava u Britaniji.\nDaily Telegraph piše da je Radislav Krstić dok ga je ispitivao advokat jednoga od optuženih, rekao da su pitanja koja se tiču njegove haške presude pokušaj da mu se ponovo sudi.


► CIK i IDDEEA nemaju odgovor kako u BiH ima 250 hiljada viška\nAgencija za identifikacione dokumente, evidenciju i razmenu podataka BiH potvrdila je da broj važećih ličnih karata izdatih u u Bosni i Hercegovini osobama starijim od 18 godina ne odgovara broju birača koji imaju pravo glasa na izborima 7. oktobra.\nZaključno sa 23. avgustom, broj birača u BiH upisanih u izvode iz centralnog biračkog spiska za opšte izbore je 3.352.993 birača, dok 3.101.473 građana BiH poseduju ličnu kartu.\nAko se izuzmu osobe koje su mlađe od 18 godina i osobe čije je prebivalište van BiH, a koje takođe imaju pravo na ličnu kartu, na biračakim spiskovima se nalazi više od 250 hiljada birača koji nemaju ličnu kartu.\nIz IDDEEA su za regionalnu N1 televiziju naveli da su zajedno sa Centralnom izbornom komisijom (CIK) BiH konstatovali veliku razliku izdatih važećih dokumenata i biračkog spiska.\nJoš su naveli da će u saradnji sa CIK narednih dana "pokušati da otkriju kako se to moglo dogoditi", te da bi u rasvetljavanje ove situacije trebalo da se uključe i istražni organi.\nČlan CIK BiH Sead Arnautović je rekao da je birački spisak zaključen na osnovu podataka koje je dala IDDEEA, ocenivši da ta agencija treba da objasni kako je došlo do situacije da na biračkom spisku ima više od 200 hiljada ljudi koji ne poseduju ličnu kartu.\n"Oni su 23. avgusta dali podatke o broju upisanih birača i mi smo ih objavili. Šta oni sada objavljuju, ja u ovom trenutku ne mogu da odgovorim. Podatak o broju izdatih kartica može da dovede u pogrešan zaključak. Vi možete da izgubite ličnu kartu, jednom ste je izvadili, pa ste ponovo drugi put izvadili, jer vam je oštećena ili ukradena", kazao je Arnautović.\nIz IDDEEA su potvrdili da je reč o validnim ličnim kartama koje se koriste.\nS druge strane, sve i da su pobrojani i dokumenti koji su ranije izdavani, ličnih karata bi bilo više, ne manje u odnosu na broj birača.\n"Još ima nekih kategorija koji glasaju u odsustvu, na spisku su umrlih. Mi ne idemo od kuće do kuće i popisujemo birače. Od 2006. godine centralni birački spisak se formira na osnovu službenih evidencija", kazao je Arnautović.\nPrema njegovim rečima, lične dokumente - lične karte, pasoše i vozačke dozvole izdaju policijski organi i oni treba da pojasne ako postoje razlike.\nArnautović je dodao da odgovore treba da daju i matični uredi koji vode evidenciju o umrlima.\nMediji u BiH su naveli da su se slične informacije pojavile i posle upoređivanja popisa stanovištva sa brojem osoba na centralnom biračkom spisku.\nPrema popisu stanovništva, u Bosni i Hercegovini ima 3.531.159 građana, iz čega je zaključeno da BiH ima svega 178.226 maloletnih, odnosno da 95 posto populacije ima pravo glasa, dok je svetski prosek između 78 i 82 posto.\nPredsednik Kosova Hašim Tači u skladu sa ustavnim ovlašćenjima danas je odlučio da odloži na neodređeno vreme izbore za gradonačelnika opštine Podujevo zbog pandemije korona virusom,...\nCentralna izborna komisija Kosova (CIK) utvrdila je danas rokove i aktivnosti u organizaciji vanrednih izbora za gradonačelnika opštine Podujevo, nakon što je aktuelni gradonačelnik izabran za...\nCentralna izborna komisija (CIK) potvrdila je danas rezultate prevremenih parlamentarnih izbora na Kosovu održanih 6. oktobra prema kojima je pobednik izbora pokret Samoopredeljenje sa 221.001...


RTS :: Dejan Savić: Moramo da se vratimo staroj normalnosti koja je jedina prava\nMuzika Dejan Savić: Moramo da se vratimo staroj normalnosti koja je jedina prava\npetak, 16. okt 2020, 21:30 -> 22:23\nDani slobode su tradicionalna manifestacija Grada Beograda. Ove godine oslobođenje Beograda trebalo je da se obeleži kao desetodnevna umetnička proslava, koja je trebalo da počne 20. oktobra na Trgu republike koncertom Opere Narodnog pozorišta, ali je kovid promenio planove.\n„Mi smo spremni da obeležimo ovaj sjajan jubilej Dana oslobođenja grada Beograda. Želimo da napravimo koncert za pamćenje, ali kako sada stoje stvari to je pod velikim znakom pitanja. Iako to jeste otvoren prostor, za sada još nemamo odobrenje kriznog štaba tako da ćemo sačekati još malo. Ipak, ako situacija ostane ovakva, tog događaja neće biti“, kaže dirigent Dejan Savić.\nUprkos tome što je, kako objašnjava Savić, manifestacija organizovana uz sve mere predostrožnosti i što su sedišta za publiku postavljena uz obavezno rastojanje, veliko je pitanje da li će ona biti odobrena.\nPrema njegovim rečima, pandemija koronavirusa je veoma uticala na operu i iako je koncertna sezona otvorena i mere protiv širenja virusa se poštuju, to nije nešto na šta bi trebalo da se navikavamo.\n„Uopšte ne prihvatam da to zovem nekom novom normalnošću. To apsulutno ne dolazi u obzir. Ovo je jedan ružan, težak i grub prolazni period koji moramo da preturimo preko glave da bismo se vratili staroj normalnosti koja je jedina prava“, ističe Savić.\nZašto je nova pesma Kikija i „Pilota" poput „Zaboravljenih"\nRoni Romero o Oziju, Džudas pristu i svetlu na kraju tunela\nGospodin Crni leptir – omaž Džonija Rankovića legendarnoj „Ju grupi“


Golotinjom protiv republikanaca - Sputnjik Srbija\n09:30 16.05.2016 (osveženo 09:38 16.05.2016) Preuzmite kraći link\nKako se primarni izbori u SAD privode kraju, republikanci se pripremaju za svoju najriskantniju konvenciju u julu. Niko se više ne plaši Donalda Trampa, najverovatnijeg republikanskog predsedničkog kandidata, od samih republikanaca. Kontroverzni milijarder je svojim izjavama uvredio skoro svaku socijalnu i etničku grupu u Americi.\n„Mogli ste da vidite kako joj oči krvare. Krv lipti iz nje… posvuda“, rekao je Tramp, komentarišući upornost voditeljke „Foks njuza“ Megin Keli da postavlja pitanja za koja ova zvezda rijaliti programa smatra da su provokativna.\nDok ove reči zasigurno pripadaju Trampu, one odražavaju širi problem vezan za stavove konzervativaca o reproduktivnim pravima i zdravstvenim problemima žena.\nKako bi naterao republikance da se suoče sa notornom istinom sopstvene netolerancije, jedan umetnik organizovaće jedinstvenu izložbu tokom konvencije u Klivlendu.\nSpenser Tjunik je u potrazi za 100 volonterki koje bi pozirale nage 17. jula. Svaka učesnica performansa držaće ogledalo koje će odbijati izlazeće sunčeve zrake, dok ih Tjunik bude fotografisao.\n„Fotografija će uključivati 100 nagih žena koje drže velika ogledala, što će simbolisati znanje i mudrost progresivnih žena i koncept ’majke prirode‘, koji obasjavaju centar gde će biti održana konvencija, panoramu grada i horizont Klivlenda“, piše on na svom sajtu.\n„Filozofija umetničkog dela odnosi se na ideal Svete žene. Držeći ogledala, nadamo se da ćemo ukazati na to da su žene odraz i oličenje prirode, sunca, neba i zemlje. Želimo da izrazimo uverenje da će, oslonjene na snagu, intuiciju i mudrost, progresivne i prosvetljene žene pronaći svoje mesto u prirodi i povratiti njenu ravnotežu“.\nTjunik ne mora da brine o dobijanju dozvole za svoj performans — on će se održati na privatnom posedu.\nUmetnik događaj ne smatra toliko protestom koliko „akcijom“.\n„Možda samo želim da to bude rad u kome učestvuju žene, možda naglašavam da će žene odlučiti o ishodu ovih izbora i da će imati više moći da odlučuju o budućnosti politike, ove zemlje i sveta“, kaže Tjunik.\nSledeći predsednik SAD mora da razgovara sa Putinom\nSukobi zbog Trampa, 20 uhapšenih (video)\nizbori u Americi, golotinja, umetnost, Republikanska stranka SAD, Donald Tramp


Elektronsko izdavanje građevinskih dozvola u RS-u krajem 2019. - Akta.ba\nElektronsko izdavanje građevinskih dozvola u RS-u krajem 2019.\n22.01.2019. 08:05 / Izvor: Akta.ba\nPreduslovi za izdavanje građevinskih dozvola elektronskim putem biće stvoreni do kraja ove godine, jer je Republika Srpska uspjela da dobije donatorska sredstva za nabavku softvera neophodnog za taj proces, rekla je ministar za prostorno uređenje, građevinarstvo i ekologiju RS Srebrenka Golić, saopšteno je iz Vlade RS.\nIstakla je da je donacija za nabavku softvera za izdavanje e-građevinskih dozvola dobijena u okviru projekta "Poboljšanje poslovnog okruženja i privlačenje investicija na lokalnom nivou - LIFE", koji sprovodi Međunarodna finansijska korporacija koja je članica Grupacije Svjetske banke, a finansira Vlada Velike Britanije. Prema njenim riječima, jedan od najvažnijih preduslova je riješen bez izdvajanja novca iz budžeta Srpske.\n"Međunarodna finansijska korporacija će sprovesti postupak nabavke softvera u skladu sa pravilima i smjernicama Svjetske banke. Očekujemo da će krajem ove godine softverska oprema biti instalisana u Data centru Vlade Republike Srpske, nakon čega će se započeti sa testnom fazom primjene", rekla je ministar Golić.\nMinistar Golić je dodala da će broj koraka u procesu izdavanja građevinske dozvole biti značajno smanjen, postupak će biti transparentniji i investitorima će donijeti uštede, prostor za korupciju veoma sužen, a sistem predviđa i prekršajne kazne za službena lica koja u postupku prekorače propisane rokove.\n"Kod nadležnih institucija se zalažem da sve administrativne takse i naknade koje se sada plaćaju javnim i komunalnim preduzećima budu ukinute, jer se često ista obaveza plaća po više osnova. Ukoliko to bude prihvaćeno plaćala bi se samo renta i naknada za uređenje gradskog građevinskog zemljišta", objasnila je Golić.


Vodeći Partner, Kinstellar Rumunija i suvlasnik firme Wide Real Estate\nVictor Constantinescu je generalni partner kancelarije Kinstellar-a u Bukureštu i ko-šef prakse u oblasti nekretnina širom kompanije. Kinstellar je vodeća advokatska kompanija u srednjoj i istočnoj Evropi i centralnoj Aziji, sa kancelarijama u 10 zemalja i preko 250 advokata.\nViktorova nadležnost proteže se širom regiona jugoistočne Evrope, dok koordinira Kinstellarove timove za prodaju nekretnina u Bugarskoj, Rumuniji i Srbiji. Fokusira se na sve aspekte transakcija nekretninama u regionu za niz međunarodnih investicionih fondova i lokalnih preduzetnika sa preko 15 godina iskustva na lokalnom i regionalnom nivou. Njegov poseban naglasak je na transakcijskom radu: akviziciji i prodaji komercijalnih nekretnina, kao i zajedničkim ulaganjima, kroz sve vrste imovina: maloprodaju, kancelariju, logistiku i poljoprivredu.\nVeć godinama uzastopno je prepoznat kao vrhunski praktičar u oblasti nekretnina u vodećim međunarodnim pravnim direktorima kao što su Chambers Europe and Partners, Legal 500 ili drugim referentnim publikacijama. U nedavnim izdanjima, klijenti preporučuju Victora kao "odličnog advokata koji je komercijalno nastrojen", kao i za "njegove komercijalne i precizne savete, fleksibilnost i međunarodno iskustvo". On je dalje opisan kao "iskusan, aktivan i dobro povezan", a klijenti cene "veoma jednostavnu komunikaciju" s njim.


Objavljeno: 14:15, 28. Septembra 2014.\n“Rudnik i Termoelektrana Gacko su strateško preduzeće koje proizvodi 30 odsto električne energije u Republici Srpskoj i ukoliko bi došlo u situaciju da ne može da proizvodi, bila bi ugrožena cjelokupna privreda, ali i sve institucije”, rekao je Milović.\n“Zakon o javnim nabavkama je predvidio tačno šta se može ugovarati neposrednim dogovorom, a to su vrijednosti do 6.000 KM, dok svi poslovi čija je vrijednost veća idu na javno oglašavanje”, kaže Milović.\n“U svim slučajevima je zadovoljena konkuretnost, a učestvovale su četiri konkurentske firme i komisija je donijela odluku na osnovu njihove ekonomske ponude”, rekao je Milović i napomenuo da je riječ o tri ugovora sa preduzećem “Termograding” i jednim sa “Herceg gradnjom”.\nOn je podsjetio da se prošle godine u martu pojavilo klizišta u površinskom kopu Gračanica i da je tom prilikom rijeka Mušnica potopila stari dio kopa, zbog čega su Vlada Republike Srpske, “Elektroprivreda Srpske” i Uprava preduzeća donijela hitne mjere sanacije, pa se dva ugovora odnose na taj posao.\n“To su bile hitne i neophodne mjere koje je radila prethodna Uprava, jer je bila ugrožena proizvodnja, zbog čega su ti pregovori vođeni pregovaračkim postupkom”, istakao je Milović, napominjući da je samo jedan ugovor provela sadašnja Uprava koja je na funkciji od decembra.


Strategija EU za dunavski region - Povezivanje železničkog, drumskog i vazdušnog saobraćaja - Pluton Logistics\nAvio transport Drumski transport Železnički transport\n07/09/2013 04/05/2017 marko Dunav, Dunavska strategija, EUSDR, Milutin Popović, Miodrag Poledica, Strategija EU za dunavski region\nStrategija EU za dunavski region (EUSDR) realizuje se u 14 zemalja, od kojih je osam iz EU i šest koje nisu članice EU, a Srbiji i Sloveniji je povereno da zajedno rade na povezivanju železničkog, drumskog i vazdušnog transporta, rečeno je na današnjem seminaru o razvoju saobraćaja u dunavskoj regiji.\n– Dunavska strategija omogućava novi model evropskog komuniciranja i povezivanja svih u dunavskom prostoru – zemalja članica EU, kandidata za prijem u EU i onih koji to još nisu – rekao je pomoćnik ministra saobraćaja Milutin Popović.\nOn je istakao da je pred dunavskom regijom velika šansa za prosperitet, države ovog regiona imaju mogućnost da uključe svoje stručne kapacitete a Srbija i da otvori novu fazu u odnosima sa EU. Prema njegovom mišljenju, neophodno je što brže povezivanje svih vidova transporta u regionu.\nDunavska strategija sprovodi se u 11 prioritetnih oblasti a Srbija i Slovenija zajedno koordiniraju na oblasti koja nosi naziv „Poboljšati mobilnosti i multimodalnost – železnički, drumski i vazdušni transport“.\nDržavni sekretar u Ministarstvu saobraćaja Miodrag Poledica rukovodiće ovim projektom u ime Srbije, a sekretar u Ministarstvu infrastrukture i prostornog planiranja Franc Žepcih u ime Slovenije. Tokom dosadašnjeg rada indentifikovano je 150 projekata iz 14 zemalja, koji će u narednom periodu biti realizovani preko imenovanih koordinatora.\nPrimena projekata očkuje se kroz realizaciju „Dunavskog programa“ iz budžeta Evropske unije. Kako saobraćaj na unutrašnjim plovnim putevima poseduje značajan neiskorišćen potencijal u dunavskom regionu, pažnju je potrebno usmeriti i na druge modalitete saobraćaja, zaključili su učesnici današnjeg skupa.\nModerna, dobro povezana infrastruktura je ključna, ali bi trebalo da bude upotpunjena i železničkim saobraćajem, kako bi se izbegla zagušenja i obezbedio efikasan i ekološki prihvatljiv saobraćajni sistem.\nVažnu kariku efikasne mobilnosti danas ima vazdušni saobraćaj, aerodromi moraju da imaju lak pristup i budu sigurni i bezbedni, naveli su učesnici skupa. Potencijal regionalnih aerodroma je izbio u prvi plan zbog linijskih letova i porasta vazdušnog teretnog saobraćaja.\nOtvoren Regionalni poštansko-logistički centar „Novi Sad” →


Projekte koči besparica - POLJOPRIVREDNIK specijalizovani list za selo\nProjekte koči besparica\n* Država treba da pomogne poljoprivrednicima da putem sistema predfinansiranja apliciraju za neku od investicija, smatra Jasmina Prodanov sa čenejskog "Salaša 301"\nUčesnike i posetioce predavanja o IPARD programu u Novom Sadu najviše je privuklo izlaganje mr Mladena Pavlovića koje se odnosilo na potencijalne korisnike bespovratne pomoći. Bilo je reči o mogućnostima i načinu konkurisanja, odobravanju projekata, plaćanju i kontroli utrošenih sredstava IPARD programa. U neposrednom razgovoru, u kome su učestvovali posetioci predavanja, moglo se čuti dosta zanimljivih pitanja. Većina učesnika bila je iznenađena pojedinim odredbama koje se odnose na mogućnost investiranja.\nMr Mladen Pavlović je izričito naglasio da nijedna investicija ne može biti započeta pre nego što IPARD agencija odobri projekat.\n- Svaka, pa i najmanja promena u projektu, koji je priložen prilikom konkurisanja, biće predmet naknadnog odobravanja i kontrole IPARD agencije, istakao je Pavlović i napomenuo da poljoprivrednici to moraju da znaju kada počnu s izvođenjem radova po odobrenom projektu.\nVoćar Borislav Kesić iz Rumenke ima voćnjak od sedam hektara. Rekao je da nikad do sada nije imao prilike da se detaljnije upozna sa IPARD programom, kao i mogućnostima da dobije bespovratna sredstva za investicije.\n- Po onome što sam saznao od predavača procedura za konkurisanje nije nimalo jednostavna. Većina poljoprivrednika, nažalost, nije upoznata s mnogim detaljima iz programa. Svakako bi trebalo još više poraditi na informisanju kako bismo, kada za to dođe vreme, bili spremni da uđemo u bilo kavu investiciju, kaže Kesić, koji je najviše zainteresovan za mogućnost podizanja protivgradnih mreža u zasadima trešnje i jagode, a za tu investiciju potrebno mu je najmanje 70.000 evra.\nDragana Pantelića iz Kaća takođe je zanimala mogućnost da postavi protvgradne mreže u svom voćnjaku pod jabukom na površini od dva hektara.\n- IPARD program je dobar, pruža dosta mogućnosti za investiranje. Nevolja za poljoprivrednike je što, ako se odluče za bilo koju investiciju, moraju na svom računu da imaju sredstva u vrednosti projekta. Najviše iz tog razloga mislim da mnogi i pored najbolje volje neće moći da apliciraju za neku od investicija, pogotovo ako su potrebna velika sredstva, kaže Pantelić.\nI Jasmina Prodanov sa čenejskog "Salaša 301" smatra da je IPARD program veoma dobro zamišljen, ali da, u našim uslovima, neće moći da se ostvari u potpunosti zbog besparice.\n- Država treba da pomogne poljoprivrednicima da kroz sistem predfinansiranja, odnosno povoljnog kreditiranja, svim potencijalnim korisnicima IPARD sredstava omogući da apliciraju za bespovratna sredstva iz evropskih fondova, kaže Prodanova, napominjući da zbog kašnjenja u formiranju IPARD struktura za to još uvek ima vremena.\nPčelar Dmitar Jovičić iz petrovaradinskog naselja Zanoš prisustvovao je predavanju kako bi se informisao o mogućnosti da sadašnji broj od 50 košnica u dogledno vreme udvostruči.\n- Uslovi za konkurisanje i investiranje za IPARD program su poprilično restriktivni. Videću još kako ću i na koji način moći da iskoristim sredstva koja budu na raspolaganju, rekao je Jovičić i izrazio želju da se oko toga više anagažuju njegovi sinovi koji su pokazali volju da se u budućnosti znatno više bave pčelarstvom nego što je to sada slučaj.


U Beogradu je svečano otvoreno obnovljeno zdanje Muzeja Jovana Cvijica, u čiju rekonstrukciju je, prema rečima direktorke Muzeja Grada Beograda Tatjane Korićanac, Skupština grada Beograda uložila 26,5 miliona dinara.\nGradonačelnik Beograda Siniša Mali najavio je, otvarajući Muzej, da će građani u narednom periodu imati mogućnost da na Aplikaciji "Beograđani" glasaju za naziv galerije, koja je otvorena u sklopu adaptirane zgrade.\n"Skupština Grada je finansirala kompletnu rekonstrukciju Muzeja, građevinski radovi su počeli u maju 2015. godine, a završeni su prošle godine u junu, nakon čega su krenuli radovi na restauraciji, a ukupna vrednost radova je 26,5 miliona dinara", istakla je Korićanac. Kako je rekla, ovo je jedna od retkih kuća koja ima sačuvano zidno slikarstvo, nekada je bilo sedam oslikanih prostorija, dok su danas restauracijom sacuvane tri.\n" Rekonstrukcija je važna za Beograd, naše sugrađane i goste Beograda da bi naš grad postao kulturni, turistički i ekonomski centar regiona. Današnji događaj važan je i za naše mlade koji se uglavnom bave savremenim tehnologijama, da imaju priliku da vide ko su naučnici koji su zadužili našu zemlju i grad " rekao je gradonačelnik Beograda.\nPrema najavi gradonačelnika, Grad će omogućiti da građani glasaju na zvaničnoj aplikaciji Beograđani za naziv novootvorene likovne galerije u podrumu Muzeja.


Zbog neslaganja političara blokirano 14,3 miliona eura - Klix.ba\nDelegacija EU u BiH Zbog neslaganja političara blokirano 14,3 miliona eura\n23.1.2011. u 10:10\nOdgađanje u formiranju vlasti negativno utječe na učinkovito korištenje fondova Evropske unije, a 14,3 miliona eura pomoći za ključne reformske projekte, kao što su popis stanovništva, decentralizirano upravljanje, vladavina zakona, blokirano je zbog nedostatka političke volje i zbog političkih neslaganja, rečeno je Agenciji FENA u Delegaciji Evropske unije u Bosni i Hercegovini.\nFunkcionalne institucije s evropskom agendom u središtu svojih programa su od iznimne važnosti za bavljenje ključnim pitanjima evropskih integracija.\nIzmeđu ostaloga, potreban je dogovor o usklađivanju Ustava BiH s Evropskom konvencijom o ljudskim pravima budući da je prošlo više od godinu dana od odluke u slučaju "Sejdić i Finci" bez ikakvog napretka.\n"Održavanje popisa stanovništva u 2011. godini je od ključne važnosti za promoviranje društveno-ekonomskog razvoja, kao i za napredak BiH na putu ka Evropskoj uniji, jer kako će BiH na učinkovit način koristiti sredstva EU iz strukturalnih fondova ako nema pouzdanih statističkih podataka", rečeno je Feni u Delegaciji EU u BiH.


Crvena zvezda u sredu gostuje Liverpulu u 3. kolu Lige šampiona. Kapiten Crvene zvezde Filip Stojković povredio se posle pola sata igre na meču sa Radom (3:1), bio je u skoku sa NJegošem Petrovićem i loše se prizemljio. Ubrzo ga je zamenio Rašid… »\nZvezda je pobedila Rad na svom stadionu sa 3:1, u 12. kolu Super lige Srbije. Trener fudbalera Crvene zvezde Vladan Milojević rekao je da je zadovoljan većim delom današnjem utakmice u kojoj je pobeđen Rad. - Većim delom utakmice sam zadovoljan, ali… »\nSportski žurnal: Rad u fokusu: Poslednji ispit za Zvezdu pred gostovanje Liverpulu (19,00 – sastavi)


Arhiva Vlada KS - Privredna štampa\nVlada Kantona Sarajevo održala je juče prvu tematsku sjednicu koja je na dnevnom redu imala pet inicijativa Udruženja poslodavaca Kantona Sarajevo. One obuhvataju mjere i iskorake koje je potrebno zajednički poduzimati u cilju ekonomskog rasta, smanjena sive ekonomije, povećanja zaposlenosti…\nPremijer Kantona Sarajevo Edin Forto i ministar komunalne privrede i infrastrukture Srđan Mandić održali su juče sastanak sa direktorom BH-Gasa Jasminom Salkićem na kojem su razgovarali o trenutnoj situaciji u gasnom sektoru BiH. Posebno su se osvrnuli na hronologiju dešavanja…\nVlada Kantona Sarajevo je na svojoj Prvoj redovnoj sjednici utvrdila Nacrt Zakona o prijavljivanju, utvrđivanju porijekla i kontroli imovine izabranih i imenovanih dužnosnika, nosilaca izvršnih funkcija i savjetnika u Kantonu Sarajevo te ga uputila u dalju skupštinsku proceduru. Donošenje ovog…\nVlada Kantona Sarajevo utvrdila je Nacrt budžeta KS-a za 2019. godinu od 928.370.000 KM kao i Nacrt zakona o izvršavanju budžeta te ih je uputila u skupštinsku proceduru zastupnicima na razmatranje i izjašnjavanje. Ministar finansija KS Jasmin Halebić izjavio je da…\nMinistar privrede Kantona Sarajevo Muharem Šabić je sa načelnicima općina Hadžići, Vogošća, Ilijaš i Trnovo potpisao Sporazum o finansiranju projekata iz oblasti sanacije i rekonstrukcije šumskih puteva. „Načelnici općina, lokalne zajednice i Sarajevo šume imat će puno koristi od ovoga.…\nPremijer Kantona Sarajevo Adem Zolj potpisao je Sporazum o saradnji sa predsjednikom uprave „Tuzlanski sajam“ d.o.o. Tuzla Zlatkom Alidžanovićem. Ovim sporazumom, Vlada Kantona Sarajevo je prihvatila ulogu i ovogodišnjeg pokrovitelja organizacije Međunarodnog sajma energetike ENERGA 2018, koji će se održati u periodu od…


Ostale vesti, 13.01.2011, 02:40 AM\nBesplatna internet enciklopedija Wikipedia će sa svojim korisnicima obeležiti deceniju postojanja sa više od 300 svečanosti koje će se održati na šest kontinenata.\nNa stranici ten.wikipedia.org korisnici će moći da organizuju događaje u čast desetog rođendana svoje internet enciklopedije ili se pridruže nekoj od rođendanskih proslava i događaja koji se odigravaju svakodnevno. Sama godišnjica se slavi u subotu, 15. januara.\nTokom decenije postojanja, Wikipedia je promenila način na koji se pristupa informacijama na internetu i učestvuje u njihovom stvaranju. Wikipedia je u vrhu rezultata skoro svake pretrage na Guglu, sa svojih 17 miliona stranica od kojih je 3,5 miliona na engleskom jeziku.\nSajt, predvođen Džimijem Vejlsom, koji je ostao odlučan u nameri da na sajtu ne bude reklama, “živi” od donacija, pa je tako jedna od poslednjih akcija prikupljanja donacija donela sajtu 16 miliona dolara.\nSajt su tokom decenije postojanja pratile i kontroverze. Iako je načelni stav od početka bio da se svkaom ko to želi dozvoli uređivanje članaka na Wikipediji, bilo je i spornih stranica koje su se nalazile pod različitim nivoima zaštite i čije je uređivanje bilo dozvoljeno samo određenim korisnicima. Stranice su takođe često bivale privremeno zaštićene kako bi se sprečio vandalizam i takozvani uređivački ratovi.\nWikipedia je često bila na meti kritika zbog navodne sistematske pristrasnosti i nedoslednosti, i favorizovanja konsenzusa umesto verodostojnosti. Pouzdanost i tačnost su posebno sporne za kritičare Wikipedije. Wikipediji se zamera i to da se često objavljuju sumnjive ili neproverene informacije, mada je istraživanje časopisa Nature pokazalo da su naučni članci na Wikipediji na približno istom nivou kao i oni koji se na iste teme mogu naći u Enciklopediji Britanika, kao i da je procenat ozbiljnijih grešaka u člancima približno isti u obe enciklopedije.\nDeseti rođendan Wikipedije biće proslavljen okupljanjima i internet aktivnostima. Tako će u San Francisku biti organizovana regionalna konferencija urednika i organizatora Wikipedije, a slični i drugi događaji biće organizovani u gradovima širom Evrope, Afrike, Azije, Australije i Južne Amerike.


Zakon o izvršenju budžeta Federacije BiH za 2001. godinu\nOvim zakonom se uređuje način izvršavanja Budžeta Federacije Bosne i Hercegovine za 2001. godinu (u daljem tekstu: Budžet), upravljanje prihodima i izdacima Budžeta, te prava i obaveze korisnika budžetskih sredstava.\nU bilansi prihoda i izdataka iskazuju se porezni i neporezni prihodi i drugi prihodi i primici, te izdaci utvrđeni za finansiranje javnih izdataka na nivou Federacije Bosne i Hercegovine na osnovu zakonskih i drugih propisa.\nU računu finansiranja iskazuju se zaduživanja i otplata sredstava po zaduženju Budžeta, što je povezano sa finansiranjem salda bilanse prihoda i izdataka.\nU cilju osiguranja transparentnosti, Budžet Federacije Bosne i Hercegovine prikazuje ukupno i po budžetskim korisnicima analitički sve javne prihode i javne izdatke po računima računskog plana.\nU cilju javnosti upravljanja javnim novcem Budžet Federacije Bosne i Hercegovine će se objavljivati ukupno i po budžetskim korisnicima u javnim glasilima.\nUred za reviziju vrši godišnju reviziju finansijskih izvještaja korisnika Budžeta u Federaciji Bosne i Hercegovine u skladu sa Zakonom o reviziji Budžeta u Federaciji Bosne i Hercegovine ("Službene novine Federacije BiH", broj 48/99).\nUred za reviziju podnosi svoj izvještaj o izvršenoj reviziji finansijskih izvještaja budžetskih korisnika u Federaciji Bosne i Hercegovine predsjedniku Federacije Bosne i Hercegovine i Parlamentu Federacije Bosne i Hercegovine i / ili institucijama i nadležnim ministrima.\nPostupak nabavke investicijskih dobara i usluga mora se obavljati u skladu sa Uredbom o postupku nabavke robe, uslugama i ustupanju radova ("Službene novine Federacije BiH", broj 31/98).\nBudžet se izvršava na osnovu tromjesečnih i mjesečnih planova za izvršavanje Budžeta, u skladu sa njegovim likvidnim mogućnostima.\nKorisnici preuzimaju obaveze za koje su sredstva namjenski iskazana u posebnom dijelu Budžeta ako je njihovo plaćanje usklađeno sa tromjesečnim i mjesečnim planom za izvršavanje Budžeta.\nIznimno, zbog neusklađenog priliva sredstava u Budžet prema tromjesečnim i mjesečnim planovima izdataka, Federalno ministarstvo finansija - Federalno ministarstvo financija ( u daljem tekstu: Ministarstvo finansija) može izmijeniti dinamiku doznake sredstava pojedinim korisnicima uz saglasnost Vlade Federacije Bosne i Hercegovine ( u daljem tekstu: Vlada).\nMinistarstvo finansija izvršava svoje obaveze po dinamici mjesečnih i tromjesečnih finansijskih planova izvršenja po korisnicima i izdacima u skladu sa raspoloživim sredstvima čime se ujedno utvrđuje dinamika izvršavanja Budžeta.\nMinistarstva koja u svom budžetskom razdjelu sadrže potrošačke jedinice - glave, budžetski su za njih nadležna.\nMinistarstva koja su nadležna za budžetske korisnike utvrđuju računske tromjesečne i mjesečne planove izvršenja izdataka po svojim korisnicima u okviru odobrenih sredstava iz stava 1. ovog člana.\nKorisnici su obavezni Ministarstvu finansija dostavljati tromjesečne finansijske planove za izvršavanje Budžeta 15 dana prije početka tromjesečja.\nKorisnici su obavezni Ministarstvu finansija i to do 25. u tekućem mjesecu, dostavljati prijedlog mjesečnog računskog plana za slijedeći mjesec po stavkama utvrđenim tromjesečnim finansijskim planom.\nAko korisnik Ministarstvu finansija ne podnese prijedlog mjesečnog finansijskog plana u roku iz stava 2. ovog člana, mjesečni plan za tog korisnika utvrđuje Ministarstvo finansija.\nMinistarstvo finansija prenosi neutrošena sredstava po pojedinim stavkama izdataka iz mjesečnog plana izvršavanja Budžeta na iste stavke u plan izvršavanja Budžeta za slijedeće razdoblje u okviru budžetske godine.\nIznimno, izdaci koji nisu predviđeni mjesečnim planom izvršavanja Budžeta ili izdaci koji zahtijevaju prekoračenje pojedinih stavki u mjesečnom planu za izvršavanje Budžeta (u daljem tekstu: nepredviđeni izdaci), mogu se podmiriti uz saglasnost Ministarstva finansija.\nMinistarstvo finansija saglasit će se s isplatom izdataka iz stava 1. ovog člana, ako isplate proizilaze iz federalnog duga na osnovu Zakona o vanjskom dugu Federacije Bosne i Hercegovine ("Službene novine Federacije BiH", broj 41/98).\nIznimno, ako pojedini korisnik ne bude mogao nepredviđene i nedovoljno predviđene izdatke podmiriti iz vlastitih ušteda, Vlada može, na prijedlog Ministarstva finansija odlučiti da se ti izdaci podmire iz ušteda drugih korisnika ili smanjenjem sredstava na njihovim stavkama.\nPremijer može raspolagati sredstvima Tekuće rezerve Budžeta do iznosa od 100.000 KM, tromjesečno.\nFederalni ministar finansija - Federalni ministar financija ( u daljem tekstu: Ministar finansija) može raspolagati sredstvima Tekuće rezerve Budžeta do iznosa od 50.000 KM, tromjesečno.\nPremijer i Ministar finansija su obavezni tromjesečno izvještavati Vladu o raspolaganju sredstvima iz st. 2. i 3. ovog člana.\nAko se tokom godine, na osnovu zakona i drugih propisa, poveća djelokrug ili nadležnost korisnika što zahtijeva i povećana sredstva ili se osnuje novi korisnik, sredstva za njegove troškove osiguravaju se iz Tekuće rezerve Budžeta, a odobrava ih Vlada.\nAko se tokom godine, na osnovu zakona i drugog propisa, umanji djelokrug ili nadležnost korisnika, što zahtijeva smanjena sredstva, ili se korisnik ukine, neutrošena sredstva za njegove troškove prenose se u Tekuću rezervu Budžeta ili na korisnika koji preuzme njegove poslove uz odobrenje Vlade.\nSav prikupljeni i naplaćeni javni prihod, koji pripada Budžetu, obavezno se uplaćuje na račune javnih prihoda Federalnog budžeta.\nPogrešno ili više uplaćeni prihodi u Budžet, vraćaju se uplatiocima na teret tih prihoda, na osnovu rješenja Ministarstva finansija.\nVisina dnevnica, naknada za putne i druge troškove koji nastaju u vezi službenih putovanja za sve korisnike koji se finansiraju iz sredstava Budžeta određuje se na osnovu Uredbe o naknadama za putne troškove ("Službene novine Federacije BiH", broj 18/96).\nSredstva utvrđena u razdjelu 10. Budžeta, pozicija "Naknada poslanicima u Parlamentu Federacije (poslanički paušal)" doznačit će se Parlamentu Federacije Bosne i Hercegovine na osnovu zakona o novčanim primanjima poslanika i delegata u Parlamentu Federacije Bosne i Hercegovine ("Službene novine Federacije BiH", broj 27/98).\nSredstva utvrđena u razdjelu 12. Budžeta, pozicija "Transfer za parlamentarne političke stranke" rasporedit će na korisnike Vlada.\nSredstva namijenjena za finansiranje političkih stranaka Vlada će rasporediti tako da 40% od predviđenog iznosa rasporedi na političke stranke u jednakim iznosima, a preostalih 60% prema kriteriju učešća broja poslanika u domovima Parlamenta Federacije Bosne i Hercegovine.\nSredstva utvrđena u razdjelu 12. Budžeta pozicija "Transferi udruženjima građana i drugim organizacijama" rasporedit će na korisnike Vlada.\nSredstva utvrđena u razdjelu 15. Budžeta, pozicija "Transfer za ekshumacije" koriste se po programima koje donosi Vlada.\n"Transfer za finansiranje Bosne i Hercegovine", utvrđen u razdjelu 16. Budžeta, uplaćuje se mjesečno u visini jedne dvanaestine od godišnjeg iznosa, odnosno u skladu sa Zakonom o izvršenju Budžeta Bosne i Hercegovine za 2001. godinu.\nSredstva utvrđena u razdjelu 16. Budžeta, pozicija "Transfer kantonima i nižim nivoima vlasti" raspoređuje po kantonima Vlada, u skladu s unaprijed utvrđenim kriterijima uzimajući u obzir ostvarene prihode po stanovniku.\nSredstva utvrđena u razdjelu 16. Budžeta pozicija "Izdaci za iznozemne kamate" i "Otplate duga" usmjeravat će se u skladu sa ostvarenim prilivom sredstava u Federalni budžet po osnovu međunarodnog transfera za finansiranje spoljnog duga i imat će prioritet.\nSredstva utvrđena u razdjelu 17. Budžeta, pozicija "Podsticaji u industrijskoj proizvodnji" koriste se po programima koje donosi Vlada.\nSredstva utvrđena u razdjelu 18. glava 182. Budžeta, pozicija "Rekonstrukcija i investiciono održavanje cesta" koriste se po programima koje donosi Vlada.\nSredstva utvrđena u razdjelu 19. Budžeta, pozicija "Transfer za raseljene i izbjegle osobe" koriste se po programima koje donosi Vlada.\nSredstva utvrđena u razdjelu 20. Budžeta, pozicija "Transfer za zdravstvene institucije od značaja za Federaciju" koriste se po programu koji donosi Vlada.\nSredstva utvrđena u razdjelu 21. Budžeta, pozicije "Transfer za kulturu od značaja za Federaciju" i "Transfer za sport od značaja za Federaciju" koriste se po programima koje donosi Vlada.\nNadležni korisnici budžetskih sredstava obavezni su predložiti Vladi programe utroška sredstava iz čl. 24., 26., 27., 28., 29., i 30.\nO utrošenim sredstvima iz stava 1. ovog člana budžetski korisnici izvještavaju Federalno ministarstvo finansija - financija, a Vlada Parlament Federacije, tromjesečno.\nSredstva, pozicija "Naknade troškova zaposlenih" doznačavat će se korisnicima Budžeta na osnovu Uredbe o naknadama i drugim materijalnim pravima rukovoditelja izvršnih organa vlasti Federacije Bosne i Hercegovine i službenika federalnih ministarstava i drugih tijela federalne uprave ("Službene novine Federacije BiH", br. 44/98 i 49/00).\nPrikupljanje javnih prihoda Budžeta Federacije BiH vrši se preko računa javnih prihoda otvorenih u komercijalnim bankama (depozitni račun).\nObavljanje platnih transakcija vrši se preko računa javnih prihoda Budžeta Federacije Bosne i Hercegovine i redovnih računa budžetskih korisnika u komercijalnim bankama (transakcijski račun).\nNadzor nad upotrebom budžetskih sredstava od strane korisnika obavlja Ministarstvo finansija, na način propisan od ministra finansija-financija.\nKantoni, gradovi i općine ne mogu se komercijalno zaduživati u zemlji i inozemstvu u svrhu finansiranja tekućih i kapitalnih investicionih izdataka.\nPrihodi koje budžetski korisnici ostvaruju obavljanjem vlastite djelatnosti moraju se uplaćivati na račune javnih prihoda Federalnog budžeta.\nNovčanom kaznom od 500 do 1000 KM kaznit će se za prekršaj odgovorna osoba korisnika Budžeta:\n1. ako sredstva Budžeta ne upotrebljava za one namjene za koje su sredstva utvrđena i ako preuzme obavezu iznad utvrđene u Budžetu (član 5.);\n2. ako sredstva Budžeta ne upotrebljava u skladu sa svojim planovima (član 6.);\n3. ako Ministarstvo finansija ne dostavi tromjesečni plan u propisanom roku (član 12.);\n4. ako sredstva isplati protivno članu 32. ovog zakona;\n5. ako se zadužuje protivno članu 35. ovog zakona;\n6. ako postupe suprotno članu 36. ovog zakona.\nOvaj zakon stupa na snagu osmog dana od dana objavljivanja u "Službenim novinama Federacije BiH", a primjenjivat će se na fiskalnu 2001. godinu.


POKAŽITE NAM TELA - Tekst Njujorkera o "krvavoj" prošlosti OVK : Nadlanu.com\nPOKAŽITE NAM TELA - Tekst Njujorkera o "krvavoj" prošlosti OVK\nObjavljeno 28. apr 2013. / 23:43:23\nU tekstu "Pokažite nam tela" navodi se da se vrh OVK sumnjiči za organizovanu trgovinu ljudskim organima i povezanost sa kriminalnim organizacijama širom Evrope, ali za sada ništa nije sudski dokazano.\nPoznati njujorški nedeljnik je na sajtu objavio duži tekst, jedan od retkih koji se u poslednjih nekoliko godina u američkim medijima bavi odgovornošću aktuelnih kosovskih vođa za najteže zločine, i detaljno opisuje šta se sve dešavalo na Kosovu od 1999. godine.\nNovinar Nikolas Šmidl detaljno je pratio temu trgovine ljudskim organima, precizno predstavivši američkoj javnosti ceo slučaj "Žute kuće", ubistava ljudi koji su trebali da svedoče na suđenju Ramušu Haradinaju, ali na kraju postavlja pitanje "da li će to moći da se dokaže".\n"Desetine Srba su osuđene za ratne zločine od kraja sukoba, ali nisu samo oni odgovorni za nasilje. U Prištini kruže glasine da su u leto 1999. godine pripadnici paravojne OVK na kamione prevozili zatvorenike u tajne kampove u Albaniji, gde su mučeni, a nekada i ubijani", piše američki novinar.\nMeđutim, autor objašnjava da je u vezi sa tim, ako se pokrene javna debata među Albancima na Kosovu, stvoren, kako kaže kosovoski novinar Vehbi Kajtazi, "tabu ćutanja".\n"Ljudi koji su vodili OVK i dalje su prisutni na Kosovu i predstavljaju opasnost za svakoga ko bi se odlučio da progovori, pri čemu su Srbi bez ikakve snage, jer čine manje od dva odsto populacije. Za razliku od Argentine, Južne Afrike, Sijera Leona, Kosovo nije stvorilo sopstvenu komisiju za istinu i pomirenje", navodi se u tekstu.\nŠmidl ističe da je zato posao otkrivanja sudbina nestalih uglavnom ostavljen onima koji žive van Kosova. Jedan od njih je bio i američki radio novinar Majkl Montgomeri, koji je prethodno pisao o zločinima srpskih paravojnih formacija na Kosovu.\nViše izvora mu je reklo da su u danima nakon poraza Slobodana Miloševića na Kosovu, pripadnici OVK prebacivali "optužene izdajnike" u kampove u Albaniji.\n"Jedan bivši pripadnik OVK se seća da je čuvao sedam zatvorenika sa lisicama na rukama u kombiju. Kada su odvedeni u Albaniju, prebačeni su u kuću u kojoj su bili prisutni doktori", prepričava Šmidl podatke do kojih je došao njegov kolega.\nPrema rečima tog očevica, od prisutnih je uzeta krv i provereno je njihovo zdravstveno stanje, a pripadnicima OVK je bilo zabranjeno da im nanose povrede.\n"Razlog za to je bio zlokoban - OVK je koristila zatvorenika za uzimanje organa koje je kasnije prodavala na crnom tržištu", navodi se u tekstu uglednog njujorškog magazina.\nKada je novinar Montgomeri pomislio da je cela priča možda propaganda srpskih vlasti, još tri bivša pripadnika OVK su mu potvrdila da su vodila pritvorenike u žutu kuću, u blizini albanskog grada Burela, ali da se nikada nisu vratili po njih.\n"Kuća u koju smo ih odveli, imala je veoma snažan miris lekova. Čuo sam da su drugi vozači govorili o 'organima, bubrezima i putovanjima od kuće do aerodroma'", opisuje se vreme s kraja devedesetih u tekstu.\nŠmidl ističe da je u to doba Istanbul bio destinacija tog "turizma za presađivanje organa". On je hronološki opisao i dalje akcije američkog novinara koji je nastavio istragu, obavestivši o postignutim rezultatima i Haško tužilaštvo.\nTadašnja glavna tužiteljka Karla del Ponte podigla je optužnicu protiv jednog od bivših vođa OVK Ramuša Haradinaja, u kojoj se pominjala i otmica ljudi koji su kasnije ubijeni.\nŠTA BI BILO DA JE BILO: Za čim sve žalimo kad dođemo u…\nŠTETNA NAVIKA: Negativne misli povećavaju rizik od demencije\nMontgomeri je, prema navodi Njujorkera, bio siguran da je Haradinaj morao da zna za trgovinu organima, delimično i zbog toga što je njegov brat bio blizak sa nekima koji su bili blisko uključeni u celu priču.\nNjujorker ističe da Del Ponte nije bila usamljena u svom viđenju OVK, navodeći da je nekadašnji izaslanik predsednika SAD Bila Klintona, Robert Gelbard, nazivao tu grupu "terorističkom organizacijom".\nList dodaje da je jedan od čelnika Interpola svedočeći pred američkim Kongesom 2000. godine izjavio da je OVK "prokrijumčarila drogu vrednu dve milijarde dolara u Zapadnu Evropu".\nNjujorker nije mimoišao ni ubistva svedoka koji su bili spremni da na sudu govore protiv kosovskih lidera.\n"Svedok koji se pojavio na suđenju Dautu Haradinaju (bratu Ramuša Haradinaja) ubijen je. Neki nisu ni stigli da budu na listi za svedočenje, jer su prethodno ubijeni", piše ovaj magazin.\nList citira i depešu nemačke obaveštajne službe iz 2005. godine, po kojoj su Haradinaj i drugi kosovski lideri sebe obezbedili od bilo kakve krivične istrage tako što su pokrenuli veze u vojnim i bezbednosnim agencijama na Kosovu, kao i u celokupnom podzemlju Balkana.\n"Oni nisu hteli da 'prljaju ruke', ali su njihovi ljudi bili uključeni u naručena ubistva i podmićivanje zvaničnika", napisao je Njujorker.\nIpak, američki nedeljnik ističe da i pored podataka do kojih je došao izvestilac evropskog parlamenta, švajcarski poslanik Dik Marti, do 2014. godine ne treba očekivati rezultate istrage o trgovini organima.\nMartijev izveštaj je na Kosovu doživljen kao napad na tu zemlju.\n"To je napad na Kosovo, Albance, mene, ali i na SAD, UN i NATO", rekao je tada aktuelni kosovski premijer Hašim Tači.\nNjujorker piše i da je tada zapretio da će otkriti svakog Albanca koji je sarađivao u Martijevoj istrazi.\n"Privatno se Tači mnogo manje razmetao hrabrošću", navodi se u tekstu, uz reči tadašnjeg ambasadora Francuske na Kosovu Žana Fransosa Fitua koji je rekao: "Bio je potresen".\nI pored svega toga, Njujorker citira tužioca Klinta Vilijamsona koji vodi istragu o trgovini organima i kaže da je veliki problem to što je prošlo mnogo vremena od zločina, pri čemu su tela uklonjena, video kasete uništene, a bez fizičkih dokaza sve se oslanja na svedočenja.\n"Jedna stvar je razgovarati sa novinarima ili Martijem, a potpuno druga učestvovati u istrazi gde će te na kraju morati da odete u sudnicu i uprete prste u veoma moćne ljude", zaključio je američki tužilac.\ndik martihašim tačikarla del pontekosovo i metohijanjujorkerOVKprošlosttrgovina organima


Radio România Internaţional/ Rumunija danas/ Povoljnosti za investiranje (01.11.2016)\nPovoljnosti za investiranje (01.11.2016)\nNemačke firme imaju i dalje poverenje u investicione plasmane u rumunsku privredu i gledaju sa optimizmom na budućnost, navodi se u istraživanju Bilateralnih trgovinskih komora u Nemačkoj\nNemačke firme imaju i dalje poverenje u investicione plasmane u rumunsku privredu i gledaju sa optimizmom na budućnost, navodi se u istraživanju Bilateralnih trgovinskih komora u Nemačkoj. Prema oceni predstavnika Rumunsko-nemačke trgovinske i industrijske komore poverenje u sadašnju vladu Rumunije je pojačano i istovremeno i nada da će se usvojiti mere potrebne za nastavljanje reformi. 30% ispitanih firmi ocenjuje da je sadašnja ekonomska situacija bolja nego pre godinu dana, a 56% da je nepromenjena. Iako su mnoge nemačke firme još nezadovoljne zbog pojedinih privrednih faktora, 91% učesnika u sondaži izabralo bi ponovo Rumuniju za plasman investicija. Ekonomska razmena izmedju Rumunije i Nemačke povečana je za skoro 14% u poslednjoj godini kao i nemačke investicije koje imaju pozitivne perspective. ,,Nemački poslovni ljudi odlučuju se pre svega za Transilvaniju i zbog činjenice da mnogi ljudi govore nemački, ali i blizine mreže evropskih autoputeva’’- kaže lector univerziteta Djordjiana Kostin, podpredsednica Asocijacije poslovnih ljudi nemačkog govornog jezika iz severne Transilvanije i upravnik jedne poznate konsalting firme: ,,Nemački investitori, posebno oni koji dolaze u zoni Transilvanije i grada Kluža zainteresovani su za mašinogradnju, aeronautiku, IT, ali i za poljopriverdu ili konsalting. Mi smo sa delegacijom predvidjenom princom Raduom u Nemačkoj imali susrete sa Trgovinskom komorom Diseldorfa i sa inostranih investitorima. Ovi su pokazali veliki interes za našu zemlju, pre svega zbog geografskih uslova i položaja, ali i političke stabilnosti, pripadnosti naše zemlje Evropskoj uniji, niskim cenama, jeftinom random snagom, snabdevanjem sirovinama i niskih kirijama. Zona Transilvanije je interesantna zbog vikokvalifikovane radne snage i činjenice da ovde mnogi govore više stranih jezika.’’\nAtraktivnost Rumunije za inostrane investitore leži i u fiskalnoj relaksciji odnosno smanjenju pdv-a na 20% od ove godine i na 19% od iduće godine, u smanjenju poreza na dividende sa 16% na 5% i eliminisanju takse na posebne objekte od 2017. godine- smatra Greg Konječni, menadjer Vlasničkog fonda. Obaj investicioni fond vlada Rumunije je osnovala 1995. godine sa ciljem da se odštete osobe čija je imovina nezakonito konfiskovana u vreme komunizma. Vlasnički fond je jedan od najvažnijih investicionih fondova u srednjoj i istočnoj Evropi zahvaljujući akcijama u najvećim rumunskim kompanijama. Sektori sa najvećim razvojnim potencijalom su po oceni Grega Konječnija energetika, saobraćaj, IT, bankarstvo, gradjevinarstvo, poljoprivreda i zdravstvo. IT i poljoprivreda imaju sve veći udeo. IT predstavlja 6% bruto nacionalnog proizvoda i po oceni Konječnog ima šanse da dostigne 10% u narednom periodu, pre svega zbog solidne infrastructure, niskih troškova i kvalifikovane radne snage.,, Makroekonomski temelji su pozitivni, javni dug je ispod 40% bruto nacionalnog proizvoda, budžetski deficit je pod kontrolom, spoljnotrgovinski deficit u 2015. godini pao je ispod 1% prvi put posle 25 godina, a stopa inflacije je na istorijskom minimumu’’- ocenjuje Greg Konječni. Drugim rečima Rumunija je u dobroj formi posle okončanja aranžmana sa MMF-om koji prognozira da će naša zemlja ove godine zabeležiti najviši privredni rast u Evropi, od 5%.\nRecimo i to da je italijanska firma Pireli investirala 200 miliona evra u fabriku guma za bicikle u gradu Slatina. Ista grupa investirala je ranije više stotina miliona evra u autogume u istom gradu. Premijer Rumunije Dačijan Čolos je izjavio: ,,Četvrta razvojna i investiciona etapa Pirelija pokazuje da je poslovna atmosfera u Rumuniji atraktivna, ne samo kada je reč o jeftinoj radnoj snazi već i kvalitetu i ekonomskoj predvidljivosti. Rumunske perspektive rasta privlače sve veći broj investitora.’’\nPrema podacima Narodne banke Rumunije direktne inostrane investicije u našu zemlju premašile su 2,7 miliardi evra u prvih osam meseci tekuće godine i u odnosu na isti period 2015. veće su za 17,4%.


07.10.2019 / 22:48 Svijet - Američki državni sekretar\nAmerički državni sekretar Mike Pompeo je izjavio da SAD žele da Grčka predvodi Balkan i "stvara stabilnost u cijelom regionu".\nU večeras objavljenom intervjuu za atinsku TV-SKAI, Pompeo koji je prošle sedmice posjetio Grčku, rekao je da je uvjeren da je "Grčka okrenula stranicu" i da ima "pravu priliku" da pokrene svoj razvoj.\n"Želimo uspješnu, prosperitetnu Grčku. To je dobro za američke investitore, dobro za američka preduzeća (...) i naravno odlično i za ljude u Grčkoj. A u širem kontekstu, nama je stalo da se Balkan stabilizuje, ovo je područje koje je, kao što znate, puno izazova i želimo da Grčka bude predvodnica, ...želimo novi početak s novim premijerom (Kyriakosom Mitsotakisom), da on sa svojim timom povede region napred i stvara stabilnost u cijelom regionu", rekao je Pompeo.\nGovoreći zašto SAD zadržavaju vojne baze poslije završetka "Hladnog rata", Pompeo je rekao da, iako se SSSR raspao, "zlonamjerni ruski uticaj ostaje na Bliskom istoku", a ukazao je i na Iran koji "nastavlja da finansira međunarodni terorizam".\nAli, ako Turska nastavi da u kiparskoj zoni traga za gasom i ugrozi tamošnje interese američkih kompanija za eksploataciju gasa, Pompeo je upozorio da "ne samo da će se primijeniti međunarodno pravo, već treba imati na umu da Amerika uvijek čini sve što je potrebno da zaštiti svoje poslovne interese i svoje ljude".


Srpska pomogla 373 firme iz FBiH - Virus korona - BiH\nFoto: Ilustracija | Srpska pomogla 373 firme iz FBiH\nN.N. 14.08.2020 10:46\nBANJALUKA - Srpska je u jeku pandemije virusa korona pomogla više od 370 preduzeća iz FBiH koja posluju na njenoj teritoriji i to sa više od milion maraka, dok i dalje taj entitet ne izdvaja ni fening za firme iz RS koje su tamo otvorile svoje poslovnice, prenosi "Glas Srpske".\nPrema Uredbi sa zakonskom snagom o poreskim mjerama za ublažavanje ekonomskih posljedica nastalih usljed pojave virusa korona, obaveza Poreske uprave RS bila je da zaprimi zahtjeve pravnih lica i preduzetnika i utvrdi da li ostvaruju pravo za uplatu poreza i doprinosa za mart 2020. godine, te za isplatu najniže plate za april i uplate doprinosa na tu platu.\n"Zahtjevi su odobravani svim obveznicima koji posluju na teritoriji RS, a koji ispunjavaju uslove propisane ovom uredbom i koji se nalaze na spiskovima koje su nadležna ministarstva bila dužna da dostave Poreskoj upravi RS, bez obzira na to da li su sjedišta tih obveznika u RS ili u FBiH", naveli su u Poreskoj upravi RS.\nPrema obrađenim zahtjevima, porezi i doprinosi i najniža plata uplaćeni su za 373 firme iz Federacije koje posluju na tržištu Srpske, a za te namjene izdvojeno je 1,05 miliona maraka.\n"Poreska uprava je za mart 2020. odobrila 256 zahtjeva poslovnih jedinica pravnih lica čije je sjedište u FBiH za uplatu poreza i doprinosa u iznosu od 546.551 KM", kazali su "Glasu Srpske" u Poreskoj upravi.\nKada je u pitanju april, odobreno je 117 zahtjeva poslovnih jedinica pravnih lica čije je sjedište u FBiH za isplatu najniže plate i uplate doprinosa na tu platu u iznosu od 505.715 maraka.\n"Od toga se 342.167 maraka odnosi na isplatu najniže plate za 720 radnika, te 163.549 KM za uplatu doprinosa na tu platu", naveli su u Poreskoj upravi.\nPrivrednici iz Srpske do sada su u više navrata apelovali da i Federacija pomogne firme iz RS koje su tamo otvorile svoje poslovnice, ali tamošnje institucije ostale su gluve na te pozive.\n"Jedino su u BiH bez pomoći ostale firme iz Srpske koje imaju svoje radne jedinice u FBiH. Za te radnike, koje rade u Federaciji, tamošnja vlada i nadležne institucije nisu izdvojili nijednu marku. Za svoje zahtjeve dobili smo i podršku federalne Privredne komore", rekao je portparol Privredne komore RS Vladimir Blagojević.\nZbog takve prakse i politike Federacije narušena je i konkurencija na tržištu, jer preduzeća iz RS koja tamo posluju zapošljavaju oko 1.500 radnika i nisu dobila nikakvu pomoć.\n"Zbog toga smo pisali i Konkurencijskom savjetu BiH i očekujemo od njih pozitivan odgovor na osnovu kojeg ćemo dalje djelovati. Došlo je do direktnog narušavanja konkurencije na tržištu FBiH", naveo je Blagojević.\nI iz Vlade RS apelovali su na institucije u Federaciji da pomognu preduzeća iz Srpske koja tamo posluju, ali ni ti pozivi nisu urodili plodom.\nDrugi paket pomoći\nIz Vlade RS su ranije najavili da pripremaju drugi paket finansijske pomoći za privredu i poljoprivredu.\n"To će ići iz Kompenzacionog fonda koji punimo iz budžeta i to nam je u fokusu u ovom momentu. Sve ovo treba izdržati do kraja godine i mislimo da i taj drugi nivo pomoći privredi prema sadašnjim projekcijama možemo izdržati. Sada je najveći uspjeh održati privredu da bismo imali određenu perspektivu, jer ako je ne održimo, nemamo šta očekivati", kazala je ranije ministarka finansija RS Zora Vidović.\nRS FBiH Virus korona\nTroje preminulo, 295 zaraženih u Kantonu Sarajevo\nDodik: Nabavićemo vakcinu za svakog građanina, primiću je kad do\nLjekar suspendovan nakon što je rekao da je HNK možda stekao imu\nNove mjere Doma zdravlja Banjaluka u cilju sprečavanja širenja K\nBiH skinuta sa crne liste Švajcarske, izolacija više nije obavez\nZlatko pobijedio koronu nakon 93 dana: Preživio kliničku smrt pa


Danas odluka o kandidaturi Srbije\nMinistri spoljnih poslova EU trebalo bi da danas preporuče Savetu EU da Srbiji dodeli stratus kandidata za članstvo u Uniji.\nDan pred veliku odluku za Srbiju Ketrin Ešton i Boris Tadić su optimisti i od ministara Evropske unije očekuju pozitvan odgovor. Posle zajedničkog sastanka u Briselu, dvoje lidera sigurni su da je Srbija zaslužila i da je na dobrom putu da dobije status kandidata.\n"Odavno verujem da je Srbiji mesto u Evropskoj uniji. Zaista se nadam da će ministri napraviti korak napred u pogledu davanja statusa Srbiji. To će biti dokaz vaše hrabrosti, vizije, posvećenosti narodu Srbije, jer to znači da ste prepoznali šta je budućnost za vaš narod. To nam je svima omogućilo da stignemo do ove tačke", istakla je visoka predstavnica EU za spoljnu politiku i bezbednost.\nDa će posle sastanka Srbija biti korak blize članstvu u Evropskoj uniji nada se i predsednik Tadić, ali naglašava da zasluge pripadaju čitavom narodu. " Ja mislim da Srbija zaslužuje status kandidata, ali to nije samo stvar mene i mog tima već dobrobiti celog srpskog naroda", rekao je on.\nOdluku o statusu kandidata za Srbiju treba da donesu ministri 27 zemalja članica EU na sastanku Saveta za opšte poslove, a zatim i da je potvrde šefovi država i vlada na samitu 1. i 2 marta.


TE Ugljevik: Do kraja godine izvestan rekord u proizvodnji - Bizlife.rs\nTE Ugljevik: Do kraja godine izvestan rekord u proizvodnji\n23:29 Banjaluka, 22/11/2011\nRudnik i termoelektrana /RiTE/ Ugljevik, prema svim pokazateljima, do kraja godine mogli bi ostvariti najveću proizvodnju električne energije i uglja u 26 godina koliko postoji, rekao je generalni direktor RiTE Anto Gajić.\nGajić je napomenuo da je preduzeće RiTE redovnu proizvodnju počelo 1985. godine i da će zaključno sa ovom godinom ostvariti ukupnu proizvodnju od oko 30 milijardi kilovat časova električne energije, 40 miliona tona uglja i 220 miliona metara kubnih čvrste mase otkrivke.\nOn je dodao da je samo u ovoj godini, zaključno sa današnjim danom, proizvedeno 1 620 gigavat časova električne energije, 1.840.000 tona uglja i 8.700.000 kubnih metara čvrste mase otkrivke.\n“Ostvarenom proizvodnjom u ovoj godini RiTE Ugljevik učestvuje sa oko 35 odsto u ukupnoj proizvodnji električne energije u Elektroprivredi RS”, rekao je Gajić novinarima u Ugljeviku povodom slave Rudnika Svetog kralja Stefana Dečanskog – Mratindana, koji se obeležava 24. novembra.\nGajić je istakao da je rekordna proizvodnja, koja se očekuje, posledica dobro urađenog remonta i rekonstrukcije postrojenja, te da se i nabavka nove rudarske mehanizacije u Rudniku pokazala opravdanom.\nGajić je istakao da su ove godine počele rekonstrukcije sistema otpadnih voda na RiTE, te sistema za obogaćivanje uglja, izgradnja kombinovanog transporta na Rudniku, a nabavljen je i dio nove rudarske mehanizacije. Završena su i dodatna istraživanja na površinskom kopu Ugljevik – Istok i brojni drugi radovi koji su podigli tehnološki nivo RiTE.\nUkupna vrednost investicija ove godine bila je veća od 20 miliona maraka. Gajić je napomenuo da se do kraja godine očekuje i potpisivanje ugovora sa konsultantskom kućom u vezi sa realizacijom ugovora za odsumporavanje dimnih gasova, te podsetio da je na osnovu odluka Vlade i Elektroprivrede Srpske osnovano zajedničko preduzeće sa strateškim partnerom kompanijom “Komsar enerdži limitid”, čiji je cilj izgradnja nove termoelektrane u Ugljeviku.


Uz pomoć PraviLaw lakše do informacija od javnog značaja - Megafon\nKako se nositi sa stresom i ostalim „modernim“ boljkama Osnovci u Srbiji stiču veštine za 21. vek\nJan 25, 2021 U rubrici: magazzin, webetext\nUdruženje PraviLaw iz Niša osmislilo je mehanizam podrške građanima koji je usmeren na poboljšanje transparentnosti rada i poslovanja organa javne vlasti u Srbiji. Kako kažu, mehanizam podrške je zapravo servis koji predstavlja jedinstvenu priliku da se građani juga Srbije obrate organima javne vlasti i dođu do informacija od javnog značaja koje se tiču njihovih lokalnih zajednica. Umesto građana, ovo udruženje u svoje ime besplatno izrađuje zahteve za slobodan pristup informacijama od javnog značaja i šalje organima javne vlasti kojima građani žele da se obrate. Ovaj servis nazvali su Informacija na dlanu.\nFoto – PraviLaw\n“Mi umesto njih, spremni smo da idemo do Ustavnog suda. Pa čak i do Evropskog suda za ljudska prava – popularnog Strazbura. Pored svega toga, ukoliko građani žele da ostanu potpuno anonimni ispred organa javne vlasti, tako da se njihovo ime nigde ne pominje – anonimnost im je zagarantovana. Mi pitamo umesto njih, dok njima samo dostavljamo dobijeni odgovor od organa javne vlasti. Ideja je da se pokaže da je moguće doći do informacija od javnog značaja ako se koriste sva pravna sredstva koja nam sistem nudi. Mi smo riznica znanja koja umesto građana, na najadekvatniji način, koristi sva pravna sredstva koja su neophodna da se dođe do odgovora”, ističe Tadija.\nTadija kaže da je važno naglasiti kriterijume za odlučivanje da li će slati neki zahtev umesto građana ili ne.\n“Osnovni kriterijum da jeste da se, prvenstveno, radi o informaciji ili informacijama od javnog značaja. Važno je da pitanje u zahtevu obuhvata problem od šireg društvenog značaja za lokalnu zajednicu. Bitno je da potencijalni odgovor na postavljeno pitanje bude od značaja za veći broj ljudi u lokalnoj zajednici.”\nKako bi pojasnio mehanizaciju podrške Informacija na dlanu, Tadić navodi primer iz Niša.\n“Trenutno je u Nišu ponovo aktuelno pitanje (ne)bezbednosti saobraćaja. Na ovaj problem od šireg društvenog značaja ukazano je kroz mirne proteste građana na dnevnom, ali i nedeljnom nivou. Mehanizmom podrške Informacija na dlanu građani bi na raspolaganju imali servis putem koga bi mogli da upute pitanje organu javne vlasti. Na primer ‘postoji li plan za suzbijanje agresivne vožnje u gradu i stvaranje bezbednijih niških ulica?’, ‘šta je predviđeno tim planom’ i slično. Kao i mogućnost da kroz ovakav sistem dođu do tražene informacije u zakonom predviđenom roku. A samim tim izvrše pritisak da se dođe do rešenja problema.”\nPrvenstveno će raditi na onlajn edukaciji putem tekstova. Da bi građani mogli da se opredele i edukuju kako da samostalno pošalju Zahtev. Ali jedna od glavnih aktivnosti udruženja jeste izrada i slanje Zahteva.\nBilten na sajtu PraviLaw\nNakon prikupljenih svih informacija na osnovu zahteva koje šalju, biće izrađen Bilten mehanizma podrške Informacija na dlanu. On će informisati javnosti o sprovedenim aktivnostima i postignutim rezultatima u oblasti zaštite vladavine prava. Bilten će biti dostupan kako u papirnom obliku, tako i na vebsajtu PraviLaw.rs.\n“U biltenu će se objaviti postignuti rezultati. Kao i inicijative građana koje su bile predmet zahteva u okviru mehanizma podrške Informacija na dlanu. Bilten će biti permanentno dostupan u online verziji na sajtu udruženja PraviLaw, u okviru odeljka posvećenog projektu Informacija na dlanu.”\n“Almanah će sadržati relevantne domaće i međunarodne propise iz oblasti zaštite prava na slobodan pristup informacijama od javnog značaja, koji će pretežno biti distribuiran u online obliku, uz izradu ograničenog broja štampanih izdanja Almanaha, koji će po okončanju projekta biti dodeljeni najznačajnijim inicijativama i učesnicima prezentacije rezultata projekta.”\nZavršna aktivnost biće dodela nagrade “PraviLaw povelja Dimitrije Davidović” za podsticaj vladavine prava. Ona će biti dodeljena inicijativi koja je najviše doprinela javnom interesu tokom korišćenja mehanizma podrške Informacija na dlanu.\nPraviLaw je aktivno i na društvenim mrežama Fejsbuk, Instagram i LinkedIN. Inicijativa je namenjena svim građanima juga Srbije, ali je, mogu upotrebiti i građani koji žive u ostatku Republike Srbije.


U TONS-u o primerima dobre prakse u poljoprivrednoj proizvodnji - TONS\nHomepage Blog U TONS-u o primerima dobre prakse u poljoprivrednoj proizvodnji\nDanas se u konferencijskoj sali Turističkog info centra TONS-a održala prezentacija projekta razmene mladih poljoprivrednika Srbije i Francuske. Pet mladih poljoprivrednika iz francuskog udruženja „Mladi poljoprivrednici“, koji u Novom Sadu počinju svoju studijsku posetu Srbiji. Tokom svog boravka u Srbiji upoznaće se sa načinom rada domaćih poljoprivrednih proizvođača. Ovi mladi poljoprivrednici iz Francuske, imaju i proizvode sa zaštićenim geografskim poreklom, što je izuzetno značajno jer je grad Novi Sad jedini grad koji ima čak tri registrovana proizvoda sa zaštićenim geografskim poreklom.\nUvodni deo sastanka počeo je obraćanjem Člana Gradskog veća za privredu, Milorada Radojevića, atašea za poljoprivredu Ambasade Francuske u Srbiji, Marie-Luce Ghib, kao i predstavnikom Saveza proizvođača sa zaštićenim geografskim poreklom „Original Srbija“, Branislavom Jovanovićem.\nPretežna delatnost mladih poljoprivrednika iz Francuske je mlečno govedarstvo, proizvodnja sira, sladoleda i uglavnom su u pitanju mala porodična turistička gazdinstva. U Srbiji borave četiri dana i nakon posete Novom Sadu, posetiće proizvodnju sremskog kulena u Sremskoj Mitrovici, obići će proizvodnju Pirotskog kačkavalja, vinariju Komuna u Rivici, kao i Frušku goru.


Prekid pregovora sa EU i posledice\nBBC News Četvrtak, 04. maj 2006\nVlada Srbije se ljulja, ali opstaje\nPrekid pregovora Evropske unije sa Srbijom i Crnom Gorom do izručenja Ratka Mladića uzdrmala je vladu Vojislava Koštunice.\nIstog trenutka kada je potpredsednik Vlade i lider G17 plus Miroljub Labus podneo ostavku, pozivajući svoje stranačke kolege u vladi - ministra finansija Mladjana Dinkića, poljoprivrede Ivanu Dulić Marković i zdravstva Tomicu Milosavljevića da slede njegov primer, krenula su licitiranja hoće li ga oni poslušati.\nSa posebnim nestrpljenjem očekuje se izjašnjavanje ministra finansija, koji, kako tvrde upućeni, već duže vreme nije u najboljim odnosima sa Labusom.\nKako je Dinkić na odmoru van zemlje, a njegove stranačke kolege u vladi ponavljaju da će odluku doneti na Glavnom odboru zakazanom za 13. maj, može se samo naga đati da li će u vladi ostati još tri upražnjena mesta.\nŠef poslaničkog kluba G 17 plus Miloljub Albijanic je u izjavi za BBC nagovestio da će Labusova ostavka biti i jedina, napominjući da vladajuća koalicija ima potrebnu većinu i da sve, kako je rekao, normalno funkcioniše.\nZa novinara nedeljnika NIN Dragana Bujoševića Labusova ostavka nije iznenađenje. Labus, po njegovim rečima, nije bio omiljen u Vladi, a ni u sopstvenoj stranci ne stoji baš najbolje. Bujošević procenjuje da Dinkić, koji uživa podršku većine u stranci, neće napustiti Koštuničinu vladu.\nTadić optužuje vladu\nU međuvremenu, saopštenjem za javnost oglasio se i predsednik Srbije Boris Tadić, ocenjujući da je prekid pregovora sa Unijom nastao zbog izneverenih obećanja Vlade Srbije da će ispuniti haške obaveze.\nTo će, smatra Tadić, imati štetne posledice po zemlju, uključujući slabljenje pregovaračke pozicije u pregovorima o Kosovu, a ide na ruku, kako kaže, pristalicama rušenja Državne zajednice.\nTadić u saopštenju ne samo da ne traži ostavke ili raspisivanje vanrednih parlamentarnih izbora, što horski zahtevaju predstavnici njegove DS, ali i brojnih vanparlamentarnih stranaka i nevladinih organizacija, već poziva sve, kako navodi, demokratske političke snage da udruže napore za odbranu Srbije i njenu evropsku integraciju.\nMekormak: Vašington podržava napore EU da se Mladić što pre nađe u Hagu\nPortparol američkog Državnog sekretarijata Šon Mekormak kazao je danas na redovnom Brifingu da Vašington podržava napore EU sa ciljem da se Ratko Mladić što prije u Hagu izvede pred lice pravde .\nSAD, kazao je Mekormak, ponovo apeluju na vlasti u Beogradu da u potpunosti sarađuju sa Međunarodnim sudom za ratne zločine počinjene u bivšoj Jugolsaviji i da uhapse u izruče tom sudu sve preostale bjegunce . Pogotovo Ratka Mladića.\nPuna evroatlanska integracija je nemoguća dok Srbija i Crna Gora ne ispune sve obaveze prema Tribunalu. Očekujemo od svih država u regionu da haškom tribunalu izruče sve preostale optuženike – bez obzira na to gdje su pronašli utočište . A to se, posebno odnosi na Radovana Karadžića i Ratka Mladića, kazao je Mekormak.\nEvropska unija odložila nastavak pregovora o stabilizaciji i pridruživanju (Blic 4 5 2006)\nSrbija Mladićev talac\n„Evropska unija je odložila pregovore o stabilizaciji i pridruživanju sa SCG zbog toga što Srbija nije izručila Ratka Mladića Haškom tribunalu“, saopštio je juče evropski komesar za proširenje Oli Ren.\nKao ključni razlog neuspeha Vlade Srbije da se Mladić nađe u Hagu u predviđenom roku Ren je naveo to da Vlada ne kontroliše obaveštajne službe za koje se veruje da pomažu Mladiću u skrivanju, a posebno to što u Srbiji ne postoji civilna demokratska kontrola vojnih obaveštajaca.\n- Razočaran sam što Beograd nije bio u stanju da izruči Mladića Tribunalu - rekao je Ren nakon razgovora sa haškom tužiteljkom Karlom del Ponte koja je ocenila da je saradnja SCG sa Hagom negativna. Ipak, evropski komesar je podvukao da je EU spremna da nastavi pregovore čim Srbija ostvari punu saradnju sa Tribunalom i da je moguće da EU i SCG zaključe sporazum o stabilizacji i pridruživanju do kraja godine samo ukoliko Beograd pokaže „dramatičan napredak“.\n- Srbija mora da pokaže da niko nije iznad zakona i da svako ko je optužen za krupne zločine mora da bude izveden pred lice pravde - rekao je Ren i pozvao demokratske snage u Srbiji da zajedno ostvare evropski cilj za dobrobit čitavog naroda.\nRen je u kasnije u saopštenju naveo da će pregovori biti nastavljeni odmah po isporučenju Mladića Hagu.\nStopiranju daljih pregovora doprinela je i negativna ocena Karle del Ponte. Ne zaustavljajući se samo na Ratku Mladiću, ona smatra da je Srbija obavezna da uhapsi svih šest preostalih haških begunaca: Radovana Karadžića, Zdravka Tolimira, Gorana Hadžića, Stojana Župljanina i Vlastimira Đordevića.\n- Za Karadžića ne znam da li se u ovom trenutku skriva u RS, Srbiji ili Crnoj Gori, dok dopuštam i mišljenje da se Đorđević krije u Rusiji - rekla je haška tužiteljka.\nTanja Miščević, šefica Kancelarije za pridruživanje EU Vlade Srbije, pojašnjava za „Blic“ da otkazivanje naredne runde pregovora znači da pregovora neće biti ni na tehničkom ni na zvanično nivou. Ona je upozorila da odlaganje pregovora dovodi u pitanje zaključivanje sporazuma koje je bilo planirano za jesen kao i početak pregovora o viznim olakšicama za pojedine grupe građana .\n- Bez Mladića u Hagu nema pregovora sa EU, a bez pregovora o stabilizaciji i pridruživanju neće biti ni početka pregovora o viznim olakšicama, što bi moglo da dovede do toga da i naši građani budu pogođeni poskupljenjem šengenskih viza od 2007. - upozorava Miščevićeva. Takođe, nepostojanje sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju dovešće do stopiranja investicija.\nAnalitičar Tim Džuda tvrdi da će prekid sporazuma i činjenica da Mladić još nije u Hagu samo pojačati opravdanja onih zemlja koje se protive daljem širenju EU.\nLabus odlazi, Vlada opstaje\nLider G17 plus Miroljub Labus podneo je juče ostavku na funkciju potpredsednika Vlade Srbije zbog toga što su obustavljeni pregovori o stabilizaciji i pridruživanju između SCG i EU.\n- U ovoj situaciji svi snose deo odgovornosti. Neko veći neko manji. Ja sam poneo svoj deo - rekao je Labus i naglasio da će svim ministrima G17 plus predložiti da napuste Vladu. On je naveo da je kao predsednik G17 plus za 13. maj zakazao sednicu Glavnog odbora na kojoj će se ministri izjasniti da li ostaju u Vladi ili ne.\n- Kao odgovorna stranka nastavićemo da podržavamo ovu Vladu do okončanja pregovora o budućem statusu Kosova - objasnio je Labus .\nNa pitanje da li postoji mogućnost da povuče ostavku Labus je odgovorio:\n- Ne verujem u opozive ostavke. Ili jesi ili nisi...\nOn je ocenio da zemlja nije talac Mladića već da obaveštajne službe nisu radile svoj posao . Na pitanje da li bi onda trebalo smeniti direktore BIA i VBA, odgovorio je da na to pitanje odgovor moraju da daju premijer Srbije Vojislav Koštunica i Savet ministara.\nOn je dodao da svi dokumenti koje je dobio u vezi sa Mladićem imaju oznaku državne tajne, ali da nije tačno da se pre deset dana znalo gde je haški optuženik Ratko Mladić.\n- Kada kažem da to pitanje može da se reši ili za dan ili za pet godina, vi ste ozbiljni ljudi i zaključite sami - rekao je Labus i dodao da su Mladića „tražili svuda, samo ne tamo gde je bio“.\nLabus je ostavku lično predao premijeru Koštunici uz obrazloženje da Vlada, suprotno obećanju premijera, nije obezbedila uslove za nastavak pregovora.\nFunkcioneri i ministri G17 plus bili su juče šokirani i iznenađeni ostavkom Miroljuba Labusa.\n„ Labus je podneo ostavku bez prethodnog dogovora u stranci “, potvrdilo je za naš list više čelnika G17 plus, koji su tražili anonimnost. Oni veruju da ostali ministri iz te stranke neće podneti ostavke na članstvo u Vladi.\n- Ostavka je lični potez Labusa - izjavio je za „Blic“ Miloljub Albijanić , šef poslaničkog kluba kluba G17 plus u Skupštini Srbije.\nČlan Predsedništva G17 plus Čedomir Antić takođe je izjavio da je ostavka Labusa „njegov lični čin“.\nAlbijanić je najavio da će se GO G17 plus 13. maja izjasniti o daljim potezima te stranke .\n- Glavni odbor je odlučio o ulasku stranke u Vladu, GO će odlučiti o daljem učešću i podršci G17 plus Vladi - rekao je Albijanić, koji nije želeo da iznese svoj stav po tom pitanju.\nVrlo je moguće da će G17 plus ostati u Vladi i da će ova stranka imenovati novog potpredsenika Vlade.\nDobri poznavaoci tvrde da je Labusov potez zapravo njegovo povlačenje iz politike . Tu odluku on je odavno pripremao, samo je čekao zgodan povod pa da se povuče iz principijelnih razloga, a ne pod pritiskom afera koje su ga pratile u poslednje vreme.\nN. M. J. i N. Č.\nKoštunica me obmanuo, Mladić je u Beogradu\nGlavna tužiteljka Haškog tribunala Karla del Ponte izjavila je da ju je premijer Srbije Vojislav Koštunica „obmanuo“ kada joj je u martu obećao da će general Ratko Mladić biti uhapšen do kraja aprila. Del Ponteova je na konferenciji za novinare u Hagu rekla da su vlasti Srbije krajem januara bile u mogućnosti da uhapse Mladića, ali da su mu umesto toga uputile poziv da se dobrovoljno preda Tribunalu.\nTužiteljka je naglasila, kako prenosi Beta, da je Vlada Srbije pre desetak dana znala gde je Mladić i navela da se on brzo prebacuje iz stana u stan „u Beogradu ili okolini“.\nJučerašnji apel premijera Koštunice Mladiću da se preda, Del Ponteova je nazvala „skandaloznim i tragičnim“, primećujući da to pokazuje da je Koštunica „dvoličan“ i da vlasti nisu spremne da ga uhapse.\nTužiteljka je izrazila očekivanje da će međunarodni pritisak na Vladu Srbije uskoro ipak uroditi plodom.\nKoštunica: Prvi put zbog oficira ispašta narod\nPremijer Srbije Vojislav Koštunica se u kriznom trenutku za Srbiju građanima obratio samo saopštenjem.\n„ Sada smo zastali samo zato što Ratko Mladić nije u Hagu. To je i jedini razlog što se odlažu pregovori sa EU . Ovo odlaganje nanosi ogromnu štetu Vladi Srbije i našoj zemlji i, posle svih nevolja kroz koje smo prošli, znači novo gubljenje vremena u trenutku kada su nam, kao narodu i državi, svaki dan i nedelja više nego dragoceni “, navodi se u saopštenju premijera.\n„Građani Srbije treba da znaju da je Vlada činila apsolutno sve što je u njenoj moći da Mladić konačno ode u Hag. Utvrđeno je ko je sve učestvovao u široj grupi, kao i užem jezgru pomagača, u skrivanju Ratka Mladića. Sud je za više pomagača iz najužeg jezgra odredio i višemesečni pritvor. Po svemu sudeći, pošto je celokupna mreža pomagača otkrivena, Mladić se sada skriva potpuno sam. Pitanje je, dakle, tehničke prirode da se otkrije mesto na kome se sada Mladić krije “, navodi Koštunica ističući da bi „za sve bilo najbolje da i Mladić sledi primer ostalih oficira i ode u Hag“.\nNikada se u našoj istoriji nije desilo da zbog jednog oficira ispaštaju cela država i narod , navodi srpski premijer i dodaje da je njegovo uverenje da je bilo bolje ne odlagati pregovore.\nĐukanović: Ozbiljno upozorenje iz Evrope\nCrnogorski premijer Milo Đukanović izjavio je juče da je odluka EU da suspenduje pregovore o stabilizaciji i pridruživanju sa SCG loša vest i izrazio nadu da će „to upozorenje biti veoma ozbiljno shvaćeno u državno-političkim strukturama u Beogradu “.\n„Nadam se da će to upozorenje, da ga ne nazovemo sankcijom, mada zaista to jeste, biti ozbiljno shvaćeno i da će predstavljati motiv više da Vlada Srbije u što kraćem roku ispuni obavezu prema Hagu i stvori uslove za nastavak pregovora “, kazao je on.


"POŠTANSKI SANDUČIĆI I PLJAČKAŠI BANAKA" Džonsonova izjava o burkama naišla na kritike, ali i podršku\nIzjava bivšeg britanskog ministra spoljnih poslova Borisa DŽonsona o burkama izazvala je kritike, ali i podršku unutar Konzervativne partije.\nDŽonson je izazvao polemike nakon autorskog članka u "Sandej tajmsu" u kojem navodi da muslimanke koje nose burke podsećaju na "poštanske sandučiće ili pljačkaše banaka".\nDŽonsonov komentar ocenjen je kao islamofobičan.\nBritanski premijer Tereza Mej je zbog toga kritikovala DŽonsona što je izazvalo negodovanje njegovih pristalica u stranci jer njega smatraju ključnom tačkom otpora njenom planu za Bregzit.\nPod naslovom "Boris izazvao rat u Vladi" britanski dnevnik "Sandej tajms" u današnjem izdanju ističe da su četiri ministra iznenađena načinom na koji Mejova rešava situaciju.\n"Uspeli su da izazovu potpunu katastrofu. Pokušavati utišati Borisa je glupo, posebno kada je većina ljudi saglasna sa njim", rekao je jedan od ministara.\nDŽonson je prošlog meseca podneo ostavku na funkciju šefa diplomatije u znak protesta zbog plana o Bregzitu koji je iznela Mejova čime je postao lider brojnih Konzervativaca koji žele mnogo radikalniji izlazak Britanije iz EU.\nDŽonson, koji je dao jasnu izjavu da ne namerava da se izvinjava, juče se vratio sa odmora i njegov odgovor se očekuje u redovnoj rubrici koju piše za "Dejli telegraf".\nBoris Džonson uskoro predmet istrage\nMej poziva Džonsona da se izvini zbog komentara o burkama\nBivši britanski ministar spoljnih poslova se NEĆE izviniti\nNena ima TITANIJUMSKU NOGU i mnogo ideja: Rođena je sa dva deformiteta, ali priča ove predivne devojke RAZBIJA


Beograd od Mozzarta dobio košarkaški teren "Željko Rebrača" - NOVA portal\nBeograd od Mozzarta dobio košarkaški teren “Željko Rebrača”\nKošarka Autor:Nova 01. Sep. 202013:061 Komentar\nNaselje Stepa Stepanović bar nakratko postalo je košarkaški centar Beograda, budući da je jedna od najvećih regionalnih akcija za omasovljenje i podršku sportu "Sto terena za jednu igru" kompanije Mozzart nastavljena upravo ovde, a obnovljeni košarkaški teren pred stotinama posetilaca otvorio je naš proslavljeni reprezentativac i legenda jugoslovenske košarkaške Željko Rebrača.\nRekonstruisano košarkaško igralište, kompletno renovirano po svim standardima profesionalnih sportista, 84. je obnovljen teren u okviru Mozzartove akcije.\nSvom bivšem saigraču i prijatelju podršku su dali i poznati sportisti Željko Obradović, Zoran Moka Slavnić, Igor Rakočević, Dejan Tomašević…\nBudući šampioni, kao i rekreativci, moći će da uživaju u igri u uslovima kakve imaju profesionalci – na novoj specijalnoj podlozi, sa profesionalnim konstrukcijama za koševe, zglobnim obručima, kliritnim tablama i novim tribinama, a čuveni Rebrača ostavio je naraštajima i simboličnu poruku na terenu da velike snove mora pratiti vredan rad: “Dosanjati znači postići. Sanjaj, pa ustani i postigni!”\nPosetioci su bili oduševljeni mogućnošću da osim čuvenog Rebrače, na promociji vide i izložbu njegovih najznačajnijih medalja, među kojima su olimpijsko srebro iz Atlante iz 1996. godine, zlato sa Svetskog prvenstva u Atini osvojeno 1998. godine, zatim dve zlatne medalje sa Evropskih prvenstava u Atini i Barseloni.\nSvečanom presecanju vrpce, kojim je poznati “Bananamen” otvorio košarkaško igralište, prethodila je revijalna utakmica mlađih selekcija KK Torlak i KK Partizan, kluba sa kojim je Rebrača daleke 1992. godine pokorio evropski kontinent osvojivši titulu prvaka Evrope u Istanbulu.\nJedan od najboljih evropskih centara nije krio sreću i uzbuđenje zbog otvaranja terena koji nosi njegovo ime, istakavši da je počeo upis u njegovu Košarkašku akademiju.\n“Hvala kompaniji Mozzart na sjajnoj akciji, čast mi je što je ovaj teren poneo moje ime i nadam se će u bliskoj budućnosti upravo sa njega izaći bar jedan budući reprezentativac Srbije. Ovakva mesta su poligoni za druženje i igranje najboljeg basketa, sa ovakvih terena potiču budući šampioni, ali na ovim klincima je da daju sve od sebe i sanjaju velike snove. Otvaramo košarkašu akademiju, pokušaćemo da to bude više od košarkaške priče, želimo da pripremimo klince na prepreke sa kojima će se susretati u sportu, ali i obrazovanju, pa kasnije i u biznisu. Program akademije podrazumevaće i dosta predavanja na ozbiljne teme, koja su prilagođena deci”, rekao je Rebrača.\nJedan od najboljih košarkaških trenera u Evropi svih vremena Željko Obradović pružio je podršku svom prijatelju i zahvalio kompaniji Mozzart na predanom i neprestanom ulaganju u sport.\n“Došao sam danas da podržim svog prijatelja Rebarču sa kojim sam sarađivao i u klubovima i u reprezentaciji, divno se osećam jer vidim ovoliko mladih ljudi koje vole košarku. Sve čestitke kompaniji Mozzart, ovo je odlična akcija, već sam bio na ovakvim njihovim događajima, ovakavi košarkaski tereni su potrebni svakom gradu. Evo i ja sam mlad i talentovan valjda ću i ja dobiti svoj teren”, šaljivo je poručio legendarni Žoc kojem do sada obaveze i vreme nisu dozvolili da sa kompanijom Mozzart otvori teren, ali će ga ove godine kako kaže imati na pretak.\nMisija kompanije Mozzart prema rečima direktora sektora za korporativne komunikacije Borjana Popovića, jeste da doprinese razvoju sportskog duha kod mladih, a i našoj reputaciji košarkaške nacije.\n“Svako od 84 igrališta, koliko smo ih do sada obnovili u okviru akcije, uređeno je u skladu sa potrebama profesionalnih sportista i pogodno je za košarkaše svih uzrasta. Želimo da ovi tereni budu centralno mesto gde se omladina okuplja, druži, sklanja se sa ulice i okreće pravim vrednostima. Pored toga što težimo da motivišemo mlade da više vremena provode baveći se sportom, a manje ispred računara, smatramo da su ovi tereni značajni ljudima iz čitavog kraja koji ovde mogu da izvedu decu, da se odmore i uživaju u uređenom i modernom prostoru. Veliko hvala i mnogo sreće želimo našem prijatelju Željku Rebrači koji upravo danas pokreće Košarkašku akademiju osnovanu kako bi svoje znanje preneo mladim košarkašima”, rekao je Popović i dodao da se nada da će na Rebračinoj akademiji i Mozartovom terenu nastati mnogo budućih reprezentativaca u našem najtrofejnijem sportu.\nNadaleko poznata po svom dobrotvornom radu, kompanija Mozzart je i ovu priliku iskoristila da organizuje humanitarno takmičenje u šutiranju trojki, a sav prihod će na predlog stanara naselja Stepa Stepanović uplatiti u fond za lečenje devojčica Lane Jovanović i Minje Matić.\nMozzartŽeljko ObradovićŽeljko Rebrača


Foto: Ustupljena fotografija | Trezorsko poslovanje slamka spasa za Dom zdravlja Ljubinje\nVesna Duka 24.11.2021 14:41\nLJUBINJE - Zaposleni Doma zdravlja Ljubinje već petnaestak dana obustavljaju rad od 11 do 12 časova svakog dana, zbog potraživanja tri zaostale plate.\nSve je, kažu zaposleni, u ponedjeljak trebalo da kulminira potpunom obustavom rada, ali je situaciju spasilo Ministarstvo zdravlja i socijalne zaštite RS, od kojih su dobili dopis da će preći na trezorsko poslovanje, što bi, prema riječima Svetlane Vojčić, v.d. direktora Doma zdravlja Ljubinje, podrazumijevalo ranije anuliranje dugova.\n"Mi smo svjesni situacije u kojoj imamo malu tranšu, koja je nedovoljna da pokrije sve, jer smo mala opština od svega 3.300 stanovnika i shodno tom broju primamo nedovoljno novca da rasporedimo na lične dohotke nas 16 zaposlenih. S druge strane, u Ljubinju postoji i privatna ambulanta porodične medicine, a sredstva za ovaj oblik primarne zdravstvene zaštite se takođe dijele shodno broju pacijenata u ambulantama", pojašnjava Vojčićeva.\nOna navodi da nedostatak novca mora da se odrazi na plate 16 radnika, od čega je 12 medicinskih i četiri nemedicinska, jer je neka optimalna norma 15.000 pacijenata, tako da, primjera radi, sredstva za hitnu medicinu primaju samo za pola tima, ali moraju raditi kao da imaju svih 15.000.\nNepovoljni kriterijumi za male sredine će se, kako je najavljeno iz resornog ministarstva, ubuduće rješavati trezorskim poslovanjem, od čega boljitak očekuju i radnici Doma zdravlja Ljubinje.\nKažu da su im iz Ministarstva i dosad pokušavali iznaći u susret, pa su im slali dodatna sredstva za prevoz i neke druge materijalne troškove, za šta imaju obećanja da će se tako dešavati i u budućnosti, kao i da će im se troškovi anulirati, s obzirom na to da su nekako uspjeli isplatiti oktobarsku platu, ali zato potražuju jul, avgust i septembar, kao i dugove prema Fondu, dobavljačima i slično.\n"Dobili smo i pismeni dopis od Ministarstva da od nove godine oni preuzimaju taj dug, a od 1. januara 2022. godine bi trebalo da se finasiramo kao i dosad, iz Fonda zdravstvenog osiguranja, s tim što bi i lokalna zajednica trebalo iz budžeta da izdvaja određeni dio novca", ističe Vojčićeva.\nDodaje da na Domu zdravlja Ljubinje ostaje da isplaniraju budžet kojim bi dio ispunjavali sredstvima iz Fonda, a ostatak je obaveza opštine Ljubinje.


24.08.2021 u 17:07\nDodik: Republici Srpskoj pripada 38 odsto sredstava MMF-a\nBANjALUKA- Srpski član Predsedništva BiH Milorad Dodik izjavio je danas da postoji odluka na osnovu koje će se vršiti raspodela sredstava koje je Međunarodni monetarni fond (MMF) doznačio BiH, a prema kojoj Republici Srpskoj pripada oko 38 odsto tih sredstava koja su nepovratna i na koja se ne plaća kamata. „Ako se držimo dogovora kakav smo imali ranije, onda je to to. I rečeno je da su ta sredstva za sanaciju posledica pandemije”, rekao je Dodik na konferenciji za novinare u Banjaluci, izvestila je agencija Srna. On je objasnio da su to sredstva koja se koncentrišu duži niz godina, doznačavaju se kao pripadajuća sredstva BiH i to nije kredit, niti se ta sredstva vraćaju, niti se na njih plaća kamata, kao što su, kako je rekao, tvrdili „neki znalci procedura MMF-a”. „Postoje\n20.08.2021 u 18:41\nOd MMF-a 300 miliona evra pomoći za BiH, ali u zemlji nema dogovora oko raspodele novca\nMeđunarodni monetarni fond (MMF) će u ponedeljak Bosni i Hercegovini dodeliti više od 300 miliona evra pomoći namenjenih suzbijanju posledica korona virusa. Predstavnik MMF-a u BiH Endrju Džuel potvrdio je za banjalučke „Nezavisne novine” da i dalje ne postoji dogovor različitih nivoa vlasti u tome kako će novac biti raspoređen. Ako ne bude postignut dogovor, mogao bi se ponoviti scenario iz sredine prošle godine, kada je MMF BiH poslao 330 miliona evra iz instrumenata za brzo finansiranje, a novac je stajao neiskorišćen, jer nije postignut dogovor u Federaciji BiH kako će novac biti podeljen kantonima, prenosi Beta.\nBord guvernera Međunarodnog monetarnog fonda (MMF) objavio je u ponedeljak da najveći zapadni institucionalni zajmodavac od 23. avgusta ulazi u novu fazu borbe protiv globalnih finansijskih i ekonomskih posledica pandemije korone. Odlukom Borda u Vašingtonu, MMF je odlučio da obezbedi četvrtu i do sada najveću alokaciju Specijalnih sredstava vučenja (valuta Fonda razmenjiva za dolare, evre, jene, funte i juane) u svojoj istoriji, i to u iznosu od 650 milijardi dolara. Mehanizam SDR, za reagovanje u velikim krizama, MMF je ustanovio 1969. godine, da bi poslednji put bio uveden 2009. godine, u jeku najveće finansijske i globalne ekonomske krize od Drugog svetskog rata. Tom prilikom, pre 12 godina, MMF je članstvu ponudio SDR u iznosu od 250 milijardi dolara. Poređenja radi, globalni\n09.07.2021 u 08:56\nVENECIJA- Izvršni odbor Međunarodnog monetarnog fonda odobrio je alokaciju MMF-ovih specijalnih prava vučenja (SDR) u iznosu od 650 milijardi dolara, kako bi raspodela deviznih rezervi za 190 zemalja članica bila završena u ciljanom roku do kraja avgusta. Izvršna direktorka MMF-a Kristalina Georgieva izjavila je da će sada predstaviti predlog raspodele SDR-ova, najobimniji u 77-godišnjoj istoriji ove međunarodne finansijske institucije, bordu guvernera Fonda i predstavnicima svih zemalja članica MMF-a, izveštava Rojters. „Ovo je izuzetan podsticaj iniciranju aktivnost u svetu”, navela je Georgieva u saopštenju objavljenom uoči dvodnevnog sastanka ministara finansija i guvernera centralnih banaka G20 u Veneciji, koji počinje danas. „Dodela SDR-ova povećaće likvidnost i rezerve\n18.06.2021 u 22:28\nVAŠINGTON/BEOGRAD - Odbor direktora Međunarodnog monetarnog fonda (MMF) potvrdio je danas u Vašingtonu novi savetodavni aranžman sa Srbijom, koji će trajati sledećih 30 meseci a ministar finansija Siniša Mali je ocenio da se tako šalje ozbiljna poruka finansijskoj javnosti i da Srbija kao država dobija na kredibilitetu. Mali je rekao da je ovaj aranžman veoma važan jer predstavlja još jednu potvrdu uspešne ekonomske politike koju vodi Srbija i odličan je pokazatelj da joj uprkos krizi koja je izazvana pandemijom virusa korona, nije potrebna finansijska pomoć. On je, navodi se u saopštenju Ministarstva finansija, dodao da se zahvaljujući novom aranžmanu sa MMF-om, koji je savetodavnog karaktera, šalje ozbiljna poruka međunarodnoj finansijskoj javnosti i kao država Srbija dobija na\nMeđunarodni monetarni fond je za sve zemlje članice izdvojio ukupno 650 milijardi dolara sredstava iz mehanizma specijalnih prava vučenja (SDR) za podršku rezervama i likvidnosti, od čega je za Bosnu i Hercegovinu planiran iznos od oko 300 miliona evra. Endrju Džuel, rezidentni predstavnik MMF-a u Bosni i Hercegovini, potvrdio je portalu Klix.ba da će alocirana sredstva pomoći zemljama članicama da podupru rezerve ili kupe vakcine i podrže ekonomski razvoj. Zvanični predlog je, prema njegovim rečima, trenutno u fazi pripremanja i mogao bi da postane efektivan kasnije ove godine, možda već krajem augusta, prenosi Tanjug. „Treba imati na umu da su ovo vanredne mere usmerene na jačanje otpornosti globalne ekonomije u vreme jedne ovako nepredviđene krize. Sve zemlje članice MMF-a će\n03.06.2021 u 14:37\nNovi aranžman sa MMF-om nije finansijskog već savetodavnog tipa\nVlada Srbije donela je danas odluku o novom programu saradnje sa Međunarodnim monetarnim fondom (MMF) koji će ponovo biti savetodavnog karaktera, bez pozajmljivanja novca, rečeno je Tanjugu u Ministarstvu finansija. Ministar finansija Siniša Mali istakao je da je novi aranžman sa MMF-om veoma važan za Srbiju zbog nastavka reformi i kredibiliteta. „Naš cilj je da Republika Srbija ide napred i da, uz podršku MMF-a, nastavimo dalje sprovođenje reformi koje smo već pokrenuli. Saradnja sa MMF nam je važna i potrebna zbog kredibiliteta i njihova podrška nam veoma znači”, rekao je Mali Tanjugu. Ministar finansija je istakao da je veoma značajno što novi aranžman koji sklapamo sa MMF nije finansijskog, već savetodavnog tipa. „A, ono što želimo da postignemo jeste očuvanje postojećih rezultata


Vlada FBiH spremna usaglasiti listu sumnjivih privatizacija firmi – Magazin Plus\nHome/Vlada FBiH spremna usaglasiti listu sumnjivih privatizacija firmi\nVlada FBiH spremna usaglasiti listu sumnjivih privatizacija firmi\nVlada Federacije BiH, koja je u stalnom zasjedanju, spremna je da sa predstavnicima sindikata i obespravljenih radnika usaglasi listu privatizovanih firmi u sumnjivoj ratnoj i poratnoj privatizaciji, te da pozove tužilaštva da konačno počnu procesuiranje.\nIz Vlade FBiH saopšteno je da su u pripremi akti čije bi provođenje dodatno smanjilo javnu potrošnju i obezbijedilo sredstva za socijalne i fondove podrške zapošljavanju čime bi što prije bili stvoreni uslovi za realizaciju ostala dva ključna zahtjeva obespravljenih radnika – uvezivanje radnog staža i zdravstveno osiguranje.\nNa sjednici Vlade FBiH ukazano je na činjenicu da je u Budžetu FBiH za 2014. godinu na ime podrške zapošljavanju predviđeno 10 miliona KM, što je prvi put u mandatu neke od federalnih vlada, a da je dodatnih 17 miliona KM obezbijeđeno putem Federalnog zavoda za zapošljavanje.\nFederalna ministarstva će pri izradi ovogodišnjih programa utroška budžetskih sredstava posebnu pažnju posvetiti realizaciji opravdanih zahtjeva radnika i građana, navodi se u saopštenju iz Vlade FBiH.\nVlada FBiH uputila je danas zahvalnost federalnom i kantonalnim MUP-ovima, te Federalnoj upravi policije na iskazanoj spremnosti da, isključivo profesionalnim i nepristrasnim pristupom zadacima, doprinesu zaštiti i bezbjednosti građana i imovine.\nTurska, Srbija i Hrvatska nastavljaju destabilizirati BiH


Ministar Kozlić izrazio spremnost da BZK "Preporod" postane od posebnog značaja za kanton - Zenicablog\nMinistar Kozlić izrazio spremnost da BZK “Preporod” postane od posebnog značaja za kanton\nMinistar Kozlić izrazio spremnost da BZK “Preporod” postane od posebnog značaja za kanton – Delegacija Zajednice općinskih/gradskih društava Bošnjačka zajednica kulture “Preporod” u Zeničko-dobojskom kantonu posjetila je danas Ministra za obrazovanje, nauku, kulturu i sport ZDK, g -dina Spahiju Kozlića.\nPosjeta je imala za cilj da osnaži status jednog od najstarijih i najvećih nacionalnih društava na ovim prostorima, da se iskaže potreba i interes za razvijanjem i jačanjem uloge bošnjačkog identiteta kroz sve segmente života, a što je zadatak BZK “Preporod” da kroz programske smjernice ostvaruje cilj.\nPosebno se govorilo da BZK “Preporod” ZDK postane od posebnog značaja za Zeničko-dobojski kanton, kao i ostala nacionalna društva koja djeluju na području ZDK, za što je ministar Spahija Kozlić izrazio veliku spremnost i obećao da će uvrstiti kao prijedlog Skupštini ZDK za narednu budžetsku godinu.\nPredsjednik Jašarević se zahvalio na naporima koje čini Ministar Kozlić, i naglasio da bi to bio historijski momenat kako za Preporod tako i za Zeničko-dobojski kanton.\nRazgovarano je i o nedavno objavljenom romanu “BEJAT” čiji je izdavač BZK “Preporod” u ZDK, a autor Suvad Hadžić, koji je Ministra upoznao sa idejom izdavanja knjige na turskom jeziku, kao i promociji u Istanbulu naredne godine.\nDelegaciju je predvodio Armin Jašarević, predsjednik Preporoda ZDK, Nedim Talić, predsjednik Nadzornog odbora, Suvad Hadžić, član programskog vijeća.\nTagoviArmin Jašarević bih kanton ministar nedim talić preporod spahija kozlić suvad hadzic zenica


- Deca od sedam do 18 godina biće u prilici da tokom leta nauče da plivaju, da učestvuju u letnjim kampovima i kreativnim radionicama. Cilj ovog programa je da se mališanima omogući da se bave sportom - saopštili su iz Grada.\nSportske aktivnosti tokom raspusta biće organizovane širom grada. Zainteresovani školarci i roditelji više informacija o programima i sportovima mogu dobiti na zvaničnom sajtu grada.\nsekretarijat za sport i omladinu Beograd Sport letnji raspust đaci osnovci srednjoškolci


Tužilaštvo krije ime nalogodavca napada na Borka Stefanovića?! – Gerila\nGerila > Politika > Tužilaštvo krije ime nalogodavca napada na Borka Stefanovića?!\nobjavljeno na Feb. 27, 2019 u 6:14 pm 01/03/2019\nPROČITAJTE JOŠ: (VIDEO) AKTIVISTI SNS-A PRIZNALI DA SU LAGALI O NAPADU OPOZICIJE NA NJIH U PARAĆINU!\nPROČITAJTE JOŠ: “ŠTO PROTESTI DUŽE TRAJU TO IMAM VEĆU ŽELJU DA IZLAZIM NA ULICE I DA SE BORIM DO KRAJA”\nOni su na saslušanju kod tužioca negirali da su napali Stefanovićarekavši da su se ispred Mesne zajednice u Kruševcu, gde se održavala tribina opozicionog Saveza za Srbiju, našli slučajno. U međuvremenu su pušteni iz pritvora.\nU postupku su, na predlog advokata oštećenih, saslušani i kruševački biznismen Goran Makragić i bivši upravnik Vaspitno-popravnog doma Ivan Mijailović (u međuvremenu je napredovao i dobio posao u Upravi za izvršenje krivičnih sankcija!). Makragić je nedavno osuđen sa kontroverznim biznismenom Zvonkom Veselinovićem na dve godine zatvora zbog nelegalnog iskopavanja šljunka. U istom postupku sudilo se i potpredsedniku Srpske liste sa Kosova Milanu Radoičiću, ali je on oslobođen.\nNapad na Stefanovića bio je povod za protest pod parolom „Stop krvavim košuljama“, koji je održan početkom decembra najpre u Kruševcu, a potom i u Beogradu. Građani se od tada okupljaju svake nedelje kako bi izrazili nezadovoljstvo aktuelnom vlašću, a protesti su se proširili i pod nazivom „Jedan od pet miliona“održavaju se u mestima širom Srbije.\nTagoviborko stefanovićkruševaclevica srbijenalogodavacstop krvavim košuljamasudstvotužilaštvotužilaštvo krije nalogodavca


Vesti online / Vesti / Svet / Zaharova: Rusija će tek biti aktuelna u SAD\n"Vašington je obećao Moskvi da će u bliskoj budućnosti pripremiti predlog za razrešenje situacije u vezi sa ruskom diplomatskom imovinom u SAD i progonom 35 ruskih diplomata", saopštila je zvanična predstavnica Ministarstva inostranih poslova Rusije Marija Zaharova.\nMarija Zaharova se nada boljem dijalogu sa SAD-om\n- Američki partneri su rekli da će u bliskoj budućnosti pripremiti svoje predloge kako bi otpočeo konkretan rad na deblokiranju ove situacije - rekla je Zaharova u intervjuu za televiziju "Rusija 1".\n* Lavrov: Obamina rusofobija i dalje traje\n* "Dođoh, videh, poentirah - Rusija jedan, Amerika nula"\n- Ovde se očigledno vidi jednostavna istina: to su unutrašnji sporovi u SAD. Oni se neće završiti, nažalost, a najvažnije je da će u određenom trenutku oni dobiti novu spiralu zbog početka novog izbornog ciklusa, upravo u zakonodavnim organima SAD. I tema Rusije, uzimajući u obzir da je ona bila podgrejana još za vreme Obaminog tima pod Klintonovom, postaće jedna od centralnih tokom izbornog ciklusa - dodala je ona.\n- Američki mediji nisu postavili nijedno pitanje o objavljivanju tih fotografija: ko ih je napravio i zašto ih je objavilo Ministarstvo inostranih poslova Ukrajine, a ne i Bela kuća - naglasila je ona.


Rumunija: Pad proizvodnje i izvoza električne energije u prva četiri meseca\nPrimarni resursi energije u periodu od januara do aprila povećani su za 0,9%, dok su resursi električne energije smanjeni za 6,7% u odnosu na isti period prošle godine, prema podacima Nacionalnog instituta za statistiku.\nPrimarni izvori energije u periodu od 1. janaura do 30. aprila 2019. godine iznosili su 11.598 miliona ten, što je za 105.700 ten više u odnosu na isti period prošle godine.\nDomaća proizvodnja iznosila 6,849 miliona ten, što je za 262.900 ten više u poređenju sa prva četiri meseca prošle godine.\nTokom ovog perioda, resursi električne energije iznosili su 22,317 milijardi KWh, za 1,608 milijardi KWh manje u odnosu na isti period prošle godine.\nIzvoz električne energije smanjen je sa 1,199 milijardi KWh, na 1,180 milijardi KWh.\nProizvodnja termoelektrana iznosila je 8,763 milijardi KWh, za 729,5 miliona KWh, odnosno 7,7% manje u odnosu na isti period 2018. godine.\nHidroelektrane beleže pad proizvodnje za 23,8%, na 4,905 milijardi KWh, dok proizvodnja nukelarne energije beleži povećanje od 0,5%, na 3,971 milijardi KWh, prema podacima Nacionalnog instituta za statisku.\nProizvodnja vetroelektrana u ovom periodu iznosila je 2,749 milijardi KWh, što je za 15,4 miliona KWh manje u odnosu na prva četiri meseca prošle godine. Takođe, u istom periodu proizvodnja fotonaponskih elektrana povećana je za 49,7 miliona KWh, na 517,2 miliona KWh.\nFinalna potrošnja energije iznosila je 18,903 milijardi ten, za 1% manje u poređenju sa istim periodom 2018. godine. Potrošnja električne energije za javnu rasvetu povećana je za 7,2%, a potrošnja domaćinstava za 14,7%.\nSrbija: Investitori tvrde da male hidroelektrane nisu štetne\nSeverna Makedonija: Prihod kompanije ESM od prodaje električne energije tokom juna 4,18 milona evra\nRumunija: Na DAM OPCOM zabeležena najniža cena električne energije u regionu\nRegion: Kaplovanje zemalja 4MMC sa Nemačkom, Austrijom i Poljskom planirano 2020. godine


Island povukao kandidaturu za članstvo u EU - Sputnjik Srbija\n22:43 15 Avgust 2020\nIsland povukao kandidaturu za članstvo u EU\n© Foto : Flickr/ Olya Sanakoev\n21:23 12.03.2015 (osveženo 16:19 05.10.2015) Preuzmite kraći link\nIsland je danas objavio da povlači kandidaturu za članstvo u EU, navodi agencija Frans pres.\nMinistar spoljnih polova Islinda Gunar Bragi Sveinson obavestio je Evropsku komisiju o odluci njegove zemlje da povuče svoju aplikaciju.\nEvropska unija i Island razgovarali su o poziciji ove zemlje kada je u pitanju njena kandidatura. Vlada ne namerava da nastavi sa pripremom za članstvo u EU, kaže se u saopštenju.\nŠef Stranke svetle budućnosti Gvidmundur Stejngrimson rekao je ranije ove godine u razgovoru za Sputnjik da bi konačna odluka trebalo da bude doneta na javnom referendumu.\n„U potpunosti podržavam sve tvrdnje da pregovori treba da se završe, nakon čega bi usledio referendum koji bi se ticao članstva. Narod je taj koji u demokratskom procesu treba da odluči da li da se pridružimo Evropskoj uniji ili ne“, rekao je Stejngrimson.\nOvaj korak u skladu je sa obećanjima na koja se nakon izbora 2013. obavezala nova, evroskeptična vlada.\nIsland je aplicirao za članstvo u EU 2009. godine, ali je početkom 2015. islandski premijer izjavio kako će njegova država tu aplikaciju povući. Ova zemlja je već članica Evropskog ekonomskog prostora (EEP), što joj omogućava neometano kretanje ljudi i robe u drugim državama-članicama Evropske unije.\n„Učešće u razgovorima sa Evropskom unijom više nije zaista opravdano. Kako zbog promena u samoj Evropskoj uniji, tako i zbog činjenice da ona nije u skladu sa politikom aktuelne vlade, koja nije spremna da prihvati sve uslove na koje je pristala prethodna vlada. Iz tih razloga smo ponovo na nuli“, rekao je ranije ove godine premijer Islanda Sigmuntur Tavid Kunlohson, a preneli su islandski mediji.\nPredstavnici islandske poljoprivredne i ribarske industrije već duže vreme se protive članstvu u EU, jer se ne slažu sa evropskim zakonima tržišta koji bi morali da budu implementirani u slučaju prihvatanja članstva.\nFinansijska kriza 2008-2011. godine dovela je do nestabilnosti islandske valute, što je bio i prvi razlog zbog kog se Island zainteresovao za prihvatanje evra.\nEvropska unija, Island, Evropa


Beta 2. juna 2021. 09:30\nNedavno izabrani potpredsednik Srpske napredne stranke (SNS) Aleksandara Šapić izjavio je za današnju „Politiku“ da će SNS na sledeće izbore „izaći s najjačom formacijom koju imaju“.\n„Ponudićemo najbolja i najsnažnija personalna rešenja za svako odgovorno mesto u državi pa i za mesto gradonačelnika Beograda. Da li ću to biti ja ili neko drugi, odlučićemo kad za to dodje vreme“, kazao je Šapić.\n„Činjenica je da nijedan od 169 opštinskih odbora SNS-a, koji su se izjašnjavali o radu stranačkih funkcionera, nije imao zamerku na proces našeg ujedinjenja“, rekao je novi potpredsednik SNS-a.\nOn je kazao da je atmosfera na nedavnoj sednici Glavnog odbora SNS bila „dobra, iskrena, radna“ i da je njegov utisak da su i ostali razumeli da jedino suočavanjem s problemima može da se izadje iz njih.